# Eiropas Savienības L 259/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 259 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 10. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 259

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 10. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1173 (2020. gada 4. jūnijs), ar ko attiecībā uz iepriekšējas informācijas izpaušanas perioda ilgumu groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1174 (2020. gada 3. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ελαιόλαδο Μάκρης (Elaiolado Makris) (ACVN)) | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1175 (2020. gada 7. augusts) par atļauju L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1176 (2020. gada 7. augusts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/1387 groza, lai Covid-19 pandēmijas kontekstā atliktu dažu pasākumu piemērošanas datumu (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 groza, lai Covid-19 pandēmijas kontekstā atliktu dažu pasākumu piemērošanas datumu (
  1
  ) | 12 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/1178 (2020. gada 27. jūlijs) par valsts noteikumiem, par kuriem atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktam paziņojusi Dānijas Karaliste un kuri attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4988) | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1179 (2020. gada 6. augusts), ar ko attiecībā uz Somijas Ālandes provinces statusu saistībā ar virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) uzraudzības programmu, Igaunijas statusu saistībā ar virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) un infekciozās hematopoētiskās nekrozes (IHN) uzraudzības un izskaušanas programmu, Horvātijas statusu saistībā ar koi herpesvīrusu (KHV) un atsevišķu Apvienotās Karalistes apgabalu statusu saistībā ar Bonamia ostreae infekciju groza Lēmuma 2009/177/EK I pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5303)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvās padomes Lēmums (2020. gada 1. aprīlis) par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi kā daļu no Kopienas Augu šķirņu biroja darbības | 32 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 31. jūlijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 2/2000 [2020/1180] | 40 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1173 (2020. gada 4. jūnijs), ar ko attiecībā uz iepriekšējas informācijas izpaušanas perioda ilgumu groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1174 (2020. gada 3. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ελαιόλαδο Μάκρης (Elaiolado Makris) (ACVN))

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1175 (2020. gada 7. augusts) par atļauju L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

Escherichia coli

Escherichia coli

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1176 (2020. gada 7. augusts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/1387 groza, lai Covid-19 pandēmijas kontekstā atliktu dažu pasākumu piemērošanas datumu (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 groza, lai Covid-19 pandēmijas kontekstā atliktu dažu pasākumu piemērošanas datumu (
  1
  )

1

12

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/1178 (2020. gada 27. jūlijs) par valsts noteikumiem, par kuriem atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktam paziņojusi Dānijas Karaliste un kuri attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4988)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4988)

14

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1179 (2020. gada 6. augusts), ar ko attiecībā uz Somijas Ālandes provinces statusu saistībā ar virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) uzraudzības programmu, Igaunijas statusu saistībā ar virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) un infekciozās hematopoētiskās nekrozes (IHN) uzraudzības un izskaušanas programmu, Horvātijas statusu saistībā ar koi herpesvīrusu (KHV) un atsevišķu Apvienotās Karalistes apgabalu statusu saistībā ar Bonamia ostreae infekciju groza Lēmuma 2009/177/EK I pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5303)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5303)

1

29

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvās padomes Lēmums (2020. gada 1. aprīlis) par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi kā daļu no Kopienas Augu šķirņu biroja darbības

32

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ES un Meksikas Apvienotās padomes Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 31. jūlijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 2/2000 [2020/1180]

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1173

(2020. gada 4. jūnijs),

ar ko attiecībā uz iepriekšējas informācijas izpaušanas perioda ilgumu groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 290. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu un 23.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu un 32.b pantu,

tā kā:

| (1) | 2018. gada 7. jūnijā tika publicēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/825 (3), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 (“antidempinga pamatregula”) un Regulu (ES) 2016/1037 (“antisubsidēšanas pamatregula”). |
| --- | --- |

(1)

2018. gada 7. jūnijā tika publicēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/825 (3), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 (“antidempinga pamatregula”) un Regulu (ES) 2016/1037 (“antisubsidēšanas pamatregula”).

| (2) | Lai uzlabotu antidempinga un kompensācijas maksājumu izmeklēšanas pārredzamību un prognozējamību, personas, kuras skars noteiktie pagaidu antidempinga un kompensācijas pasākumi, jo īpaši importētāji, būtu jāinformē par šādu pasākumu gaidāmo noteikšanu. Turklāt tādā izmeklēšanā, kurā nav lietderīgi noteikt pagaidu pasākumus, ir vēlams, lai personas pietiekami savlaicīgi tiktu informētas par pasākumu nenoteikšanu. Tāpēc tika ieviests triju nedēļu ilgs iepriekšējas informācijas izpaušanas periods. |
| --- | --- |

(2)

Lai uzlabotu antidempinga un kompensācijas maksājumu izmeklēšanas pārredzamību un prognozējamību, personas, kuras skars noteiktie pagaidu antidempinga un kompensācijas pasākumi, jo īpaši importētāji, būtu jāinformē par šādu pasākumu gaidāmo noteikšanu. Turklāt tādā izmeklēšanā, kurā nav lietderīgi noteikt pagaidu pasākumus, ir vēlams, lai personas pietiekami savlaicīgi tiktu informētas par pasākumu nenoteikšanu. Tāpēc tika ieviests triju nedēļu ilgs iepriekšējas informācijas izpaušanas periods.

| (3) | Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 7. panta 1. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 12. panta 1. punktu Komisijai līdz 2020. gada 9. jūnijam bija jāpārskata, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā ir noticis ievērojams importa pieaugums un, ja šāds pieaugums ir noticis, vai tas ir radījis papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, neskatoties uz iespējamu reģistrāciju vai kaitējuma starpības korekciju. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 7. panta 1. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 12. panta 1. punktu Komisijai līdz 2020. gada 9. jūnijam bija jāpārskata, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā ir noticis ievērojams importa pieaugums un, ja šāds pieaugums ir noticis, vai tas ir radījis papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, neskatoties uz iespējamu reģistrāciju vai kaitējuma starpības korekciju.

| (4) | Pamatojoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai ir pienākums grozīt iepriekšējas informācijas izpaušanas perioda ilgumu, nosakot to uz divām nedēļām gadījumā, ja ievērojams importa pieaugums ir radījis papildu kaitējumu, un uz četrām nedēļām, ja ir pierādīts, ka tas tā nav. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai ir pienākums grozīt iepriekšējas informācijas izpaušanas perioda ilgumu, nosakot to uz divām nedēļām gadījumā, ja ievērojams importa pieaugums ir radījis papildu kaitējumu, un uz četrām nedēļām, ja ir pierādīts, ka tas tā nav.

| (5) | Kā noteikts antidempinga pamatregulas 7. panta 1. punktā un 23.a panta 2. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 12. panta 1. punktā un 32.b panta 2. punktā, šī pārskatīšana ir Komisijas pienākums, ko var veikt tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

(5)

Kā noteikts antidempinga pamatregulas 7. panta 1. punktā un 23.a panta 2. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 12. panta 1. punktā un 32.b panta 2. punktā, šī pārskatīšana ir Komisijas pienākums, ko var veikt tikai vienu reizi.

| (6) | Kopš 2018. gada 8. jūnija, kad stājās spēkā Regula (ES) 2018/825, Komisija ir sākusi 19 izmeklēšanas (4) saskaņā ar antidempinga pamatregulas 5. pantu un sešas izmeklēšanas saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 10. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Kopš 2018. gada 8. jūnija, kad stājās spēkā Regula (ES) 2018/825, Komisija ir sākusi 19 izmeklēšanas (4) saskaņā ar antidempinga pamatregulas 5. pantu un sešas izmeklēšanas saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 10. pantu.

| (7) | Divpadsmit no šīm izmeklēšanām ir pārsniegušas provizorisko posmu, un ir pieejami arī importa dati par iepriekšējas informācijas izpaušanas periodu. Tāpēc tās varēja analizēt, lai pārskatītu, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā ir noticis ievērojams importa pieaugums (5). |
| --- | --- |

(7)

Divpadsmit no šīm izmeklēšanām ir pārsniegušas provizorisko posmu, un ir pieejami arī importa dati par iepriekšējas informācijas izpaušanas periodu. Tāpēc tās varēja analizēt, lai pārskatītu, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā ir noticis ievērojams importa pieaugums (5).

| (8) | Tāpēc to Komisijas rīcībā esošo lietu skaits, uz kurām pamato novērtējumu par to, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā ir noticis ievērojams importa pieaugums, ir ierobežots, kā tika paredzēts arī laikā, kad tika pieņemta Regula (ES) 2018/825. Tomēr minētajās lietās redzama izteikta tendence. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc to Komisijas rīcībā esošo lietu skaits, uz kurām pamato novērtējumu par to, vai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā ir noticis ievērojams importa pieaugums, ir ierobežots, kā tika paredzēts arī laikā, kad tika pieņemta Regula (ES) 2018/825. Tomēr minētajās lietās redzama izteikta tendence.

| (9) | Sešās no šīm divpadsmit izmeklēšanām Komisija nolēma noteikt pagaidu pasākumus. Pārējās sešās izmeklēšanās ieinteresētās personas trīs nedēļas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas termiņa tika informētas par Komisijas nodomu pasākumus nenoteikt. |
| --- | --- |

(9)

Sešās no šīm divpadsmit izmeklēšanām Komisija nolēma noteikt pagaidu pasākumus. Pārējās sešās izmeklēšanās ieinteresētās personas trīs nedēļas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas termiņa tika informētas par Komisijas nodomu pasākumus nenoteikt.

| (10) | Pamatojoties uz 1. tabulā apkopotajiem statistikas datiem, Komisija konstatēja, ka importa apjoms no attiecīgajām valstīm Savienībā ir pieaudzis tikai divās izmeklēšanās. Pārējās izmeklēšanās tika konstatēts būtisks samazinājums.

  1. tabula


  Importa apjoms katrā lietā











  Lietas nosaukums un numurs | Lēmums noteikt pagaidu pasākumus | Importa izcelsmes valsts | Imports IP laikā (t) | Imports iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā (t) | Importa pieaugums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Urīnvielas un amonija nitrāta maisījumi (AD649) | Jā | Krievija | 35 297 | 8 497 | – 76 % |
| ASV | 42 700 | 0 | – 100 % |
| Trinidada | 21 183 | 0 | – 100 % |
| kopā | 99 180 | 8 498 | – 91 % |
| Biodīzeļdegviela (AS650) | Jā | Indonēzija | 29 693 | 24 045 | – 19 % |
| Tērauda riteņi (AD652) | Jā | ĶTR | 13 763 | 914 | – 93 % |
| Stikla šķiedras audumi (AD653) | Nē | Ēģipte | 882 | 4 | – 100 % |
| ĶTR | 2 161 | 1 724 | – 20 % |
| kopā | 3 043 | 1 728 | – 43 % |
| Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumi (AD655) | Nē | Ēģipte | 8 295 | 3 076 | – 63 % |
| Bahreina | 1 350 | 327 | – 76 % |
| kopā | 9 644 | 3 403 | – 65 % |
| Stikla šķiedras audumi (AS656) | Nē | Ēģipte | 882 | 37 | – 96 % |
| ĶTR | 2 161 | 2 500 | 16 % |
| kopā | 3 043 | 2 537 | – 17 % |
| Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumi (AS657) | Jā | Ēģipte | 8 295 | 11 574 | 38 % |
| Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares sniegti pārbaudīti dati un Surveillance II. |

(10)

Pamatojoties uz 1. tabulā apkopotajiem statistikas datiem, Komisija konstatēja, ka importa apjoms no attiecīgajām valstīm Savienībā ir pieaudzis tikai divās izmeklēšanās. Pārējās izmeklēšanās tika konstatēts būtisks samazinājums.

1. tabula

Importa apjoms katrā lietā

Lietas nosaukums un numurs

Lēmums noteikt pagaidu pasākumus

Importa izcelsmes valsts

Imports IP laikā (t)

Imports iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā (t)

Importa pieaugums

Urīnvielas un amonija nitrāta maisījumi (AD649)

Jā

Krievija

35 297

8 497

– 76 %

ASV

42 700

0

– 100 %

Trinidada

21 183

0

– 100 %

kopā

99 180

8 498

– 91 %

Biodīzeļdegviela (AS650)

Jā

Indonēzija

29 693

24 045

– 19 %

Tērauda riteņi (AD652)

Jā

ĶTR

13 763

914

– 93 %

Stikla šķiedras audumi (AD653)

Nē

Ēģipte

882

4

– 100 %

ĶTR

2 161

1 724

– 20 %

kopā

3 043

1 728

– 43 %

Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumi (AD655)

Nē

Ēģipte

8 295

3 076

– 63 %

Bahreina

1 350

327

– 76 %

kopā

9 644

3 403

– 65 %

Stikla šķiedras audumi (AS656)

Nē

Ēģipte

882

37

– 96 %

ĶTR

2 161

2 500

16 %

kopā

3 043

2 537

– 17 %

Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumi (AS657)

Jā

Ēģipte

8 295

11 574

38 %

Avots: Eurostat, Savienības ražošanas nozares sniegti pārbaudīti dati un Surveillance II.

| (11) | Lielākajā daļā pārskatīto lietu netika konstatēts būtisks pieaugums. Turklāt vienā no abām lietām, kurās tika konstatēts pieaugums, importu galu galā neizraisīja iepriekšēja informācijas izpaušana, bet gan tas, ka Komisija nebija noteikusi pagaidu maksājumus. Arī iepriekšējā sistēmā bez iepriekšējas informācijas izpaušanas imports Savienībā jebkurā gadījumā varēja notikt bez maksājuma piesaistīšanas, tiklīdz visām ieinteresētajām personām bija skaidrs, ka piemērojamā termiņa izbeigšanās dēļ pagaidu maksājumi netiks noteikti. |
| --- | --- |

(11)

Lielākajā daļā pārskatīto lietu netika konstatēts būtisks pieaugums. Turklāt vienā no abām lietām, kurās tika konstatēts pieaugums, importu galu galā neizraisīja iepriekšēja informācijas izpaušana, bet gan tas, ka Komisija nebija noteikusi pagaidu maksājumus. Arī iepriekšējā sistēmā bez iepriekšējas informācijas izpaušanas imports Savienībā jebkurā gadījumā varēja notikt bez maksājuma piesaistīšanas, tiklīdz visām ieinteresētajām personām bija skaidrs, ka piemērojamā termiņa izbeigšanās dēļ pagaidu maksājumi netiks noteikti.

| (12) | Tādējādi paliek viena lieta, kurā pieaugums turpinājās iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi paliek viena lieta, kurā pieaugums turpinājās iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā pirms pagaidu pasākumu noteikšanas.

| (13) | Tāpēc Komisija secināja, ka kopumā imports iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nav radījis papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgi iepriekšējas informācijas izpaušanas periods būtu jāgroza, to nosakot uz četrām nedēļām. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Komisija secināja, ka kopumā imports iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nav radījis papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgi iepriekšējas informācijas izpaušanas periods būtu jāgroza, to nosakot uz četrām nedēļām.

| (14) | Tā kā nav citu īpašu pārejas noteikumu, kas reglamentē šo jautājumu, ir lietderīgi precizēt, ka pirms šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pagarinātajam iepriekšējas informācijas izpaušanas periodam nebūtu jāietekmē izmeklēšanas, kas sāktas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 5. panta 9. punktu vai Regulas (ES) 2016/1037 10. panta 11. punktu. Tādējādi vajadzētu tikt nodrošinātai juridiskajai noteiktībai, ieinteresētajām personām nodrošinātai pienācīgai iespējai pielāgoties tam, ka iepriekšējie noteikumi zaudē spēku un stājas spēkā jaunie noteikumi, un veicinātai efektīvai, sakārtotai un taisnīgai Regulas (ES) 2016/1036 un Regulas (ES) 2016/1037 īstenošanai. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā nav citu īpašu pārejas noteikumu, kas reglamentē šo jautājumu, ir lietderīgi precizēt, ka pirms šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pagarinātajam iepriekšējas informācijas izpaušanas periodam nebūtu jāietekmē izmeklēšanas, kas sāktas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 5. panta 9. punktu vai Regulas (ES) 2016/1037 10. panta 11. punktu. Tādējādi vajadzētu tikt nodrošinātai juridiskajai noteiktībai, ieinteresētajām personām nodrošinātai pienācīgai iespējai pielāgoties tam, ka iepriekšējie noteikumi zaudē spēku un stājas spēkā jaunie noteikumi, un veicinātai efektīvai, sakārtotai un taisnīgai Regulas (ES) 2016/1036 un Regulas (ES) 2016/1037 īstenošanai.

| (15) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/1036 un (ES) 2016/1037, |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/1036 un (ES) 2016/1037,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2016/1036 19.a pantu aizstāj ar šādu:

“19.a pants

Informācija pagaidu posmā

1.   Savienības ražotāji, kā arī importētāji un eksportētāji, un to pārstāvju apvienības, un eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto uzlikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Šāda informācija minētajām pusēm tiek sniegta četras nedēļas pirms pagaidu maksājumu uzlikšanas. Šāda informācija ietver ierosināto maksājumu kopsavilkumu (tikai informācijas nolūkā) un detalizētu informāciju par to, kā aprēķina dempinga starpību un starpību, kas ir atbilstoša tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 19. pantā. Pusēm ir trīs darbdienas no šādas informācijas sniegšanas, kurās sniegt komentārus par minēto aprēķinu pareizību.

2.   Ja nav paredzēts uzlikt pagaidu maksājumus, bet ir paredzēts turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās puses četras nedēļas, pirms beidzas termiņš, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu uzlikšanu ir minēts 7. panta 1. punktā, tiek informētas par maksājumu neuzlikšanu.”

2. pants

Regulas (ES) 2016/1037 29.a pantu aizstāj ar šādu:

“29.a pants

Informācija pagaidu posmā

1.   Savienības ražotāji, kā arī importētāji un eksportētāji, un to pārstāvju apvienības, un izcelsmes un/vai eksportētāja valsts var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto uzlikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Šāda informācija minētajām pusēm tiek sniegta četras nedēļas pirms pagaidu maksājumu uzlikšanas. Šāda informācija ietver ierosināto maksājumu kopsavilkumu (tikai informācijas nolūkā) un detalizētu informāciju par to, kā aprēķina kompensējamās subsīdijas apjomu un starpību, kas ir atbilstoša tam, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 29. pantā. Pusēm ir trīs darbdienas no šādas informācijas sniegšanas, kurās sniegt komentārus par minēto aprēķinu pareizību.

2.   Ja nav paredzēts uzlikt pagaidu maksājumus, bet ir paredzēts turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās puses četras nedēļas, pirms beidzas termiņš, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu uzlikšanu ir minēts 12. panta 1. punktā, tiek informētas par maksājumu neuzlikšanu.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šo regulu piemēro visām izmeklēšanām, par kuru sākšanu, ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 5. panta 9. punktu vai Regulas (ES) 2016/1037 10. panta 11. punktu, pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas publicēti paziņojumi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/825 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 143, 7.6.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Komisija piemēro PTO izmantoto aprēķina metodi. Tas nozīmē, ka lietā, kas vērsta pret viena un tā paša ražojuma importu no vairāk nekā vienas valsts, katrai iesaistītajai valstij to uzskata par vienu atsevišķu izmeklēšanu.

4

(5)  Trīs lietas (Ziemeļmaķedonijas Republikas, Krievijas un Turcijas izcelsmes dobie profili) ir pabeigtas, pārējās 10 lietas tikko kā sasniegušas vai vēl nav sasniegušas provizoriskā posma beigas, un tādēļ nav pieejami uzticami statistikas dati par iepriekšējas informācijas izpaušanas periodu (rakstīšanas datums 2020. gada 30. aprīlis).

5

---

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1174

(2020. gada 3. augusts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Ελαιόλαδο Μάκρης” (Elaiolado Makris) (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas “Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 3. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 102, 30.3.2020., 13. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1175

(2020. gada 7. augusts)

par atļauju L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz atļauju lietot L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181. Šim pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu ir iesniegts pieteikums uz atļauju lietot L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181. Šim pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem. Pieteikuma iesniedzējs lūdza šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem. Pieteikuma iesniedzējs lūdza šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2020. gada 10. janvāra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem nosacījumiem par L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietošanu barībā tas neatstāj nelabvēlīgu ietekmi ne uz dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību, ne vidi. Savos secinājumos tā ņēma vērā arī to, ka pieteikuma iesniedzējs ierosina piedevu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (3) marķēt ar bīstamības apzīmējumu H335 (var izraisīt elpceļu kairinājumu). Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Iestāde arī secināja, ka šī viela tiek lietota pārtikā, un barībā tā būtībā darbojas tāpat kā pārtikā, tāpēc papildu pierādījumi par tās iedarbīgumu barībā nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2020. gada 10. janvāra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem nosacījumiem par L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, lietošanu barībā tas neatstāj nelabvēlīgu ietekmi ne uz dzīvnieku veselību, ne patērētāju drošību, ne vidi. Savos secinājumos tā ņēma vērā arī to, ka pieteikuma iesniedzējs ierosina piedevu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (3) marķēt ar bīstamības apzīmējumu H335 (var izraisīt elpceļu kairinājumu). Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Iestāde arī secināja, ka šī viela tiek lietota pārtikā, un barībā tā būtībā darbojas tāpat kā pārtikā, tāpēc papildu pierādījumi par tās iedarbīgumu barībā nav nepieciešami.

| (5) | Lai panāktu labāku kontroli, būtu jānosaka ierobežojumi un nosacījumi. Uz piedevas etiķetes būtu jānorāda ieteicamais L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta saturs. Ja minētais saturs ir pārsniegts, uz premiksa etiķetes jābūt attiecīgai informācijai. |
| --- | --- |

(5)

Lai panāktu labāku kontroli, būtu jānosaka ierobežojumi un nosacījumi. Uz piedevas etiķetes būtu jānorāda ieteicamais L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta saturs. Ja minētais saturs ir pārsniegts, uz premiksa etiķetes jābūt attiecīgai informācijai.

| (6) | Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzība noteikt īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodi.

| (7) | L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo vielu būtu jāatļauj lietot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (8) | Fakts, ka L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, nav atļauts lietot par dzirdināšanas ūdens aromatizētāju, neizslēdz tā lietošanu barības maisījumā, ko izbaro iejauktu ūdenī. |
| --- | --- |

(8)

Fakts, ka L-cisteīna hidrohlorīda monohidrātu, kas producēts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181, nav atļauts lietot par dzirdināšanas ūdens aromatizētāju, neizslēdz tā lietošanu barības maisījumā, ko izbaro iejauktu ūdenī.

| (9) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificētās vielas, kas pieder pie piedevu kategorijas “organoleptiskās piedevas” un funkcionālās grupas “aromatizējošas sastāvdaļas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevām, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 7. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020, 18(2):6003.

2

EFSA Journal

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aromatizējošas sastāvdaļas |
| 2b920i | – | L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts | Piedevas sastāvs:
  L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts
  Aktīvās vielas raksturojums:
  L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts
  Iegūts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181
  Tīrība: vismaz 98,5 %
  Ķīmiskā formula: C3H7NO2S •HClH2O.
  CAS numurs: 7048-04-6

  FLAVIS 17.032


  Analīzes metode

   (1):
  L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta identificēšanai barības piedevā:






  — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Eiropas farmak 6.6-2.2.56, 1. metode |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg aktīvās vielas uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: aromatizējošas sastāvdaļas

2b920i

–

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts

Piedevas sastāvs:

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts

Aktīvās vielas raksturojums:

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāts

Iegūts fermentācijā ar Escherichia coli KCCM 80180 un Escherichia coli KCCM 80181

Tīrība: vismaz 98,5 %

Ķīmiskā formula: C3H7NO2S •HClH2O.

CAS numurs: 7048-04-6

FLAVIS 17.032

Analīzes metode

   (1):

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta identificēšanai barības piedevā:

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Eiropas farmak 6.6-2.2.56, 1. metode

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FD) |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un optisko detektēšanu (IEC-VIS/FD)

L-cisteīna hidrohlorīda monohidrāta kvantitatīvai noteikšanai premiksos:

| — | jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009
  (III pielikuma F daļa) |
| --- | --- |

—

jonu apmaiņas hromatogrāfija kombinācijā ar pēckolonnas derivatizāciju un fotometrisko detektēšanu (IEC-VIS), Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009

(III pielikuma F daļa)

Visu sugu dzīvnieki

–

–

–

| 1. | Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā.

| 2. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret termisku apstrādi. |
| --- | --- |

2.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret termisku apstrādi.

| 3. | Uz piedevas etiķetes jābūt šādai norādei:
  “Ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs kompleksajā barībā ar mitruma saturu 12 % ir 25 mg/kg”. |
| --- | --- |

3.

Uz piedevas etiķetes jābūt šādai norādei:

“Ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs kompleksajā barībā ar mitruma saturu 12 % ir 25 mg/kg”.

| 4. | Uz premiksu etiķetes funkcionālo grupu, identifikācijas numuru, aktīvās vielas nosaukumu un pievienoto daudzumu norāda tad, ja kompleksajā barībā ar mitruma saturu 12 % ir pārsniegts šāds aktīvās vielas saturs: 25 mg/kg. |
| --- | --- |

4.

Uz premiksu etiķetes funkcionālo grupu, identifikācijas numuru, aktīvās vielas nosaukumu un pievienoto daudzumu norāda tad, ja kompleksajā barībā ar mitruma saturu 12 % ir pārsniegts šāds aktīvās vielas saturs: 25 mg/kg.

| 5. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

5.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

30.9.2030.

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1176

(2020. gada 7. augusts),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/1387 groza, lai Covid-19 pandēmijas kontekstā atliktu dažu pasākumu piemērošanas datumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 31. pantu,

tā kā:

| (1) | Pasākumi, kas ieviesti Covid-19 pandēmijas ierobežošanai, ir ievērojami ietekmējuši dalībvalstu un aviācijas nozares spēju sagatavoties vairāku aviācijas drošības jomā nesen pieņemtu īstenošanas regulu piemērošanai. |
| --- | --- |

(1)

Pasākumi, kas ieviesti Covid-19 pandēmijas ierobežošanai, ir ievērojami ietekmējuši dalībvalstu un aviācijas nozares spēju sagatavoties vairāku aviācijas drošības jomā nesen pieņemtu īstenošanas regulu piemērošanai.

| (2) | Pārvietošanās ierobežojumi un ar darba apstākļiem un darbinieku pieejamību saistītās izmaiņas, kā arī papildu darba slodze, kas visām ieinteresētajām personām vajadzīga, lai pārvaldītu ievērojamās negatīvās Covid-19 pandēmijas sekas, ir negatīvi ietekmējuši sagatavošanos minēto īstenošanas regulu piemērošanai. |
| --- | --- |

(2)

Pārvietošanās ierobežojumi un ar darba apstākļiem un darbinieku pieejamību saistītās izmaiņas, kā arī papildu darba slodze, kas visām ieinteresētajām personām vajadzīga, lai pārvaldītu ievērojamās negatīvās Covid-19 pandēmijas sekas, ir negatīvi ietekmējuši sagatavošanos minēto īstenošanas regulu piemērošanai.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1387 (2) nosaka jaunus standartus gaisa kuģu nosēšanās raksturojumu aprēķiniem, un tie ir piemērojami no 2020. gada 5. novembra. Lai izvairītos no tā, ka šo standartu piemērošana papildu operatīvo prasību dēļ kavē lidojumu atsākšanas vienmērīgu procesu, kad sāksies atgūšanās no Covid-19 pandēmijas, to piemērošana tāpēc būtu jāatliek, lai kompetentās iestādes un ieinteresētās personas varētu sagatavoties to īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1387 (2) nosaka jaunus standartus gaisa kuģu nosēšanās raksturojumu aprēķiniem, un tie ir piemērojami no 2020. gada 5. novembra. Lai izvairītos no tā, ka šo standartu piemērošana papildu operatīvo prasību dēļ kavē lidojumu atsākšanas vienmērīgu procesu, kad sāksies atgūšanās no Covid-19 pandēmijas, to piemērošana tāpēc būtu jāatliek, lai kompetentās iestādes un ieinteresētās personas varētu sagatavoties to īstenošanai.

| (4) | Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra Komisijai ir apstiprinājusi, ka 3. apsvērumā minēto noteikumu piemērošanas atlikšana uz ierobežotu laiku ir iespējama, neradot nelabvēlīgu ietekmi uz aviācijas drošību, jo minētie noteikumi satur tādus tehniskus atvieglojumus nozarei, kurus vislabāk īstenot normālos darbības apstākļos. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra Komisijai ir apstiprinājusi, ka 3. apsvērumā minēto noteikumu piemērošanas atlikšana uz ierobežotu laiku ir iespējama, neradot nelabvēlīgu ietekmi uz aviācijas drošību, jo minētie noteikumi satur tādus tehniskus atvieglojumus nozarei, kurus vislabāk īstenot normālos darbības apstākļos.

| (5) | Lai Covid-19 pandēmijas laikā nekavējoties palīdzētu valstu iestādēm un visām ieinteresētajām personām un lai tās varētu pielāgot savus plānus un sagatavoties attiecīgo noteikumu piemērošanas atlikšanai, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(5)

Lai Covid-19 pandēmijas laikā nekavējoties palīdzētu valstu iestādēm un visām ieinteresētajām personām un lai tās varētu pielāgot savus plānus un sagatavoties attiecīgo noteikumu piemērošanas atlikšanai, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2019/1387 2. panta trešajā daļā tekstu “2020. gada 5. novembra” aizstāj ar tekstu “2021. gada 12. augusta”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 7. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1387 (2019. gada 1. augusts), ar kuru Regulu (ES) Nr. 965/2012 groza attiecībā uz prasībām, kas piemērojamas lidmašīnas nosēšanās raksturojumu aprēķiniem un skrejceļa virsmas stāvokļa novērtēšanas standartiem, atjauninājumiem, kas attiecas uz konkrētām gaisa kuģu drošības ierīcēm un prasībām, kā arī ekspluatāciju bez īpaši tālu lidojumu apstiprinājuma (OV L 229, 5.9.2019., 1. lpp.).

2

---

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1177

(2020. gada 7. augusts),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 groza, lai Covid-19 pandēmijas kontekstā atliktu dažu pasākumu piemērošanas datumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 36. panta 1. punkta c) un g) apakšpunktu, 43. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktu un 44. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Pasākumi, kas ieviesti Covid-19 pandēmijas ierobežošanai, ir ievērojami ietekmējuši dalībvalstu un aviācijas nozares spēju sagatavoties vairāku aviācijas drošības jomā nesen pieņemtu īstenošanas regulu piemērošanai. |
| --- | --- |

(1)

Pasākumi, kas ieviesti Covid-19 pandēmijas ierobežošanai, ir ievērojami ietekmējuši dalībvalstu un aviācijas nozares spēju sagatavoties vairāku aviācijas drošības jomā nesen pieņemtu īstenošanas regulu piemērošanai.

| (2) | Pārvietošanās ierobežojumi un ar darba apstākļiem un darbinieku pieejamību saistītās izmaiņas, kā arī papildu darba slodze, kas visām ieinteresētajām personām vajadzīga, lai pārvaldītu ievērojamās negatīvās Covid-19 pandēmijas sekas, ir negatīvi ietekmējuši sagatavošanos minēto īstenošanas regulu piemērošanai. |
| --- | --- |

(2)

Pārvietošanās ierobežojumi un ar darba apstākļiem un darbinieku pieejamību saistītās izmaiņas, kā arī papildu darba slodze, kas visām ieinteresētajām personām vajadzīga, lai pārvaldītu ievērojamās negatīvās Covid-19 pandēmijas sekas, ir negatīvi ietekmējuši sagatavošanos minēto īstenošanas regulu piemērošanai.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/469 (2) būs daļēji piemērojama no 2020. gada 5. novembra. Covid-19 uzliesmojuma izraisītajam kompetento iestāžu un ekspluatantu resursu trūkumam ir bijusi negatīva ietekme uz to vienoto paziņošanas prasību un ar SNOWTAM un METAR formātu saistīto prasību pielāgošanu, kuras ir saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem un ieteicamo praksi un kuras tika ieviestas ar minēto īstenošanas regulu, un tāpēc tā būtu jāatliek, lai kompetentās iestādes un ieinteresētās personas varētu sagatavoties to īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/469 (2) būs daļēji piemērojama no 2020. gada 5. novembra. Covid-19 uzliesmojuma izraisītajam kompetento iestāžu un ekspluatantu resursu trūkumam ir bijusi negatīva ietekme uz to vienoto paziņošanas prasību un ar SNOWTAM un METAR formātu saistīto prasību pielāgošanu, kuras ir saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem un ieteicamo praksi un kuras tika ieviestas ar minēto īstenošanas regulu, un tāpēc tā būtu jāatliek, lai kompetentās iestādes un ieinteresētās personas varētu sagatavoties to īstenošanai.

| (4) | Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra Komisijai ir apstiprinājusi, ka 3. apsvērumā minēto noteikumu piemērošanas atlikšana ir iespējama, neradot nelabvēlīgu ietekmi uz aviācijas drošību, jo atlikšana tiks veikta uz ļoti ierobežotu periodu un jauno pasākumu mērķis ir atjaunināt jau piemērojamus noteikumus atbilstoši spēkā esošiem ICAO standartiem un ieteicamai praksei. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra Komisijai ir apstiprinājusi, ka 3. apsvērumā minēto noteikumu piemērošanas atlikšana ir iespējama, neradot nelabvēlīgu ietekmi uz aviācijas drošību, jo atlikšana tiks veikta uz ļoti ierobežotu periodu un jauno pasākumu mērķis ir atjaunināt jau piemērojamus noteikumus atbilstoši spēkā esošiem ICAO standartiem un ieteicamai praksei.

| (5) | Lai Covid-19 pandēmijas laikā nekavējoties palīdzētu valstu iestādēm un visām ieinteresētajām personām un lai tās varētu pielāgot savus plānus un sagatavoties attiecīgo noteikumu piemērošanas atlikšanai, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(5)

Lai Covid-19 pandēmijas laikā nekavējoties palīdzētu valstu iestādēm un visām ieinteresētajām personām un lai tās varētu pielāgot savus plānus un sagatavoties attiecīgo noteikumu piemērošanas atlikšanai, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2020/469 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 27. janvāra.

Turpmāk minētos noteikumus piemēro no 2021. gada 12. augusta:

| a) | I pielikuma 10. punkta b) apakšpunkts; |
| --- | --- |

a)

I pielikuma 10. punkta b) apakšpunkts;

| b) | III pielikuma 6. punkts: 3. papildinājums (SNOWTAM FORMĀTS). |
| --- | --- |

b)

III pielikuma 6. punkts: 3. papildinājums (SNOWTAM FORMĀTS).

III pielikuma 5. punktu piemēro no 2020. gada 5. novembra, izņemot 5. punkta v) apakšpunktu: 1. papildinājums (METAR veidne), ko piemēro no 2021. gada 12. augusta.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 7. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris), ar ko attiecībā uz prasībām par gaisa satiksmes pārvaldības/aeronavigācijas pakalpojumiem, gaisa telpas struktūru plānojumu un datu kvalitāti, skrejceļu drošumu groza Regulu (ES) Nr. 923/2012, Regulu (ES) Nr. 139/2014 un Regulu (ES) 2017/373 un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 73/2010 (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/1178

(2020. gada 27. jūlijs)

par valsts noteikumiem, par kuriem atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktam paziņojusi Dānijas Karaliste un kuri attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4988)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,

tā kā:

1.   FAKTI UN PROCEDŪRA

FAKTI UN PROCEDŪRA

| (1) | Dānijas Karaliste 2020. gada 27. janvārī, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu, paziņoja Komisijai par nodomu atstāt spēkā valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 (1) prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Dānijas Karaliste 2020. gada 27. janvārī, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu, paziņoja Komisijai par nodomu atstāt spēkā valsts noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 (1) prasībām.

1

1.1.   Savienības tiesību akti

Savienības tiesību akti

1.1.1.   LESD 114. panta 4. un 6. punkts

LESD 114. panta 4. un 6. punkts

| (2) | LESD 114. panta 4. un 6. punktā ir noteikts šādi:

  “4.   Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.
  (..)


  6.   Komisija sešos mēnešos pēc 4. (..) punktā minētās paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.
  Ja šajā laikā Komisija lēmumu nav pieņēmusi, 4. (..) punktā minētos noteikumus uzskata par apstiprinātiem.” |
| --- | --- |

(2)

LESD 114. panta 4. un 6. punktā ir noteikts šādi:

“4.   Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.

(..)

6.   Komisija sešos mēnešos pēc 4. (..) punktā minētās paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

Ja šajā laikā Komisija lēmumu nav pieņēmusi, 4. (..) punktā minētos noteikumus uzskata par apstiprinātiem.”

1.2.   Saskaņošanas noteikumi mēslošanas līdzekļu jomā

Saskaņošanas noteikumi mēslošanas līdzekļu jomā

1.2.1.   Regula (EK) Nr. 2003/2003

Regula (EK) Nr. 2003/2003

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2) attiecas uz produktiem, kurus laiž tirgū kā mēslošanas līdzekļus, kas apzīmēti kā “EK mēslošanas līdzekļi”. Mēslošanas līdzekli, kas pieder pie kāda no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā uzskaitītajiem mēslošanas līdzekļu tipiem un atbilst minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, var apzīmēt kā “EK mēslošanas līdzekli”, un tas var tikt brīvi apgrozīts iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2) attiecas uz produktiem, kurus laiž tirgū kā mēslošanas līdzekļus, kas apzīmēti kā “EK mēslošanas līdzekļi”. Mēslošanas līdzekli, kas pieder pie kāda no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā uzskaitītajiem mēslošanas līdzekļu tipiem un atbilst minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, var apzīmēt kā “EK mēslošanas līdzekli”, un tas var tikt brīvi apgrozīts iekšējā tirgū.

2

| (4) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā ir sniegts pilns to mēslošanas līdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas saskaņošanas noteikumi. Katram mēslošanas līdzekļu tipam ir īpašas prasības, piemēram, attiecībā uz barības vielu saturu, barības vielu šķīdību vai pārstrādes metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā ir sniegts pilns to mēslošanas līdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas saskaņošanas noteikumi. Katram mēslošanas līdzekļu tipam ir īpašas prasības, piemēram, attiecībā uz barības vielu saturu, barības vielu šķīdību vai pārstrādes metodēm.

| (5) | Regula (EK) Nr. 2003/2003 galvenokārt attiecas uz neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem. Dažiem mēslošanas līdzekļu tipiem, uz ko attiecas šī regula, fosfora saturs ir 5 masas % fosfora pentoksīda (P2O5) ekvivalenta vai augstāks. |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 2003/2003 galvenokārt attiecas uz neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem. Dažiem mēslošanas līdzekļu tipiem, uz ko attiecas šī regula, fosfora saturs ir 5 masas % fosfora pentoksīda (P2O5) ekvivalenta vai augstāks.

2

5

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantā ir noteikts princips par EK mēslošanas līdzekļu brīvu apgrozību iekšējā tirgū un norādīts, ka dalībvalstis sastāva, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ un pamatojoties uz citiem minētās regulas noteikumiem, nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū, ja tie atbilst minētās regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. pantā ir noteikts princips par EK mēslošanas līdzekļu brīvu apgrozību iekšējā tirgū un norādīts, ka dalībvalstis sastāva, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ un pamatojoties uz citiem minētās regulas noteikumiem, nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū, ja tie atbilst minētās regulas noteikumiem.

| (7) | Regula (EK) Nr. 2003/2003 nenosaka robežvērtības piemaisījumu saturam EK mēslošanas līdzekļos. Tādēļ ar dažiem izņēmumiem, kuru pamatā ir Komisijas lēmumi, ar ko piemēroti attiecīgie LESD noteikumi (3), EK mēslošanas līdzekļi ar fosfora saturu vismaz 5 % P2O5 iekšējā tirgū ir brīvā apgrozībā, neatkarīgi no kadmija satura tajos. |
| --- | --- |

(7)

Regula (EK) Nr. 2003/2003 nenosaka robežvērtības piemaisījumu saturam EK mēslošanas līdzekļos. Tādēļ ar dažiem izņēmumiem, kuru pamatā ir Komisijas lēmumi, ar ko piemēroti attiecīgie LESD noteikumi (3), EK mēslošanas līdzekļi ar fosfora saturu vismaz 5 % P2O5 iekšējā tirgū ir brīvā apgrozībā, neatkarīgi no kadmija satura tajos.

3

2

5

| (8) | Tomēr Komisijas nodoms risināt jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos tika paziņots jau Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā. Tajā teikts: “Mēslošanas līdzekļiem var būt piemaisījumi, kas var potenciāli apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Pēc Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskās komitejas (SCTEE) atzinuma saņemšanas Komisija izskata jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un gatavo priekšlikumu regulai, ko tā grib iesniegt Eiropas parlamentam un Padomei. Pēc vajadzības līdzīgu pārskatu gatavo par citiem piemaisījumiem.” |
| --- | --- |

(8)

Tomēr Komisijas nodoms risināt jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos tika paziņots jau Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā. Tajā teikts: “Mēslošanas līdzekļiem var būt piemaisījumi, kas var potenciāli apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Pēc Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskās komitejas (SCTEE) atzinuma saņemšanas Komisija izskata jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un gatavo priekšlikumu regulai, ko tā grib iesniegt Eiropas parlamentam un Padomei. Pēc vajadzības līdzīgu pārskatu gatavo par citiem piemaisījumiem.”

SCTEE

1.2.2.   Regula (ES) 2019/1009

Regula (ES) 2019/1009

| (9) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka saskaņošanas noteikumus “ES mēslošanas līdzekļiem”. Tā atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 ar 2022. gada 16. jūliju. |
| --- | --- |

(9)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka saskaņošanas noteikumus “ES mēslošanas līdzekļiem”. Tā atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 ar 2022. gada 16. jūliju.

| (10) | ES mēslošanas līdzekļi ir mēslošanas līdzekļi, kuriem, darot tos pieejamus iekšējā tirgū, ir uzlikta CE zīme. ES mēslošanas līdzeklim jāatbilst prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 attiecīgajai mēslošanas līdzekļu funkcionālajai kategorijai (“PFC”) un komponentmateriālu kategorijai vai kategorijām, un tam jābūt marķētam saskaņā ar minētajā regulā noteiktajām marķēšanas prasībām. ES mēslošanas līdzekļiem ir septiņas PFC, no kurām viena attiecas uz mēslojumu. |
| --- | --- |

(10)

ES mēslošanas līdzekļi ir mēslošanas līdzekļi, kuriem, darot tos pieejamus iekšējā tirgū, ir uzlikta CE zīme. ES mēslošanas līdzeklim jāatbilst prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 attiecīgajai mēslošanas līdzekļu funkcionālajai kategorijai (“PFC”) un komponentmateriālu kategorijai vai kategorijām, un tam jābūt marķētam saskaņā ar minētajā regulā noteiktajām marķēšanas prasībām. ES mēslošanas līdzekļiem ir septiņas PFC, no kurām viena attiecas uz mēslojumu.

CE

PFC

PFC

| (11) | Regula (ES) 2019/1009 attiecas uz neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem vispārīgākā veidā nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikums un paredz dažas vispārīgas prasības attiecībā uz to kvalitāti un drošību. Turklāt Regulu (ES) 2019/1009 piemēro organiskajiem mēslošanas līdzekļiem un organominerālajiem mēslošanas līdzekļiem, kuri Regulas (EK) Nr. 2003/2003 materiālajā piemērošanas jomā neietilpst. |
| --- | --- |

(11)

Regula (ES) 2019/1009 attiecas uz neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem vispārīgākā veidā nekā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikums un paredz dažas vispārīgas prasības attiecībā uz to kvalitāti un drošību. Turklāt Regulu (ES) 2019/1009 piemēro organiskajiem mēslošanas līdzekļiem un organominerālajiem mēslošanas līdzekļiem, kuri Regulas (EK) Nr. 2003/2003 materiālajā piemērošanas jomā neietilpst.

| (12) | Ar PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu Regulas (ES) 2019/1009 I pielikumā minētā regula Savienības līmenī ievieš jēdzienu “fosfāta mēslošanas līdzekļi”, ko attiecina uz organominerāliem mēslošanas līdzekļiem vai neorganiskiem makroelementu mēslošanas līdzekļiem, kuros fosfora saturs ir vismaz 5 masas % P2O5 ekvivalenta. |
| --- | --- |

(12)

Ar PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu Regulas (ES) 2019/1009 I pielikumā minētā regula Savienības līmenī ievieš jēdzienu “fosfāta mēslošanas līdzekļi”, ko attiecina uz organominerāliem mēslošanas līdzekļiem vai neorganiskiem makroelementu mēslošanas līdzekļiem, kuros fosfora saturs ir vismaz 5 masas % P2O5 ekvivalenta.

PFC

PFC

2

5

| (13) | Regula pirmo reizi Savienības līmenī nosaka robežvērtības piemaisījumu saturam ES mēslošanas līdzekļos. Fosfāta mēslošanas līdzekļiem kadmija satura robežvērtība ir 60 mg uz kg P2O5. Citiem mēslošanas līdzekļiem piemēro citas robežvērtības, un tās izsaka nevis kā mg uz kg P2O5, bet kā mg uz kg visa produkta sausnas ar visām sastāvdaļām. |
| --- | --- |

(13)

Regula pirmo reizi Savienības līmenī nosaka robežvērtības piemaisījumu saturam ES mēslošanas līdzekļos. Fosfāta mēslošanas līdzekļiem kadmija satura robežvērtība ir 60 mg uz kg P2O5. Citiem mēslošanas līdzekļiem piemēro citas robežvērtības, un tās izsaka nevis kā mg uz kg P2O5, bet kā mg uz kg visa produkta sausnas ar visām sastāvdaļām.

2

5

2

5

| (14) | Brīvas aprites princips ir ietverts Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 1. punktā, saskaņā ar kuru dalībvalstis tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar sastāvu, marķējumu vai citiem aspektiem, uz kuriem attiecas minētā regula, nekavē darīt pieejamus tirgū tādus ES mēslošanas līdzekļus, kas atbilst minētās regulas prasībām. Tomēr saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punktu tās dalībvalstis, kas 2019. gada 14. jūlijā izmanto atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, kura piešķirta saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, var turpināt piemērot valsts robežvērtības kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos līdz brīdim, kad Savienības līmenī tiek piemērotas saskaņotas robežvērtības kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos, kas ir vienādas ar dalībvalstī 2019. gada 14. jūlijā piemērojamajām robežvērtībām vai zemākas par tām. |
| --- | --- |

(14)

Brīvas aprites princips ir ietverts Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 1. punktā, saskaņā ar kuru dalībvalstis tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar sastāvu, marķējumu vai citiem aspektiem, uz kuriem attiecas minētā regula, nekavē darīt pieejamus tirgū tādus ES mēslošanas līdzekļus, kas atbilst minētās regulas prasībām. Tomēr saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punktu tās dalībvalstis, kas 2019. gada 14. jūlijā izmanto atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 attiecībā uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, kura piešķirta saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, var turpināt piemērot valsts robežvērtības kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos līdz brīdim, kad Savienības līmenī tiek piemērotas saskaņotas robežvērtības kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos, kas ir vienādas ar dalībvalstī 2019. gada 14. jūlijā piemērojamajām robežvērtībām vai zemākas par tām.

| (15) | Turklāt Komisijai ir uzdots līdz 2026. gada 16. jūlijam kadmija satura robežvērtības fosfāta mēslošanas līdzekļos pārskatīt, lai izvērtētu iespēju šīs robežvērtības samazināt līdz atbilstīgam zemākam līmenim. Komisijai jāņem vērā vides faktori, jo īpaši augsnes un klimatisko apstākļu kontekstā, veselības faktori, kā arī sociālekonomiskie faktori, tostarp apgādes drošības apsvērumi. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt Komisijai ir uzdots līdz 2026. gada 16. jūlijam kadmija satura robežvērtības fosfāta mēslošanas līdzekļos pārskatīt, lai izvērtētu iespēju šīs robežvērtības samazināt līdz atbilstīgam zemākam līmenim. Komisijai jāņem vērā vides faktori, jo īpaši augsnes un klimatisko apstākļu kontekstā, veselības faktori, kā arī sociālekonomiskie faktori, tostarp apgādes drošības apsvērumi.

1.2.3.   Izvēles režīms

Izvēles režīms

| (16) | Mēslošanas līdzekļu tirgus ES ir tikai daļēji saskaņots. |
| --- | --- |

(16)

Mēslošanas līdzekļu tirgus ES ir tikai daļēji saskaņots.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 2003/2003 mērķis ir nodrošināt EK mēslošanas līdzekļu brīvu apgrozību iekšējā tirgū. Tomēr minētā regula neietekmē tā dēvētos “nacionālos mēslošanas līdzekļus”, kas laisti dalībvalstu tirgū saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ražotāji var izvēlēties, vai tirgot mēslošanas līdzekli kā “EK mēslošanas līdzekli” vai kā “nacionālo mēslošanas līdzekli”. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 2003/2003 mērķis ir nodrošināt EK mēslošanas līdzekļu brīvu apgrozību iekšējā tirgū. Tomēr minētā regula neietekmē tā dēvētos “nacionālos mēslošanas līdzekļus”, kas laisti dalībvalstu tirgū saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ražotāji var izvēlēties, vai tirgot mēslošanas līdzekli kā “EK mēslošanas līdzekli” vai kā “nacionālo mēslošanas līdzekli”.

| (18) | Regula (ES) 2019/1009 izvēles režīmu nemaina. Tādējādi tā nodrošina ES mēslošanas līdzekļu brīvu apriti iekšējā tirgū un arī turpmāk ļauj laist tirgū nacionālos mēslošanas līdzekļus. Izvēle jāizdara ražotājam. |
| --- | --- |

(18)

Regula (ES) 2019/1009 izvēles režīmu nemaina. Tādējādi tā nodrošina ES mēslošanas līdzekļu brīvu apriti iekšējā tirgū un arī turpmāk ļauj laist tirgū nacionālos mēslošanas līdzekļus. Izvēle jāizdara ražotājam.

| (19) | Kā izriet no Regulu (EK) Nr. 2003/2003 un (ES) 2019/1009 prasībām, dalībvalstis nedrīkst traucēt prasībām atbilstošu EK mēslošanas līdzekļu un attiecīgi ES mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū tādu iemeslu dēļ, kas cita starpā saistīti ar kadmija saturu. |
| --- | --- |

(19)

Kā izriet no Regulu (EK) Nr. 2003/2003 un (ES) 2019/1009 prasībām, dalībvalstis nedrīkst traucēt prasībām atbilstošu EK mēslošanas līdzekļu un attiecīgi ES mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū tādu iemeslu dēļ, kas cita starpā saistīti ar kadmija saturu.

| (20) | Tomēr dalībvalstis var saglabāt vai ieviest robežvērtības, kuras uzskata par lietderīgām attiecībā uz piemaisījumiem nacionālajos mēslošanas līdzekļos, uz kuriem neattiecas Regula (ES) 2019/1009. Jebkuru dalībvalsti lielākā vai mazākā mērā apdraud risks, ko kadmija uzkrāšanās rada augkopības ilgtermiņa ilgtspējai. Lielākā daļa dalībvalstu jau ir ieviesušas noteikumus, ar ko ierobežo kadmija saturu nacionālajos mēslošanas līdzekļos, lai samazinātu kadmija emisijas vidē un tādējādi arī cilvēku eksponētību kadmijam. Šis lēmums neattiecas uz minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(20)

Tomēr dalībvalstis var saglabāt vai ieviest robežvērtības, kuras uzskata par lietderīgām attiecībā uz piemaisījumiem nacionālajos mēslošanas līdzekļos, uz kuriem neattiecas Regula (ES) 2019/1009. Jebkuru dalībvalsti lielākā vai mazākā mērā apdraud risks, ko kadmija uzkrāšanās rada augkopības ilgtermiņa ilgtspējai. Lielākā daļa dalībvalstu jau ir ieviesušas noteikumus, ar ko ierobežo kadmija saturu nacionālajos mēslošanas līdzekļos, lai samazinātu kadmija emisijas vidē un tādējādi arī cilvēku eksponētību kadmijam. Šis lēmums neattiecas uz minētajiem noteikumiem.

| (21) | Tādējādi Savienības saskaņošanas noteikumi pastāv līdzās valstu noteikumiem, kas piemērojami mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(21)

Tādējādi Savienības saskaņošanas noteikumi pastāv līdzās valstu noteikumiem, kas piemērojami mēslošanas līdzekļiem.

1.3.   Paziņotie valsts noteikumi

Paziņotie valsts noteikumi

| (22) | Dānijas Karalistes paziņotie valsts noteikumi (“paziņotie valsts noteikumi”) ir ietverti 1989. gada 5. aprīļa Rīkojumā Nr. 223 par kadmija saturu fosforu saturošos mēslošanas līdzekļos (turpmāk “rīkojums”), saskaņā ar kuru pašreizējo robežvērtību piemēro no 1998. gada. |
| --- | --- |

(22)

Dānijas Karalistes paziņotie valsts noteikumi (“paziņotie valsts noteikumi”) ir ietverti 1989. gada 5. aprīļa Rīkojumā Nr. 223 par kadmija saturu fosforu saturošos mēslošanas līdzekļos (turpmāk “rīkojums”), saskaņā ar kuru pašreizējo robežvērtību piemēro no 1998. gada.

| (23) | Rīkojums regulē pārdošanu lietošanai Dānijā. Tajā noteikta kadmija satura robežvērtība mākslīgajos mēslošanas līdzekļos, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora (P) saturs ir 1 svara % vai augstāks. Fosfora (P) saturs 1 svara % ir vienāds ar 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta. Kadmija satura robežvērtība šajos mēslošanas līdzekļos ir 110 mg Cd uz kg fosfora (P), un tas ir līdzvērtīgi 48 mg Cd uz kg P2O5. Mēslošanas līdzekļiem, kas nav mākslīgie mēslošanas līdzekļi, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, rīkojums kadmija ierobežojumu neparedz. |
| --- | --- |

(23)

Rīkojums regulē pārdošanu lietošanai Dānijā. Tajā noteikta kadmija satura robežvērtība mākslīgajos mēslošanas līdzekļos, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora (P) saturs ir 1 svara % vai augstāks. Fosfora (P) saturs 1 svara % ir vienāds ar 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta. Kadmija satura robežvērtība šajos mēslošanas līdzekļos ir 110 mg Cd uz kg fosfora (P), un tas ir līdzvērtīgi 48 mg Cd uz kg P2O5. Mēslošanas līdzekļiem, kas nav mākslīgie mēslošanas līdzekļi, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, rīkojums kadmija ierobežojumu neparedz.

2

5

2

5

2

5

| (24) | Dānijas Karaliste ir piemērojusi rīkojumā noteikto robežvērtību gan nacionālajiem mēslošanas līdzekļiem, gan tiem mēslošanas līdzekļiem, kas saskaņoti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2003/2003. Rīkojumu, ko Dānijā piemēro no 1989. gada, Dānijas Karaliste nav paziņojusi Komisijai Regulas (EK) Nr. 2003/2003 kontekstā saskaņā ar LESD 114. pantu vai iepriekšējo Līgumu atbilstošajiem noteikumiem (4). Pašreiz sniegtajā paziņojumā, kurš attiecas uz Regulu (ES) 2019/1009, Dānijas Karaliste tomēr norāda, ka 1988. gada 19. janvārī tā saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/189/EEK (5) ir paziņojusi Komisijai rīkojuma projektu un pirms rīkojuma pieņemšanas ir paaugstinājusi plānoto valsts robežvērtību, lai ņemtu vērā iebildumus, ko pēc minētā paziņojuma iesniedza trīs citas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(24)

Dānijas Karaliste ir piemērojusi rīkojumā noteikto robežvērtību gan nacionālajiem mēslošanas līdzekļiem, gan tiem mēslošanas līdzekļiem, kas saskaņoti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2003/2003. Rīkojumu, ko Dānijā piemēro no 1989. gada, Dānijas Karaliste nav paziņojusi Komisijai Regulas (EK) Nr. 2003/2003 kontekstā saskaņā ar LESD 114. pantu vai iepriekšējo Līgumu atbilstošajiem noteikumiem (4). Pašreiz sniegtajā paziņojumā, kurš attiecas uz Regulu (ES) 2019/1009, Dānijas Karaliste tomēr norāda, ka 1988. gada 19. janvārī tā saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/189/EEK (5) ir paziņojusi Komisijai rīkojuma projektu un pirms rīkojuma pieņemšanas ir paaugstinājusi plānoto valsts robežvērtību, lai ņemtu vērā iebildumus, ko pēc minētā paziņojuma iesniedza trīs citas dalībvalstis.

4

5

| (25) | Ar šo paziņojumu Dānijas Karaliste lūdza Komisijas atļauju piemērot paziņotos valsts noteikumus mākslīgajiem mēslošanas līdzekļiem, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, atkāpjoties no kadmija satura robežvērtībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009. Citiem vārdiem, Dānijas Karaliste plāno piemērot valsts kadmija satura robežvērtību gan fosfāta mēslošanas līdzekļiem, gan dažiem citiem mēslošanas līdzekļiem, kurus regulē minētā regula. Šis paziņojums nesatur lūgumu apstiprināt atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 prasībām. |
| --- | --- |

(25)

Ar šo paziņojumu Dānijas Karaliste lūdza Komisijas atļauju piemērot paziņotos valsts noteikumus mākslīgajiem mēslošanas līdzekļiem, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, atkāpjoties no kadmija satura robežvērtībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009. Citiem vārdiem, Dānijas Karaliste plāno piemērot valsts kadmija satura robežvērtību gan fosfāta mēslošanas līdzekļiem, gan dažiem citiem mēslošanas līdzekļiem, kurus regulē minētā regula. Šis paziņojums nesatur lūgumu apstiprināt atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 prasībām.

2

5

1.4.   Procedūra

Procedūra

| (26) | Dānijas Karaliste ar 2020. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2020. gada 29. janvārī, paziņoja Komisijai par nodomu atstāt spēkā valsts noteikumus par kadmija saturu mākslīgajos mēslošanas līdzekļos, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, atkāpjoties no Regulas (ES) 2019/1009 prasībām. Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu kopā ar LESD 36. pantu Dānijas Karalistes iesniegtais pamatojums ir balstīts uz būtiskiem iemesliem, kas saistīti ar cilvēka veselības un vides aizsardzību no eksponētības kadmijam vidē. |
| --- | --- |

(26)

Dānijas Karaliste ar 2020. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2020. gada 29. janvārī, paziņoja Komisijai par nodomu atstāt spēkā valsts noteikumus par kadmija saturu mākslīgajos mēslošanas līdzekļos, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, atkāpjoties no Regulas (ES) 2019/1009 prasībām. Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu kopā ar LESD 36. pantu Dānijas Karalistes iesniegtais pamatojums ir balstīts uz būtiskiem iemesliem, kas saistīti ar cilvēka veselības un vides aizsardzību no eksponētības kadmijam vidē.

2

5

| (27) | Komisija ar 2020. gada 30. janvāra vēstuli apstiprināja paziņojuma saņemšanu un informēja Dānijas Karalisti, ka sešu mēnešu termiņš izvērtēšanai saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu beidzas 2020. gada 30. jūlijā. |
| --- | --- |

(27)

Komisija ar 2020. gada 30. janvāra vēstuli apstiprināja paziņojuma saņemšanu un informēja Dānijas Karalisti, ka sešu mēnešu termiņš izvērtēšanai saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu beidzas 2020. gada 30. jūlijā.

| (28) | Pamatojot paziņojumu, kas sniegts saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, Dānijas Karaliste 2020. gada 31. martā iesniedza Komisijai papildu informāciju. Šī informācija ietver dažus paskaidrojumus par to valsts noteikumu materiālo piemērošanas jomu, kurus Dānijas Karaliste vēlas atstāt spēkā, kā arī detalizētu informāciju par mēslošanas līdzekļu tirgu Dānijā. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojot paziņojumu, kas sniegts saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, Dānijas Karaliste 2020. gada 31. martā iesniedza Komisijai papildu informāciju. Šī informācija ietver dažus paskaidrojumus par to valsts noteikumu materiālo piemērošanas jomu, kurus Dānijas Karaliste vēlas atstāt spēkā, kā arī detalizētu informāciju par mēslošanas līdzekļu tirgu Dānijā.

| (29) | Papildu informācijā Dānijas Karaliste cita starpā paskaidroja, ka galvenā problēma, kuru cenšas risināt paziņotie valsts noteikumi un kurai līdz ar to primāri pievēršas arī Dānijas paziņojumā iekļautais zinātniskais novērtējums, ir saistīta ar neorganiskiem minerālmēsliem ar augstu fosfora saturu, jo vislielākās kadmija emisijas no mēslošanas līdzekļiem ir saistītas tieši ar šiem mēslošanas līdzekļiem, un ka līdzīgas bažas attiecas arī uz organominerālajiem mēslošanas līdzekļiem ar augstu neorganiskā minerālfosfora saturu. Dānijas Karaliste arī norādīja, ka tā būtu gatava izskatīt informēšanas iespējas vai iespēju grozīt tiesību aktus attiecībā uz Regulas (ES) 2019/1009 mēslošanas līdzekļu funkcionālajām kategorijām un robežvērtībām. |
| --- | --- |

(29)

Papildu informācijā Dānijas Karaliste cita starpā paskaidroja, ka galvenā problēma, kuru cenšas risināt paziņotie valsts noteikumi un kurai līdz ar to primāri pievēršas arī Dānijas paziņojumā iekļautais zinātniskais novērtējums, ir saistīta ar neorganiskiem minerālmēsliem ar augstu fosfora saturu, jo vislielākās kadmija emisijas no mēslošanas līdzekļiem ir saistītas tieši ar šiem mēslošanas līdzekļiem, un ka līdzīgas bažas attiecas arī uz organominerālajiem mēslošanas līdzekļiem ar augstu neorganiskā minerālfosfora saturu. Dānijas Karaliste arī norādīja, ka tā būtu gatava izskatīt informēšanas iespējas vai iespēju grozīt tiesību aktus attiecībā uz Regulas (ES) 2019/1009 mēslošanas līdzekļu funkcionālajām kategorijām un robežvērtībām.

| (30) | Pēc tam Komisija par šo paziņojumu publicēja informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), lai Dānijas Karalistes valsts noteikumus un paziņojumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Pēc šīs informācijas publicēšanas komentāri netika saņemti. |
| --- | --- |

(30)

Pēc tam Komisija par šo paziņojumu publicēja informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), lai Dānijas Karalistes valsts noteikumus un paziņojumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Pēc šīs informācijas publicēšanas komentāri netika saņemti.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

| (31) | Ar 2020. gada 6. aprīļa vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Komisija noteiktajā termiņā saņēma komentārus no Beļģijas, Slovākijas Republikas, Ungārijas un Maltas. Trīs pirmās minētās dalībvalstis norādīja, ka tām nav piezīmju par šo paziņojumu. Malta atzīmēja, ka tai nav iebildumu pret to, ka Dānijas Karaliste saglabā valsts robežvērtības kadmija saturam mēslošanas līdzekļos. |
| --- | --- |

(31)

Ar 2020. gada 6. aprīļa vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Komisija noteiktajā termiņā saņēma komentārus no Beļģijas, Slovākijas Republikas, Ungārijas un Maltas. Trīs pirmās minētās dalībvalstis norādīja, ka tām nav piezīmju par šo paziņojumu. Malta atzīmēja, ka tai nav iebildumu pret to, ka Dānijas Karaliste saglabā valsts robežvērtības kadmija saturam mēslošanas līdzekļos.

2.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

| (32) | Vispirms Komisija norāda, ka no Eiropas Savienības Tiesas (turpmāk “Tiesa”) judikatūras skaidri izriet, ka LESD 114. panta 4.–6. punktā noteiktās procedūras mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstis nevar piemērot valsts noteikumus, atkāpjoties no saskaņotajiem noteikumiem, bez Komisijas apstiprinājuma. Dalībvalstīm nav atļauts vienpusēji piemērot valsts noteikumus, par tiem nepaziņojot Komisijai un nesaņemot no Komisijas apstiprinošu lēmumu (7). |
| --- | --- |

(32)

Vispirms Komisija norāda, ka no Eiropas Savienības Tiesas (turpmāk “Tiesa”) judikatūras skaidri izriet, ka LESD 114. panta 4.–6. punktā noteiktās procedūras mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstis nevar piemērot valsts noteikumus, atkāpjoties no saskaņotajiem noteikumiem, bez Komisijas apstiprinājuma. Dalībvalstīm nav atļauts vienpusēji piemērot valsts noteikumus, par tiem nepaziņojot Komisijai un nesaņemot no Komisijas apstiprinošu lēmumu (7).

7

| (33) | Komisija arī atzīmē, ka Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punkts attiecas tikai uz tām atkāpēm no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. panta, kas piešķirtas pirms 2019. gada 14. jūlija, pamatojoties uz paziņojumiem, kuri iesniegti saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(33)

Komisija arī atzīmē, ka Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punkts attiecas tikai uz tām atkāpēm no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. panta, kas piešķirtas pirms 2019. gada 14. jūlija, pamatojoties uz paziņojumiem, kuri iesniegti saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu.

| (34) | Komisija uzskata, ka iepriekš minētais paziņojums par projektu, kuru Dānijas Karaliste 1988. gada 19. janvārī iesniedza saskaņā ar Direktīvu 83/189/EEK, nav salīdzināms ar LESD 114. panta 4.–6. punktā paredzēto procedūru, jo iepriekš minētās procedūras mērķis ir novērst tehniskos šķēršļus tirdzniecībai, nevis paredzēt spēkā esošos valsts noteikumos atkāpi no Savienības saskaņošanas pasākuma. Šajā gadījumā nav apstrīdams tas, ka Dānijas Karaliste nav līdz 2019. gada 14. jūlijam paziņojusi par rīkojumu saskaņā ar LESD 114. pantu un Komisija nav to apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(34)

Komisija uzskata, ka iepriekš minētais paziņojums par projektu, kuru Dānijas Karaliste 1988. gada 19. janvārī iesniedza saskaņā ar Direktīvu 83/189/EEK, nav salīdzināms ar LESD 114. panta 4.–6. punktā paredzēto procedūru, jo iepriekš minētās procedūras mērķis ir novērst tehniskos šķēršļus tirdzniecībai, nevis paredzēt spēkā esošos valsts noteikumos atkāpi no Savienības saskaņošanas pasākuma. Šajā gadījumā nav apstrīdams tas, ka Dānijas Karaliste nav līdz 2019. gada 14. jūlijam paziņojusi par rīkojumu saskaņā ar LESD 114. pantu un Komisija nav to apstiprinājusi.

| (35) | Līdz ar to Dānijas Karaliste nevar izmantot atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. panta prasībām. Tādēļ tā nevar izmantot arī Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(35)

Līdz ar to Dānijas Karaliste nevar izmantot atkāpi no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. panta prasībām. Tādēļ tā nevar izmantot arī Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punktu.

2.1.   Pieņemamība

Pieņemamība

| (36) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara zināmus Komisijai un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara zināmus Komisijai un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina.

| (37) | Lai pārliecinātos par paziņojuma pieņemamību, Komisijai jānovērtē, vai attiecīgie paziņotie valsts noteikumi ir iepriekš pastāvošs pasākums, kas atkāpjas no jaunieviestā Savienības saskaņošanas noteikuma, un vai tie ir stingrāki. |
| --- | --- |

(37)

Lai pārliecinātos par paziņojuma pieņemamību, Komisijai jānovērtē, vai attiecīgie paziņotie valsts noteikumi ir iepriekš pastāvošs pasākums, kas atkāpjas no jaunieviestā Savienības saskaņošanas noteikuma, un vai tie ir stingrāki.

| (38) | Rīkojumu Dānijā piemēro no 1989. gada. Tādēļ būtībā tas jau pastāvēja Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(38)

Rīkojumu Dānijā piemēro no 1989. gada. Tādēļ būtībā tas jau pastāvēja Regulas (ES) 2019/1009 pieņemšanas laikā.

2.1.1.   Par paziņoto valsts noteikumu iepriekšpastāvēšanu

Par paziņoto valsts noteikumu iepriekšpastāvēšanu

| (39) | Ir divi apstākļi, kas jāizvērtē, lai noteiktu, vai paziņotie valsts noteikumi, kas ieviesti 1989. gadā un pašreizējā redakcijā piemēroti no 1998. gada, ir iepriekš pastāvoši LESD 114. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(39)

Ir divi apstākļi, kas jāizvērtē, lai noteiktu, vai paziņotie valsts noteikumi, kas ieviesti 1989. gadā un pašreizējā redakcijā piemēroti no 1998. gada, ir iepriekš pastāvoši LESD 114. panta 4. punkta nozīmē.

| (40) | Pirmkārt, Regula (ES) 2019/1009 aizstās Regulu (EK) Nr. 2003/2003, kas savukārt aizstāja direktīvu, kuru vispārēji piemēroja mēslošanas līdzekļiem, kad tika ieviesti paziņotie valsts noteikumi, t. i., Padomes Direktīvu 76/116/EEK (8). |
| --- | --- |

(40)

Pirmkārt, Regula (ES) 2019/1009 aizstās Regulu (EK) Nr. 2003/2003, kas savukārt aizstāja direktīvu, kuru vispārēji piemēroja mēslošanas līdzekļiem, kad tika ieviesti paziņotie valsts noteikumi, t. i., Padomes Direktīvu 76/116/EEK (8).

8

| (41) | Tas rada jautājumu, vai paziņotos valsts noteikumus var uzskatīt par atstātiem spēkā un paziņojamiem Komisijai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu attiecībā uz Regulu (ES) 2019/1009, vienlaikus ņemot vērā ar Direktīvu 76/116/EEK un Regulu (EK) Nr. 2003/2003 īstenoto saskaņošanu. |
| --- | --- |

(41)

Tas rada jautājumu, vai paziņotos valsts noteikumus var uzskatīt par atstātiem spēkā un paziņojamiem Komisijai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu attiecībā uz Regulu (ES) 2019/1009, vienlaikus ņemot vērā ar Direktīvu 76/116/EEK un Regulu (EK) Nr. 2003/2003 īstenoto saskaņošanu.

| (42) | No vienas puses, Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punkts attiecina iepriekšējās atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. panta uz Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 1. punktu, tādējādi ļaujot spēkā esošos valstu pasākumus, ko, pamatojoties uz saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu sniegtiem paziņojumiem un saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu pieņemtiem Komisijas lēmumiem, likumīgi piemēro mēslošanas līdzekļiem, uz kuriem attiecas Regulā (EK) Nr. 2003/2003 paredzētā saskaņošanas joma, piemērot arī ES mēslošanas līdzekļiem, uz kuriem paplašinātā saskaņošanas joma attieksies pirmo reizi saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Tas apliecina, ka Regula (ES) 2019/1009 turpina saskaņošanu, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 2003/2003. |
| --- | --- |

(42)

No vienas puses, Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punkts attiecina iepriekšējās atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 5. panta uz Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 1. punktu, tādējādi ļaujot spēkā esošos valstu pasākumus, ko, pamatojoties uz saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu sniegtiem paziņojumiem un saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu pieņemtiem Komisijas lēmumiem, likumīgi piemēro mēslošanas līdzekļiem, uz kuriem attiecas Regulā (EK) Nr. 2003/2003 paredzētā saskaņošanas joma, piemērot arī ES mēslošanas līdzekļiem, uz kuriem paplašinātā saskaņošanas joma attieksies pirmo reizi saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Tas apliecina, ka Regula (ES) 2019/1009 turpina saskaņošanu, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 2003/2003.

| (43) | No otras puses, Regulas (ES) 2019/1009 11. apsvērums apstiprina, ka likumdevējs, pārfrāzējot LESD 114. panta 4. punktu, uzskata – veicot novērtējumu saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, jāņem vērā Regula (ES) 2019/1009:

  “Vairākās dalībvalstīs pastāv valsts noteikumi, ar kuriem ar cilvēka veselības un vides aizsardzību saistītu iemeslu dēļ ierobežo kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka šādi valsts noteikumi ir jāatstāj spēkā pēc saskaņotu robežvērtību pieņemšanas ar šo regulu, un līdz brīdim, kamēr minētās saskaņotās robežvērtības ir vienādas ar valstī jau pastāvošajām robežvērtībām vai zemākas par tām, tai būtu tie jādara zināmi Komisijai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu. Turklāt saskaņā ar LESD 114. panta 5. punktu, ja kāda dalībvalsts uzskata, ka tai jāievieš jauni valsts noteikumi – piemēram, noteikumi, ar kuriem ierobežo kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos –, kas pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides vai darba vides aizsardzības jomā un ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc šīs regulas pieņemšanas, tai būtu jādara Komisijai zināmi plānotie noteikumi, kā arī pamatojums to ieviešanai. (..)” |
| --- | --- |

(43)

No otras puses, Regulas (ES) 2019/1009 11. apsvērums apstiprina, ka likumdevējs, pārfrāzējot LESD 114. panta 4. punktu, uzskata – veicot novērtējumu saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, jāņem vērā Regula (ES) 2019/1009:

“Vairākās dalībvalstīs pastāv valsts noteikumi, ar kuriem ar cilvēka veselības un vides aizsardzību saistītu iemeslu dēļ ierobežo kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka šādi valsts noteikumi ir jāatstāj spēkā pēc saskaņotu robežvērtību pieņemšanas ar šo regulu, un līdz brīdim, kamēr minētās saskaņotās robežvērtības ir vienādas ar valstī jau pastāvošajām robežvērtībām vai zemākas par tām, tai būtu tie jādara zināmi Komisijai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu. Turklāt saskaņā ar LESD 114. panta 5. punktu, ja kāda dalībvalsts uzskata, ka tai jāievieš jauni valsts noteikumi – piemēram, noteikumi, ar kuriem ierobežo kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos –, kas pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides vai darba vides aizsardzības jomā un ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc šīs regulas pieņemšanas, tai būtu jādara Komisijai zināmi plānotie noteikumi, kā arī pamatojums to ieviešanai. (..)”

| (44) | Šo interpretāciju apliecina arī atšķirības Regulas (ES) 2019/1009 regulatīvajā režīmā un materiālajā piemērošanas jomā, salīdzinot ar Direktīvu 76/116/EEK un Regulu (EK) Nr. 2003/2003, kā arī tas, ka Regula (ES) 2019/1009 pirmo reizi nosaka saskaņotu kadmija satura robežvērtību. |
| --- | --- |

(44)

Šo interpretāciju apliecina arī atšķirības Regulas (ES) 2019/1009 regulatīvajā režīmā un materiālajā piemērošanas jomā, salīdzinot ar Direktīvu 76/116/EEK un Regulu (EK) Nr. 2003/2003, kā arī tas, ka Regula (ES) 2019/1009 pirmo reizi nosaka saskaņotu kadmija satura robežvērtību.

| (45) | Var arī atzīmēt, ka iepriekšējos gadījumos, kad jauns saskaņošanas pasākums aizstājis esošo, Tiesa ir norādījusi tikai uz jaunpieņemto saskaņošanas pasākumu kā tādu, kas jāņem vērā, veicot novērtējumus saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu (9). |
| --- | --- |

(45)

Var arī atzīmēt, ka iepriekšējos gadījumos, kad jauns saskaņošanas pasākums aizstājis esošo, Tiesa ir norādījusi tikai uz jaunpieņemto saskaņošanas pasākumu kā tādu, kas jāņem vērā, veicot novērtējumus saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu (9).

9

| (46) | Visbeidzot, tā kā saskaņošanas pasākums, kas jāņem vērā saistībā ar valsts noteikumiem, par kuriem paziņots saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, ir Regula (ES) 2019/1009, Komisijai jāpārbauda, vai paziņotie valsts noteikumi bija iepriekš pastāvoši pirms minētās regulas saskaņā ar LESD 114. panta 4. punkta nosacījumu. |
| --- | --- |

(46)

Visbeidzot, tā kā saskaņošanas pasākums, kas jāņem vērā saistībā ar valsts noteikumiem, par kuriem paziņots saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, ir Regula (ES) 2019/1009, Komisijai jāpārbauda, vai paziņotie valsts noteikumi bija iepriekš pastāvoši pirms minētās regulas saskaņā ar LESD 114. panta 4. punkta nosacījumu.

| (47) | Otrkārt, paziņotie valsts noteikumi nekad nav tikuši paziņoti Komisijai saskaņā ar LESD 114. pantu vai atbilstošajiem iepriekš spēkā esošajiem noteikumiem – ne kā atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK, ne arī kā atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2003/2003. |
| --- | --- |

(47)

Otrkārt, paziņotie valsts noteikumi nekad nav tikuši paziņoti Komisijai saskaņā ar LESD 114. pantu vai atbilstošajiem iepriekš spēkā esošajiem noteikumiem – ne kā atkāpe no Direktīvas 76/116/EEK, ne arī kā atkāpe no Regulas (EK) Nr. 2003/2003.

| (48) | Tādēļ rodas jautājums, vai tos tomēr var uzskatīt par iepriekš pastāvošiem LESD 114. panta 4. punkta nozīmē, proti, pastāvošiem pirms Regulas (ES) 2019/1009, nevis par jauniem valsts noteikumiem, kuri jāpaziņo saskaņā ar LESD 114. panta 5. punktu. Lai izšķirtu šo jautājumu, ir svarīgi ņemt vērā mērķi, kādēļ tiek nodalīts LESD 114. panta 4. un 5. punkts. |
| --- | --- |

(48)

Tādēļ rodas jautājums, vai tos tomēr var uzskatīt par iepriekš pastāvošiem LESD 114. panta 4. punkta nozīmē, proti, pastāvošiem pirms Regulas (ES) 2019/1009, nevis par jauniem valsts noteikumiem, kuri jāpaziņo saskaņā ar LESD 114. panta 5. punktu. Lai izšķirtu šo jautājumu, ir svarīgi ņemt vērā mērķi, kādēļ tiek nodalīts LESD 114. panta 4. un 5. punkts.

| (49) | Šī atšķirība ir izskatīta Tiesas judikatūrā. Lietā C-3/00 Dānija/Komisija Tiesa attiecībā uz EK līguma 95. pantu, kas atbilst LESD 114. pantam, secināja:

  “Atšķirība starp abiem EK līguma 95. pantā paredzētajiem gadījumiem izpaužas tādējādi, ka pirmajā gadījumā runa ir par valsts tiesību normām, kas ir spēkā jau pirms saskaņošanas pasākuma. Tie Kopienas likumdevējam ir zināmi, bet tas nav varējis vai nav paredzējis tos ņemt vērā, veicot saskaņošanu. Tādējādi par pieņemamu atzīts tas, ka dalībvalsts var lūgt, lai attiecīgās tās normas tiek atstātas spēkā. Šajā nolūkā EK līgums paredz, ka šādiem pasākumiem jābūt pamatotiem ar būtiskām prasībām, kas paredzētas EK līguma 30. pantā vai kas attiecas uz darba vides vai vides aizsardzību. Turpretī otrajā gadījumā jaunu valsts tiesību aktu pieņemšana var vairāk apdraudēt saskaņošanas procesu. Kopienas iestādes principā nevar ņemt vērā valsts tiesību aktu, izstrādājot saskaņošanas pasākumu. Šajā gadījumā EK līguma 30. pantā paredzētās prasības netiek ņemtas vērā un pieļaujams ir tikai tāds pamatojums, kas attiecas uz vides vai darba vides aizsardzību, ar nosacījumu, ka dalībvalsts iesniedz jaunus zinātniskus datus un ka nepieciešamība ieviest jaunas valsts tiesību normas ir saistīta ar īpašu problēmu attiecīgajā dalībvalstī, kas radusies pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas.”
   (10) |
| --- | --- |

(49)

Šī atšķirība ir izskatīta Tiesas judikatūrā. Lietā C-3/00 Dānija/Komisija Tiesa attiecībā uz EK līguma 95. pantu, kas atbilst LESD 114. pantam, secināja:

“Atšķirība starp abiem EK līguma 95. pantā paredzētajiem gadījumiem izpaužas tādējādi, ka pirmajā gadījumā runa ir par valsts tiesību normām, kas ir spēkā jau pirms saskaņošanas pasākuma. Tie Kopienas likumdevējam ir zināmi, bet tas nav varējis vai nav paredzējis tos ņemt vērā, veicot saskaņošanu. Tādējādi par pieņemamu atzīts tas, ka dalībvalsts var lūgt, lai attiecīgās tās normas tiek atstātas spēkā. Šajā nolūkā EK līgums paredz, ka šādiem pasākumiem jābūt pamatotiem ar būtiskām prasībām, kas paredzētas EK līguma 30. pantā vai kas attiecas uz darba vides vai vides aizsardzību. Turpretī otrajā gadījumā jaunu valsts tiesību aktu pieņemšana var vairāk apdraudēt saskaņošanas procesu. Kopienas iestādes principā nevar ņemt vērā valsts tiesību aktu, izstrādājot saskaņošanas pasākumu. Šajā gadījumā EK līguma 30. pantā paredzētās prasības netiek ņemtas vērā un pieļaujams ir tikai tāds pamatojums, kas attiecas uz vides vai darba vides aizsardzību, ar nosacījumu, ka dalībvalsts iesniedz jaunus zinātniskus datus un ka nepieciešamība ieviest jaunas valsts tiesību normas ir saistīta ar īpašu problēmu attiecīgajā dalībvalstī, kas radusies pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas.”
   (10)

10

| (50) | Ņemot vērā citēto judikatūru, jāatzīst, ka mērķis, kādēļ tiek nodalīts LESD 114. panta 4. un 5. punkts, ir izvirzīt augstākas pamatojuma prasības gadījumos, kad saskaņošana ir vairāk apdraudēta, jo attiecīgais valsts noteikums nav bijis zināms likumdevējam saskaņotā pasākuma pieņemšanas laikā un tādēļ nav ticis ņemts vērā, izstrādājot saskaņošanas pasākumu. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā citēto judikatūru, jāatzīst, ka mērķis, kādēļ tiek nodalīts LESD 114. panta 4. un 5. punkts, ir izvirzīt augstākas pamatojuma prasības gadījumos, kad saskaņošana ir vairāk apdraudēta, jo attiecīgais valsts noteikums nav bijis zināms likumdevējam saskaņotā pasākuma pieņemšanas laikā un tādēļ nav ticis ņemts vērā, izstrādājot saskaņošanas pasākumu.

| (51) | Kā jau tika konstatēts, paziņotie valsts noteikumi pašreizējā redakcijā ir spēkā no 1998. gada. Tātad tie bija spēkā laikā, kad tika izstrādāta Regula (ES) 2019/1009, un līdz ar to tie arī uzskatāmi par pastāvošiem pirms minētās regulas. |
| --- | --- |

(51)

Kā jau tika konstatēts, paziņotie valsts noteikumi pašreizējā redakcijā ir spēkā no 1998. gada. Tātad tie bija spēkā laikā, kad tika izstrādāta Regula (ES) 2019/1009, un līdz ar to tie arī uzskatāmi par pastāvošiem pirms minētās regulas.

| (52) | Turklāt, kā izriet no ietekmes novērtējuma, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ar CE zīmi marķētus mēslošanas līdzekļus (11), laikā, kad tika izstrādāta Regula (ES) 2019/1009, paziņotie valsts noteikumi Savienības likumdevējam bija zināmi. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt, kā izriet no ietekmes novērtējuma, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ar CE zīmi marķētus mēslošanas līdzekļus (11), laikā, kad tika izstrādāta Regula (ES) 2019/1009, paziņotie valsts noteikumi Savienības likumdevējam bija zināmi.

CE

11

| (53) | Tādējādi var secināt, ka paziņotie valsts noteikumi ir iepriekš pastāvošs pasākums, kas atkāpjas no jaunieviestā saskaņošanas noteikuma. |
| --- | --- |

(53)

Tādējādi var secināt, ka paziņotie valsts noteikumi ir iepriekš pastāvošs pasākums, kas atkāpjas no jaunieviestā saskaņošanas noteikuma.

2.1.2.   Par paziņoto valsts noteikumu stingrību salīdzinājumā ar Regulu (ES) 2019/1009

Par paziņoto valsts noteikumu stingrību salīdzinājumā ar Regulu (ES) 2019/1009

| (54) | Attiecībā uz jautājumu, vai paziņotie valsts noteikumi ir arī stingrāki par jaunieviesto saskaņošanas noteikumu, Komisija atzīmē, ka, lai gan Dānijas Karaliste plāno piemērot valsts kadmija satura robežvērtību gan fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kuri minēti PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma II daļā, gan vairākiem citiem mēslošanas līdzekļiem, uz kuriem attiecas minētā regula, galvenās bažas, ko paredz novērst paziņotie valsts noteikumi, ir saistītas ar pirmo no minētajām mēslošanas līdzekļu kategorijām – neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem un organominerālajiem mēslošanas līdzekļiem ar augstu fosfora saturu. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz jautājumu, vai paziņotie valsts noteikumi ir arī stingrāki par jaunieviesto saskaņošanas noteikumu, Komisija atzīmē, ka, lai gan Dānijas Karaliste plāno piemērot valsts kadmija satura robežvērtību gan fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kuri minēti PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma II daļā, gan vairākiem citiem mēslošanas līdzekļiem, uz kuriem attiecas minētā regula, galvenās bažas, ko paredz novērst paziņotie valsts noteikumi, ir saistītas ar pirmo no minētajām mēslošanas līdzekļu kategorijām – neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem un organominerālajiem mēslošanas līdzekļiem ar augstu fosfora saturu.

PFC

PFC

| (55) | Komisija arī atzīmē, ka vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem Dānijas kadmija satura robežvērtība un Regulā (ES) 2019/1009 noteiktā robežvērtība tiek izteikta, izmantojot vienu un to pašu saucēju, t. i., nosaka tā daudzumu uz kilogramu P2O5, nevis uz kilogramu visa produkta sausnas ar visām sastāvdaļām. |
| --- | --- |

(55)

Komisija arī atzīmē, ka vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem Dānijas kadmija satura robežvērtība un Regulā (ES) 2019/1009 noteiktā robežvērtība tiek izteikta, izmantojot vienu un to pašu saucēju, t. i., nosaka tā daudzumu uz kilogramu P2O5, nevis uz kilogramu visa produkta sausnas ar visām sastāvdaļām.

2

5

| (56) | Citiem vārdiem – vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem ir iespējams salīdzināt cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, ko nodrošina Dānijas kadmija satura robežvērtība, ar līmeni, ko garantē saskaņotā kadmija satura robežvērtība, nezinot katra produkta konkrēto sastāvu. Turklāt fosfāta mēslošanas līdzekļi ir pārliecinoši visatbilstošākie produkti, uz kuriem attiecas paziņotie valsts noteikumi. Tādēļ, lai novērtētu, vai paziņotie valsts noteikumi ir stingrāki un vairāk aizsargājoši nekā jaunieviestais saskaņošanas noteikums, Komisija var salīdzināt tikai abus noteikumu kopumus par fosfāta mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(56)

Citiem vārdiem – vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem ir iespējams salīdzināt cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni, ko nodrošina Dānijas kadmija satura robežvērtība, ar līmeni, ko garantē saskaņotā kadmija satura robežvērtība, nezinot katra produkta konkrēto sastāvu. Turklāt fosfāta mēslošanas līdzekļi ir pārliecinoši visatbilstošākie produkti, uz kuriem attiecas paziņotie valsts noteikumi. Tādēļ, lai novērtētu, vai paziņotie valsts noteikumi ir stingrāki un vairāk aizsargājoši nekā jaunieviestais saskaņošanas noteikums, Komisija var salīdzināt tikai abus noteikumu kopumus par fosfāta mēslošanas līdzekļiem.

| (57) | Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma II daļas PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktā kadmija satura robežvērtība fosfāta mēslošanas līdzekļiem ir 60 mg uz kg P2O5. Turpretī paziņotajos valsts noteikumos noteiktā kadmija satura robežvērtība ir 48 mg uz kg P2O5. |
| --- | --- |

(57)

Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma II daļas PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktā kadmija satura robežvērtība fosfāta mēslošanas līdzekļiem ir 60 mg uz kg P2O5. Turpretī paziņotajos valsts noteikumos noteiktā kadmija satura robežvērtība ir 48 mg uz kg P2O5.

PFC

PFC

2

5

2

5

| (58) | Tātad paziņotie valsts noteikumi ir stingrāki un vairāk aizsargājoši nekā Regulas (ES) 2019/1009 noteikumi, vismaz tiktāl, ciktāl tos piemēro fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā norādīts minētajā regulā. |
| --- | --- |

(58)

Tātad paziņotie valsts noteikumi ir stingrāki un vairāk aizsargājoši nekā Regulas (ES) 2019/1009 noteikumi, vismaz tiktāl, ciktāl tos piemēro fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā norādīts minētajā regulā.

| (59) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas Karalistes iesniegtais paziņojums ir pieņemams saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, vismaz tiktāl, ciktāl tas attiecas uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā norādīts Regulā (ES) 2019/1009. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas Karalistes iesniegtais paziņojums ir pieņemams saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu, vismaz tiktāl, ciktāl tas attiecas uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā norādīts Regulā (ES) 2019/1009.

2.2.   Novērtējums pēc būtības

Novērtējums pēc būtības

| (60) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma.

| (61) | Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai paziņotie valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāpārbauda, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(61)

Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai paziņotie valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāpārbauda, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (62) | Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktā noteiktajiem termiņiem Komisija, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, balstās uz tiem pamatojumiem, kurus dalībvalsts norāda savā paziņojumā. Pierādīšanas pienākums piekrīt paziņojumu iesniegušajai dalībvalstij, kura vēlas atstāt spēkā valsts noteikumus. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktā noteiktajiem termiņiem Komisija, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, balstās uz tiem pamatojumiem, kurus dalībvalsts norāda savā paziņojumā. Pierādīšanas pienākums piekrīt paziņojumu iesniegušajai dalībvalstij, kura vēlas atstāt spēkā valsts noteikumus.

| (63) | Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā. |
| --- | --- |

(63)

Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā.

2.2.1.   Dānijas Karalistes nostāja

Dānijas Karalistes nostāja

| (64) | Dānijas kadmija satura robežvērtība mākslīgajos mēslošanas līdzekļos, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, ir noteikta, lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi no eksponētības kadmijam vidē. |
| --- | --- |

(64)

Dānijas kadmija satura robežvērtība mākslīgajos mēslošanas līdzekļos, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, ir noteikta, lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi no eksponētības kadmijam vidē.

2

5

| (65) | Komisijai iesniegtajā paziņojumā Dānijas Karaliste apgalvo, ka tā piemēro paziņotos valsts noteikumus kopš 1989. gada. Pašlaik spēkā esošo robežvērtību piemēro no 1998. gada. Paziņotie valsts noteikumi tika ieviesti ar mērķi samazināt lauksaimniecības zemes piesārņojumu, kas tika konstatēts Dānijas Tehniskās universitātes Valsts pārtikas institūta (DTU Fødevareinstituttet) sagatavotajā 1980. gada nacionālajā ziņojumā “Kadmija piesārņojums – ziņojums par kadmija izmantošanu, sastopamību un nelabvēlīgo ietekmi Dānijā”. Ņemot vērā secinājumu, ka kadmijs nepārtraukti uzkrājas Dānijas lauksaimniecības augsnē, ziņojumā tika ieteikts samazināt kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, jo šāds samazinājums varētu būtiski samazināt lauksaimniecības zemes piesārņojumu. |
| --- | --- |

(65)

Komisijai iesniegtajā paziņojumā Dānijas Karaliste apgalvo, ka tā piemēro paziņotos valsts noteikumus kopš 1989. gada. Pašlaik spēkā esošo robežvērtību piemēro no 1998. gada. Paziņotie valsts noteikumi tika ieviesti ar mērķi samazināt lauksaimniecības zemes piesārņojumu, kas tika konstatēts Dānijas Tehniskās universitātes Valsts pārtikas institūta (DTU Fødevareinstituttet) sagatavotajā 1980. gada nacionālajā ziņojumā “Kadmija piesārņojums – ziņojums par kadmija izmantošanu, sastopamību un nelabvēlīgo ietekmi Dānijā”. Ņemot vērā secinājumu, ka kadmijs nepārtraukti uzkrājas Dānijas lauksaimniecības augsnē, ziņojumā tika ieteikts samazināt kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, jo šāds samazinājums varētu būtiski samazināt lauksaimniecības zemes piesārņojumu.

DTU Fødevareinstituttet

| (66) | Atsaucoties uz to, ka lauksaimniecības augšņu eksponētība kadmijam un tā ieplūde augsnē Dānijā kopumā ir mazāka nekā vidēji Savienībā, Dānijas Karaliste uzskata, ka pasākumi, kas tika veikti, lai sasniegtu paziņotajos valsts noteikumos izvirzīto mērķi, ir bijuši sekmīgi. Tādēļ, lai nodrošinātu cilvēka veselības un vides aizsardzību arī nākotnē, Dānijas Karaliste uzskata, ka tās teritorijā jāsaglabā samazināts ekspozīcijas līmenis saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Turklāt Dānijas Karaliste paziņojumā Komisijai analizēja Regulā (ES) 2019/1009 noteiktās robežvērtības 60 mg uz kg P2O5 paredzamo ietekmi valstī. Šāda robežvērtība radīja nopietnas bažas par cilvēka veselības un vides aizsardzību. Dānijas Karaliste apgalvo, ka, piemērojot Regulā (ES) 2019/1009 noteiktās robežvērtības, Dānijā tiktu pazemināts aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(66)

Atsaucoties uz to, ka lauksaimniecības augšņu eksponētība kadmijam un tā ieplūde augsnē Dānijā kopumā ir mazāka nekā vidēji Savienībā, Dānijas Karaliste uzskata, ka pasākumi, kas tika veikti, lai sasniegtu paziņotajos valsts noteikumos izvirzīto mērķi, ir bijuši sekmīgi. Tādēļ, lai nodrošinātu cilvēka veselības un vides aizsardzību arī nākotnē, Dānijas Karaliste uzskata, ka tās teritorijā jāsaglabā samazināts ekspozīcijas līmenis saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009. Turklāt Dānijas Karaliste paziņojumā Komisijai analizēja Regulā (ES) 2019/1009 noteiktās robežvērtības 60 mg uz kg P2O5 paredzamo ietekmi valstī. Šāda robežvērtība radīja nopietnas bažas par cilvēka veselības un vides aizsardzību. Dānijas Karaliste apgalvo, ka, piemērojot Regulā (ES) 2019/1009 noteiktās robežvērtības, Dānijā tiktu pazemināts aizsardzības līmenis.

2

5

| (67) | Lai to pamatotu, Dānijas Karaliste balsta novērtējumu uz prognozi, ka, piemērojot Regulā (ES) 2019/1009 noteikto robežvērtību 60 mg uz kg P2O5, palielināsies kadmija daudzums, kas no mēslošanas līdzekļiem nonāk Dānijas lauksaimniecības zemēs, ņemot vērā iespējamību, ka Dānijas tirgū tiks laisti mēslošanas līdzekļi ar augstāku kadmija saturu. |
| --- | --- |

(67)

Lai to pamatotu, Dānijas Karaliste balsta novērtējumu uz prognozi, ka, piemērojot Regulā (ES) 2019/1009 noteikto robežvērtību 60 mg uz kg P2O5, palielināsies kadmija daudzums, kas no mēslošanas līdzekļiem nonāk Dānijas lauksaimniecības zemēs, ņemot vērā iespējamību, ka Dānijas tirgū tiks laisti mēslošanas līdzekļi ar augstāku kadmija saturu.

2

5

| (68) | Dānijas Karaliste jo īpaši sniedz pamatojumu, ka palielināsies risks cilvēka veselībai saistībā ar eksponētību kadmijam, to uzņemot ar pārtiku. Dānijas Karaliste atsaucas uz nepieciešamību samazināt kadmija saturu Dānijā ražotajā pārtikā un tādējādi aizsargāt dažas mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, jo īpaši bērnus un veģetāriešus, kuri ar pārtiku uzņem tādu kadmija daudzumu, kas pārsniedz veselībai nekaitīgās robežvērtības. |
| --- | --- |

(68)

Dānijas Karaliste jo īpaši sniedz pamatojumu, ka palielināsies risks cilvēka veselībai saistībā ar eksponētību kadmijam, to uzņemot ar pārtiku. Dānijas Karaliste atsaucas uz nepieciešamību samazināt kadmija saturu Dānijā ražotajā pārtikā un tādējādi aizsargāt dažas mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, jo īpaši bērnus un veģetāriešus, kuri ar pārtiku uzņem tādu kadmija daudzumu, kas pārsniedz veselībai nekaitīgās robežvērtības.

| (69) | Pamatojot šo apgalvojumu, Dānijas Karaliste atsaucas uz vairākiem zinātniskiem pētījumiem. Jo īpaši tā atsaucas uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) pētījumu (12) par pieļaujamo nedēļas devu (TWI) un salīdzina to ar pētījumu, ko veikusi Dānijas Tehniskā universitāte, izdarot secinājumu, ka ir jāsamazina kadmija daudzums uzturā. Turklāt Dānijas Tehniskās universitātes veiktajā pētījumā konstatēts, ka bērni ir augstas iedarbības grupa un mazu bērnu vidējā eksponētība kadmijam pārsniedz TWI. Atzīts, ka arī veģetāriešiem kadmija patēriņš ir daudz lielāks nekā vidēji visiem iedzīvotājiem. Vislielākā eksponētība kadmijam, uzņemot to ar pārtiku, rodas no graudaugu un dārzeņu patēriņa. Tā kā minētās grupas tos lieto uzturā lielā daudzumā, rodas augsts eksponētības līmenis. |
| --- | --- |

(69)

Pamatojot šo apgalvojumu, Dānijas Karaliste atsaucas uz vairākiem zinātniskiem pētījumiem. Jo īpaši tā atsaucas uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) pētījumu (12) par pieļaujamo nedēļas devu (TWI) un salīdzina to ar pētījumu, ko veikusi Dānijas Tehniskā universitāte, izdarot secinājumu, ka ir jāsamazina kadmija daudzums uzturā. Turklāt Dānijas Tehniskās universitātes veiktajā pētījumā konstatēts, ka bērni ir augstas iedarbības grupa un mazu bērnu vidējā eksponētība kadmijam pārsniedz TWI. Atzīts, ka arī veģetāriešiem kadmija patēriņš ir daudz lielāks nekā vidēji visiem iedzīvotājiem. Vislielākā eksponētība kadmijam, uzņemot to ar pārtiku, rodas no graudaugu un dārzeņu patēriņa. Tā kā minētās grupas tos lieto uzturā lielā daudzumā, rodas augsts eksponētības līmenis.

EFSA

12

TWI

TWI

| (70) | Turklāt Dānijas Karalistē ir augsta līmeņa pašpietiekamība pārtikas ražošanā, cita starpā attiecībā uz graudaugiem, kartupeļiem un burkāniem. Dānijas iedzīvotāju eksponētība kadmijam tādējādi ir cieši saistīta ar kadmija daudzumu, kas sastopams Dānijas lauksaimniecības zemē. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt Dānijas Karalistē ir augsta līmeņa pašpietiekamība pārtikas ražošanā, cita starpā attiecībā uz graudaugiem, kartupeļiem un burkāniem. Dānijas iedzīvotāju eksponētība kadmijam tādējādi ir cieši saistīta ar kadmija daudzumu, kas sastopams Dānijas lauksaimniecības zemē.

| (71) | Jāatzīmē, ka augsnes apstākļi Dānijā ir ļoti dažādi – no smilts augsnēm valsts rietumu apgabalos līdz māla augsnēm austrumos. Augsnes apstākļu ietekmē kadmija uzkrāšanās augsnēs notiek atšķirīgi – augstāks līmenis ir sastopams māla augsnēs Zēlandē, Fīnā un Jitlandes austrumu apgabalos, savukārt Jitlandes rietumos augsnes ir smilšainākas, un tajās parasti ir zemāks kadmija līmenis. Turklāt Dānijas Karalistes iesniegtā demogrāfiskā informācija liecina, ka atšķirīgo lauksaimniecības efektivitātes faktoru dēļ, kas atkarīgi no augsnes rakstura, lauksaimniecība, kas saistīta ar kultūraugu audzēšanu, vairāk izvēršas apgabalos, kur māla augsnēs ir augstāks kadmija līmenis. |
| --- | --- |

(71)

Jāatzīmē, ka augsnes apstākļi Dānijā ir ļoti dažādi – no smilts augsnēm valsts rietumu apgabalos līdz māla augsnēm austrumos. Augsnes apstākļu ietekmē kadmija uzkrāšanās augsnēs notiek atšķirīgi – augstāks līmenis ir sastopams māla augsnēs Zēlandē, Fīnā un Jitlandes austrumu apgabalos, savukārt Jitlandes rietumos augsnes ir smilšainākas, un tajās parasti ir zemāks kadmija līmenis. Turklāt Dānijas Karalistes iesniegtā demogrāfiskā informācija liecina, ka atšķirīgo lauksaimniecības efektivitātes faktoru dēļ, kas atkarīgi no augsnes rakstura, lauksaimniecība, kas saistīta ar kultūraugu audzēšanu, vairāk izvēršas apgabalos, kur māla augsnēs ir augstāks kadmija līmenis.

| (72) | Vēl viens apstāklis, kas Dānijas austrumu uz rietumu rajonos ir atšķirīgs, ir lopkopības izplatība un līdz ar to arī kūtsmēslu pieejamība kā alternatīva mākslīgajiem mēslošanas līdzekļiem. Lopkopība pārsvarā ir koncentrēta Jitlandē, savukārt kultūraugu audzēšana bez lauksaimniecības dzīvniekiem ir izplatīta Zēlandē. Līdz ar to Dānijā augsnes apstākļu un lopkopības ģeogrāfiskās atšķirības nozīmē, ka mākslīgie mēslošanas līdzekļi salīdzinoši vairāk tiek izmantoti Dānijas austrumos, kur saimniecības, kas audzē kultūraugus, neturot lauksaimniecības dzīvniekus, ir izplatītākas un māla augsnēs ir augstāks kadmija fona līmenis. Dānijas Karaliste norāda, ka tika aplēsts – 2014. gadā 91 % mākslīgo mēslošanas līdzekļu Eiropā atbilda robežvērtībai 60 mg Cd uz kg P2O5, bet 68 % – robežvērtībai 40 mg Cd uz kg P2O5. Tādēļ liela daļa mēslošanas līdzekļu Eiropas tirgū jau pašlaik atbilst Dānijas noteiktajai robežvērtībai. Pēdējās divās desmitgadēs vidējais kadmija līmenis mākslīgajos mēslošanas līdzekļos Dānijā ir bijis 10–20 mg Cd uz kg P2O5, savukārt Eiropas tirgū aplēsts, ka tas ir bijis 32–36 mg Cd uz kg P2O5. |
| --- | --- |

(72)

Vēl viens apstāklis, kas Dānijas austrumu uz rietumu rajonos ir atšķirīgs, ir lopkopības izplatība un līdz ar to arī kūtsmēslu pieejamība kā alternatīva mākslīgajiem mēslošanas līdzekļiem. Lopkopība pārsvarā ir koncentrēta Jitlandē, savukārt kultūraugu audzēšana bez lauksaimniecības dzīvniekiem ir izplatīta Zēlandē. Līdz ar to Dānijā augsnes apstākļu un lopkopības ģeogrāfiskās atšķirības nozīmē, ka mākslīgie mēslošanas līdzekļi salīdzinoši vairāk tiek izmantoti Dānijas austrumos, kur saimniecības, kas audzē kultūraugus, neturot lauksaimniecības dzīvniekus, ir izplatītākas un māla augsnēs ir augstāks kadmija fona līmenis. Dānijas Karaliste norāda, ka tika aplēsts – 2014. gadā 91 % mākslīgo mēslošanas līdzekļu Eiropā atbilda robežvērtībai 60 mg Cd uz kg P2O5, bet 68 % – robežvērtībai 40 mg Cd uz kg P2O5. Tādēļ liela daļa mēslošanas līdzekļu Eiropas tirgū jau pašlaik atbilst Dānijas noteiktajai robežvērtībai. Pēdējās divās desmitgadēs vidējais kadmija līmenis mākslīgajos mēslošanas līdzekļos Dānijā ir bijis 10–20 mg Cd uz kg P2O5, savukārt Eiropas tirgū aplēsts, ka tas ir bijis 32–36 mg Cd uz kg P2O5.

2

5

2

5

2

5

2

5

| (73) | Turklāt Dānijas daļa Eiropas mākslīgo mēslošanas līdzekļu tirgū ir 2–3 %. Dānijas Karaliste apgalvo, ka kopš 1998. gada, kad noteikumi stājās spēkā, tai nav bijis problēmu ar tādu mēslošanas līdzekļu piegādi, kas atbilst pašlaik spēkā esošajai kadmija satura robežvērtībai. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt Dānijas daļa Eiropas mākslīgo mēslošanas līdzekļu tirgū ir 2–3 %. Dānijas Karaliste apgalvo, ka kopš 1998. gada, kad noteikumi stājās spēkā, tai nav bijis problēmu ar tādu mēslošanas līdzekļu piegādi, kas atbilst pašlaik spēkā esošajai kadmija satura robežvērtībai.

| (74) | Paziņotie valsts noteikumi ir arī vispārpiemērojami – tos piemēro gan Dānijas, gan citiem uzņēmumiem, kas pārdod mēslošanas līdzekļus izmantošanai Dānijā. Vēl jāpiebilst, ka Dānijā nav dabisku fosfātiežu atradņu, tādējādi fosfātiežus Dānijā neiegūst. |
| --- | --- |

(74)

Paziņotie valsts noteikumi ir arī vispārpiemērojami – tos piemēro gan Dānijas, gan citiem uzņēmumiem, kas pārdod mēslošanas līdzekļus izmantošanai Dānijā. Vēl jāpiebilst, ka Dānijā nav dabisku fosfātiežu atradņu, tādējādi fosfātiežus Dānijā neiegūst.

| (75) | Dānijas Karaliste ir iesniegusi arī statistikas datus, kas pierāda no citām dalībvalstīm importēto mēslošanas līdzekļu apjoma pakāpenisku pieaugumu laikposmā no 1988. līdz 2018. gadam. Dānijas Karaliste apgalvo, ka saskaņā ar šiem ekonomiskajiem datiem paziņotajos valsts noteikumos noteiktā kadmija satura robežvērtība nav liegusi palielināt importu no citām dalībvalstīm. Gluži otrādi, dati liecina par izteiktu tirdzniecības apjoma pieaugumu starp dažādām dalībvalstīm. Paziņotie valsts noteikumi nav arī šķērslis mākslīgo mēslošanas līdzekļu eksportam uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(75)

Dānijas Karaliste ir iesniegusi arī statistikas datus, kas pierāda no citām dalībvalstīm importēto mēslošanas līdzekļu apjoma pakāpenisku pieaugumu laikposmā no 1988. līdz 2018. gadam. Dānijas Karaliste apgalvo, ka saskaņā ar šiem ekonomiskajiem datiem paziņotajos valsts noteikumos noteiktā kadmija satura robežvērtība nav liegusi palielināt importu no citām dalībvalstīm. Gluži otrādi, dati liecina par izteiktu tirdzniecības apjoma pieaugumu starp dažādām dalībvalstīm. Paziņotie valsts noteikumi nav arī šķērslis mākslīgo mēslošanas līdzekļu eksportam uz citām dalībvalstīm.

2.2.2.   Dānijas Karalistes nostājas izvērtējums

Dānijas Karalistes nostājas izvērtējums

2.2.2.1.   LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu vai iemeslu, kas radušies nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, pamatojums

LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu vai iemeslu, kas radušies nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, pamatojums

| (76) | Paziņoto valsts noteikumu mērķis ir nodrošināt augstāku cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni nekā paredzēts Regulā (ES) 2019/1009 attiecībā uz eksponētību kadmijam un tādēļ vēl vairāk nepieļaut kadmija uzkrāšanos augsnē. Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāsaglabā zemākas maksimālās kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, uz kuriem attiecas paziņotie valsts noteikumi. |
| --- | --- |

(76)

Paziņoto valsts noteikumu mērķis ir nodrošināt augstāku cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni nekā paredzēts Regulā (ES) 2019/1009 attiecībā uz eksponētību kadmijam un tādēļ vēl vairāk nepieļaut kadmija uzkrāšanos augsnē. Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāsaglabā zemākas maksimālās kadmija satura robežvērtības mēslošanas līdzekļos, uz kuriem attiecas paziņotie valsts noteikumi.

| (77) | Attiecībā uz cilvēka veselības aizsardzību jāatzīmē, ka kadmijs ir nebūtisks un toksisks elements cilvēkiem, turklāt tas nav lietderīgs arī augiem vai dzīvniekiem. Konkrēti, kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (13). |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz cilvēka veselības aizsardzību jāatzīmē, ka kadmijs ir nebūtisks un toksisks elements cilvēkiem, turklāt tas nav lietderīgs arī augiem vai dzīvniekiem. Konkrēti, kadmija oksīds ir klasificēts kā 2. kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (13).

13

| (78) | Kadmija klātbūtne augos un kadmija uzņemšana ar pārtikas produktiem ilgākā laika posmā var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēka veselību. Pēc tam, kad kadmijs ir absorbēts cilvēka ķermenī, tas lielā mērā saglabājas un uzkrājas ķermenī visas dzīves laikā (14). |
| --- | --- |

(78)

Kadmija klātbūtne augos un kadmija uzņemšana ar pārtikas produktiem ilgākā laika posmā var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēka veselību. Pēc tam, kad kadmijs ir absorbēts cilvēka ķermenī, tas lielā mērā saglabājas un uzkrājas ķermenī visas dzīves laikā (14).

14

| (79) | Plašāka sabiedrība ir eksponēta kadmijam vairākos veidos, tostarp tas tiek uzņemts smēķējot un ar ēdienu. Nesmēķētājiem pārtika ir vislielākais kadmija uzņemšanas avots. Kadmijs galvenokārt ir toksisks nierēm, bet var izraisīt arī kaulu demineralizāciju, un statistiski tas ir saistīts ar paaugstinātu vēža risku plaušās, endometrijā, urīnpūslī un krūtīs (15). |
| --- | --- |

(79)

Plašāka sabiedrība ir eksponēta kadmijam vairākos veidos, tostarp tas tiek uzņemts smēķējot un ar ēdienu. Nesmēķētājiem pārtika ir vislielākais kadmija uzņemšanas avots. Kadmijs galvenokārt ir toksisks nierēm, bet var izraisīt arī kaulu demineralizāciju, un statistiski tas ir saistīts ar paaugstinātu vēža risku plaušās, endometrijā, urīnpūslī un krūtīs (15).

15

| (80) | Kadmijs var bojāt nieres, izraisot pārmērīgu olbaltumvielu rašanos urīnā. Kadmija ekspozīcijas ilgums un līmenis nosaka šīs ietekmes smagumu. Skeleta bojājumi ir vēl viens kritiskais efekts, ko rada hroniska eksponētība kadmijam, ja tā līmenis ir nedaudz augstāks par līmeni, kurā olbaltumvielu saturs urīnā būtu agrīns indikators. Kadmijs galvenokārt uzkrājas aknās un nierēs, tā izdalīšanās notiek lēni, un cilvēka ķermenī tas var saglabāties gadu desmitiem ilgi. |
| --- | --- |

(80)

Kadmijs var bojāt nieres, izraisot pārmērīgu olbaltumvielu rašanos urīnā. Kadmija ekspozīcijas ilgums un līmenis nosaka šīs ietekmes smagumu. Skeleta bojājumi ir vēl viens kritiskais efekts, ko rada hroniska eksponētība kadmijam, ja tā līmenis ir nedaudz augstāks par līmeni, kurā olbaltumvielu saturs urīnā būtu agrīns indikators. Kadmijs galvenokārt uzkrājas aknās un nierēs, tā izdalīšanās notiek lēni, un cilvēka ķermenī tas var saglabāties gadu desmitiem ilgi.

| (81) | Turklāt nevar izslēgt veselības riskus pieaugušiem smēķētājiem un cilvēkiem ar izsīkušiem dzelzs krājumiem, un/vai tiem, kuri dzīvo rūpniecisko avotu tuvumā (16). |
| --- | --- |

(81)

Turklāt nevar izslēgt veselības riskus pieaugušiem smēķētājiem un cilvēkiem ar izsīkušiem dzelzs krājumiem, un/vai tiem, kuri dzīvo rūpniecisko avotu tuvumā (16).

16

| (82) | Turklāt papildus cilvēka veselības mērķiem Dānijas Karaliste tiecas sasniegt arī augstāku vides aizsardzības līmeni. Dānijas Karaliste apgalvo, ka papildu kadmija uzkrāšanās augsnē var negatīvi ietekmēt augsnes bioloģisko daudzveidību un tādējādi arī augsnes funkcijas (piemēram, organisko vielu noārdīšanos) un gruntsūdeņu kvalitāti, kadmijam izskalojoties augsnē. Augsnes īpašības ietekmē gan kadmija toksicitāti, gan biopieejamību. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt papildus cilvēka veselības mērķiem Dānijas Karaliste tiecas sasniegt arī augstāku vides aizsardzības līmeni. Dānijas Karaliste apgalvo, ka papildu kadmija uzkrāšanās augsnē var negatīvi ietekmēt augsnes bioloģisko daudzveidību un tādējādi arī augsnes funkcijas (piemēram, organisko vielu noārdīšanos) un gruntsūdeņu kvalitāti, kadmijam izskalojoties augsnē. Augsnes īpašības ietekmē gan kadmija toksicitāti, gan biopieejamību.

| (83) | Augsnes apstākļu un lopkopības atšķirības Dānijā nozīmē, ka mākslīgie mēslošanas līdzekļi salīdzinoši vairāk tiek izmantoti Dānijas austrumos, kur saimniecības, kas audzē kultūraugus, neturot lauksaimniecības dzīvniekus, ir izplatītākas un māla augsnēs ir augstāks kadmija fona līmenis. |
| --- | --- |

(83)

Augsnes apstākļu un lopkopības atšķirības Dānijā nozīmē, ka mākslīgie mēslošanas līdzekļi salīdzinoši vairāk tiek izmantoti Dānijas austrumos, kur saimniecības, kas audzē kultūraugus, neturot lauksaimniecības dzīvniekus, ir izplatītākas un māla augsnēs ir augstāks kadmija fona līmenis.

| (84) | Bažas par kadmija radīto risku cilvēka veselībai un videi Padome pauda jau 1988. gada 25. janvāra rezolūcijā (17). Padome uzsvēra, ka ir svarīgi samazināt kadmija ieplūdi augsnē no visiem avotiem, tostarp no difūzajiem avotiem (piemēram, atmosfēras pārneses, fosfāta mēslošanas līdzekļiem, notekūdeņu dūņām utt.), cita starpā veicot “atbilstošus pasākumus kadmija satura kontrolei fosfāta mēslošanas līdzekļos, izmantojot piemērotu tehnoloģiju, kas nerada pārmērīgas izmaksas un ņem vērā vides apstākļus dažādos Kopienas reģionos”. |
| --- | --- |

(84)

Bažas par kadmija radīto risku cilvēka veselībai un videi Padome pauda jau 1988. gada 25. janvāra rezolūcijā (17). Padome uzsvēra, ka ir svarīgi samazināt kadmija ieplūdi augsnē no visiem avotiem, tostarp no difūzajiem avotiem (piemēram, atmosfēras pārneses, fosfāta mēslošanas līdzekļiem, notekūdeņu dūņām utt.), cita starpā veicot “atbilstošus pasākumus kadmija satura kontrolei fosfāta mēslošanas līdzekļos, izmantojot piemērotu tehnoloģiju, kas nerada pārmērīgas izmaksas un ņem vērā vides apstākļus dažādos Kopienas reģionos”.

17

| (85) | 2002. gadā Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja secināja, ka robežvērtība 40 mg uz kg P2O5 vai vairāk izraisītu kadmija uzkrāšanos lielākajā daļā Savienības augšņu. Turpretī nebija gaidāms, ka robežvērtība 20 mg uz kg P2O5 vai mazāk radīs ilglaicīgu uzkrāšanos augsnē 100 gadu laikā, neņemot vērā citas kadmija ieplūdes. |
| --- | --- |

(85)

2002. gadā Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja secināja, ka robežvērtība 40 mg uz kg P2O5 vai vairāk izraisītu kadmija uzkrāšanos lielākajā daļā Savienības augšņu. Turpretī nebija gaidāms, ka robežvērtība 20 mg uz kg P2O5 vai mazāk radīs ilglaicīgu uzkrāšanos augsnē 100 gadu laikā, neņemot vērā citas kadmija ieplūdes.

2

5

2

5

| (86) | Nodomu risināt jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos Komisija tika izziņojusi jau Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā. |
| --- | --- |

(86)

Nodomu risināt jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos Komisija tika izziņojusi jau Regulas (EK) Nr. 2003/2003 15. apsvērumā.

| (87) | Priekšlikumā Regulai (ES) 2019/1009 (18), pamatojoties uz zinātniskajiem datiem, kas bija pieejami, novērtējot ietekmi, Komisija secināja, ka kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds kopumā var radīt nopietnus riskus veselībai un videi. Komisija ierosināja fosfāta mēslošanas līdzekļiem noteikt robežvērtību 60 mg uz kg P2O5 un 12 gadu laikā pēc jaunās regulas piemērošanas sākuma pakāpeniski samazināt šo robežvērtību līdz 20 mg uz kg P2O5. |
| --- | --- |

(87)

Priekšlikumā Regulai (ES) 2019/1009 (18), pamatojoties uz zinātniskajiem datiem, kas bija pieejami, novērtējot ietekmi, Komisija secināja, ka kadmijs metāla veidā un kadmija oksīds kopumā var radīt nopietnus riskus veselībai un videi. Komisija ierosināja fosfāta mēslošanas līdzekļiem noteikt robežvērtību 60 mg uz kg P2O5 un 12 gadu laikā pēc jaunās regulas piemērošanas sākuma pakāpeniski samazināt šo robežvērtību līdz 20 mg uz kg P2O5.

18

2

5

2

5

| (88) | Pastāv arī vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs ir galvenais kadmija avots, no kurienes tas nokļūst augsnē un barības ķēdē (19). |
| --- | --- |

(88)

Pastāv arī vispārēja vienprātība, ka mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs ir galvenais kadmija avots, no kurienes tas nokļūst augsnē un barības ķēdē (19).

19

| (89) | Regula (ES) 2019/1009 nosaka robežvērtību 60 mg uz kg P2O5, ko piemēro no 2022. gada 16. jūlija. Lielākā daļa Eiropas tirgū pieejamo mēslošanas līdzekļu jau atbilst šai robežvērtībai. Kaut arī šīs robežvērtības ieviešana ir solis pareizajā virzienā, balstoties uz pieejamajiem zinātniskajiem datiem, maz ticams, ka tas ilgtermiņā būtiski samazinās kadmija uzkrāšanos augsnē. |
| --- | --- |

(89)

Regula (ES) 2019/1009 nosaka robežvērtību 60 mg uz kg P2O5, ko piemēro no 2022. gada 16. jūlija. Lielākā daļa Eiropas tirgū pieejamo mēslošanas līdzekļu jau atbilst šai robežvērtībai. Kaut arī šīs robežvērtības ieviešana ir solis pareizajā virzienā, balstoties uz pieejamajiem zinātniskajiem datiem, maz ticams, ka tas ilgtermiņā būtiski samazinās kadmija uzkrāšanos augsnē.

2

5

| (90) | Atzīstot, ka nākotnē ir vajadzīgas stingrākas saskaņotās kadmija satura robežvērtības fosfāta mēslošanas līdzekļos, Regula (ES) 2019/1009 uzliek Komisijai pienākumu no jauna novērtēt šīs robežvērtības ar mērķi tās samazināt, ja iespējams. |
| --- | --- |

(90)

Atzīstot, ka nākotnē ir vajadzīgas stingrākas saskaņotās kadmija satura robežvērtības fosfāta mēslošanas līdzekļos, Regula (ES) 2019/1009 uzliek Komisijai pienākumu no jauna novērtēt šīs robežvērtības ar mērķi tās samazināt, ja iespējams.

| (91) | Balstoties uz iepriekš minēto, jāatzīst, ka paziņotajos valsts noteikumos noteiktā maksimālā robežvērtība ir pamatota ar vajadzību aizsargāt cilvēka veselību un vidi. |
| --- | --- |

(91)

Balstoties uz iepriekš minēto, jāatzīst, ka paziņotajos valsts noteikumos noteiktā maksimālā robežvērtība ir pamatota ar vajadzību aizsargāt cilvēka veselību un vidi.

2.2.2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

a)   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (92) | LESD 114. panta 6. punktā ir noteikts, ka Komisijai jāpārbauda, vai paziņoto valsts noteikumu atstāšana spēkā nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgās situācijās nedrīkst būt atšķirīga attieksme un atšķirīgās situācijās nedrīkst būt vienāda attieksme, ja vien nav objektīva pamatojuma. |
| --- | --- |

(92)

LESD 114. panta 6. punktā ir noteikts, ka Komisijai jāpārbauda, vai paziņoto valsts noteikumu atstāšana spēkā nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgās situācijās nedrīkst būt atšķirīga attieksme un atšķirīgās situācijās nedrīkst būt vienāda attieksme, ja vien nav objektīva pamatojuma.

| (93) | Paziņotie valsts noteikumi attiecas gan uz vietējiem produktiem, gan uz produktiem, kas importēti no citām dalībvalstīm. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka šie valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. |
| --- | --- |

(93)

Paziņotie valsts noteikumi attiecas gan uz vietējiem produktiem, gan uz produktiem, kas importēti no citām dalībvalstīm. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka šie valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

b)   Slēptu ierobežojumu neesība fosfāta mēslošanas līdzekļu tirdzniecībā

| (94) | Lai izvērtētu nosacījumu par slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesību, Komisija vispirms novērtēs paziņotos valsts noteikumus, ciktāl tie attiecas uz tiem mēslošanas līdzekļiem, par kuriem Komisija ir atzinusi paziņojumu par pieņemamu izskatīšanai, t. i., uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009. |
| --- | --- |

(94)

Lai izvērtētu nosacījumu par slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesību, Komisija vispirms novērtēs paziņotos valsts noteikumus, ciktāl tie attiecas uz tiem mēslošanas līdzekļiem, par kuriem Komisija ir atzinusi paziņojumu par pieņemamu izskatīšanai, t. i., uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009.

| (95) | Valsts noteikumi, kuri paredz stingrākus nosacījumus produktu laišanai tirgū nekā tie, kas paredzēti Savienības tiesību aktos, parasti būtu šķērslis tirdzniecībai. Tas tā ir tādēļ, ka dažus produktus, kas likumīgi laisti tirgū pārējā Savienībā, saskaņā ar valsts noteikumiem nav paredzēts laist tirgū attiecīgajā dalībvalstī. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemēro neatbilstīgu iemeslu dēļ un ka faktiski tie kļūst par ekonomiskiem pasākumiem, kas kavē produktu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, par līdzekļiem, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus (20). |
| --- | --- |

(95)

Valsts noteikumi, kuri paredz stingrākus nosacījumus produktu laišanai tirgū nekā tie, kas paredzēti Savienības tiesību aktos, parasti būtu šķērslis tirdzniecībai. Tas tā ir tādēļ, ka dažus produktus, kas likumīgi laisti tirgū pārējā Savienībā, saskaņā ar valsts noteikumiem nav paredzēts laist tirgū attiecīgajā dalībvalstī. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemēro neatbilstīgu iemeslu dēļ un ka faktiski tie kļūst par ekonomiskiem pasākumiem, kas kavē produktu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, par līdzekļiem, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus (20).

20

| (96) | Ņemot vērā to, ka paziņotie valsts noteikumi nosaka stingrākas robežvērtības attiecībā uz kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos arī citu dalībvalstu uzņēmumiem citādi saskaņotā jomā, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus (21). |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā to, ka paziņotie valsts noteikumi nosaka stingrākas robežvērtības attiecībā uz kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos arī citu dalībvalstu uzņēmumiem citādi saskaņotā jomā, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus (21).

21

| (97) | Tā kā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Tādējādi Komisijai atliek izvērtēt, vai paziņotie valsts noteikumi rada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. Tādējādi Komisijai atliek izvērtēt, vai paziņotie valsts noteikumi rada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

c)   Šķēršļu neesība fosfāta mēslošanas līdzekļu iekšējā tirgus darbībai

| (98) | Lai izvērtētu nosacījumu par šķēršļu neesību iekšējā tirgus darbībai, Komisijai vispirms jānovērtē paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie attiecas uz tiem mēslošanas līdzekļiem, par kuriem Komisija ir atzinusi paziņojumu par pieņemamu izskatīšanai, t. i., uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009. |
| --- | --- |

(98)

Lai izvērtētu nosacījumu par šķēršļu neesību iekšējā tirgus darbībai, Komisijai vispirms jānovērtē paziņotie valsts noteikumi, ciktāl tie attiecas uz tiem mēslošanas līdzekļiem, par kuriem Komisija ir atzinusi paziņojumu par pieņemamu izskatīšanai, t. i., uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009.

| (99) | LESD 114. panta 6. punkts uzliek Komisijai pienākumu pārbaudīt, vai paziņoto valsts noteikumu atstāšana spēkā nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu LESD 114. pantā noteiktās procedūras lietderīgumu, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi (22). |
| --- | --- |

(99)

LESD 114. panta 6. punkts uzliek Komisijai pienākumu pārbaudīt, vai paziņoto valsts noteikumu atstāšana spēkā nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu LESD 114. pantā noteiktās procedūras lietderīgumu, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi (22).

22

| (100) | Vērtējot, vai paziņotie valsts noteikumi ir piemēroti un nepieciešami izvirzītā mērķa sasniegšanai, jāņem vērā vairāki apstākļi. Komisijai jāizvērtē, vai aizsardzības līmenis, kas izriet no kadmija robežvērtības, kāda noteikta paziņotajos valsts noteikumos, sasniedz mērķi aizsargāt cilvēka veselību, no vienas puses, un vidi, no otras puses. |
| --- | --- |

(100)

Vērtējot, vai paziņotie valsts noteikumi ir piemēroti un nepieciešami izvirzītā mērķa sasniegšanai, jāņem vērā vairāki apstākļi. Komisijai jāizvērtē, vai aizsardzības līmenis, kas izriet no kadmija robežvērtības, kāda noteikta paziņotajos valsts noteikumos, sasniedz mērķi aizsargāt cilvēka veselību, no vienas puses, un vidi, no otras puses.

| (101) | Komisija vispirms atzīmē, ka paziņotajos valsts noteikumos minētā kadmija satura robežvērtība ir mazāka par kadmija satura robežvērtību fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kas noteikta Regulā (ES) 2019/1009. Tādēļ paziņotie valsts pasākumi nodrošina augstāku cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni nekā saskaņošanas pasākums. |
| --- | --- |

(101)

Komisija vispirms atzīmē, ka paziņotajos valsts noteikumos minētā kadmija satura robežvērtība ir mazāka par kadmija satura robežvērtību fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kas noteikta Regulā (ES) 2019/1009. Tādēļ paziņotie valsts pasākumi nodrošina augstāku cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni nekā saskaņošanas pasākums.

| (102) | Attiecībā uz paziņoto valsts noteikumu samērīgumu fosfāta mēslošanas līdzekļu jomā Komisija izsaka šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz paziņoto valsts noteikumu samērīgumu fosfāta mēslošanas līdzekļu jomā Komisija izsaka šādus apsvērumus.

| (103) | Pirmkārt, Dānijas Karalistei nav radušās nekādas problēmas apgādē ar tādiem mēslošanas līdzekļiem, kas atbilst pašlaik spēkā esošajai kadmija satura robežvērtībai, un tas nozīmē, ka šī robežvērtība nerada būtiskus šķēršļus brīvai apritei iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(103)

Pirmkārt, Dānijas Karalistei nav radušās nekādas problēmas apgādē ar tādiem mēslošanas līdzekļiem, kas atbilst pašlaik spēkā esošajai kadmija satura robežvērtībai, un tas nozīmē, ka šī robežvērtība nerada būtiskus šķēršļus brīvai apritei iekšējā tirgū.

| (104) | Otrkārt, Dānijas Karaliste atsaucas uz nepieciešamību samazināt kadmija saturu Dānijā ražotajā pārtikā un tādējādi aizsargāt dažas iedzīvotāju grupas, jo īpaši bērnus un veģetāriešus, kuri ar pārtiku uzņem tādu kadmija daudzumu, kas pārsniedz veselībai nekaitīgās robežvērtības. EFSA pētījumā, uz kuru atsaucas Dānijas Karaliste (23), konstatēts, ka bērni ir augstas eksponētības grupa un vidējā mazu bērnu eksponētība kadmijam pārsniedz TWI. Atzīts, ka arī veģetāriešiem kadmija patēriņš ir daudz lielāks nekā vidēji visiem iedzīvotājiem (24). |
| --- | --- |

(104)

Otrkārt, Dānijas Karaliste atsaucas uz nepieciešamību samazināt kadmija saturu Dānijā ražotajā pārtikā un tādējādi aizsargāt dažas iedzīvotāju grupas, jo īpaši bērnus un veģetāriešus, kuri ar pārtiku uzņem tādu kadmija daudzumu, kas pārsniedz veselībai nekaitīgās robežvērtības. EFSA pētījumā, uz kuru atsaucas Dānijas Karaliste (23), konstatēts, ka bērni ir augstas eksponētības grupa un vidējā mazu bērnu eksponētība kadmijam pārsniedz TWI. Atzīts, ka arī veģetāriešiem kadmija patēriņš ir daudz lielāks nekā vidēji visiem iedzīvotājiem (24).

EFSA

23

TWI

24

| (105) | Turklāt tas, ka lauksaimniecības augšņu eksponētība kadmijam un tā ieplūde augsnē Dānijā kopumā ir mazāka nekā vidēji Savienībā, liecina, ka pasākumi, kas tika veikti, lai nodrošinātu Dānijas augšņu un iedzīvotāju aizsardzību, ir bijuši sekmīgi. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt tas, ka lauksaimniecības augšņu eksponētība kadmijam un tā ieplūde augsnē Dānijā kopumā ir mazāka nekā vidēji Savienībā, liecina, ka pasākumi, kas tika veikti, lai nodrošinātu Dānijas augšņu un iedzīvotāju aizsardzību, ir bijuši sekmīgi.

| (106) | Attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, ņemot vērā Dānijas Karalistes norādi uz to, ka samazinot augsnes eksponētību kadmijam, tiek labvēlīgi ietekmēta veselība un vide, un ņemot vērā, ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, tirdzniecība netiek ietekmēta gandrīz nemaz, Komisija uzskata, ka paziņotos valsts noteikumus var atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt veselību un vidi un ņemot vērā to, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(106)

Attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, ņemot vērā Dānijas Karalistes norādi uz to, ka samazinot augsnes eksponētību kadmijam, tiek labvēlīgi ietekmēta veselība un vide, un ņemot vērā, ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamajiem datiem, tirdzniecība netiek ietekmēta gandrīz nemaz, Komisija uzskata, ka paziņotos valsts noteikumus var atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt veselību un vidi un ņemot vērā to, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

d)   Slēptu tirdzniecības ierobežojumu un šķēršļu iekšējā tirgus darbībai neesība saistībā ar mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi

| (107) | Papildus fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009, paziņotie valsts noteikumi attiecas arī uz citiem mākslīgajiem mēslošanas līdzekļiem, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3–5 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk. |
| --- | --- |

(107)

Papildus fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009, paziņotie valsts noteikumi attiecas arī uz citiem mākslīgajiem mēslošanas līdzekļiem, kuri iegūti no minerālfosfāta un kuru kopējais fosfora saturs ir 2,3–5 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk.

2

5

| (108) | Lai novērtētu, vai paziņotie valsts noteikumi ir slēpti tirdzniecības ierobežojumi vai šķēršļi iekšējā tirgus darbībai saistībā ar šiem mēslošanas līdzekļiem 114. panta 6. punkta nozīmē, un tādējādi – vai tiem ir nesamērīga ietekme, salīdzinot ar izvirzītā mērķa sasniegšanu, Komisija atzīmē, ka Dānijas Karaliste ir apstiprinājusi – lielākās bažas ir saistītas ar fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009, un Dānijas paziņojumā sniegtais zinātniskais novērtējums galvenokārt attiecas uz noteiktu fosfāta mēslošanas līdzekļu kategoriju, proti, neorganiskajiem minerālmēsliem ar augstu fosfora saturu. |
| --- | --- |

(108)

Lai novērtētu, vai paziņotie valsts noteikumi ir slēpti tirdzniecības ierobežojumi vai šķēršļi iekšējā tirgus darbībai saistībā ar šiem mēslošanas līdzekļiem 114. panta 6. punkta nozīmē, un tādējādi – vai tiem ir nesamērīga ietekme, salīdzinot ar izvirzītā mērķa sasniegšanu, Komisija atzīmē, ka Dānijas Karaliste ir apstiprinājusi – lielākās bažas ir saistītas ar fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009, un Dānijas paziņojumā sniegtais zinātniskais novērtējums galvenokārt attiecas uz noteiktu fosfāta mēslošanas līdzekļu kategoriju, proti, neorganiskajiem minerālmēsliem ar augstu fosfora saturu.

| (109) | Attiecībā uz izvirzīto mērķi aizsargāt veselību un vidi Komisija, kā iepriekš norādīts 55. un 56. apsvērumā, atzīmē, ka vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem Dānijas kadmija satura robežvērtības aizsargājošo raksturu ir iespējams salīdzināt ar saskaņotās kadmija satura robežvērtības aizsargājošo raksturu, nezinot katra produkta konkrēto sastāvu, jo vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem Dānijas robežvērtība un Regulā (ES) 2019/1009 noteiktā robežvērtība tiek izteikta ar vienu un to pašu saucēju. Citiem vārdiem, attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, nav iespējams noteikt, vai paziņotie valsts noteikumi ir stingrāki nekā jaunieviestais saskaņošanas noteikums. Tādēļ nav arī iespējams noteikt, vai paziņotie valsts pasākumi nodrošina augstāku cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni nekā saskaņošanas pasākums. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz izvirzīto mērķi aizsargāt veselību un vidi Komisija, kā iepriekš norādīts 55. un 56. apsvērumā, atzīmē, ka vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem Dānijas kadmija satura robežvērtības aizsargājošo raksturu ir iespējams salīdzināt ar saskaņotās kadmija satura robežvērtības aizsargājošo raksturu, nezinot katra produkta konkrēto sastāvu, jo vienīgi attiecībā uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem Dānijas robežvērtība un Regulā (ES) 2019/1009 noteiktā robežvērtība tiek izteikta ar vienu un to pašu saucēju. Citiem vārdiem, attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, nav iespējams noteikt, vai paziņotie valsts noteikumi ir stingrāki nekā jaunieviestais saskaņošanas noteikums. Tādēļ nav arī iespējams noteikt, vai paziņotie valsts pasākumi nodrošina augstāku cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni nekā saskaņošanas pasākums.

| (110) | Attiecībā uz paziņoto valsts noteikumu ietekmi uz iekšējā tirgus darbību Komisija norāda, ka šo noteikumu piemērošana ar CE zīmi marķētiem mēslošanas līdzekļiem, izņemot Regulā (ES) 2019/1009 minētos fosfāta mēslošanas līdzekļus, radīs nopietnas administratīvas grūtības uzņēmējiem, kuri vēlēsies laist mēslošanas līdzekļus Dānijas tirgū. Lai nodrošinātu atbilstību paziņotajiem valsts noteikumiem, ražotājiem šie mēslošanas līdzekļi būs jāklasificē ne tikai saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009, bet arī saskaņā ar paziņotajiem valsts noteikumiem. Turklāt, ja mēslošanas līdzeklis ar CE marķējumu ir mākslīgs mēslošanas līdzeklis, kurš iegūts no minerālfosfāta un kura kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, saskaņā ar paziņotajiem valsts noteikumiem, bet nav fosfāta mēslošanas līdzeklis saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009, ražotājiem jāveic divi kadmija satura aprēķini – viens ar kilograma P2O5 saucēju, lai ievērotu paziņotos valsts noteikumus, un otrs ar kilograma sausnas saucēju, lai ievērotu Regulas (ES) 2019/1009 prasības. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz paziņoto valsts noteikumu ietekmi uz iekšējā tirgus darbību Komisija norāda, ka šo noteikumu piemērošana ar CE zīmi marķētiem mēslošanas līdzekļiem, izņemot Regulā (ES) 2019/1009 minētos fosfāta mēslošanas līdzekļus, radīs nopietnas administratīvas grūtības uzņēmējiem, kuri vēlēsies laist mēslošanas līdzekļus Dānijas tirgū. Lai nodrošinātu atbilstību paziņotajiem valsts noteikumiem, ražotājiem šie mēslošanas līdzekļi būs jāklasificē ne tikai saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009, bet arī saskaņā ar paziņotajiem valsts noteikumiem. Turklāt, ja mēslošanas līdzeklis ar CE marķējumu ir mākslīgs mēslošanas līdzeklis, kurš iegūts no minerālfosfāta un kura kopējais fosfora saturs ir 2,3 masas % P2O5 ekvivalenta vai vairāk, saskaņā ar paziņotajiem valsts noteikumiem, bet nav fosfāta mēslošanas līdzeklis saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1009, ražotājiem jāveic divi kadmija satura aprēķini – viens ar kilograma P2O5 saucēju, lai ievērotu paziņotos valsts noteikumus, un otrs ar kilograma sausnas saucēju, lai ievērotu Regulas (ES) 2019/1009 prasības.

CE

CE

2

5

nav

2

5

| (111) | Ņemot vērā lielos administratīvos šķēršļus, kas tādēļ radīsies, piemērojot paziņotos valsts noteikumus mēslošanas līdzekļiem, kuri nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, kā arī to, ka nav iespējams noteikt, vai šie noteikumi nodrošina augstāku aizsardzības līmeni nekā Regula (ES) 2019/1009, un to, ka kadmija piesārņojums no tiem Dānijas Karalistei nerada īpašas bažas, Komisija uzskata, ka paziņotie valsts noteikumi, ja tos piemērotu šādiem mēslošanas līdzekļiem, nesamērīgi ietekmētu iekšējā tirgus darbību, salīdzinot ar izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā lielos administratīvos šķēršļus, kas tādēļ radīsies, piemērojot paziņotos valsts noteikumus mēslošanas līdzekļiem, kuri nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, kā arī to, ka nav iespējams noteikt, vai šie noteikumi nodrošina augstāku aizsardzības līmeni nekā Regula (ES) 2019/1009, un to, ka kadmija piesārņojums no tiem Dānijas Karalistei nerada īpašas bažas, Komisija uzskata, ka paziņotie valsts noteikumi, ja tos piemērotu šādiem mēslošanas līdzekļiem, nesamērīgi ietekmētu iekšējā tirgus darbību, salīdzinot ar izvirzīto mērķi.

| (112) | Rezumējot – Komisija uzskata, ka paziņoto valsts noteikumu atstāšana spēkā ir šķērslis iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē, ciktāl tie attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi. Tādēļ un tā kā nav nepieciešams pieņemt lēmumu par paziņojuma pieņemamību šajā daļā, paziņotie valsts noteikumi ir jānoraida, ciktāl tie attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav Regulā (ES) 2019/1009 minētie fosfāta mēslošanas līdzekļi. |
| --- | --- |

(112)

Rezumējot – Komisija uzskata, ka paziņoto valsts noteikumu atstāšana spēkā ir šķērslis iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē, ciktāl tie attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi. Tādēļ un tā kā nav nepieciešams pieņemt lēmumu par paziņojuma pieņemamību šajā daļā, paziņotie valsts noteikumi ir jānoraida, ciktāl tie attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav Regulā (ES) 2019/1009 minētie fosfāta mēslošanas līdzekļi.

2.2.2.3.   Laika ierobežojums

Laika ierobežojums

| (113) | Lai nodrošinātu, ka paziņotie valsts noteikumi un potenciālais šķērslis iekšējā tirgus darbībai tiek ierobežoti līdz tam, kas ir absolūti nepieciešams Dānijas Karalistes izvirzīto mērķu sasniegšanai, valstij piešķirtā atkāpe ir jāierobežo laikā. Atkāpe vairs nebūs nepieciešama, ja nākotnē saskaņoto robežvērtību noteiks Dānijas robežvērtības līmenī vai zemāk. |
| --- | --- |

(113)

Lai nodrošinātu, ka paziņotie valsts noteikumi un potenciālais šķērslis iekšējā tirgus darbībai tiek ierobežoti līdz tam, kas ir absolūti nepieciešams Dānijas Karalistes izvirzīto mērķu sasniegšanai, valstij piešķirtā atkāpe ir jāierobežo laikā. Atkāpe vairs nebūs nepieciešama, ja nākotnē saskaņoto robežvērtību noteiks Dānijas robežvērtības līmenī vai zemāk.

| (114) | Saskaņoto robežvērtību var noteikt Dānijas robežvērtības līmenī vai zemāk par to tikai ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, piemēram, saistībā ar pārskatīšanu, kas minēta Regulas (ES) 2019/1009 49. panta b) punktā. Tādēļ laikposms, uz kuru piešķir atkāpi, nav jāierobežo līdz noteiktam datumam, bet jāsaskaņo ar likumdevēju lēmumu, ko tie nākotnē varētu pieņemt šajā jomā. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņoto robežvērtību var noteikt Dānijas robežvērtības līmenī vai zemāk par to tikai ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, piemēram, saistībā ar pārskatīšanu, kas minēta Regulas (ES) 2019/1009 49. panta b) punktā. Tādēļ laikposms, uz kuru piešķir atkāpi, nav jāierobežo līdz noteiktam datumam, bet jāsaskaņo ar likumdevēju lēmumu, ko tie nākotnē varētu pieņemt šajā jomā.

| (115) | Tas būtu atbilstoši Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punktam, kurā paredzēts, ka attiecībā uz kadmija saturu var turpināt piemērot atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu līdz brīdim, kad Savienības līmenī sāk piemērot tādas saskaņotas robežvērtības kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos, kas ir vienādas ar valsts robežvērtībām vai zemākas par tām. |
| --- | --- |

(115)

Tas būtu atbilstoši Regulas (ES) 2019/1009 3. panta 2. punktam, kurā paredzēts, ka attiecībā uz kadmija saturu var turpināt piemērot atkāpes no Regulas (EK) Nr. 2003/2003 saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu līdz brīdim, kad Savienības līmenī sāk piemērot tādas saskaņotas robežvērtības kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos, kas ir vienādas ar valsts robežvērtībām vai zemākas par tām.

| (116) | Šis lēmums būtu jāpiemēro līdz brīdim, kad Savienības līmenī sāk piemērot pārskatītu saskaņoto robežvērtību, kas vienāda ar Dānijas robežvērtību vai zemāka par to. |
| --- | --- |

(116)

Šis lēmums būtu jāpiemēro līdz brīdim, kad Savienības līmenī sāk piemērot pārskatītu saskaņoto robežvērtību, kas vienāda ar Dānijas robežvērtību vai zemāka par to.

3.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (117) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka Dānijas Karalistes lūgums atstāt spēkā valsts tiesību aktus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (ES) 2019/1009, kas iesniegts 2020. gada 27. janvārī, ir pieņemams, ciktāl tas attiecas uz Regulā (ES) 2019/1009 minētajiem fosfāta mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka Dānijas Karalistes lūgums atstāt spēkā valsts tiesību aktus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (ES) 2019/1009, kas iesniegts 2020. gada 27. janvārī, ir pieņemams, ciktāl tas attiecas uz Regulā (ES) 2019/1009 minētajiem fosfāta mēslošanas līdzekļiem.

| (118) | Turklāt, ciktāl paziņotie valsts noteikumi attiecas uz Regulā (ES) 2019/1009 minētajiem fosfāta mēslošanas līdzekļiem, Komisija secina, ka tie:






  — | atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības vajadzībām, |
| --- | --- | --- |

(118)

Turklāt, ciktāl paziņotie valsts noteikumi attiecas uz Regulā (ES) 2019/1009 minētajiem fosfāta mēslošanas līdzekļiem, Komisija secina, ka tie:

—

atbilst cilvēka veselības un vides aizsardzības vajadzībām,

| — | ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

ir samērīgi attiecībā pret izvirzītajiem mērķiem,

| — | nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis, |
| --- | --- |

—

nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis,

| — | nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

| (119) | Tādēļ Komisija uzskata, ka paziņotos valsts noteikumus var apstiprināt, ciktāl tie attiecas uz šādiem mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(119)

Tādēļ Komisija uzskata, ka paziņotos valsts noteikumus var apstiprināt, ciktāl tie attiecas uz šādiem mēslošanas līdzekļiem.

| (120) | Tomēr, ciktāl paziņotie valsts noteikumi attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009, Komisija uzskata, ka tiem būtu nesamērīga ietekme uz iekšējā tirgus darbību, salīdzinot ar izvirzīto mērķi. Tādēļ Komisija uzskata, ka šis pasākums, ciktāl tas attiecas uz šādiem mēslošanas līdzekļiem, ir jānoraida, |
| --- | --- |

(120)

Tomēr, ciktāl paziņotie valsts noteikumi attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, kā minēts Regulā (ES) 2019/1009, Komisija uzskata, ka tiem būtu nesamērīga ietekme uz iekšējā tirgus darbību, salīdzinot ar izvirzīto mērķi. Tādēļ Komisija uzskata, ka šis pasākums, ciktāl tas attiecas uz šādiem mēslošanas līdzekļiem, ir jānoraida,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts noteikumi, kurus Dānijas Karaliste ir paziņojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu un ar kuriem atkāpjas no Regulas (ES) 2019/1009 prasībām attiecībā uz kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos, proti, aizliedz laist Dānijas tirgū mēslošanas līdzekļus ar kadmija saturu virs 48 mg uz kg P2O5, ir apstiprināti tiktāl, ciktāl tie attiecas uz fosfāta mēslošanas līdzekļiem, kas minēti Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, līdz brīdim, kad Savienības līmenī sāk piemērot pārskatītu saskaņoto robežvērtību, kas ir vienāda ar Dānijas robežvērtību vai zemāka par to.

2. pants

Dānijas Karalistes paziņotie valsts noteikumi ir noraidīti, ciktāl tie attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, kas nav fosfāta mēslošanas līdzekļi, kas minēti Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma PFC 1(B) 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2020. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Skatīt šādus Komisijas 2006. gada 3. janvāra lēmumus: Lēmums 2006/347/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, 41. punkts (OV L 129, 17.5.2006., 19. lpp.); Lēmums 2006/348/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, 40. punkts (OV L 129, 17.5.2006., 25. lpp.); Lēmums 2006/349/EK par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (OV L 129, 17.5.2006., 31. lpp.).

3

(4)  Jo īpaši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu (bijušo 100.a pantu) (2002. gada konsolidētā redakcija) (OV C 325, 24.12.2002., 33. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 83/189/EEK (1983. gada 28. marts), ar ko nosaka informācijas sniegšanas procedūru tehnisko standartu un noteikumu jomā (OV L 109, 26.4.1983., 8. lpp.).

5

(6)  
  OV C 124, 17.4.2020., 19. lpp.

6

(7)  Lieta C-41/93 Francijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija, 23.–30. punkts.

7

(8)  Padomes Direktīva 76/116/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslojumiem (OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp.).

8

(9)  Skatīt lietu C-360/14 P Vācija/Eiropas Komisija.

9

(10)  Lieta C-3/00 Dānija/Komisija, 58. punkts. Papildus apstiprināts, piemēram, lietā T-234/04 Nīderlandes Karaliste/Komisija (58. punkts), apvienotajās lietās T-366/03 un T-235/04 Land Oberösterreich un Austrija/Komisija (62. punkts) un lietā C-512/99 Vācija/Komisija (41. punkts).

10

Land Oberösterreich

(11)  Skatīt ietekmes novērtējumu, kas pievienots Komisijas priekšlikumam un īpaši attiecas uz kadmija satura robežvērtību (SWD(2016) 64 final, PART 2/2): https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF; jo īpaši skatīt 5., 6., 25., 28., 29. un 32. lpp., kā arī I pielikumu.

11

(12)  Zinātniskais atzinums, kuru attiecībā uz kadmija saturu pārtikā pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma sagatavojusi ekspertu grupa jautājumos par piesārņojumu pārtikas apritē. EFSA Journal 2009, 980, 1. lpp.

12

EFSA Journal

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

13

(14)  Skatīt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2012. gadā zinātnisko ziņojumu Cadmium dietary exposure in the European population, kas publicēts vietnē https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf (EFSA Journal 2012; 10(1)).

14

Cadmium dietary exposure in the European population

EFSA Journal

(15)  
  EFSA Journal 2012; 10(1).

15

EFSA Journal

(16)  ES riska novērtējuma ziņojums par kadmiju un kadmija oksīdu, citēts SWD(2016) 64 final, 11. lpp.

16

(17)  
  OV C 30, 4.2.1988., 1. lpp.

17

(18)  COM(2016) 157 final – 2016/084(COD).

18

(19)  Skatīt Erik Smolders&Laetitia Six veikto pētījumu Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils, ko 2013. gadā pasūtīja Fertilizers Europe un kas publicēts vietnē http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf.

19

Erik Smolders&Laetitia Six

Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils

Fertilizers Europe

(20)  Komisijas Lēmums (2018. gada 8. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem ((C(2018) 2721), 54. punkts (OV L 118, 14.5.2018., 7. lpp.), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/348/EK, 40. punkts (OV L 129, 17.5.2006., 25. lpp.)), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/347/EK, 41. punkts (OV L 129, 17.5.2006., 19. lpp.)), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/349/EK, 41. punkts (OV L 129, 17.5.2006., 31. lpp.)).

20

(21)  Komisijas Lēmums (2018. gada 8. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem ((C(2018) 2721), 55. punkts), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/348/EK, 42. punkts), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/347/EK, 43. punkts), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/349/EK, 43. punkts).

21

(22)  Komisijas Lēmums (2018. gada 8. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem ((C(2018) 2721), 55. punkts), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Somijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/348/EK, 42. punkts), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Zviedrijas Karaliste atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/347/EK, 43. punkts), Komisijas Lēmums (2006. gada 3. janvāris) par valsts noteikumiem, par kuriem paziņojusi Austrijas Republika atbilstoši EK Līguma 95. panta 4. punktam attiecībā uz maksimālo pieļaujamo kadmija saturu mēslošanas līdzekļos (2006/349/EK, 43. punkts).

22

(23)  Zinātniskais atzinums, kuru attiecībā uz kadmija saturu pārtikā pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma sagatavojusi ekspertu grupa jautājumos par piesārņojumu pārtikas apritē. EFSA Journal 2009, 980, 1. lpp.

23

EFSA Journal

(24)  Zinātniskais atzinums, kuru attiecībā uz kadmija saturu pārtikā pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma sagatavojusi ekspertu grupa jautājumos par piesārņojumu pārtikas apritē. EFSA Journal 2009, 980, 1. lpp.

24

EFSA Journal

---

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1179

(2020. gada 6. augusts),

ar ko attiecībā uz Somijas Ālandes provinces statusu saistībā ar virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) uzraudzības programmu, Igaunijas statusu saistībā ar virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) un infekciozās hematopoētiskās nekrozes (IHN) uzraudzības un izskaušanas programmu, Horvātijas statusu saistībā ar koi herpesvīrusu (KHV) un atsevišķu Apvienotās Karalistes apgabalu statusu saistībā ar Bonamia ostreae infekciju groza Lēmuma 2009/177/EK I pielikumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 5303)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/88/EK (2006. gada 24. oktobris) par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (1), un jo īpaši tās 44. panta 1. un 2. punktu un 53. panta 3. punktu saistībā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 131. pantu (2),

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmuma 2009/177/EK (3) I pielikumā iekļauts to dalībvalstu, zonu un iecirkņu saraksts, uz ko attiecas apstiprinātās uzraudzības vai izskaušanas programmas attiecībā uz noteiktām Direktīvas 2006/88/EK IV pielikuma II daļas sarakstā iekļautām slimībām vai kas pasludināti par šo slimību neskartām teritorijām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmuma 2009/177/EK (3) I pielikumā iekļauts to dalībvalstu, zonu un iecirkņu saraksts, uz ko attiecas apstiprinātās uzraudzības vai izskaušanas programmas attiecībā uz noteiktām Direktīvas 2006/88/EK IV pielikuma II daļas sarakstā iekļautām slimībām vai kas pasludināti par šo slimību neskartām teritorijām.

| (2) | Somijas kompetentā iestāde informēja Komisiju, ka ir pabeigusi visus izskaušanas pasākumus saskaņā ar pašreizējo virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) apkarošanas programmu Ālandes provincē un ir sākusi turpmākos uzraudzības pasākumus, lai varētu to pasludināt par slimības neskartu teritoriju. Tāpēc Ālandes province būtu jāsvītro no Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma B daļas un jāiekļauj minētā pielikuma A daļas sarakstā kā apgabals, uz ko attiecas apstiprināta uzraudzības programma. |
| --- | --- |

(2)

Somijas kompetentā iestāde informēja Komisiju, ka ir pabeigusi visus izskaušanas pasākumus saskaņā ar pašreizējo virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) apkarošanas programmu Ālandes provincē un ir sākusi turpmākos uzraudzības pasākumus, lai varētu to pasludināt par slimības neskartu teritoriju. Tāpēc Ālandes province būtu jāsvītro no Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma B daļas un jāiekļauj minētā pielikuma A daļas sarakstā kā apgabals, uz ko attiecas apstiprināta uzraudzības programma.

| (3) | Igaunijas kompetentā iestāde iesniedza Komisijai apstiprināšanai virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) un infekciozās hematopoētiskās nekrozes (IHN) uzraudzības un izskaušanas programmu un lūdza, lai apgabali, uz kuriem attiecas minētā programma, tiktu iekļauti Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Igaunijas kompetentā iestāde iesniedza Komisijai apstiprināšanai virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) un infekciozās hematopoētiskās nekrozes (IHN) uzraudzības un izskaušanas programmu un lūdza, lai apgabali, uz kuriem attiecas minētā programma, tiktu iekļauti Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma sarakstā.

| (4) | Igaunijas apgabals, uz kuru attiecas VHS un IHN uzraudzības pasākumi, būtu jānorāda Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma A daļas sarakstā, savukārt ar IHN inficētais iecirknis, uz kuru attiecas minētās slimības izskaušanas pasākumi, būtu jānorāda Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma B daļas sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Igaunijas apgabals, uz kuru attiecas VHS un IHN uzraudzības pasākumi, būtu jānorāda Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma A daļas sarakstā, savukārt ar IHN inficētais iecirknis, uz kuru attiecas minētās slimības izskaušanas pasākumi, būtu jānorāda Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma B daļas sarakstā.

| (5) | Lielākā daļa Horvātijas teritorijas ir iekļauta Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļas sarakstā kā tāda, kas pasludināta par koi herpesvīrusa (KHV) neskartu teritoriju. Horvātijas kompetentā iestāde informēja Komisiju par vairākiem KHV uzliesmojumiem pašlaik sarakstā iekļautajā ģeogrāfiskajā apgabalā un norādīja, ka šāds KHV neskartas teritorijas statuss būtu jāatceļ. Tāpēc Horvātija būtu no minētā saraksta jāsvītro. |
| --- | --- |

(5)

Lielākā daļa Horvātijas teritorijas ir iekļauta Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļas sarakstā kā tāda, kas pasludināta par koi herpesvīrusa (KHV) neskartu teritoriju. Horvātijas kompetentā iestāde informēja Komisiju par vairākiem KHV uzliesmojumiem pašlaik sarakstā iekļautajā ģeogrāfiskajā apgabalā un norādīja, ka šāds KHV neskartas teritorijas statuss būtu jāatceļ. Tāpēc Horvātija būtu no minētā saraksta jāsvītro.

| (6) | Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 127. panta 1. punktu šajā līgumā paredzētajā pārejas periodā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro Savienības tiesību aktus. Šis pārejas periods beigsies 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 127. panta 1. punktu šajā līgumā paredzētajā pārejas periodā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro Savienības tiesību aktus. Šis pārejas periods beigsies 2020. gada 31. decembrī.

| (7) | Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde informēja Komisiju par vairākiem Bonamia ostreae uzliesmojumiem tās teritorijā, to skaitā apgabalos, kas patlaban iekļauti Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļas sarakstā kā tādi, kuri pasludināti par minētās slimības neskartām teritorijām, un norādīja, ka attiecībā uz šiem apgabaliem būtu jāatceļ Bonamia ostreae slimības neskartas teritorijas statuss. Tāpēc minētie apgabali būtu no minētā saraksta jāsvītro. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde informēja Komisiju par vairākiem Bonamia ostreae uzliesmojumiem tās teritorijā, to skaitā apgabalos, kas patlaban iekļauti Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļas sarakstā kā tādi, kuri pasludināti par minētās slimības neskartām teritorijām, un norādīja, ka attiecībā uz šiem apgabaliem būtu jāatceļ Bonamia ostreae slimības neskartas teritorijas statuss. Tāpēc minētie apgabali būtu no minētā saraksta jāsvītro.

| (8) | Tāpēc Lēmuma 2009/177/EK I pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Lēmuma 2009/177/EK I pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma A daļas tabulā rindas par virusālo hemorāģisko septicēmiju (VHS) un infekciozo hematopoētisko nekrozi (IHN) aizstāj ar šādām:

| Slimība | Dalībvalsts | ISO kods | Uzraudzības programmas zonas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi) |
| --- | --- | --- | --- |
| “Virusālā hemorāģiskā septicēmija (VHS) | Igaunija | EE | Visa teritorija |
| Somija | FI | Ālandes province |
| Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN) | Igaunija | EE | Visa teritorija, izņemot iecirkni, kurā ietilpst zivjaudzētava Neli Elementi OÜ (apstiprinājuma Nr. 05/VV/KK01)” |

Slimība

Dalībvalsts

ISO kods

Uzraudzības programmas zonas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi)

“Virusālā hemorāģiskā septicēmija (VHS)

Igaunija

EE

Visa teritorija

Somija

FI

Ālandes province

Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN)

Igaunija

EE

Visa teritorija, izņemot iecirkni, kurā ietilpst zivjaudzētava Neli Elementi OÜ (apstiprinājuma Nr. 05/VV/KK01)”

2. pants

Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma B daļu groza šādi:

| 1) | no rindas par virusālo hemorāģisko septicēmiju (VHS) svītro ierakstu par Somiju; |
| --- | --- |

1)

no rindas par virusālo hemorāģisko septicēmiju (VHS) svītro ierakstu par Somiju;

| 2) | rindu par infekciozo hematopoētisko nekrozi (IHN) aizstāj ar šādu:








  Slimība | Dalībvalsts | ISO kods | Izskaušanas programmas zonas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN) | Igaunija | EE | Iecirknis, kurā ietilpst zivjaudzētava Neli Elementi OÜ (apstiprinājuma Nr. 05/VV/KK01)” |

2)

rindu par infekciozo hematopoētisko nekrozi (IHN) aizstāj ar šādu:

Slimība

Dalībvalsts

ISO kods

Izskaušanas programmas zonas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi)

“Infekciozā hematopoētiskā nekroze (IHN)

Igaunija

EE

Iecirknis, kurā ietilpst zivjaudzētava Neli Elementi OÜ (apstiprinājuma Nr. 05/VV/KK01)”

3. pants

Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļas rindā par koi herpesvīrusu (KHV) svītro ierakstu par Horvātiju.

4. pants

Lēmuma 2009/177/EK I pielikuma C daļas rindā “
  Bonamia ostreae infekcija” ierakstu par Apvienoto Karalisti slejā “Slimības neskartās teritorijas ģeogrāfiskās robežas (dalībvalstis, zonas vai iecirkņi)” groza šādi:

| 1) | kā 7. punktu attiecībā uz Lielbritāniju pievieno šādu izņēmumu: “Dornoch Firth – paisuma un bēguma ūdeņu apgabals uz rietumiem no līnijas, kas novilkta no NH808873 līdz NH835857 (Ordnance Survey Landranger mērogā 1:50 000), līdz vidējai paisuma līnijai;”; |
| --- | --- |

1)

kā 7. punktu attiecībā uz Lielbritāniju pievieno šādu izņēmumu: “Dornoch Firth – paisuma un bēguma ūdeņu apgabals uz rietumiem no līnijas, kas novilkta no NH808873 līdz NH835857 (Ordnance Survey Landranger mērogā 1:50 000), līdz vidējai paisuma līnijai;”;

| 2) | kā 8. punktu attiecībā uz Lielbritāniju pievieno šādu izņēmumu: “Lynn of Lorn, Loch Creran un Loch Etive – jūras ūdeņu apgabals uz dienvidaustrumiem no Lismore salas, kas atrodas 7 258 metru rādiusā no punkta NM873391 (Ordnance Survey Landranger mērogā 1:50 000) un ietver Loch Etive un Loch Creran paisuma un bēguma ūdeņus līdz vidējai paisuma līnijai.”; |
| --- | --- |

2)

kā 8. punktu attiecībā uz Lielbritāniju pievieno šādu izņēmumu: “Lynn of Lorn, Loch Creran un Loch Etive – jūras ūdeņu apgabals uz dienvidaustrumiem no Lismore salas, kas atrodas 7 258 metru rādiusā no punkta NM873391 (Ordnance Survey Landranger mērogā 1:50 000) un ietver Loch Etive un Loch Creran paisuma un bēguma ūdeņus līdz vidējai paisuma līnijai.”;

| 3) | svītro šādu tekstu: “Džērsijas štata piekrastes apgabals: apgabalā ietilpst plūdmaiņu apvidus un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džērsijas salā un iedomātu līniju, kas novilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džērsijas salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā.” |
| --- | --- |

3)

svītro šādu tekstu: “Džērsijas štata piekrastes apgabals: apgabalā ietilpst plūdmaiņu apvidus un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džērsijas salā un iedomātu līniju, kas novilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džērsijas salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā.”

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 6. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.

1

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas Lēmums 2009/177/EK (2008. gada 31. oktobris), ar ko ievieš Padomes Direktīvu 2006/88/EK attiecībā uz uzraudzības un izskaušanas programmām un slimības neskartu dalībvalstu, zonu un iecirkņu statusu (OV L 63, 7.3.2009., 15. lpp.).

3

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/32

---

KOPIENAS AUGU ŠĶIRŅU BIROJA ADMINISTRATĪVĀS PADOMES LĒMUMS

(2020. gada 1. aprīlis)

par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi kā daļu no Kopienas Augu šķirņu biroja darbības

KOPIENAS AUGU ŠĶIRŅU BIROJA ADMINISTRATĪVĀ PADOME

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (1), un jo īpaši tās 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (2), ar ko izveido Kopienas Augu šķirņu biroju (CPVO), un jo īpaši tās 36. pantu,

ņemot vērā apspriešanos ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju 2019. gada 18. decembrī,

pēc apspriešanās ar Personāla komiteju,

tā kā:

| (1) | Kopienas pārvaldības birojs (turpmāk tekstā “Birojs”) darbojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2100/94. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas pārvaldības birojs (turpmāk tekstā “Birojs”) darbojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2100/94.

| (2) | Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi šīs regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tā noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, ja minētie ierobežojumi nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem, būtu jānosaka, pamatojoties uz Biroja pieņemtiem iekšējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi šīs regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tā noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, ja minētie ierobežojumi nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem, būtu jānosaka, pamatojoties uz Biroja pieņemtiem iekšējiem noteikumiem.

| (3) | Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums. |
| --- | --- |

(3)

Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums.

| (4) | Kad Birojs pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tam būtu jāapsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(4)

Kad Birojs pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tam būtu jāapsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

| (5) | Saskaņā ar savu administratīvo darbību Birojam var būt pienākums ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar savu administratīvo darbību Birojam var būt pienākums ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu.

| (6) | Birojs, ko pārstāv tā prezidents, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai Biroja iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām. |
| --- | --- |

(6)

Birojs, ko pārstāv tā prezidents, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai Biroja iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām.

| (7) | Personas dati glabājas drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātos personas datus glabā tik ilgi, kā tas ir norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai Biroja dokumentos. |
| --- | --- |

(7)

Personas dati glabājas drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātos personas datus glabā tik ilgi, kā tas ir norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai Biroja dokumentos.

| (8) | Šie iekšējie noteikumi ir jāpiemēro visām Biroja veiktajām apstrādes darbībām, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, trauksmes celšanas procedūras, (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos, apstrādājot sūdzības un veselības datus, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

(8)

Šie iekšējie noteikumi ir jāpiemēro visām Biroja veiktajām apstrādes darbībām, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, trauksmes celšanas procedūras, (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos, apstrādājot sūdzības un veselības datus, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

| (9) | Gadījumos, kad piemēro šos iekšējos noteikumus, Birojam ir jāpaskaidro, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība. |
| --- | --- |

(9)

Gadījumos, kad piemēro šos iekšējos noteikumus, Birojam ir jāpaskaidro, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība.

| (10) | Šajā sakarībā Birojam, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām uz informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjektu tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

(10)

Šajā sakarībā Birojam, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām uz informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjektu tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725.

| (11) | Birojam būtu periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām attiecas, un jāatceļ ierobežojums, ciktāl tas vairs nav piemērojams. |
| --- | --- |

(11)

Birojam būtu periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām attiecas, un jāatceļ ierobežojums, ciktāl tas vairs nav piemērojams.

| (12) | Pārzinim būtu jāinformē datu aizsardzības speciālists par katru ierobežojumu, kas piemērots datu subjekta tiesībām, kad šāds ierobežojums ir atcelts vai šāds ierobežojums ir pārskatīts. |
| --- | --- |

(12)

Pārzinim būtu jāinformē datu aizsardzības speciālists par katru ierobežojumu, kas piemērots datu subjekta tiesībām, kad šāds ierobežojums ir atcelts vai šāds ierobežojums ir pārskatīts.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu paredz noteikumus, kas attiecas uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem Birojs atbilstīgi savām 2. punktā izklāstītajām apstrādes darbībām var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 4., 14.–21., 35. un 36. pantā noteikto tiesību piemērošanu, ievērojot minētās regulas 25. pantu.

2.   Biroja administratīvās darbības ietvaros šo lēmumu piemēro Biroja veiktajām personas datu apstrādes darbībām šādiem nolūkiem: veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot sūdzības, apstrādājot veselības datus un/vai dokumentus, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

Šo lēmumu piemēro Biroja veiktajām personas datu apstrādes darbībām, tostarp tām, kas veiktas pirms iepriekš minēto procedūru uzsākšanas, šo procedūru laikā un šo procedūru rezultātu pārraudzības gaitā. Tas attiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko Birojs ārpus savām administratīvajām procedūrām sniedz OLAF, dalībvalstu kompetentām iestādēm un/vai citām kompetentām iestādēm.

3.   Attiecīgās datu kategorijas ir ticami dati (“objektīvi” dati, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati, administratīvie dati, dati, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas dati) un/vai nepārbaudīti dati (“subjektīvi” dati, kas būtiski lietai, piemēram, argumentācija, uzvedības dati, novērtējumi, rezultatīvie un rīcības dati, kā arī dati, kas saistīti vai izvirzīti attiecībā uz procedūras vai darbības priekšmetu).

4.   Kad Birojs pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai būtu piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

5.   Ievērojot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus, ierobežojumus var piemērot šādām tiesībām: informācijas sniegšana datu subjektiem, piekļuves tiesības, labošana, dzēšana, apstrādes ierobežošana, datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un elektroniskās saziņas konfidencialitāte.

2. pants

Pārziņa un aizsardzības pasākumu specifikācija

1.   Birojs ievieš šādus aizsardzības pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgu piekļuvi vai pārsūtīšanu:

| a) | papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvarots personāls; |
| --- | --- |

a)

papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvarots personāls;

| b) | visus elektroniskos datus glabā drošā IT lietojumprogrammā atbilstoši Biroja drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, kas pieejamas tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli; |
| --- | --- |

b)

visus elektroniskos datus glabā drošā IT lietojumprogrammā atbilstoši Biroja drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, kas pieejamas tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli;

| c) | IT sistēmām un to datu bāzēm ir jābūt aprīkotām ar mehānismiem, kas ļautu pārbaudīt lietotāja identitāti vienotas pierakstīšanās sistēmā un būtu automātiski savienoti ar lietotāja ID un paroli. Tiešo lietotāju kontiem jābūt unikāliem, personai piesaistītiem un nenododamiem, lietotāju kontu koplietošana ir stingri aizliegta. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajos esošo datu konfidencialitāti un privātumu; |
| --- | --- |

c)

IT sistēmām un to datu bāzēm ir jābūt aprīkotām ar mehānismiem, kas ļautu pārbaudīt lietotāja identitāti vienotas pierakstīšanās sistēmā un būtu automātiski savienoti ar lietotāja ID un paroli. Tiešo lietotāju kontiem jābūt unikāliem, personai piesaistītiem un nenododamiem, lietotāju kontu koplietošana ir stingri aizliegta. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajos esošo datu konfidencialitāti un privātumu;

| d) | visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

d)

visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti.

2.   Apstrādes darbību pārzinis ir Birojs, ko pārstāv tā prezidents, kurš var deleģēt pārziņa funkciju. Datu subjektus informē par deleģēto pārzini, izmantojot datu aizsardzības paziņojumus vai ierakstus, kas publicēti Biroja tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā.

3.   Personas datu saglabāšanas periods, kas minēts 1. panta 3. punktā, nav ilgāks par laiku, kas noteikts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai ierakstos, kas minēti 3. panta 1. punktā. Glabāšanas perioda beigās ar lietu saistīto informāciju, tostarp personas datus, dzēš, anonimizē vai nodod vēsturiskajos arhīvos;

4.   Ja Birojs uzskata, ka ir jāpiemēro ierobežojums, tai ir jāapsver datu subjekta tiesību un brīvību apdraudējuma risks, jo īpaši risks attiecībā uz citu datu subjektu tiesībām un brīvībām, un risks, ka tiek kavēts apstrādes darbības mērķis. Risks datu subjekta tiesībām un brīvībām galvenokārt, bet ne tikai, attiecas uz reputācijas riskiem un tiesību uz aizstāvību, kā arī tiesību tikt uzklausītam riskiem.

3. pants

Ierobežojumi

1.   Birojs datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos un/vai ierakstos Regulas (ES) 2018/1725 31. panta nozīmē, kas publicēti tā tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā, informējot visus datu subjektus par savām darbībām, kas attiecas uz to personas datiem un tiesībām saistībā ar konkrētu procedūru, iekļauj informāciju par šo tiesību iespējamo ierobežošanu. Informācijā ietver tās tiesības, kuras var tikt ierobežotas, iemeslus un iespējamo ierobežojuma ilgumu.

2.   Neskarot 3. punkta noteikumus, Birojs vajadzības gadījumā nodrošina, ka datu subjekti tiek informēti individuāli tam piemērotā formātā. Birojs var arī viņus individuāli informēt par viņu tiesībām attiecībā uz esošajiem vai turpmākajiem ierobežojumiem.

3.   Visus Biroja ierosinātos ierobežojumus piemēro tikai nolūkā aizsargāt mērķus, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punktā, proti:

| a) | dalībvalstu valsts drošību un sabiedrisko drošību vai aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu valsts drošību un sabiedrisko drošību vai aizsardzību;

| b) | noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildi, tostarp aizsardzību pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršanu; |
| --- | --- |

b)

noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildi, tostarp aizsardzību pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršanu;

| c) | citus svarīgus Savienības vai dalībvalsts vispārējo sabiedrības interešu mērķus, jo īpaši Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus vai Savienībai vai dalībvalstij svarīgas ekonomiskās vai finanšu intereses, tostarp monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus, sabiedrības veselību un sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

c)

citus svarīgus Savienības vai dalībvalsts vispārējo sabiedrības interešu mērķus, jo īpaši Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus vai Savienībai vai dalībvalstij svarīgas ekonomiskās vai finanšu intereses, tostarp monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus, sabiedrības veselību un sociālo nodrošinājumu;

| d) | Savienības iestāžu un struktūru, ieskaitot to elektronisko sakaru tīklus, iekšējo drošību; |
| --- | --- |

d)

Savienības iestāžu un struktūru, ieskaitot to elektronisko sakaru tīklus, iekšējo drošību;

| e) | tiesu neatkarības un tiesvedības aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

tiesu neatkarības un tiesvedības aizsardzību;

| f) | reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

f)

reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| g) | uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a)–c) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

g)

uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a)–c) apakšpunktā minētajos gadījumos;

| h) | datu subjektu vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

h)

datu subjektu vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību;

| i) | civilprasību izpildi. |
| --- | --- |

i)

civilprasību izpildi.

4.   Konkrēti, ja Birojs nosaka ierobežojumus saistībā ar:

| a) | administratīvu izmeklēšanu un disciplinārlietām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

a)

administratīvu izmeklēšanu un disciplinārlietām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts;

| b) | trauksmes celšanas gadījumiem, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

b)

trauksmes celšanas gadījumiem, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

| c) | (formālām un neformālām) procedūrām aizskaršanas novēršanai, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

c)

(formālām un neformālām) procedūrām aizskaršanas novēršanai, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

| d) | sūdzību apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

d)

sūdzību apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), e), g), h) apakšpunkts;

| e) | veselības datu apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

e)

veselības datu apstrādi, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

| f) | iekšējām revīzijām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

f)

iekšējām revīzijām, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts;

| g) | izmeklēšanu, ko veic datu aizsardzības speciālists saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts; |
| --- | --- |

g)

izmeklēšanu, ko veic datu aizsardzības speciālists saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g), h) apakšpunkts;

| h) | IT drošības izmeklēšanu, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d), g), h) apakšpunkts |
| --- | --- |

h)

IT drošības izmeklēšanu, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), ierobežojumu pamatā var būt Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), d), g), h) apakšpunkts

5.   Jebkurš ierobežojums ir nepieciešams un samērīgs, jo īpaši ņemot vērā riskus, kas apdraud datu subjektu tiesības un brīvības, un ievēro pamattiesību un brīvību būtību demokrātiskā sabiedrībā.

Ja tiek apsvērta ierobežojuma piemērošana, jāveic nepieciešamības un samērīguma tests, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem. To katrā atsevišķā gadījumā dokumentē, izmantojot iekšēju novērtējuma ziņojumu pārskatatbildības nolūkos. Pārbaudi veic arī saistībā ar ierobežojuma piemērošanas pārskatīšanu.

Ierobežojumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv apstākļi, kas tos attaisno. Jo īpaši, ja tiek uzskatīts, ka ierobežoto tiesību īstenošana vairs neatcels piemērotā ierobežojuma sekas vai tam nebūs negatīva ietekme uz citu datu subjektu tiesībām vai brīvībām.

6.   Turklāt Birojam var lūgt apmainīties ar datu subjektu personas datiem ar Komisijas dienestiem vai citām ES iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai citām kompetentajām iestādēm no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tostarp:

| a) | ja Komisijas dienesti vai citas ES iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot to pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu ES iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem; |
| --- | --- |

a)

ja Komisijas dienesti vai citas ES iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot to pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu ES iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem;

| b) | ja dalībvalstu kompetentās iestādes ierobežo savus pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (4) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

b)

ja dalībvalstu kompetentās iestādes ierobežo savus pienākumus un šo datu subjektu tiesību īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (4) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

Ja apmaiņu ar personas datiem ierosina cita iestāde, Birojs nepiemēro ierobežojumus, un tas, nosūtot pieprasītos datus šai iestādei, dzēš vai anonimizē ar šo lietu saistīto informāciju, tostarp personas datus.

7.   Ierakstu par ierobežojumiem un vajadzības gadījumā dokumentus, kas satur to pamatā esošos faktiskos un juridiskos aspektus, pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam.

4. pants

Izskatīšana, ko veic datu aizsardzības speciālists

1.   Birojs bez nepamatotas kavēšanās informē Biroja datu aizsardzības speciālistu (“DAS”) ikreiz, kad pārzinis ierobežo datu subjektu tiesību piemērošanu, atceļ ierobežojumu vai pārskata ierobežojuma darbību saskaņā ar šo lēmumu. Pārzinis nodrošina DAS piekļuvi ierakstam, kas satur ierobežojuma nepieciešamības un proporcionalitātes novērtējumu, un dokumentē ierakstā datumu, kad DAS ticis informēts.

2.   DAS var rakstveidā pieprasīt pārzinim pārskatīt ierobežojumu piemērošanu. Pārzinis informē DAS rakstveidā par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

3.   DAS iesaistīšanos ierobežojumu procedūrā, tostarp informācijas apmaiņu, pienācīgi dokumentē.

5. pants

Informācijas sniegšana datu subjektiem

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot informācijas sniegšanu, ja tas vajadzīgs un ir samērīgi, saistībā ar apstrādes darbībām, kas paredzētas šā lēmuma 1. panta 2. punktā. Konkrēti, informācijas sniegšanu var atlikt, neievērot vai atteikt, ja tas atceltu apstrādes darbības sekas.

2.   Ja Birojs pilnīgi vai daļēji ierobežo 1. punktā minētās informācijas sniegšanu, tas iekšēja novērtējuma ziņojumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, ietverot ierobežojuma nepieciešamības, samērīguma un tā ilguma novērtējumu.

3.   Šā panta 1. punktā minēto ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tā attaisnojošie iemesli.

Ja ierobežojuma pamatojošie iemesli vairs nepastāv, Birojs sniedz datu subjektam informāciju par ierobežojuma galvenajiem iemesliem. Vienlaikus Birojs informē datu subjektu par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.

4.   Birojs pārskata ierobežojuma piemērošanu un to dara arī attiecīgās izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam pārzinis ik gadu pārliecinās, vai ir nepieciešams attiecīgo ierobežojumu uzturēt spēkā.

6. pants

Datu subjekta tiesības uz piekļuvi, labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šī lēmuma 1. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz piekļuvi, labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu šādu apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un samērīgi: Noteikumi, kas ietverti šajā pašreizējā 6. pantā, neattiecas uz tiesībām piekļūt veselības datiem un/vai dokumentiem, attiecībā uz kuriem īpaši noteikumi ir skaidri paredzēti 7. pantā turpmāk tekstā.

2.   Ja datu subjekti pieprasa izmantot savas piekļuves, labošanas, dzēšanas un apstrādes ierobežošanas tiesības attiecībā uz saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākām konkrētām lietām vai attiecībā uz konkrētu apstrādes darbību, Birojs savu novērtējumu par šo lūgumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

3.   Ja Birojs pilnīgi vai daļēji ierobežo piekļuves, labošanas, dzēšanas un apstrādes ierobežošanas tiesības, tas veic šādus pasākumus:

| a) | savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli; |
| --- | --- |

a)

savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli;

| b) | tā iekšējā novērtējumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, tostarp novērtē ierobežojuma nepieciešamību, samērīgumu un tā piemērošanas ilgumu. |
| --- | --- |

b)

tā iekšējā novērtējumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, tostarp novērtē ierobežojuma nepieciešamību, samērīgumu un tā piemērošanas ilgumu.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu informācijas sniegšanu, kas minēta a) apakšpunktā, var atlikt, neievērot vai atteikt, ja tas atceltu ierobežojuma sekas.

4.   Birojs pārskata datu subjektu tiesību ierobežojuma piemērošanu vismaz reizi gadā un to dara attiecīgās procedūras noslēgumā. Pēc tam pēc datu subjektu pieprasījuma pārzinis pārskata nepieciešamību saglabāt šo ierobežojumu.

7. pants

Tiesības piekļūt veselības datiem un/vai dokumentiem

1.   Datu subjektu piekļuves tiesību ierobežošanai to veselības datiem un/vai dokumentiem ir vajadzīgi īpaši noteikumi, kas noteikti šajā pantā.

2.   Ievērojot šā panta apakšpunktus turpmāk, Birojs var ierobežot datu subjekta tiesības tieši piekļūt personas veselības datiem un/vai psiholoģiska vai psihiatriska satura dokumentiem, kuri attiecas uz viņiem un kurus apstrādā Birojs, ja piekļuve šiem datiem var ietvert apdraudējumu šā datu subjekta veselībai. Šis ierobežojums ir samērīgs ar to, kas ir absolūti nepieciešams datu subjekta aizsardzībai.

3.   Piekļuve 2. punktā minētajai informācijai tiek piešķirta datu subjekta izvēlētam ārstam.

4.   Šādos gadījumos medicīnas dienests pēc datu subjekta pieprasījuma atlīdzina viņam to izmaksu par medicīnisko konsultāciju ar ārstu, kas saņēmis piekļuvi veselības datiem un/vai dokumentiem, attiecīgo daļu, kuru nav atlīdzinājusi kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Atlīdzība nepārsniedz starpību starp maksimālo summu, kas noteikta vispārīgajos īstenošanas noteikumos par medicīnas izdevumu atlīdzināšanu (5) un summu, ko JSIS datu subjektam atmaksā saskaņā ar šiem noteikumiem.

5.   Minētais medicīniskā dienesta pienākums atlīdzināt izmaksas ir spēkā ar nosacījumu, ka piekļuve vieniem un tiem pašiem datiem un/vai dokumentiem vēl nav bijusi piešķirta.

6.   Ievērojot šā panta apakšpunktus, kas izklāstīti turpmāk, Birojs katrā gadījumā atsevišķi var ierobežot datu subjekta tiesības piekļūt saviem personas veselības datiem un/vai dokumentiem, kas ir tā īpašumā, jo īpaši, ja šo tiesību īstenošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā datu subjekta vai citu datu subjektu tiesības un brīvības.

7.   Ja datu subjekti lūdz piekļuvi saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākām konkrētām lietām vai konkrētu apstrādes darbību, Birojs savu novērtējumu par šo lūgumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

8.   Ja Birojs pilnīgi vai daļēji ierobežo datu subjektu tiesības piekļūt personas veselības datiem un/vai dokumentiem, tas veic šādus pasākumus:

| a) | savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli; |
| --- | --- |

a)

savā atbildē uz pieprasījumu tā informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli;

| b) | tas iekšējā novērtējuma ziņojuma dokumentē ierobežojuma iemeslus, ietverot ierobežojuma nepieciešamības, proporcionalitātes un tā ilguma novērtējumu, jo īpaši norādot, kā šo tiesību izmantošana varētu radīt apdraudējumu datu subjekta veselībai vai negatīvi ietekmē šo datu subjektu vai citu datu subjektu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

b)

tas iekšējā novērtējuma ziņojuma dokumentē ierobežojuma iemeslus, ietverot ierobežojuma nepieciešamības, proporcionalitātes un tā ilguma novērtējumu, jo īpaši norādot, kā šo tiesību izmantošana varētu radīt apdraudējumu datu subjekta veselībai vai negatīvi ietekmē šo datu subjektu vai citu datu subjektu tiesības un brīvības.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu informācijas sniegšanu, kas minēta a) apakšpunktā, var atlikt, neievērot vai atteikt, ja tas atceltu ierobežojuma sekas.

9.   Iepriekš 2. un 6. punktā minēto ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tā pamatojošie iemesli. Kad ierobežojuma iemesli vairs nav piemērojami, pēc datu subjektu pieprasījuma pārzinis pārskata nepieciešamību saglabāt šo ierobežojumu.

8. pants

Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un elektroniskās saziņas konfidencialitāte

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības tikt informētam par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ja tas vajadzīgs un ir pienācīgi saistībā ar apstrādes darbībām, kas paredzētas šā lēmuma 1. panta 2. punktā. Šīs tiesības tomēr netiek ierobežotas saistībā ar procedūrām aizskaršanas novēršanai.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz elektronisko sakaru konfidencialitāti, ja tas vajadzīgs un ir pienācīgi saistībā ar apstrādes darbībām, kas paredzētas šā lēmuma 1. panta 2. punktā.

3.   Šā lēmuma 5. panta 2., 3. un 4. punktu piemēro gadījumos, kad Birojs ierobežo datu subjekta informēšanu par personas datu pārkāpumu vai ierobežo tiesības uz elektronisko sakaru konfidencialitāti, kas noteiktas Regulas (ES) 2018/1725 35. un 36. pantā.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Anžē, 2020. gada 1. aprīlī.

Kopienas Augu šķirņu biroja vārdā

Bistra PAVLOVSKA

Administratīvās padomes priekšsēdētāja

---

(1)  
  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

1

(2)  
  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2007. gada 2. jūlija Lēmums C(2007) 3195, ar ko nosaka vispārīgus īstenošanas noteikumus medicīnas izdevumu atlīdzināšanai.

5

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 10.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 259/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 259/40

---

ES UN MEKSIKAS APVIENOTĀS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2020

(2020. gada 31. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu Nr. 2/2000 [2020/1180]

APVIENOTĀ PADOME,

ņemot vērā Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (1) (“Vispārējais nolīgums”), un jo īpaši tā 5. un 10. pantu saistībā ar 47. pantu,

tā kā:

| (1) | Pēc Horvātijas Republikas (“Horvātija”) pievienošanās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā Trešais papildprotokols, kas pievienots Vispārējam nolīgumam, tika parakstīts Briselē 2018. gada 27. novembrī, un to piemēro no 2020. gada 1. marta. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Horvātijas Republikas (“Horvātija”) pievienošanās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā Trešais papildprotokols, kas pievienots Vispārējam nolīgumam, tika parakstīts Briselē 2018. gada 27. novembrī, un to piemēro no 2020. gada 1. marta.

| (2) | Ņemot vērā iepriekš minēto, sākot no datuma, kad Horvātija pievienojusies Vispārējam nolīgumam, ir nepieciešams pielāgot dažus Lēmuma Nr. 2/2000 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 3/2004 (3) un Nr. 2/2008 (4), noteikumus attiecībā uz preču tirdzniecību, izcelsmes apliecinājumu un publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā iepriekš minēto, sākot no datuma, kad Horvātija pievienojusies Vispārējam nolīgumam, ir nepieciešams pielāgot dažus Lēmuma Nr. 2/2000 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 3/2004 (3) un Nr. 2/2008 (4), noteikumus attiecībā uz preču tirdzniecību, izcelsmes apliecinājumu un publisko iepirkumu.

| (3) | Vispārējā nolīguma 5., 6., 7., 10. un 47. pants pilnvaro saskaņā ar Vispārējā nolīguma 45. pantu izveidoto Apvienoto padomi pieņemt lēmumus, kas paredzēti Vispārējā nolīguma mērķu sasniegšanai, un jo īpaši lemt par atbilstošiem pasākumiem un to izpildes grafiku preču tirdzniecības, pakalpojumu tirdzniecības un publiskā iepirkuma jomā, |
| --- | --- |

(3)

Vispārējā nolīguma 5., 6., 7., 10. un 47. pants pilnvaro saskaņā ar Vispārējā nolīguma 45. pantu izveidoto Apvienoto padomi pieņemt lēmumus, kas paredzēti Vispārējā nolīguma mērķu sasniegšanai, un jo īpaši lemt par atbilstošiem pasākumiem un to izpildes grafiku preču tirdzniecības, pakalpojumu tirdzniecības un publiskā iepirkuma jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lēmuma Nr. 2/2000 I pielikumu groza, kā izklāstīts šā lēmuma I pielikumā.

2.   Šis pants neietekmē Lēmuma Nr. 2/2000 10. pantā izklāstītās pārskatīšanas klauzulas saturu.

2. pants

Lēmuma Nr. 2/2000 17. panta 4. punktu un 18. panta 2. punktu, kā arī III pielikuma IV papildinājumu groza, kā izklāstīts šā lēmuma II pielikumā.

3. pants

1.   Ar šo Horvātijas vienības, kas uzskaitītas šā lēmuma III pielikumā, pievieno attiecīgajām iedaļām Lēmuma Nr. 2/2000 VI pielikuma B daļā.

2.   Ar šo Horvātijas publikācijas, kas uzskaitītas šā lēmuma IV pielikumā, pievieno Lēmuma Nr. 2/2000 XIII pielikuma B daļā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no dienas, kad Horvātija pievienojās Vispārējam nolīgumam.

Briselē, 2020. gada 31. jūlijā

Apvienotās padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORREL FONTELLES

---

(1)  
  OV L 276, 28.10.2000., 45. lpp.

1

(2)  EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmums Nr. 2/2000 (OV L 157, 30.6.2000., 10. lpp.).

2

(3)  EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmums Nr. 3/2004 (2004. gada 29. jūlijs), ar ko groza Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmumu Nr. 2/2000 (OV L 293, 16.9.2004., 15. lpp.).

3

(4)  ES–Meksikas Apvienotās padomes Lēmums Nr. 2/2008 (2008. gada 25. jūlijs), ar ko groza ES–Meksikas Apvienotās padomes Lēmumu Nr. 2/2000, kurā grozījumi izdarīti ar Apvienotās padomes Lēmumu Nr. 3/2004 (OV L 198, 26.7.2008., 55. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

KOPIENAS TARIFU ATCELŠANAS GRAFIKS

Lēmuma Nr. 2/2000 I pielikumā iekļauj šādu tekstu:

| “KN kods | Apraksts | Ikgadējās tarifu kvotas apjoms | Tarifu kvotas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- |
| 0803 00 19 | Svaigi banāni (izņemot miltu banānus) | 2010 tonnas (*1) | EUR 70/tonnā |

“KN kods

Apraksts

Ikgadējās tarifu kvotas apjoms

Tarifu kvotas maksājuma likme

0803 00 19

Svaigi banāni (izņemot miltu banānus)

2010 tonnas (*1)

EUR 70/tonnā

---

(*1)  Minētā ikgadējā tarifu kvota ir atvērta no katra kalendārā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Tomēr pirmoreiz to piemēros no trešās dienas pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

*1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

II PIELIKUMS

LĒMUMA Nr. 2/2000 III PIELIKUMĀ IEKĻAUTO ADMINISTRATĪVO PIEZĪMJU UN “FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS” JAUNĀS VALODU VERSIJAS

Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumu groza šādi:

| 1) | III pielikuma 17. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Retrospektīvi izsniegtie sertifikāti EUR.1 ir jāapstiprina ar vienu no šādām frāzēm: | BG “ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ” |
| --- | --- | --- |

1)

III pielikuma 17. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Retrospektīvi izsniegtie sertifikāti EUR.1 ir jāapstiprina ar vienu no šādām frāzēm:

BG “ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ”

| | ES “EXPEDIDO A POSTERIORI” |
| --- | --- |

ES “EXPEDIDO A POSTERIORI”

| | CS “VYSTAVENO DODATEČNE” |
| --- | --- |

CS “VYSTAVENO DODATEČNE”

| | DA “UDSTEDT EFTERFØLGENDE” |
| --- | --- |

DA “UDSTEDT EFTERFØLGENDE”

| | DE “NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT” |
| --- | --- |

DE “NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”

| | ET “TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD” |
| --- | --- |

ET “TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD”

| | EL “ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ” |
| --- | --- |

EL “ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”

| | EN “ISSUED RETROSPECTIVELY” |
| --- | --- |

EN “ISSUED RETROSPECTIVELY”

| | FR: “DÉLIVRÉ A POSTERIORI” |
| --- | --- |

FR: “DÉLIVRÉ A POSTERIORI”

| | HR “NAKNADNO IZDANO” |
| --- | --- |

HR “NAKNADNO IZDANO”

| | IT “RILASCIATO A POSTERIORI” |
| --- | --- |

IT “RILASCIATO A POSTERIORI”

| | LV “IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI” |
| --- | --- |

LV “IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI”

| | LT “RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS” |
| --- | --- |

LT “RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS”

| | HU “KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL” |
| --- | --- |

HU “KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL”

| | MT “MAHRUG RETROSPETTIVAMENT” |
| --- | --- |

MT “MAHRUG RETROSPETTIVAMENT”

| | NL “AFGEGEVEN A POSTERIORI” |
| --- | --- |

NL “AFGEGEVEN A POSTERIORI”

| | PL “WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE” |
| --- | --- |

PL “WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE”

| | PT “EMITIDO A POSTERIORI” |
| --- | --- |

PT “EMITIDO A POSTERIORI”

| | RO “EMIS A POSTERIORI” |
| --- | --- |

RO “EMIS A POSTERIORI”

| | SK “VYDANÉ DODATOČNE” |
| --- | --- |

SK “VYDANÉ DODATOČNE”

| | SL “IZDANO NAKNADNO” |
| --- | --- |

SL “IZDANO NAKNADNO”

| | FI “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN” |
| --- | --- |

FI “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”

| | SV “UTFÄRDAT I EFTERHAND”
  ”; |
| --- | --- |

SV “UTFÄRDAT I EFTERHAND”
  ”;

| 2) | III pielikuma 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Saskaņā ar 1. punktu izsniegtu dublikātu apstiprina ar kādu no šādiem vārdiem: | BG “ДУБЛИКАТ” |
| --- | --- | --- |

2)

III pielikuma 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Saskaņā ar 1. punktu izsniegtu dublikātu apstiprina ar kādu no šādiem vārdiem:

BG “ДУБЛИКАТ”

| | ES “DUPLICADO” |
| --- | --- |

ES “DUPLICADO”

| | CS “DUPLIKÁT” |
| --- | --- |

CS “DUPLIKÁT”

| | DA “DUPLIKAT” |
| --- | --- |

DA “DUPLIKAT”

| | DE “DUPLIKAT” |
| --- | --- |

DE “DUPLIKAT”

| | ET “DUPLIKAAT” |
| --- | --- |

ET “DUPLIKAAT”

| | EL “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ” |
| --- | --- |

EL “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”

| | EN “DUPLICATE” |
| --- | --- |

EN “DUPLICATE”

| | FR “DUPLICATA” |
| --- | --- |

FR “DUPLICATA”

| | HR “DUPLIKAT” |
| --- | --- |

HR “DUPLIKAT”

| | IT “DUPLICATO” |
| --- | --- |

IT “DUPLICATO”

| | LV “DUBLIKĀTS” |
| --- | --- |

LV “DUBLIKĀTS”

| | LT “DUBLIKATAS” |
| --- | --- |

LT “DUBLIKATAS”

| | HU “MÁSODLAT” |
| --- | --- |

HU “MÁSODLAT”

| | MT “DUPLIKAT” |
| --- | --- |

MT “DUPLIKAT”

| | NL “DUPLICAAT” |
| --- | --- |

NL “DUPLICAAT”

| | PL “DUPLIKAT” |
| --- | --- |

PL “DUPLIKAT”

| | PT “SEGUNDA VIA” |
| --- | --- |

PT “SEGUNDA VIA”

| | RO “DUPLICAT” |
| --- | --- |

RO “DUPLICAT”

| | SK “DUPLIKÁT” |
| --- | --- |

SK “DUPLIKÁT”

| | SL “DVOJNIK” |
| --- | --- |

SL “DVOJNIK”

| | FI “KAKSOISKAPPALE” |
| --- | --- |

FI “KAKSOISKAPPALE”

| | SV “DUPLIKAT”
  ”; |
| --- | --- |

SV “DUPLIKAT”
  ”;

| 3) | IV papildinājumā pēc teksta franču valodā iekļauj šādu tekstu:

  “Teksts horvātu valodā

  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2)
  preferencijalnog podrijetla.

  (1)  Ja faktūras deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājs šā pielikuma 21. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu."


  (2)  Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir Seūtā un Meliljā šā pielikuma 37. panta nozīmē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, tie skaidri jānorāda dokumentā, par kuru sagatavo deklarāciju.”
  " |
| --- | --- |

3)

IV papildinājumā pēc teksta franču valodā iekļauj šādu tekstu:

“Teksts horvātu valodā

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2)
  preferencijalnog podrijetla.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br.

1

izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi

2

preferencijalnog podrijetla

(1)  Ja faktūras deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājs šā pielikuma 21. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu."

1

(2)  Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir Seūtā un Meliljā šā pielikuma 37. panta nozīmē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, tie skaidri jānorāda dokumentā, par kuru sagatavo deklarāciju.”
  "

2

---

(1)  Ja faktūras deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājs šā pielikuma 21. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

1

(2)  Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir Seūtā un Meliljā šā pielikuma 37. panta nozīmē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, tie skaidri jānorāda dokumentā, par kuru sagatavo deklarāciju.”
  ”

2

---

III PIELIKUMS

CENTRĀLĀS VALDĪBAS VIENĪBAS

1.

“AC – Horvātija

| 1. | Horvātijas parlaments | Hrvatski Sabor |
| --- | --- | --- |
| 2. | Horvātijas Republikas prezidents | Predsjednik Republike Hrvatske |
| 3. | Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja | Ured predsjednika Republike Hrvatske |
| 4. | Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja pēc pilnvaru termiņa beigām | Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti |
| 5. | Horvātijas Republikas valdība | Vlada Republike Hrvatske |
| 6. | Horvātijas Republikas valdības biroji | uredi Vlade Republike Hrvatske |
| 7. | Ekonomikas ministrija | Ministarstvo gospodarstva |
| 8. | Reģionālās attīstības un ES līdzekļu ministrija | Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije |
| 9. | Finanšu ministrija | Ministarstvo financija |
| 10. | Aizsardzības ministrija | Ministarstvo obrane |
| 11. | Ārlietu un Eiropas lietu ministrija | Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| 12. | Iekšlietu ministrija | Ministarstvo unutarnjih poslova |
| 13. | Tieslietu ministrija | Ministarstvo pravosuđa |
| 14. | Valsts pārvaldes ministrija | Ministarstvo uprave |
| 15. | Uzņēmējdarbības un amatniecības ministrija | Ministarstvo poduzetništva i obrta |
| 16. | Darba un pensiju sistēmas ministrija | Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava |
| 17. | Jūrlietu, transporta un infrastruktūras ministrija | Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture |
| 18. | Lauksaimniecības ministrija | Ministarstvo poljoprivrede |
| 19. | Tūrisma ministrija | Ministarstvo turizma |
| 20. | Vides un dabas aizsardzības ministrija | Ministarstvo zaštite okoliša i prirode |
| 21. | Būvniecības un plānošanas ministrija | Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja |
| 22. | Veterānu lietu ministrija | Ministarstvo branitelja |
| 23. | Sociālās politikas un jaunatnes lietu ministrija | Ministarstvo socijalne politike i mladih |
| 24. | Veselības ministrija | Ministarstvo zdravlja |
| 25. | Zinātnes, izglītības un sporta ministrija | Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta |
| 26. | Kultūras ministrija | Ministarstvo kulture |
| 27. | Valsts administratīvās organizācijas | državne upravne organizacije |
| 28. | Apgabalu administratīvie biroji | uredi državne uprave u županijama |
| 29. | Horvātijas Republikas konstitucionālā tiesa | Ustavni sud Republike Hrvatske |
| 30. | Horvātijas Republikas Augstākā tiesa | Vrhovni sud Republike Hrvatske |
| 31. | Tiesas | sudovi |
| 32. | Valsts tieslietu kolēģija | Državno sudbeno vijeće |
| 33. | Valsts prokuratūras biroji | državna odvjetništva |
| 34. | Valsts prokuratūras padome | Državno odvjetničko vijeće |
| 35. | Ombuda biroji | pravobraniteljstva |
| 36. | Valsts komisija publiskā iepirkuma procedūru uzraudzībai | Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave |
| 37. | Horvātijas Valsts banka | Hrvatska narodna banka |
| 38. | Valsts aģentūras un biroji | državne agencije i uredi |
| 39. | Valsts Revīzijas birojs | Državni ured za reviziju” |

1.

Horvātijas parlaments

Hrvatski Sabor

2.

Horvātijas Republikas prezidents

Predsjednik Republike Hrvatske

3.

Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja

Ured predsjednika Republike Hrvatske

4.

Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja pēc pilnvaru termiņa beigām

Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

5.

Horvātijas Republikas valdība

Vlada Republike Hrvatske

6.

Horvātijas Republikas valdības biroji

uredi Vlade Republike Hrvatske

7.

Ekonomikas ministrija

Ministarstvo gospodarstva

8.

Reģionālās attīstības un ES līdzekļu ministrija

Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije

9.

Finanšu ministrija

Ministarstvo financija

10.

Aizsardzības ministrija

Ministarstvo obrane

11.

Ārlietu un Eiropas lietu ministrija

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

12.

Iekšlietu ministrija

Ministarstvo unutarnjih poslova

13.

Tieslietu ministrija

Ministarstvo pravosuđa

14.

Valsts pārvaldes ministrija

Ministarstvo uprave

15.

Uzņēmējdarbības un amatniecības ministrija

Ministarstvo poduzetništva i obrta

16.

Darba un pensiju sistēmas ministrija

Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

17.

Jūrlietu, transporta un infrastruktūras ministrija

Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

18.

Lauksaimniecības ministrija

Ministarstvo poljoprivrede

19.

Tūrisma ministrija

Ministarstvo turizma

20.

Vides un dabas aizsardzības ministrija

Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

21.

Būvniecības un plānošanas ministrija

Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja

22.

Veterānu lietu ministrija

Ministarstvo branitelja

23.

Sociālās politikas un jaunatnes lietu ministrija

Ministarstvo socijalne politike i mladih

24.

Veselības ministrija

Ministarstvo zdravlja

25.

Zinātnes, izglītības un sporta ministrija

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

26.

Kultūras ministrija

Ministarstvo kulture

27.

Valsts administratīvās organizācijas

državne upravne organizacije

28.

Apgabalu administratīvie biroji

uredi državne uprave u županijama

29.

Horvātijas Republikas konstitucionālā tiesa

Ustavni sud Republike Hrvatske

30.

Horvātijas Republikas Augstākā tiesa

Vrhovni sud Republike Hrvatske

31.

Tiesas

sudovi

32.

Valsts tieslietu kolēģija

Državno sudbeno vijeće

33.

Valsts prokuratūras biroji

državna odvjetništva

34.

Valsts prokuratūras padome

Državno odvjetničko vijeće

35.

Ombuda biroji

pravobraniteljstva

36.

Valsts komisija publiskā iepirkuma procedūru uzraudzībai

Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

37.

Horvātijas Valsts banka

Hrvatska narodna banka

38.

Valsts aģentūras un biroji

državne agencije i uredi

39.

Valsts Revīzijas birojs

Državni ured za reviziju”

2.

| “a) | I PIELIKUMS

  “DZERAMĀ ŪDENS RAŽOŠANA, PIEGĀDE VAI SADALE”



  “HORVĀTIJA
  Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā, kas ir publiski uzņēmumi un kas atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu izveidi (nodrošināšanu) vai pārvaldību, kas paredzēti publisko pakalpojumu sniegšanai saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, pārvadi un sadali un fiksēto tīklu apgādei ar dzeramo ūdeni; piemēram, vienības, ko izveidojušas vietējās pašvaldības un kas darbojas kā publiskais ūdensapgādes pakalpojumu vai kanalizācijas pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar likumu par ūdeni (Oficiālais izdevums 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 un 14/14).”; |
| --- | --- |

“a)

I PIELIKUMS

“DZERAMĀ ŪDENS RAŽOŠANA, PIEGĀDE VAI SADALE”

“HORVĀTIJA

Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā, kas ir publiski uzņēmumi un kas atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu izveidi (nodrošināšanu) vai pārvaldību, kas paredzēti publisko pakalpojumu sniegšanai saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, pārvadi un sadali un fiksēto tīklu apgādei ar dzeramo ūdeni; piemēram, vienības, ko izveidojušas vietējās pašvaldības un kas darbojas kā publiskais ūdensapgādes pakalpojumu vai kanalizācijas pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar likumu par ūdeni (Oficiālais izdevums 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 un 14/14).”;

| b) | II PIELIKUMS

  “ELEKTROENERĢIJAS RAŽOŠANA, PIEGĀDE VAI SADALE”



  “HORVĀTIJA
  Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā, kas ir publiski uzņēmumi un kas atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu izveidi (nodrošināšanu) vai pārvaldību, kas paredzēti publisko pakalpojumu sniegšanai saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali un fiksēto tīklu apgādei ar elektroenerģiju; piemēram, vienības, kuras veic minētās darbības atbilstīgi licencei, kura izdota darbībai enerģētikas jomā, saskaņā ar Enerģētikas likumu (Oficiālais izdevums 120/12 un 14/14).”; |
| --- | --- |

b)

II PIELIKUMS

“ELEKTROENERĢIJAS RAŽOŠANA, PIEGĀDE VAI SADALE”

“HORVĀTIJA

Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā, kas ir publiski uzņēmumi un kas atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu izveidi (nodrošināšanu) vai pārvaldību, kas paredzēti publisko pakalpojumu sniegšanai saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali un fiksēto tīklu apgādei ar elektroenerģiju; piemēram, vienības, kuras veic minētās darbības atbilstīgi licencei, kura izdota darbībai enerģētikas jomā, saskaņā ar Enerģētikas likumu (Oficiālais izdevums 120/12 un 14/14).”;

| c) | VII PIELIKUMS

  “LĪGUMSLĒDZĒJI PILSĒTAS DZELZCEĻU, TRAMVAJU, TROLEJBUSU VAI AUTOBUSU PAKALPOJUMU JOMĀ”



  “HORVĀTIJA
  Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā, kas ir publiski uzņēmumi un kas atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu tīklu nodrošināšanu vai pārvaldību, kas paredzēti dzelzceļu, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta pakalpojumu sniegšanai; piemēram, vienības, kas minētās darbības veic kā sabiedriskos pakalpojumus saskaņā ar likumu par komunālajiem pakalpojumiem (Oficiālais izdevums 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 un 147/14).”; |
| --- | --- |

c)

VII PIELIKUMS

“LĪGUMSLĒDZĒJI PILSĒTAS DZELZCEĻU, TRAMVAJU, TROLEJBUSU VAI AUTOBUSU PAKALPOJUMU JOMĀ”

“HORVĀTIJA

Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā, kas ir publiski uzņēmumi un kas atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu tīklu nodrošināšanu vai pārvaldību, kas paredzēti dzelzceļu, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta pakalpojumu sniegšanai; piemēram, vienības, kas minētās darbības veic kā sabiedriskos pakalpojumus saskaņā ar likumu par komunālajiem pakalpojumiem (Oficiālais izdevums 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 un 147/14).”;

| d) | VIII PIELIKUMS

  “LĪGUMSLĒDZĒJI LIDOSTU PAKALPOJUMU JOMĀ”



  “HORVĀTIJA
  Publiski uzņēmumi, kas ir Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā minētās līgumslēdzējas iestādes, kuras saskaņā ar īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai gaisa pārvadātājiem nodrošinātu pieeju lidostām un citām termināļu iekārtām; piemēram, vienības, kas veic minētās darbības saskaņā ar piešķirtu koncesiju atbilstīgi likumam par lidostām (Oficiālais izdevums 19/98 un 14/11).”; |
| --- | --- |

d)

VIII PIELIKUMS

“LĪGUMSLĒDZĒJI LIDOSTU PAKALPOJUMU JOMĀ”

“HORVĀTIJA

Publiski uzņēmumi, kas ir Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā minētās līgumslēdzējas iestādes, kuras saskaņā ar īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai gaisa pārvadātājiem nodrošinātu pieeju lidostām un citām termināļu iekārtām; piemēram, vienības, kas veic minētās darbības saskaņā ar piešķirtu koncesiju atbilstīgi likumam par lidostām (Oficiālais izdevums 19/98 un 14/11).”;

| e) | IX PIELIKUMS

  “LĪGUMSLĒDZĒJI JŪRAS OSTU VAI IEKŠĒJO OSTU, VAI CITU TERMINĀĻU PAKALPOJUMU JOMĀ”



  “HORVĀTIJA
  Publiski uzņēmumi, kas ir Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā minētās līgumslēdzējas iestādes, kuras saskaņā ar īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai jūras vai upju transporta uzņēmējiem darītu pieejamas jūras ostas, upju ostas un citus transporta termināļus; piemēram, vienības, kas veic minētās darbības saskaņā ar piešķirtu koncesiju atbilstīgi likumam par jūrlietu jomu un jūras ostām (Oficiālais izdevums 158/03, 100/04, 141/06 un 38/09).” |
| --- | --- |

e)

IX PIELIKUMS

“LĪGUMSLĒDZĒJI JŪRAS OSTU VAI IEKŠĒJO OSTU, VAI CITU TERMINĀĻU PAKALPOJUMU JOMĀ”

“HORVĀTIJA

Publiski uzņēmumi, kas ir Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11, 83/13, 143/13 un 13/14) 6. pantā minētās līgumslēdzējas iestādes, kuras saskaņā ar īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai jūras vai upju transporta uzņēmējiem darītu pieejamas jūras ostas, upju ostas un citus transporta termināļus; piemēram, vienības, kas veic minētās darbības saskaņā ar piešķirtu koncesiju atbilstīgi likumam par jūrlietu jomu un jūras ostām (Oficiālais izdevums 158/03, 100/04, 141/06 un 38/09).”

---

IV PIELIKUMS

PUBLIKĀCIJAS

Lēmuma Nr. 2/2000 XIII pielikuma B daļai pievieno šādu tekstu:

“Horvātija

Paziņojumi:

| — | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

| — | Narodne Novine |
| --- | --- |

—

Narodne Novine

| — | Horvātijas Republikas elektroniskā publiskā iepirkuma portāls (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)”. |
| --- | --- |

—

Horvātijas Republikas elektroniskā publiskā iepirkuma portāls (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)”.

---