# Jurnalul Oficial L 260/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 260 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6310 august 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 260

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6310 august 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1171 al Consiliului din 7 august 2020 privind punerea în aplicare a articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 224/2014 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Republica Centrafricană | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/1172 a Consiliului din 7 august 2020 privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/798/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane | 8 |
| | | REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ |
| | * | Decizia Consiliului de administrație al Europol din 9 iunie 2020 de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol | 15 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1171 al Consiliului din 7 august 2020 privind punerea în aplicare a articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 224/2014 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Republica Centrafricană

1

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/1172 a Consiliului din 7 august 2020 privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/798/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane

8

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

*

Decizia Consiliului de administrație al Europol din 9 iunie 2020 de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol

15

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 10.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 260/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1171 AL CONSILIULUI

din 7 august 2020

privind punerea în aplicare a articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 224/2014 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Republica Centrafricană

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 224/2014 al Consiliului din 10 martie 2014 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Republica Centrafricană (1), în special articolul 17 alineatul (3),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 10 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 224/2014. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 224/2014.

| (2) | La 28 iulie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), instituit în temeiul Rezoluției 2127 (2013) a CSONU, a actualizat informațiile referitoare la șase persoane cărora li se aplică măsuri restrictive. |
| --- | --- |

(2)

La 28 iulie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), instituit în temeiul Rezoluției 2127 (2013) a CSONU, a actualizat informațiile referitoare la șase persoane cărora li se aplică măsuri restrictive.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 224/2014 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 224/2014 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 224/2014 se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 august 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  
  JO L 70, 11.3.2014, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (UE) nr. 224/2014, rubricile 1, 4, 5, 7, 12 și 13 se înlocuiesc cu următoarele rubrici:

„1.   François Yangouvonda BOZIZÉ [alias: (a) Bozize Yangouvonda; (b) Samuel Peter Mudde (născut la 16 decembrie 1948, în Izo, Sudanul de Sud)]

Funcția: (a) fost șef de stat, Republica Centrafricană; (b) profesor

Data nașterii: (a) 14 octombrie 1946; (b) 16 decembrie 1948

Locul nașterii: (a) Mouila, Gabon; (b) Izo, Sudanul de Sud

Cetățenia: (a) Republica Centrafricană; (b) Sudanul de Sud

Pașaport nr.: D00002264, eliberat la 11 iunie 2013 (emis de Ministerul Afacerilor Externe, în Juba, Sudanul de Sud. Expiră la 11 iunie 2017. Pașaport diplomatic emis pe numele Samuel Peter Mudde)

Număr național de identificare: M4800002143743 (Numărul personal din pașaport)

Adresă: (a) Uganda; (b) Bangui, Republica Centrafricană (de la întoarcerea sa din Uganda în decembrie 2019)

Data desemnării de către ONU: 9 mai 2014

Alte informații: Numele mamei este Martine Kofio. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Bozizé a fost inclus pe listă la 9 mai 2014, în temeiul punctului 36 din Rezoluția 2134 (2014) pentru «implicarea sa în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea RCA sau oferirea de sprijin pentru astfel de acte».

Informații suplimentare

În colaborare cu susținătorii săi, Bozizé a încurajat atacul din 5 decembrie 2013 asupra orașului Bangui. De atunci, acesta încearcă în continuare să desfășoare operațiuni de destabilizare pentru a menține tensiunile în capitala RCA. Potrivit relatărilor, Bozizé a creat gruparea de miliție anti-balaka înainte ca acesta să părăsească RCA la 24 martie 2013. Într-un comunicat, Bozizé a solicitat miliției sale să continue atrocitățile împotriva regimului actual și a islamiștilor. Potrivit relatărilor, Bozizé a furnizat sprijin financiar și material persoanelor din milițiile care acționează pentru a destabiliza tranziția în curs și pentru a-l aduce înapoi la putere pe Bozizé. Cea mai mare parte a persoanelor din gruparea anti-balaka provin din forțele armate centrafricane care s-au dispersat în zonele rurale după lovitura de stat și au fost reorganizate apoi de Bozizé. Bozizé și susținătorii săi controlează mai mult de jumătate din unitățile anti-balaka.

Forțe loiale lui Bozizé au fost înarmate cu puști de asalt, mortiere și lansatoare de rachete și s-au implicat din ce în ce mai mult în represalii împotriva populației musulmane din RCA. Situația din RCA s-a deteriorat rapid după atacul din 5 decembrie 2013 de la Bangui al forțelor anti-balaka, care s-a soldat cu peste 700 de morți.

4.   Alfred YEKATOM [alias: (a) Alfred Yekatom Saragba; (b) Alfred Ekatom; (c) Alfred Saragba; (d) Colonel Rombhot; (e) Colonel Rambo; (f) Colonel Rambot; (g) Colonel Rombot; (h) Colonel Romboh]

Desemnare: Caporal-șef al Forces Armées Centrafricaines (FACA – Forțele Armate Centrafricane)

Data nașterii: 23 iunie 1976

Locul nașterii: Republica Centrafricană

Cetățenia: Republica Centrafricană

Adresă: (a) Mbaiki, provincia Lobaye, Republica Centrafricană (Tel. +236 72 15 47 07/+236 75 09 43 41); (b) Bimbo, provincia Ombella-Mpoko, Republica Centrafricană (adresa anterioară); (c) Haga (după transferul acestuia la Curtea Penală Internațională la 17 noiembrie 2018)

Data desemnării de către ONU: 20 august 2015

Alte informații: A controlat o miliție armată importantă și s-a aflat la comanda acesteia. Numele tatălui (tatăl adoptiv) este Ekatom Saragba (ortografiat și ca Yekatom Saragba). Fratele lui Yves Saragba, comandant anti-balaka în Batalimo, provincia Lobaye și fost soldat în cadrul FACA. Semnalmente: culoarea ochilor: negri; culoarea părului: închisă; culoarea pielii: neagră; înălțime: 170 cm; greutate 100 kg.

Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Alfred Yekatom a fost inclus pe listă la 20 august 2015 în temeiul punctului 11 din Rezoluția 2196 (2015) pentru «participarea sa la acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea Republicii Centrafricane sau pentru sprijinirea acestor acte, incluzând acte care periclitează sau încalcă acordurile tranzitorii ori care periclitează sau obstrucționează procesul de tranziție politică, inclusiv tranziția către alegeri democratice libere și echitabile, sau care alimentează manifestările de violență».

Informații suplimentare:

Alfred Yekatom, cunoscut și sub numele Colonel Rombhot, este liderul unei miliții a unei facțiuni a mișcării anti-balaka, cunoscute drept «anti-balaka din Sud». Acesta a deținut funcția de caporal-șef al Forces Armées Centrafricaines (FACA – Forțele Armate Centrafricane).

Yekatom a participat la acte care subminează pacea, stabilitatea și securitatea Republicii Centrafricane sau a sprijinit aceste acte, incluzând acte care periclitează acordurile tranzitorii sau care periclitează procesul de tranziție politică. Yekatom a controlat o miliție armată importantă și s-a aflat la comanda acesteia, miliția respectivă fiind prezentă în cartierul PK9 din Bangui și în orașele Bimbo (provincia Ombella-Mpoko), Cekia, Pissa și Mbaïki (capitala provinciei Lobaye) și și-a stabilit cartierul general într-o concesiune forestieră din Batalimo.

Yekatom a exersat control direct asupra unui număr de 12 puncte de trecere a frontierei, fiecare fiind dotat cu un număr mediu de 10 membri ai miliției armate echipați cu uniforme militare și armament, inclusiv puști de asalt militare. De la podul principal dintre Bimbo și Bangui până la Mbaïki (provincia Lobaye) și de la Pissa până la Batalimo (lângă frontiera cu Republica Congo), aceștia colectau taxe neautorizate de la vehicule și motociclete particulare, microbuze pentru călători și camioane care exportau resurse forestiere în Camerun și Ciad, dar și de la ambarcațiunile care navigau pe râul Oubangui. Yekatom a fost văzut în timp ce colecta personal o parte a acestor taxe neautorizate. De asemenea, conform relatărilor, Yekatom și miliția sa au ucis civili.

5.   Habib SOUSSOU (alias Soussou Abib)

Desemnare: (a) coordonator anti-balaka pentru provincia Lobaye; (b) caporal în cadrul Forțelor Armate Centrafricane (FACA)

Data nașterii: 13 martie 1980

Locul nașterii: Republica Centrafricană

Cetățenia: Republica Centrafricană

Adresa: Boda, Republica Centrafricană (Tel. + 236 72198628)

Data desemnării de către ONU: 20 august 2015

Alte informații: Numit în funcția de comandant zonal anti-balaka (COMZONE) pentru Boda la 11 aprilie 2014, iar la 28 iunie 2014, pentru întreaga provincie Lobaye. Sub comanda sa au continuat asasinatele selective, confruntările și atacurile împotriva organizațiilor umanitare și a asistenților umanitari. Semnalmente: culoarea ochilor: căprui; culoarea părului: neagră; înălțime: 160 cm; greutate: 60 kg. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Habib Soussou a fost inclus pe listă la 20 august 2015, în temeiul punctului 11 și al punctului 12 literele (b) și (e) din Rezoluția 2196 (2015) pentru «participarea sa la acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea din Republica Centrafricană sau sprijinirea acestor acte, incluzând acte care periclitează sau încalcă acordurile tranzitorii ori care periclitează sau împiedică procesul de tranziție politică, inclusiv tranziția către alegeri democratice libere și echitabile, sau care alimentează manifestările de violență»; pentru «implicarea sa în planificarea, conducerea sau săvârșirea de acte care încalcă dreptul internațional al drepturilor omului sau dreptul internațional umanitar, după caz, sau care constituie abuzuri sau încălcări ale drepturilor omului, în Republica Centrafricană, inclusiv acte care implică violența sexuală, vizarea civililor, atacuri din motive etnice sau religioase, atacuri asupra școlilor și spitalelor, precum și răpiri și strămutare forțată»; și «împiedicarea furnizării de asistență umanitară în Republica Centrafricană sau a accesului la asistență umanitară sau a distribuirii acesteia în Republica Centrafricană».

Informații suplimentare:

Habib Soussou a fost numit comandant zonal anti-balaka (COMZONE) pentru Boda la 11 aprilie 2014 și a susținut că, prin urmare, este responsabil de situația în materie de securitate din sous-préfecture (subprefectură). La 28 iunie 2014, coordonatorul general anti-balaka Patrice Edouard Ngaïssona l-a numit pe Habib Soussou drept coordonator provincial pentru orașul Boda începând de la 11 aprilie 2014, iar de la 28 iunie 2014, pentru întreaga provincie Lobaye. În zonele pentru care Soussou este comandant sau coordonator anti-balaka au avut loc săptămânal asasinate selective, confruntări și atacuri împotriva organizațiilor umanitare și a asistenților umanitari din partea forțelor anti-balaka din orașul Boda. Soussou și forțele anti-balaka din aceste zone au vizat și amenințat, de asemenea, civili.

7.   Haroun GAYE [alias: (a) Haroun Geye; (b) Aroun Gaye; (c) Aroun Geye]

Desemnare: raportor pentru coordonarea politică a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC – Frontul Popular pentru Renașterea Republicii Centrafricane)

Data nașterii: (a) 30 ianuarie 1968; (b) 30 ianuarie 1969

Pașaport nr.: pașaport nr. O00065772 (litera O urmată de 3 zerouri) emis de Republica Centrafricană, expiră la 30 decembrie 2019

Adresă: (a) Bangui, Republica Centrafricană; (b) Ndélé, Bamingui-Bangoran

Data desemnării de către ONU: 17 decembrie 2015

Alte informații: Gaye este unul dintre liderii Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) (neinclus pe listă), un grup armat marginalizat al ex-Séléka din Bangui. De asemenea, este unul dintre liderii așa-numitului «Comitet pentru apărare» al PK5 din Bangui (cunoscut drept «Rezistența PK5» sau «Texas») (neinclus pe listă), care extorchează bani de la rezidenți, proferează amenințări și recurge la violența fizică. Gaye a fost numit la 2 noiembrie 2014 de către Nourredine Adam (CFi.002) în calitatea de raportor pentru coordonarea politică a FPRC. La 9 mai 2014, Comitetul Consiliului de Securitate instituit prin Rezoluția 2127 (2013) privind Republica Centrafricană l-a inclus pe Adam pe lista sa de sancțiuni. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Haroun Gaye a fost inclus pe listă la 17 decembrie 2015, în temeiul punctului 11 și al punctului 12 literele (b) și (f) din Rezoluția 2196 (2015) pentru «implicarea sa în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea RCA sau oferirea de sprijin pentru astfel de acte»; pentru «implicarea sa în planificarea, conducerea sau săvârșirea de acte care încalcă dreptul internațional al drepturilor omului sau dreptul internațional umanitar, după caz, sau care constituie abuzuri sau încălcări ale drepturilor omului în RCA, inclusiv acte care implică violența sexuală, vizarea civililor, atacuri pe motive etnice sau religioase, atacuri asupra școlilor și spitalelor, precum și răpiri și strămutare forțată»; și pentru «implicare în planificarea, orchestrarea, sponsorizarea sau desfășurarea de atacuri împotriva misiunilor ONU sau ale prezențelor internaționale pentru asigurarea securității, inclusiv MINUSCA, misiunile Uniunii Europene și operațiile franceze care le sprijină».

Informații suplimentare:

De la începutul anului 2014, Haroun Gaye a fost unul dintre liderii unei grupări armate care își desfășoară activitatea în cartierul PK5 din Bangui. Reprezentanții societății civile din cartierul PK5 afirmă că Gaye și gruparea sa armată alimentează conflictul din Bangui, opunându-se reconcilierii și împiedicând deplasarea populației către și dinspre sectorul 3 din Bangui. La 11 mai 2015, Gaye și 300 de demonstranți au blocat accesul la Consiliul Național de Tranziție pentru a perturba ultima zi a Forumului de la Bangui. Se raportează că Gaye a colaborat cu funcționarii anti-balaka pentru a coordona perturbarea respectivă.

La 26 iunie 2015, Gaye și câteva persoane din anturajul său au perturbat deschiderea unei campanii de înregistrare a votanților din cartierul PK5 din Bangui, cauzând închiderea campaniei respective.

MINUSCA a încercat să îl aresteze pe Gaye la 2 august 2015, în conformitate cu prevederile de la punctul 32 litera (f) punctul (i) din Rezoluția Consiliului de Securitate 2217 (2015). Gaye, care ar fi fost informat în prealabil cu privire la tentativa de arestare, era pregătit cu susținători înarmați cu arme grele. Forțele lui Gaye au deschis focul asupra Forței operative comune MINUSCA. În cursul unui schimb de focuri care a durat șapte ore, oamenii lui Gaye au folosit împotriva MINUSCA arme de foc, lansatoare de grenade și grenade de mână, ucigând un membru al forțelor de menținere a păcii și rănind opt. Gaye a fost implicat în încurajarea protestelor și confruntărilor violente de la sfârșitul lunii septembrie 2015, în ceea ce pare să fi fost o tentativă de lovitură de stat împotriva guvernului de tranziție. Tentativa de lovitură de stat a fost cel mai probabil condusă de susținătorii fostului președinte Bozizé, într-o alianță de conveniență cu Gaye și alți lideri ai FPRC. Se pare că Gaye viza organizarea unui ciclu de atacuri represive care să pună în pericol viitoarele alegeri. Gaye a fost responsabil de coordonarea acțiunii împreună cu elemente anti-balaka marginalizate.

La 1 octombrie 2015, a avut loc o reuniune în cartierul PK5 între Eugène Barret Ngaïkosset, un membru al unui grup anti-balaka marginalizat, și Gaye în vederea planificării unui atac comun asupra orașului Bangui sâmbătă, 3 octombrie. Grupul lui Gaye a împiedicat persoanele din cartierul PK5 să îl părăsească, pentru a consolida identitatea comunitară a populației musulmane în vederea exacerbării tensiunilor interetnice și a evitării reconcilierii. La 26 octombrie 2015, Gaye și grupul său au întrerupt o reuniune între arhiepiscopul din Bangui și imamul Moscheii Centrale din Bangui și a amenințat delegația, care a trebuit să se retragă din Moscheea Centrală și să părăsească cartierul PK5.

12.   Abdoulaye HISSENE [alias: (a) Abdoulaye Issène; (b) Abdoulaye Hissein; (c) Hissene Abdoulaye; (d)Abdoulaye Issène Ramadane; (e) Abdoulaye Issene Ramadan; (f) Issene Abdoulaye]

Titlu: Președinte al Conseil National de Défense et de Sécurité (CNDS) și lider militar al Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique

Desemnare: «general»

Data nașterii: (a) 1967; (b) 1 ianuarie 1967

Locul nașterii: (a) Ndele, Bamingui-Bangoran, Republica Centrafricană; (b) Haraze Mangueigne, Ciad

Cetățenia: (a) Republica Centrafricană; (b) Ciad

Pașaport nr.: (a) pașaport diplomatic nr. D00000897 emis de RCA, eliberat la 5 aprilie 2013 (valabil până la 4 aprilie 2018); (b) pașaport diplomatic nr. D00004262 emis de RCA, eliberat la 11 martie 2014 (expiră la 10 martie 2019)

Număr național de identificare: carte de identitate nr. 103-00653129-22 emisă de autoritățile din Ciad la 21 aprilie 2009 (expiră la 21 aprilie 2019)

Adresa: (a) KM5, Bangui, Republica Centrafricană; (b) Nana-Grebizi, Republica Centrafricană; (c) Ndjari, Ndjamena, Ciad; (d) Ndélé, Bamingui-Bangoran (adresa principală începând din august 2016)

Data desemnării de către ONU: 17 mai 2017

Alte informații: Hissène a fost ministru al tineretului și sportului în cadrul cabinetului fostului președinte al Republicii Centrafricane, Michel Djotodia. Anterior, el a fost șef al Convenției Patrioților pentru Justiție și Pace, un partid politic. De asemenea, el s-a impus ca lider al milițiilor armate din Bangui, în special în cartierul «PK5» (sectorul 3). În octombrie 2016, Abdoulaye Hissène a fost numit președinte al Conseil National de Défense et de Sécurité, organism înființat la momentul respectiv pentru a reuni lideri militari și luptători de comandă din toate facțiunile ex-Séléka. Ocupă această funcție de atunci, însă exercită control efectiv numai asupra luptătorilor FRPC. Numele tatălui este Abdoulaye. Numele mamei este Absita Moussa. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU:

https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Abdoulaye Hissène a fost inclus pe listă la 17 mai 2017, în temeiul punctului 16 și al punctului 17 litera (g) din Rezoluția 2339(2017), pentru «participare la acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea Republicii Centrafricane sau care sprijină aceste acte, incluzând actele care periclitează sau obstrucționează procesul de tranziție politică sau procesul de stabilizare și reconciliere sau care alimentează manifestările de violență;» și pentru «implicare în planificarea, orchestrarea, sponsorizarea sau desfășurarea de atacuri împotriva misiunilor ONU sau ale prezențelor internaționale pentru asigurarea securității, inclusiv MINUSCA, misiunile Uniunii Europene și operațiile franceze care le sprijină».

Informații suplimentare:

Abdoulaye Hissène și alți membri ai ex-Séléka au colaborat cu elementele destabilizatoare anti-balaka aliate cu fostul președinte al Republicii Centrafricane (RCA), François Bozizé, inclusiv Maxime Mokom, pentru încurajarea protestelor și confruntărilor violente în septembrie 2015 ca parte a unei tentative eșuate de lovitură de stat împotriva guvernului în timp ce președintele tranzițional de atunci, Catherine Samba-Panza, participa la Adunarea Generală a ONU din 2015. Mokom, Hissène și alții au fost puși sub acuzare de către Guvernul Republicii Centrafricane pentru diverse infracțiuni, printre care omor, incendieri, acte de tortură și jafuri, rezultate din lovitura de stat eșuată.

Începând cu anul 2015, Hissène a devenit unul dintre principalii lideri ai milițiilor armate situate în cartierul «PK5» din Bangui formate din peste 100 de bărbați. Ca atare, el a împiedicat libertatea de circulație și restabilirea autorității de stat în zonă, inclusiv prin taxarea ilegală a transportului și a activităților comerciale. În a doua jumătate a anului 2015, Hissène a acționat în calitate de reprezentant al «Nairobiștilor» ex-Séléka din Bangui operând în înțelegere cu luptătorii anti-balaka conduși de Mokom. Bărbații înarmați de sub controlul lui Haroun Gaye și Hissène au participat la evenimentele violente care au avut loc la Bangui între 26 septembrie și 3 octombrie 2015.

Membri ai grupului lui Hissène sunt suspectați că au fost implicați în atacul de la 13 decembrie 2015 – data referendumului constituțional – asupra vehiculului lui Mohamed Moussa Dhaffane, un lider al ex-Séléka. Hissène este acuzat de organizarea violențelor din cartierul KM5 din Bangui în urma cărora au murit cinci persoane, au fost rănite 20, iar rezidenții au fost împiedicați să voteze la referendumul constituțional. Hissène a pus în pericol alegerile prin crearea unui ciclu de atacuri de represalii între diferite grupuri.

La 15 martie 2016, Hissène a fost arestat de poliție la aeroportul Bangui M'Poko și transferat către secțiunea de cercetare și anchetă a jandarmeriei naționale. Ulterior, miliția sa l-a eliberat prin utilizarea forței și a furat o armă predată anterior de MINUSCA, ca parte a unei cereri de derogare aprobate de Comitet.

La 19 iunie 2016, în urma arestării unor comercianți musulmani de forțele de securitate internă la «PK12», milițiile lui Gaye și Hissène au răpit cinci polițiști la Bangui. La 20 iunie, MINUSCA a încercat să elibereze polițiștii. Bărbați înarmați sub controlul lui Hissène și Gaye au schimbat focuri de armă cu forțele de menținere a păcii care încercau să elibereze ostaticii. Ca urmare, cel puțin șase persoane au fost ucise și un membru al forțelor de menținere a păcii a fost rănit.

La 12 august 2016, Hissène a preluat conducerea unui convoi de șase vehicule cu persoane puternic înarmate. Convoiul, care fugea din Bangui, a fost interceptat de MINUSCA la sud de Sibut. În drumul spre nord, convoiul a schimbat focuri de armă cu forțele interne de securitate la mai multe puncte de control. Convoiul a fost în cele din urmă oprit de MINUSCA la 40 km sud de Sibut. După mai multe schimburi de focuri, MINUSCA a capturat 11 bărbați, dar Hissène și alți câțiva au scăpat. Persoanele arestate au declarat MINUSCA că Hissène era liderul convoiului, al cărui obiectiv era de a ajunge la Bria și de a participa la Adunarea grupurilor ex-Séléka organizată de Nourredine Adam.

În august și septembrie 2016, grupul de experți a călătorit de două ori la Sibut cu scopul de a inspecta bunurile convoiului lui Hissène, Gaye și Hamit Tidjani, confiscate de MINUSCA la 13 august. Grupul a inspectat și munițiile confiscate în casa lui Hissène la 16 august. Echipamente militare letale și neletale au fost recuperate din cele șase vehicule și de la persoanele reținute. La 16 august 2016, jandarmeria centrală a percheziționat casa lui Hissène din Bangui. Au fost găsite peste 700 de arme.

La 4 septembrie 2016, un grup de elemente ex-Séléka venind din Kaga-Bandoro pe șase motociclete pentru a-i prelua pe Hissène și pe acoliții acestuia a deschis focul împotriva MINUSCA lângă Dékoa. În timpul acestui incident, un luptător ex-Séléka a fost ucis și doi membri ai forțelor de menținere a păcii și un civil au fost răniți.

13.   Martin KOUMTAMADJI [alias: (a) Abdoulaye Miskine; (b) Abdoullaye Miskine; (c) Martin Nadingar Koumtamadji; (d) Martin Nkoumtamadji; (e) Martin Koumta Madji; (f) Omar Mahamat]

Desemnare: președinte și comandant-șef al Front Démocratique du Peuple Centrafricain (FDPC)

Data nașterii: (a) 5 octombrie 1965; (b) 3 martie 1965

Locul nașterii: (a) Ndïnaba, Ciad; (b) Kobo, Republica Centrafricană; (c) Kabo, Republica Centrafricană

Cetățenia: (a) Ciad; (b) Republica Centrafricană; (c) Congo

Pașaport nr.: (a) pașaport diplomatic nr. 06FBO2262 emis de Republica Centrafricană, eliberat la 22 februarie 2007 (expirat la 21 februarie 2012); (b) pașaport de serviciu nr. SA0020249 emis de Congo, eliberat la 22 ianuarie 2019 (expiră la 21 ianuarie 2022)

Adresă: (a) Am Dafock, prefectura Vakaga, Republica Centrafricană ; (b) Ndjamena, Ciad (de la arestarea sa în noiembrie 2019)

Data desemnării de către ONU: 20 aprilie 2020

Alte informații: Martin Koumtamadji a fondat FDPC în 2005. El s-a alăturat în decembrie 2012 coaliției Séléka, pe care a părăsit-o apoi în aprilie 2013, după ce rebelii au preluat puterea la Bangui. După ce a fost arestat în Camerun, acesta a fost transferat la Brazzaville, în Republica Congo. A rămas tot timpul la comanda soldaților săi aflați pe teren în Republica Centrafricană, chiar și atunci când s-a aflat la Brazzaville, înainte de a se întoarce în Republica Centrafricană (în perioada noiembrie 2014-2019). FDPC a semnat Acordul politic pentru pace și reconciliere în Republica Centrafricană la 6 februarie 2019, însă Martin Koumtamadji rămâne o amenințare la adresa păcii, stabilității și securității Republicii Centrafricane. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Președinte și comandant-șef al Front Démocratique du Peuple Centrafricain (FDPC, un grup armat implicat în activități violente), Martin Koumatamadji a comis acte care au amenințat pacea, stabilitatea și securitatea Republicii Centrafricane și, în special, punerea în aplicare a Acordului politic pentru pace și reconciliere în Republica Centrafricană, semnat la 6 februarie 2019 la Bangui.

Martin Koumatamadji a refuzat dezarmarea combatanților FDPC, în pofida angajamentelor pe care și le-a asumat în calitate de semnatar al Acordului politic pentru pace și reconciliere în Republica Centrafricană, și a amenințat să îl înlăture de la putere pe președintele Touadéra în iulie 2019.

El a început în iunie 2019 să coopereze cu Nourredine Adam, persoană supusă sancțiunilor (CFi.002), și s-a implicat în traficul de arme împreună cu un asociat apropiat al lui Nourredine Adam, pentru a consolida capacitățile militare ale FDPC.

De asemenea, el a propus Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique (FPRC) să desfășoare o operațiune militară împreună cu grupul său armat în timpul luptelor din 2019 din prefectura Vakaga.

A continuat să împiedice restaurarea autorității statului în zonele în care acționează FPDC, prin menținerea unor baraje rutiere ilegale pentru a extorca crescătorii de vite, actorii economici (inclusiv societățile de exploatare minieră a aurului care își desfășoară activitatea în prefectura Nana-Mambéré) și călătorii.

Sub conducerea sa, FDPC a comis acte care constituie abuzuri sau încălcări ale drepturilor omului în prefectura Nana-Mambéré, printre care se numără atentate împotriva civililor în aprilie 2019, răpiri de civili în martie 2019 (în apropiere de Zoukombo) și acte de violență sexuală și bazată pe gen în mai 2019 (la Bagary). De asemenea, FDPC a comis în 2017 14 acte de violență sexuală în timpul unor conflicte.

Între 2016 și 2019, FDPC a recrutat copii pentru a-i folosi drept soldați în conflicte armate și a forțat 11 fete să se căsătorească cu membri ai FDPC.

În martie 2019, el a fost implicat în acțiuni de împiedicare a acordării de ajutor umanitar atunci când FDPC, sub conducerea lui Miskine, a comis o serie de atentate pe drumul principal către Bangui din Camerun.

În final, elemente ale FDPC s-au angajat în lupte izolate cu MINUSCA în aprilie 2019 în apropiere de Zoukombo (prefectura Nana-Mambéré) și pe axa Bouar-Beleko.”

---

DECIZII

| 10.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 260/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 260/8

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (PESC) 2020/1172 A CONSILIULUI

din 7 august 2020

privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/798/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2013/798/PESC a Consiliului din 23 decembrie 2013 privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane (1), în special articolul 2c,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 23 decembrie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/798/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 23 decembrie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/798/PESC.

| (2) | La 28 iulie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), instituit în temeiul Rezoluției 2127 (2013) a CSONU, a actualizat informațiile referitoare la șase persoane cărora li se aplică măsuri restrictive. |
| --- | --- |

(2)

La 28 iulie 2020, Comitetul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), instituit în temeiul Rezoluției 2127 (2013) a CSONU, a actualizat informațiile referitoare la șase persoane cărora li se aplică măsuri restrictive.

| (3) | Prin urmare, anexa la Decizia 2013/798/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa la Decizia 2013/798/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2013/798/PESC se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 7 august 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  
  JO L 352, 24.12.2013, p. 51.

1

---

ANEXĂ

În anexa la Decizia 2013/798/PESC, rubricile 1, 4, 5, 7, 12 și 13 se înlocuiesc cu următoarele rubrici:

„1.   François Yangouvonda BOZIZÉ [alias: (a) Bozize Yangouvonda; (b) Samuel Peter Mudde (născut la 16 decembrie 1948, în Izo, Sudanul de Sud)]

Funcția: (a) fost șef de stat, Republica Centrafricană; (b) profesor

Data nașterii: (a) 14 octombrie 1946; (b) 16 decembrie 1948

Locul nașterii: (a) Mouila, Gabon; (b) Izo, Sudanul de Sud

Cetățenia: (a) Republica Centrafricană; (b) Sudanul de Sud

Pașaport nr.: D00002264, eliberat la 11 iunie 2013 (emis de Ministerul Afacerilor Externe, în Juba, Sudanul de Sud. Expiră la 11 iunie 2017. Pașaport diplomatic emis pe numele Samuel Peter Mudde)

Numărul național de identificare: M4800002143743 (Numărul personal din pașaport)

Adresă: (a) Uganda; (b) Bangui, Republica Centrafricană (de la întoarcerea sa din Uganda în decembrie 2019)

Data desemnării de către ONU: 9 mai 2014

Alte informații: Numele mamei este Martine Kofio. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Bozizé a fost inclus pe listă la 9 mai 2014, în temeiul punctului 36 din Rezoluția 2134 (2014) pentru «implicarea sa în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea RCA sau oferirea de sprijin pentru astfel de acte».

Informații suplimentare:

În colaborare cu susținătorii săi, Bozizé a încurajat atacul din 5 decembrie 2013 asupra orașului Bangui. De atunci, acesta încearcă în continuare să desfășoare operațiuni de destabilizare pentru a menține tensiunile în capitala RCA. Potrivit relatărilor, Bozizé a creat gruparea de miliție anti-balaka înainte ca acesta să părăsească RCA la 24 martie 2013. Într-un comunicat, Bozizé a solicitat miliției sale să continue atrocitățile împotriva regimului actual și a islamiștilor. Potrivit relatărilor, Bozizé a furnizat sprijin financiar și material persoanelor din milițiile care acționează pentru a destabiliza tranziția în curs și pentru a-l aduce înapoi la putere pe Bozizé. Cea mai mare parte a persoanelor din gruparea anti-balaka provin din forțele armate centrafricane care s-au dispersat în zonele rurale după lovitura de stat și au fost reorganizate apoi de Bozizé. Bozizé și susținătorii săi controlează mai mult de jumătate din unitățile anti-balaka.

Forțe loiale lui Bozizé au fost înarmate cu puști de asalt, mortiere și lansatoare de rachete și s-au implicat din ce în ce mai mult în represalii împotriva populației musulmane din RCA. Situația din RCA s-a deteriorat rapid după atacul din 5 decembrie 2013 de la Bangui al forțelor anti-balaka, care s-a soldat cu peste 700 de morți.

4.   Alfred YEKATOM [alias: (a) Alfred Yekatom Saragba; (b) Alfred Ekatom; (c) Alfred Saragba; (d) Colonel Rombhot; (e) Colonel Rambo; (f) Colonel Rambot; (g) Colonel Rombot; (h) Colonel Romboh]

Desemnare: Caporal-șef al Forces Armées Centrafricaines (FACA – Forțele Armate Centrafricane)

Data nașterii: 23 iunie 1976

Locul nașterii: Republica Centrafricană

Cetățenia: Republica Centrafricană

Adresă: (a) Mbaiki, provincia Lobaye, Republica Centrafricană (Tel. +236 72154707/+236 75094341); (b) Bimbo, provincia Ombella-Mpoko, Republica Centrafricană (adresa anterioară); (c) Haga (după transferul acestuia la Curtea Penală Internațională la 17 noiembrie 2018)

Data desemnării de către ONU: 20 august 2015

Alte informații: A controlat o miliție armată importantă și s-a aflat la comanda acesteia. Numele tatălui (tatăl adoptiv) este Ekatom Saragba (ortografiat și ca Yekatom Saragba). Fratele lui Yves Saragba, comandant anti-balaka în Batalimo, provincia Lobaye și fost soldat în cadrul FACA. Semnalmente: culoarea ochilor: negri; culoarea părului: închisă; culoarea pielii: neagră; înălțime: 170 cm; greutate 100 kg.

Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Alfred Yekatom a fost inclus pe listă la 20 august 2015 în temeiul punctului 11 din Rezoluția 2196 (2015) pentru «participarea sa la acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea Republicii Centrafricane sau pentru sprijinirea acestor acte, incluzând acte care periclitează sau încalcă acordurile tranzitorii ori care periclitează sau obstrucționează procesul de tranziție politică, inclusiv tranziția către alegeri democratice libere și echitabile, sau care alimentează manifestările de violență».

Informații suplimentare:

Alfred Yekatom, cunoscut și sub numele Colonel Rombhot, este liderul unei miliții a unei facțiuni a mișcării anti-balaka, cunoscute drept «anti-balaka din Sud». Acesta a deținut funcția de caporal-șef al Forces Armées Centrafricaines (FACA – Forțele Armate Centrafricane).

Yekatom a participat la acte care subminează pacea, stabilitatea și securitatea Republicii Centrafricane sau a sprijinit aceste acte, incluzând acte care periclitează acordurile tranzitorii sau care periclitează procesul de tranziție politică. Yekatom a controlat o miliție armată importantă și s-a aflat la comanda acesteia, miliția respectivă fiind prezentă în cartierul PK9 din Bangui și în orașele Bimbo (provincia Ombella-Mpoko), Cekia, Pissa și Mbaïki (capitala provinciei Lobaye) și și-a stabilit cartierul general într-o concesiune forestieră din Batalimo.

Yekatom a exersat control direct asupra unui număr de 12 puncte de trecere a frontierei, fiecare fiind dotat cu un număr mediu de 10 membri ai miliției armate echipați cu uniforme militare și armament, inclusiv puști de asalt militare. De la podul principal dintre Bimbo și Bangui până la Mbaïki (provincia Lobaye) și de la Pissa până la Batalimo (lângă frontiera cu Republica Congo), aceștia colectau taxe neautorizate de la vehicule și motociclete particulare, microbuze pentru călători și camioane care exportau resurse forestiere în Camerun și Ciad, dar și de la ambarcațiunile care navigau pe râul Oubangui. Yekatom a fost văzut în timp ce colecta personal o parte a acestor taxe neautorizate. De asemenea, conform relatărilor, Yekatom și miliția sa au ucis civili.

5.   Habib SOUSSOU (alias: Soussou Abib)

Desemnare: (a) coordonator anti-balaka pentru provincia Lobaye; (b) caporal în cadrul Forțelor Armate Centrafricane (FACA)

Data nașterii: 13 martie 1980

Locul nașterii: Republica Centrafricană

Cetățenia: Republica Centrafricană

Adresa: Boda, Republica Centrafricană (Tel. + 236 72198628)

Data desemnării de către ONU: 20 august 2015

Alte informații: Numit în funcția de comandant zonal anti-balaka (COMZONE) pentru Boda la 11 aprilie 2014, iar la 28 iunie 2014 pentru întreaga provincie Lobaye. Sub comanda sa au continuat asasinatele selective, confruntările și atacurile împotriva organizațiilor umanitare și a asistenților umanitari. Semnalmente: culoarea ochilor: căprui; culoarea părului: neagră; înălțime: 160 cm; greutate: 60 kg. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Habib Soussou a fost inclus pe listă la 20 august 2015, în temeiul punctului 11 și al punctului 12 literele (b) și (e) din Rezoluția 2196 (2015) pentru «participarea sa la acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea din Republica Centrafricană sau sprijinirea acestor acte, incluzând acte care periclitează sau încalcă acordurile tranzitorii ori care periclitează sau împiedică procesul de tranziție politică, inclusiv tranziția către alegeri democratice libere și echitabile, sau care alimentează manifestările de violență»; pentru «implicarea sa în planificarea, conducerea sau săvârșirea de acte care încalcă dreptul internațional al drepturilor omului sau dreptul internațional umanitar, după caz, sau care constituie abuzuri sau încălcări ale drepturilor omului, în Republica Centrafricană, inclusiv acte care implică violența sexuală, vizarea civililor, atacuri din motive etnice sau religioase, atacuri asupra școlilor și spitalelor, precum și răpiri și strămutare forțată»; și «împiedicarea furnizării de asistență umanitară în Republica Centrafricană sau a accesului la asistență umanitară sau a distribuirii acesteia în Republica Centrafricană».

Informații suplimentare:

Habib Soussou a fost numit comandant zonal anti-balaka (COMZONE) pentru Boda la 11 aprilie 2014 și a susținut că, prin urmare, este responsabil de situația în materie de securitate din sous-préfecture (subprefectură). La 28 iunie 2014, coordonatorul general anti-balaka Patrice Edouard Ngaïssona l-a numit pe Habib Soussou drept coordonator provincial pentru orașul Boda începând de la 11 aprilie 2014, iar de la 28 iunie 2014 pentru întreaga provincie Lobaye. În zonele pentru care Soussou este comandant sau coordonator anti-balaka au avut loc săptămânal asasinate selective, confruntări și atacuri împotriva organizațiilor umanitare și a asistenților umanitari din partea forțelor anti-balaka din orașul Boda. Soussou și forțele anti-balaka din aceste zone au vizat și amenințat, de asemenea, civili.

7.   Haroun GAYE [alias: (a) Haroun Geye; (b) Aroun Gaye; (c) Aroun Geye]

Desemnare: raportor pentru coordonarea politică a Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC – Frontul Popular pentru Renașterea Republicii Centrafricane)

Data nașterii: (a) 30 ianuarie 1968; (b) 30 ianuarie 1969

Pașaport nr.: O00065772 (litera O urmată de 3 zerouri) emis de Republica Centrafricană, expiră la 30 decembrie 2019

Adresă: (a) Bangui, Republica Centrafricană; (b) Ndélé, Bamingui-Bangoran

Data desemnării de către ONU: 17 decembrie 2015

Alte informații: Gaye este unul dintre liderii Front Populaire pour la Renaissance de Centrafrique (FPRC) (neinclus pe listă), un grup armat marginalizat al ex-Séléka din Bangui. De asemenea, este unul dintre liderii așa-numitului «Comitet pentru apărare» al PK5 din Bangui (cunoscut drept «Rezistența PK5» sau «Texas») (neinclus pe listă), care extorchează bani de la rezidenți, proferează amenințări și recurge la violența fizică. Gaye a fost numit la 2 noiembrie 2014 de către Nourredine Adam (CFi.002) în calitatea de raportor pentru coordonarea politică a FPRC. La 9 mai 2014, Comitetul Consiliului de Securitate instituit prin Rezoluția 2127 (2013) privind Republica Centrafricană l-a inclus pe Adam pe lista sa de sancțiuni. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Haroun Gaye a fost inclus pe listă la 17 decembrie 2015, în temeiul punctului 11 și al punctului 12 literele (b) și (f) din Rezoluția 2196 (2015) pentru «implicarea sa în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea RCA sau oferirea de sprijin pentru astfel de acte»; pentru «implicarea sa în planificarea, conducerea sau săvârșirea de acte care încalcă dreptul internațional al drepturilor omului sau dreptul internațional umanitar, după caz, sau care constituie abuzuri sau încălcări ale drepturilor omului în RCA, inclusiv acte care implică violența sexuală, vizarea civililor, atacuri pe motive etnice sau religioase, atacuri asupra școlilor și spitalelor, precum și răpiri și strămutare forțată»; și pentru «implicare în planificarea, orchestrarea, sponsorizarea sau desfășurarea de atacuri împotriva misiunilor ONU sau ale prezențelor internaționale pentru asigurarea securității, inclusiv MINUSCA, misiunile Uniunii Europene și operațiile franceze care le sprijină».

Informații suplimentare:

De la începutul anului 2014, Haroun Gaye a fost unul dintre liderii unei grupări armate care își desfășoară activitatea în cartierul PK5 din Bangui. Reprezentanții societății civile din cartierul PK5 afirmă că Gaye și gruparea sa armată alimentează conflictul din Bangui, opunându-se reconcilierii și împiedicând deplasarea populației către și dinspre sectorul 3 din Bangui. La 11 mai 2015, Gaye și 300 de demonstranți au blocat accesul la Consiliul Național de Tranziție pentru a perturba ultima zi a Forumului de la Bangui. Se raportează că Gaye a colaborat cu funcționarii anti-balaka pentru a coordona perturbarea respectivă.

La 26 iunie 2015, Gaye și câteva persoane din anturajul său au perturbat deschiderea unei campanii de înregistrare a votanților din cartierul PK5 din Bangui, cauzând închiderea campaniei respective.

MINUSCA a încercat să îl aresteze pe Gaye la 2 august 2015, în conformitate cu prevederile de la punctul 32 litera (f) punctul (i) din Rezoluția Consiliului de Securitate 2217 (2015). Gaye, care ar fi fost informat în prealabil cu privire la tentativa de arestare, era pregătit cu susținători înarmați cu arme grele. Forțele lui Gaye au deschis focul asupra Forței operative comune MINUSCA. În cursul unui schimb de focuri care a durat șapte ore, oamenii lui Gaye au folosit împotriva MINUSCA arme de foc, lansatoare de grenade și grenade de mână, ucigând un membru al forțelor de menținere a păcii și rănind opt. Gaye a fost implicat în încurajarea protestelor și confruntărilor violente de la sfârșitul lunii septembrie 2015, în ceea ce pare să fi fost o tentativă de lovitură de stat împotriva guvernului de tranziție. Tentativa de lovitură de stat a fost cel mai probabil condusă de susținătorii fostului președinte Bozizé, într-o alianță de conveniență cu Gaye și alți lideri ai FPRC. Se pare că Gaye viza organizarea unui ciclu de atacuri represive care să pună în pericol viitoarele alegeri. Gaye a fost responsabil de coordonarea acțiunii împreună cu elemente anti-balaka marginalizate.

La 1 octombrie 2015, a avut loc o reuniune în cartierul PK5 între Eugène Barret Ngaïkosset, un membru al unui grup anti-balaka marginalizat, și Gaye în vederea planificării unui atac comun asupra orașului Bangui sâmbătă, 3 octombrie. Grupul lui Gaye a împiedicat persoanele din cartierul PK5 să îl părăsească, pentru a consolida identitatea comunitară a populației musulmane în vederea exacerbării tensiunilor interetnice și a evitării reconcilierii. La 26 octombrie 2015, Gaye și grupul său au întrerupt o reuniune între arhiepiscopul din Bangui și imamul Moscheii Centrale din Bangui și a amenințat delegația, care a trebuit să se retragă din Moscheea Centrală și să părăsească cartierul PK5.

12.   Abdoulaye HISSENE [alias: (a) Abdoulaye Issène; (b) Abdoulaye Hissein; (c) Hissene Abdoulaye; (d) Abdoulaye Issène Ramadane; (e) Abdoulaye Issene Ramadan; (f) Issene Abdoulaye]

Titlu: Președinte al Conseil National de Défense et de Sécurité (CNDS) și lider militar al Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique

Desemnare: „general”

Data nașterii: (a) 1967; (b) 1 ianuarie 1967

Locul nașterii: (a) Ndele, Bamingui-Bangoran, Republica Centrafricană; (b) Haraze Mangueigne, Ciad

Cetățenia: (a) Republica Centrafricană; (b) Ciad

Pașaport nr.: (a) pașaport diplomatic nr. D00000897 emis de RCA, eliberat la 5 aprilie 2013 (valabil până la 4 aprilie 2018) (b) pașaport diplomatic nr. D00004262 emis de RCA, eliberat la 11 martie 2014 (expiră la 10 martie 2019)

Număr național de identificare: carte de identitate nr. 103-00653129-22 emisă de autoritățile din Ciad la 21 aprilie 2009 (expiră la 21 aprilie 2019)

Adresa: (a) KM5, Bangui, Republica Centrafricană; (b) Nana-Grebizi, Republica Centrafricană; (c) Ndjari, Ndjamena, Ciad; (d) Ndélé, Bamingui-Bangoran (adresa principală începând din august 2016)

Data desemnării de către ONU: 17 mai 2017

Alte informații: Hissène a fost ministru al tineretului și sportului în cadrul cabinetului fostului președinte al Republicii Centrafricane, Michel Djotodia. Anterior, el a fost șef al Convenției Patrioților pentru Justiție și Pace, un partid politic. De asemenea, el s-a impus ca lider al milițiilor armate din Bangui, în special în cartierul «PK5» (sectorul 3). În octombrie 2016, Abdoulaye Hissène a fost numit președinte al Conseil National de Défense et de Sécurité, organism înființat la momentul respectiv pentru a reuni lideri militari și luptători de comandă din toate facțiunile ex-Séléka. Ocupă această funcție de atunci, însă exercită control efectiv numai asupra luptătorilor FRPC. Numele tatălui este Abdoulaye. Numele mamei este Absita Moussa. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU:

https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Abdoulaye Hissène a fost inclus pe listă la 17 mai 2017, în temeiul punctului 16 și al punctului 17 litera (g) din Rezoluția 2339 (2017), pentru «participare la acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea Republicii Centrafricane sau care sprijină aceste acte, incluzând actele care periclitează sau obstrucționează procesul de tranziție politică sau procesul de stabilizare și reconciliere sau care alimentează manifestările de violență»; și pentru «implicare în planificarea, orchestrarea, sponsorizarea sau desfășurarea de atacuri împotriva misiunilor ONU sau ale prezențelor internaționale pentru asigurarea securității, inclusiv MINUSCA, misiunile Uniunii Europene și operațiile franceze care le sprijină».

Informații suplimentare:

Abdoulaye Hissène și alți membri ai ex-Séléka au colaborat cu elementele destabilizatoare anti-balaka aliate cu fostul președinte al Republicii Centrafricane (RCA), François Bozizé, inclusiv Maxime Mokom, pentru încurajarea protestelor și confruntărilor violente în septembrie 2015 ca parte a unei tentative eșuate de lovitură de stat împotriva guvernului în timp ce președintele tranzițional de atunci, Catherine Samba-Panza, participa la Adunarea Generală a ONU din 2015. Mokom, Hissène și alții au fost puși sub acuzare de către guvernul Republicii Centrafricane pentru diverse infracțiuni, printre care omor, incendieri, acte de tortură și jafuri, rezultate din lovitura de stat eșuată.

Începând cu anul 2015, Hissène a devenit unul dintre principalii lideri ai milițiilor armate situate în cartierul «PK5» din Bangui formate din peste 100 de bărbați. Ca atare, el a împiedicat libertatea de circulație și restabilirea autorității de stat în zonă, inclusiv prin taxarea ilegală a transportului și a activităților comerciale. În a doua jumătate a anului 2015, Hissène a acționat în calitate de reprezentant al «Nairobiștilor» ex-Séléka din Bangui operând în înțelegere cu luptătorii anti-balaka conduși de Mokom. Bărbații înarmați de sub controlul lui Haroun Gaye și Hissène au participat la evenimentele violente care au avut loc la Bangui între 26 septembrie și 3 octombrie 2015.

Membri ai grupului lui Hissène sunt suspectați că au fost implicați în atacul de la 13 decembrie 2015 – data referendumului constituțional – asupra vehiculului lui Mohamed Moussa Dhaffane, un lider al ex-Séléka. Hissène este acuzat de organizarea violențelor din cartierul KM5 din Bangui în urma cărora au murit cinci persoane, au fost rănite douăzeci, iar rezidenții au fost împiedicați să voteze la referendumul constituțional. Hissène a pus în pericol alegerile prin crearea unui ciclu de atacuri de represalii între diferite grupuri.

La 15 martie 2016, Hissène a fost arestat de poliție la aeroportul Bangui M’Poko și transferat către secțiunea de cercetare și anchetă a jandarmeriei naționale. Ulterior, miliția sa l-a eliberat prin utilizarea forței și a furat o armă predată anterior de MINUSCA, ca parte a unei cereri de derogare aprobate de Comitet.

La 19 iunie 2016, în urma arestării unor comercianți musulmani de forțele de securitate internă la «PK12», milițiile lui Gaye și Hissène au răpit cinci polițiști la Bangui. La 20 iunie, MINUSCA a încercat să elibereze polițiștii. Bărbați înarmați sub controlul lui Hissène și Gaye au schimbat focuri de armă cu forțele de menținere a păcii care încercau să elibereze ostaticii. Ca urmare, cel puțin șase persoane au fost ucise și un membru al forțelor de menținere a păcii a fost rănit.

La 12 august 2016, Hissène a preluat conducerea unui convoi de șase vehicule cu persoane puternic înarmate. Convoiul, care fugea din Bangui, a fost interceptat de MINUSCA la sud de Sibut. În drumul spre nord, convoiul a schimbat focuri de armă cu forțele interne de securitate la mai multe puncte de control. Convoiul a fost în cele din urmă oprit de MINUSCA la 40 km sud de Sibut. După mai multe schimburi de focuri, MINUSCA a capturat 11 bărbați, dar Hissène și alți câțiva au scăpat. Persoanele arestate au declarat MINUSCA că Hissène era liderul convoiului, al cărui obiectiv era de a ajunge la Bria și de a participa la Adunarea grupurilor ex-Séléka organizată de Nourredine Adam.

În august și septembrie 2016, grupul de experți a călătorit de două ori la Sibut cu scopul de a inspecta bunurile convoiului lui Hissène, Gaye și Hamit Tidjani, confiscate de MINUSCA la 13 august. Grupul a inspectat și munițiile confiscate în casa lui Hissène la 16 august. Echipamente militare letale și neletale au fost recuperate din cele șase vehicule și de la persoanele reținute. La 16 august 2016, jandarmeria centrală a percheziționat casa lui Hissène din Bangui. Au fost găsite peste 700 de arme.

La 4 septembrie 2016, un grup de elemente ex-Séléka venind din Kaga-Bandoro pe șase motociclete pentru a-i prelua pe Hissène și pe acoliții acestuia a deschis focul împotriva MINUSCA lângă Dékoa. În timpul acestui incident, un luptător ex-Séléka a fost ucis și doi membri ai forțelor de menținere a păcii și un civil au fost răniți.

13.   Martin KOUMTAMADJI [alias: (a) Abdoulaye Miskine; (b) Abdoullaye Miskine; (c) Martin Nadingar Koumtamadji; (d) Martin Nkoumtamadji; (e) Martin Koumta Madji; (f) Omar Mahamat]

Desemnare: președinte și comandant-șef al Front Démocratique du Peuple Centrafricain (FDPC)

Data nașterii: (a) 5 octombrie 1965; (b) 3 martie 1965

Locul nașterii: (a) Ndïnaba, Ciad; (b) Kobo, Republica Centrafricană; (c) Kabo, Republica Centrafricană

Cetățenia: (a) Ciad; (b) Republica Centrafricană; (c) Congo

Pașaport nr.: (a) pașaport diplomatic nr. 06FBO2262 emis de Republica Centrafricană, eliberat la 22 februarie 2007 (expirat la 21 februarie 2012); (b) pașaport de serviciu nr. SA0020249 emis de Congo, eliberat la 22 ianuarie 2019 (expiră la 21 ianuarie 2022)

Adresă: (a) Am Dafock, prefectura Vakaga, Republica Centrafricană; (b) Ndjamena, Ciad (de la arestarea sa în noiembrie 2019)

Data desemnării de către ONU: 20 aprilie 2020

Alte informații: Martin Koumtamadji a fondat FDPC în 2005. El s-a alăturat în decembrie 2012 coaliției Séléka, pe care a părăsit-o apoi în aprilie 2013, după ce rebelii au preluat puterea la Bangui. După ce a fost arestat în Camerun, acesta a fost transferat la Brazzaville, în Republica Congo. A rămas tot timpul la comanda soldaților săi aflați pe teren în Republica Centrafricană, chiar și atunci când s-a aflat la Brazzaville, înainte de a se întoarce în Republica Centrafricană (în perioada noiembrie 2014-2019). FDPC a semnat Acordul politic pentru pace și reconciliere în Republica Centrafricană la 6 februarie 2019, însă Martin Koumtamadji rămâne o amenințare la adresa păcii, stabilității și securității Republicii Centrafricane. Fotografia sa este disponibilă pentru a fi inclusă în notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU. Link către notificarea specială emisă de INTERPOL-Consiliul de Securitate al ONU: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Individuals

Informații din rezumatul motivelor includerii pe listă comunicat de Comitetul pentru sancțiuni:

Președinte și comandant-șef al Front Démocratique du Peuple Centrafricain (FDPC, un grup armat implicat în activități violente), Martin Koumatamadji a comis acte care au amenințat pacea, stabilitatea și securitatea Republicii Centrafricane și, în special, punerea în aplicare a Acordului politic pentru pace și reconciliere în Republica Centrafricană, semnat la 6 februarie 2019 la Bangui.

Martin Koumatamadji a refuzat dezarmarea combatanților FDPC, în pofida angajamentelor pe care și le-a asumat în calitate de semnatar al Acordului politic pentru pace și reconciliere în Republica Centrafricană, și a amenințat să îl înlăture de la putere pe președintele Touadéra în iulie 2019.

El a început în iunie 2019 să coopereze cu Nourredine Adam, persoană supusă sancțiunilor (CFi.002), și s-a implicat în traficul de arme împreună cu un asociat apropiat al lui Nourredine Adam, pentru a consolida capacitățile militare ale FDPC.

De asemenea, el a propus Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique (FPRC) să desfășoare o operațiune militară împreună cu grupul său armat în timpul luptelor din 2019 din prefectura Vakaga.

A continuat să împiedice restaurarea autorității statului în zonele în care acționează FPDC, prin menținerea unor baraje rutiere ilegale pentru a extorca crescătorii de vite, actorii economici (inclusiv societățile de exploatare minieră a aurului care își desfășoară activitatea în prefectura Nana-Mambéré) și călătorii.

Sub conducerea sa, FDPC a comis acte care constituie abuzuri sau încălcări ale drepturilor omului în prefectura Nana-Mambéré, printre care se numără atentate împotriva civililor în aprilie 2019, răpiri de civili în martie 2019 (în apropiere de Zoukombo) și acte de violență sexuală și bazată pe gen în mai 2019 (la Bagary). De asemenea, FDPC a comis în 2017 14 acte de violență sexuală în timpul unor conflicte.

Între 2016 și 2019, FDPC a recrutat copii pentru a-i folosi drept soldați în conflicte armate și a forțat 11 fete să se căsătorească cu membri ai FDPC.

În martie 2019, el a fost implicat în acțiuni de împiedicare a acordării de ajutor umanitar atunci când FDPC, sub conducerea lui Miskine, a comis o serie de atentate pe drumul principal către Bangui din Camerun.

În final, elemente ale FDPC s-au angajat în lupte izolate cu MINUSCA în aprilie 2019 în apropiere de Zoukombo (prefectura Nana-Mambéré) și pe axa Bouar-Beleko.”

---

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

| 10.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 260/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 260/15

---

DECIZIA CONSILIULUI DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL

din 9 iunie 2020

de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol

CONSILIUL DE ADMINISTRAȚIE AL EUROPOL,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (1), în special, articolul 46,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (2), în special articolul 25,

având în vedere Orientarea privind articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și normele interne ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din decembrie 2018,

având în vedere observațiile AEPD privind proiectul de Decizie a Consiliului de administrație al Europol de stabilire a normelor interne referitoare la restricționarea anumitor drepturi ale persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol din 14 ianuarie 2020,

întrucât:

| (1) | Europol prelucrează date operaționale și date neoperaționale (administrative) care nu au legătură cu investigațiile penale, cum ar fi date cu caracter personal referitoare la personalul Europol, furnizori de servicii sau vizitatori. Prelucrarea datelor operaționale intră sub incidența dispozițiilor Regulamentului Europol, iar datele neoperaționale (administrative) intră sub incidența Regulamentului (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(1)

Europol prelucrează date operaționale și date neoperaționale (administrative) care nu au legătură cu investigațiile penale, cum ar fi date cu caracter personal referitoare la personalul Europol, furnizori de servicii sau vizitatori. Prelucrarea datelor operaționale intră sub incidența dispozițiilor Regulamentului Europol, iar datele neoperaționale (administrative) intră sub incidența Regulamentului (UE) 2018/1725.

| (2) | În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, restricționarea aplicării articolelor 14-22, 35 și 36, precum și a articolului 4 din regulamentul respectiv în măsura în care dispozițiile sale corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-22, trebuie să aibă la bază normele interne care urmează să fie adoptate de Europol, dacă acestea nu au la bază actele legislative adoptate în baza tratatelor. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, restricționarea aplicării articolelor 14-22, 35 și 36, precum și a articolului 4 din regulamentul respectiv în măsura în care dispozițiile sale corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-22, trebuie să aibă la bază normele interne care urmează să fie adoptate de Europol, dacă acestea nu au la bază actele legislative adoptate în baza tratatelor.

| (3) | Aceste norme interne, inclusiv dispozițiile lor privind evaluarea necesității și a proporționalității unei restricții, nu trebuie să se aplice în cazul în care un act legislativ adoptat în temeiul tratatelor prevede o restricționare a drepturilor persoanei vizate. |
| --- | --- |

(3)

Aceste norme interne, inclusiv dispozițiile lor privind evaluarea necesității și a proporționalității unei restricții, nu trebuie să se aplice în cazul în care un act legislativ adoptat în temeiul tratatelor prevede o restricționare a drepturilor persoanei vizate.

| (4) | În contextul funcționării sale, Europol poate desfășura anchete administrative, proceduri disciplinare anticipate, disciplinare și de suspendare. Anchetele administrative trebuie efectuate de Serviciul de investigații interne (IIS), care reprezintă, de asemenea, autoritatea autorizată să încheie contractele de muncă menționate la articolul 6 din condițiile de încadrare în muncă în fața comisiei de disciplină, în temeiul articolului 86 din Statutul funcționarilor Uniunii Europene (3) și în conformitate cu Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare (EDOC #417349). |
| --- | --- |

(4)

În contextul funcționării sale, Europol poate desfășura anchete administrative, proceduri disciplinare anticipate, disciplinare și de suspendare. Anchetele administrative trebuie efectuate de Serviciul de investigații interne (IIS), care reprezintă, de asemenea, autoritatea autorizată să încheie contractele de muncă menționate la articolul 6 din condițiile de încadrare în muncă în fața comisiei de disciplină, în temeiul articolului 86 din Statutul funcționarilor Uniunii Europene (3) și în conformitate cu Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare (EDOC #417349).

| (5) | Membrii personalului Europol au obligația de a raporta posibile activități ilegale, inclusiv fraudă sau corupție, care aduc atingere intereselor Uniunii, sau de conduită în raport cu exercitarea atribuțiilor profesionale care pot constitui o încălcare gravă a obligațiilor funcționarilor Uniunii. Acest lucru este explicat în detaliu în Orientarea adresată personalului Europol privind măsurile de avertizare în interes public (EDOC# 903736). |
| --- | --- |

(5)

Membrii personalului Europol au obligația de a raporta posibile activități ilegale, inclusiv fraudă sau corupție, care aduc atingere intereselor Uniunii, sau de conduită în raport cu exercitarea atribuțiilor profesionale care pot constitui o încălcare gravă a obligațiilor funcționarilor Uniunii. Acest lucru este explicat în detaliu în Orientarea adresată personalului Europol privind măsurile de avertizare în interes public (EDOC# 903736).

| (6) | Europol a stabilit o politică de prevenire și soluționare eficace și eficientă a cazurilor reale sau potențiale de hărțuire morală sau sexuală la locul de muncă, așa cum se prevede în Decizia Consiliului de administrație al Europol privind politica în domeniul protecției demnității persoanei și al prevenirii hărțuirii psihologice și sexuale (EDOC # 958626). Decizia stabilește o procedură informală în care presupusa victimă a hărțuirii poate contacta persoanele de încredere din cadrul Europol. |
| --- | --- |

(6)

Europol a stabilit o politică de prevenire și soluționare eficace și eficientă a cazurilor reale sau potențiale de hărțuire morală sau sexuală la locul de muncă, așa cum se prevede în Decizia Consiliului de administrație al Europol privind politica în domeniul protecției demnității persoanei și al prevenirii hărțuirii psihologice și sexuale (EDOC # 958626). Decizia stabilește o procedură informală în care presupusa victimă a hărțuirii poate contacta persoanele de încredere din cadrul Europol.

| (7) | Responsabilul cu protecția datelor, în temeiul articolului 13 din Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a normelor de punere în aplicare privind responsabilul cu protecția datelor (EOC# 845687) poate efectua investigații cu privire la obiectul unei cereri. |
| --- | --- |

(7)

Responsabilul cu protecția datelor, în temeiul articolului 13 din Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a normelor de punere în aplicare privind responsabilul cu protecția datelor (EOC# 845687) poate efectua investigații cu privire la obiectul unei cereri.

| (8) | Europol poate efectua audituri ale activităților sale, efectuate prin structurile de audit intern ale Europol, care au fost instituite de Consiliul de administrație la reuniunea sa din 1 mai 2017, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul Europol, și se subordonează doar acestui organ. |
| --- | --- |

(8)

Europol poate efectua audituri ale activităților sale, efectuate prin structurile de audit intern ale Europol, care au fost instituite de Consiliul de administrație la reuniunea sa din 1 mai 2017, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul Europol, și se subordonează doar acestui organ.

| (9) | În contextul sarcinilor descrise mai sus, Europol poate furniza asistență și sprijin altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii și poate primi asistență și sprijin de la acestea, astfel cum s-a stabilit în acordurile relevante privind nivelul serviciilor, în memorandumul de înțelegere și acordurile de cooperare. |
| --- | --- |

(9)

În contextul sarcinilor descrise mai sus, Europol poate furniza asistență și sprijin altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii și poate primi asistență și sprijin de la acestea, astfel cum s-a stabilit în acordurile relevante privind nivelul serviciilor, în memorandumul de înțelegere și acordurile de cooperare.

| (10) | Poate fi necesar să se asigure un echilibru între drepturile persoanelor vizate, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725, și nevoile menționate în activitățile de mai sus, respectând totodată drepturile și libertățile fundamentale ale altor persoane vizate. În acest sens, articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 prevede, în condiții stricte, posibilitatea de a restricționa aplicarea articolelor 14-20, 35 și 36, precum și a articolului 4, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-20. În acest caz trebuie adoptate norme interne în temeiul cărora Europol să poată restricționa drepturile respective, în conformitate cu același articol din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(10)

Poate fi necesar să se asigure un echilibru între drepturile persoanelor vizate, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725, și nevoile menționate în activitățile de mai sus, respectând totodată drepturile și libertățile fundamentale ale altor persoane vizate. În acest sens, articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 prevede, în condiții stricte, posibilitatea de a restricționa aplicarea articolelor 14-20, 35 și 36, precum și a articolului 4, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-20. În acest caz trebuie adoptate norme interne în temeiul cărora Europol să poată restricționa drepturile respective, în conformitate cu același articol din Regulamentul (UE) 2018/1725.

| (11) | Acest lucru poate fi valabil, în special, dacă se furnizează persoanei vizate informații cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în etapa de evaluare preliminară a unei anchete administrative sau în timpul anchetei propriu-zise, înaintea unei eventuale revocări a cazului sau a unei etape disciplinare anterioare. În anumite situații, furnizarea unor astfel de informații poate afecta grav capacitatea IIS de a efectua o anchetă eficace, de exemplu, dacă există riscul ca persoana în cauză să distrugă probe sau să ia legătura cu potențialii martori înainte de audierea acestora. În plus, Europol poate avea nevoie să-și protejeze propriile drepturi și libertăți, precum și pe cele ale altor persoane implicate. |
| --- | --- |

(11)

Acest lucru poate fi valabil, în special, dacă se furnizează persoanei vizate informații cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în etapa de evaluare preliminară a unei anchete administrative sau în timpul anchetei propriu-zise, înaintea unei eventuale revocări a cazului sau a unei etape disciplinare anterioare. În anumite situații, furnizarea unor astfel de informații poate afecta grav capacitatea IIS de a efectua o anchetă eficace, de exemplu, dacă există riscul ca persoana în cauză să distrugă probe sau să ia legătura cu potențialii martori înainte de audierea acestora. În plus, Europol poate avea nevoie să-și protejeze propriile drepturi și libertăți, precum și pe cele ale altor persoane implicate.

| (12) | Ar putea fi necesar să se protejeze confidențialitatea unui martor sau a unui avertizor de integritate care a solicitat să nu fie identificat. Într-un astfel de caz, pentru a-și proteja drepturile și libertățile, Europol poate decide să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale avertizorului de integritate, precum și ale altor persoane implicate. |
| --- | --- |

(12)

Ar putea fi necesar să se protejeze confidențialitatea unui martor sau a unui avertizor de integritate care a solicitat să nu fie identificat. Într-un astfel de caz, pentru a-și proteja drepturile și libertățile, Europol poate decide să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale avertizorului de integritate, precum și ale altor persoane implicate.

| (13) | Ar putea fi necesar să se protejeze confidențialitatea unui membru al personalului care a contactat persoanele de încredere din cadrul Europol, în contextul unei proceduri de hărțuire. Într-un astfel de caz, Europol poate decide să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale presupusei victime, ale presupusului hărțuitor și ale altor persoane implicate, pentru a le proteja drepturile și libertățile. |
| --- | --- |

(13)

Ar putea fi necesar să se protejeze confidențialitatea unui membru al personalului care a contactat persoanele de încredere din cadrul Europol, în contextul unei proceduri de hărțuire. Într-un astfel de caz, Europol poate decide să restricționeze accesul la identitatea, declarațiile și alte date personale ale presupusei victime, ale presupusului hărțuitor și ale altor persoane implicate, pentru a le proteja drepturile și libertățile.

| (14) | Atunci când gestionează solicitări privind activitățile de prelucrare desfășurate la sediul Europol, responsabilul cu protecția datelor ar putea, în anumite circumstanțe, să-și păstreze eficacitatea anchetelor și să protejeze, după caz, persoanele implicate și drepturile și libertățile acestora. |
| --- | --- |

(14)

Atunci când gestionează solicitări privind activitățile de prelucrare desfășurate la sediul Europol, responsabilul cu protecția datelor ar putea, în anumite circumstanțe, să-și păstreze eficacitatea anchetelor și să protejeze, după caz, persoanele implicate și drepturile și libertățile acestora.

| (15) | Europol trebuie să aplice restricții numai dacă acestea respectă esența drepturilor și libertăților fundamentale, dacă sunt strict necesare și constituie o măsură proporțională într-o societate democratică. Europol trebuie să prezinte justificări care să explice motivele acestor restricții. |
| --- | --- |

(15)

Europol trebuie să aplice restricții numai dacă acestea respectă esența drepturilor și libertăților fundamentale, dacă sunt strict necesare și constituie o măsură proporțională într-o societate democratică. Europol trebuie să prezinte justificări care să explice motivele acestor restricții.

| (16) | Pe baza principiului responsabilității, Europol trebuie să țină o evidență a aplicării restricțiilor. |
| --- | --- |

(16)

Pe baza principiului responsabilității, Europol trebuie să țină o evidență a aplicării restricțiilor.

| (17) | Atunci când prelucrează date cu caracter personal administrative transmise altor organizații în contextul sarcinilor care îi revin, Europol trebuie să se consulte cu organizațiile respective și să fie consultat de acestea cu privire la posibile motive relevante pentru impunerea de restricții și cu privire la necesitatea și proporționalitatea restricțiilor, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol activitățile Europol. |
| --- | --- |

(17)

Atunci când prelucrează date cu caracter personal administrative transmise altor organizații în contextul sarcinilor care îi revin, Europol trebuie să se consulte cu organizațiile respective și să fie consultat de acestea cu privire la posibile motive relevante pentru impunerea de restricții și cu privire la necesitatea și proporționalitatea restricțiilor, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol activitățile Europol.

| (18) | Articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1725 obligă operatorul să informeze persoanele vizate cu privire la principalele motive care stau la baza aplicării restricției și cu privire la dreptul lor de a depune o plângere la AEPD. |
| --- | --- |

(18)

Articolul 25 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1725 obligă operatorul să informeze persoanele vizate cu privire la principalele motive care stau la baza aplicării restricției și cu privire la dreptul lor de a depune o plângere la AEPD.

| (19) | În temeiul articolului 25 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2018/1725, Europol poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele aplicării unei restricții persoanei vizate, în cazul în care aceasta ar anula efectul restricției. |
| --- | --- |

(19)

În temeiul articolului 25 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2018/1725, Europol poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele aplicării unei restricții persoanei vizate, în cazul în care aceasta ar anula efectul restricției.

| (20) | Europol trebuie să evalueze, de la caz la caz și în cooperare cu responsabilul cu protecția datelor, dacă comunicarea restricției anulează efectul acesteia. |
| --- | --- |

(20)

Europol trebuie să evalueze, de la caz la caz și în cooperare cu responsabilul cu protecția datelor, dacă comunicarea restricției anulează efectul acesteia.

| (21) | Pentru a garanta cea mai mare protecție a drepturilor și libertăților persoanelor vizate și în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, responsabilul cu protecția datelor trebuie să fie informat în timp util cu privire la restricțiile aplicate și să verifice respectarea prevederilor prezentei decizii. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a garanta cea mai mare protecție a drepturilor și libertăților persoanelor vizate și în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, responsabilul cu protecția datelor trebuie să fie informat în timp util cu privire la restricțiile aplicate și să verifice respectarea prevederilor prezentei decizii.

| (22) | Aplicarea restricțiilor menționate mai sus nu aduce atingere eventualei aplicări a dispozițiilor articolului 16 alineatul (5) și ale articolului 17 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1725, privind dreptul la informare, atunci când datele nu au fost obținute de la persoana vizată, și dreptul de acces al persoanei vizate, |
| --- | --- |

(22)

Aplicarea restricțiilor menționate mai sus nu aduce atingere eventualei aplicări a dispozițiilor articolului 16 alineatul (5) și ale articolului 17 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/1725, privind dreptul la informare, atunci când datele nu au fost obținute de la persoana vizată, și dreptul de acces al persoanei vizate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezenta decizie stabilește normele privind condițiile în care Europol poate restricționa aplicarea articolelor 14-20, 35 și 36, precum și a articolului 4 din acesta, în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Articolul 2

Specificații privind operatorul

(1)   Operatorul pentru prelucrarea datelor este Europol, reprezentată de directorul său executiv, care poate delega funcția de operator de date.

(2)   Persoanele vizate vor fi informate cu privire la operatorul de date delegat prin notificări privind protecția datelor sau evidențe publicate pe site-ul și/sau pe intranetul Europol.

Articolul 3

Restricții

(1)   În exercitarea atribuțiilor cu privire la drepturile persoanelor vizate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1725, Europol analizează dacă se aplică una dintre excepțiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1725.

(2)   În conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, Europol poate restricționa aplicarea articolelor 14-20, 35 și 36, precum și a articolului 4, în măsura în care dispozițiile acestuia corespund drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele 14-20 din Regulamentul (UE) 2018/1725, în cazul în care:

| (a) | IIS desfășoară anchete prealabile și anchete administrative, iar comisia de disciplină desfășoară proceduri disciplinare în temeiul Statutului funcționarilor Uniunii Europene, precum și în conformitate cu Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(a)

IIS desfășoară anchete prealabile și anchete administrative, iar comisia de disciplină desfășoară proceduri disciplinare în temeiul Statutului funcționarilor Uniunii Europene, precum și în conformitate cu Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind desfășurarea anchetelor administrative și a procedurilor disciplinare. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

| (b) | În cursul procedurilor de avertizare în interes public, membrii personalului Europol pot raporta fapte în condiții de confidențialitate atunci când consideră că există nereguli grave, așa cum se specifică în Orientările privind măsurile de avertizare în interes public. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(b)

În cursul procedurilor de avertizare în interes public, membrii personalului Europol pot raporta fapte în condiții de confidențialitate atunci când consideră că există nereguli grave, așa cum se specifică în Orientările privind măsurile de avertizare în interes public. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

| (c) | În cadrul procedurilor formale și informale pentru cazurile de hărțuire, care asigură membrilor personalului Europol posibilitatea de a raporta în mod confidențial unor persoane de încredere în cazul unei proceduri de hărțuire, așa cum se prevede în Decizia Consiliului de administrație al Europol privind politica în domeniul protecției demnității persoanei și al prevenirii hărțuirii psihologice și sexuale. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(c)

În cadrul procedurilor formale și informale pentru cazurile de hărțuire, care asigură membrilor personalului Europol posibilitatea de a raporta în mod confidențial unor persoane de încredere în cazul unei proceduri de hărțuire, așa cum se prevede în Decizia Consiliului de administrație al Europol privind politica în domeniul protecției demnității persoanei și al prevenirii hărțuirii psihologice și sexuale. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

| (d) | Responsabilul cu protecția datelor desfășoară anchete privind activitățile de prelucrare desfășurate la Europol în temeiul articolului 13 din Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a normelor de punere în aplicare privind responsabilul cu protecția datelor. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(d)

Responsabilul cu protecția datelor desfășoară anchete privind activitățile de prelucrare desfășurate la Europol în temeiul articolului 13 din Decizia Consiliului de administrație al Europol de stabilire a normelor de punere în aplicare privind responsabilul cu protecția datelor. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

| (e) | Structurile de audit intern efectuează audituri interne în legătură cu toate activitățile și departamentele din cadrul Europol. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(e)

Structurile de audit intern efectuează audituri interne în legătură cu toate activitățile și departamentele din cadrul Europol. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

| (f) | Europol furnizează asistență și sprijin altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii sau primește asistență și sprijin din partea acestora, în cadrul activităților menționate mai sus, așa cum se prevede în acordurile relevante privind nivelul serviciilor, în memorandumul de înțelegere și acordurile de cooperare. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (d) (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725. |
| --- | --- |

(f)

Europol furnizează asistență și sprijin altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii sau primește asistență și sprijin din partea acestora, în cadrul activităților menționate mai sus, așa cum se prevede în acordurile relevante privind nivelul serviciilor, în memorandumul de înțelegere și acordurile de cooperare. Restricțiile relevante pot fi întemeiate pe articolul 25 alineatul (1) literele (c), (d) (g) și (h) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

(3)   Categoriile de date cuprind date de identificare ale unei persoane fizice, date de contact, roluri și sarcini profesionale, informații privind conduita și performanțele private și profesionale, precum și date financiare.

(4)   Aceste restricții trebuie să respecte esența drepturilor și libertăților fundamentale și să constituie o măsură necesară și proporțională într-o societate democratică.

(5)   Înainte de aplicarea restricțiilor și după caz, se efectuează un test de necesitate și proporționalitate. Restricțiile se limitează la ceea ce este strict necesar pentru atingerea obiectivelor stabilite.

(6)   Restricțiile trebuie monitorizate în mod corespunzător de operatorul de date, iar o revizuire periodică, împreună cu un test de necesitate și proporționalitate, se efectuează o dată la șase luni de la adoptarea lor, în consultare cu responsabilul cu protecția datelor.

(7)   Restricțiile sunt ridicate imediat ce situațiile care le justifică nu mai sunt aplicabile. Operatorul de date, în consultare cu responsabilul cu protecția datelor, furnizează persoanei vizate informațiile în cauză, împreună cu informațiile privind posibilitatea de a depune oricând o plângere la AEPD sau de a introduce o cale de atac la Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

(8)   Europol întocmește, în scopul asigurării răspunderii, o evidență în care sunt descrise motivele care stau la baza restricțiilor aplicate, care anume dintre motivele enumerate la punctul 1 se aplică și rezultatul testului de necesitate și proporționalitate. Evidența respectivă face parte dintr-un registru ad-hoc, ținut de responsabilul cu protecția datelor, care este pus, la cerere, la dispoziția AEPD. Un raport privind aplicarea articolul 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725 este periodic pus la dispoziție.

(9)   Când prelucrează date cu caracter personal transmise altor organizații în contextul sarcinilor care îi revin, Europol se consultă cu organizațiile respective cu privire la posibile motive relevante pentru impunerea de restricții și cu privire la necesitatea și proporționalitatea restricțiilor, cu excepția cazului în care acest lucru ar pune în pericol activitățile AEPD.

Articolul 4

Riscurile pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate

Evaluarea riscurilor pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate ale căror date cu caracter personal pot face obiectul unor restricții, precum și perioada de păstrare a acestor date, sunt menționate în evidențele activităților de prelucrare relevante, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (UE) 2018/1725 și, dacă este cazul, în evaluările relevante ale impactului asupra protecției datelor, în temeiul articolului 39 din regulamentul menționat.

Articolul 5

Perioade de stocare și garanții

(1)   Europol instituie garanții pentru a preveni abuzul sau accesul ilegal sau transferul de date cu caracter personal care pot face obiectul unor restricții. Aceste garanții includ măsuri tehnice și organizatorice pentru a proteja datele cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii accidentale sau a dezvăluirii, a modificării și a accesării neautorizate sau a altei forme neautorizate de prelucrare. Garanțiile cuprind:

| (a) | o definire adecvată a rolurilor, responsabilităților și etapelor procedurale; |
| --- | --- |

(a)

o definire adecvată a rolurilor, responsabilităților și etapelor procedurale;

| (b) | dacă este cazul, un mediu electronic securizat care previne accesul ilegal sau accidental sau transferul de date electronice către persoane neautorizate; |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, un mediu electronic securizat care previne accesul ilegal sau accidental sau transferul de date electronice către persoane neautorizate;

| (c) | dacă este cazul, stocarea și prelucrarea în condiții de siguranță a documentelor pe suport de hârtie; |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, stocarea și prelucrarea în condiții de siguranță a documentelor pe suport de hârtie;

| (d) | monitorizarea corespunzătoare a restricțiilor și o revizuire periodică a aplicării lor. |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea corespunzătoare a restricțiilor și o revizuire periodică a aplicării lor.

(2)   Perioada de păstrare a datelor cu caracter personal care pot face obiectul restricțiilor nu va fi mai lungă decât este necesar și adecvat în scopul în care se prelucrează datele. În orice caz, aceasta nu va fi mai lungă decât perioada de păstrare specificată în notificările privind protecția datelor, în declarațiile de confidențialitate sau în evidențele la care se face referire mai sus.

Articolul 6

Informarea responsabilului cu protecția datelor și analiza efectuată de acesta

(1)   Responsabilul cu protecția datelor este consultat fără întârzieri nejustificate atunci când operatorul de date intenționează să aplice restricții asupra drepturilor persoanelor vizate, în conformitate cu prezenta decizie, și are acces la evidența care conțin evaluarea necesității și proporționalității și la orice document care stă la baza elementelor de fapt și de drept.

(2)   Participarea responsabilului cu protecția datelor la procedura privind restricțiile, inclusiv la schimburile de informații, este documentată într-o formă corespunzătoare.

Articolul 7

Informarea persoanelor vizate cu privire la restricționarea drepturilor

(1)   Europol publică pe intranetul Europol notificări privind protecția datelor, prin care informează toate persoanele vizate cu privire la activitățile de prelucrare care implică prelucrarea datelor lor personale care ar putea face obiectul unor restricții în conformitate cu aceste norme.

(2)   Operatorii de date informează pe fiecare persoană vizată în parte care este parte la o procedură, părțile vizate de o procedură sau pe martori cu privire la drepturile lor și la eventualele restricții.

Articolul 8

Dreptul la informații care trebuie furnizate persoanelor vizate și informarea cu privire la încălcarea securității datelor

(1)   În cazul în care, în contextul activităților menționate în prezenta decizie, Europol limitează, integral sau parțial, drepturile persoanelor vizate menționate la articolele 14-16 și 35 din Regulamentul (UE) 2018/1725, acestea sunt informate cu privire la principalele motive pe care se întemeiază aplicarea restricției și cu privire la dreptul lor de a depune o plângere la AEPD, precum și de a introduce o cale de atac la Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

(2)   Europol poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele restricției menționate la alineatul (1) dacă aceasta ar anula efectul restricției. Această evaluare se efectuează de la caz la caz în cooperare cu responsabilul cu protecția datelor.

Articolul 9

Dreptul persoanelor vizate de a accesa, a rectifica, a șterge și a restricționa prelucrarea

(1)   În cazul în care, în contextul activităților menționate în prezenta decizie, Europol restricționează, integral sau parțial, dreptul de acces la datele cu caracter personal, dreptul de rectificare, ștergere și restricționare a prelucrării, astfel cum se menționează la articolele 17-20 din Regulamentul (UE) 2018/1725, aceasta informează persoana vizată, în răspunsul la cererea acesteia, cu privire la motivele principale pe care se întemeiază aplicarea restricției și cu privire la posibilitatea de a depune o plângere la AEPD sau de a introduce o cale de atac la Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

(2)   Europol poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele restricției menționate la alineatul (1), dacă aceasta ar anula efectul restricției. Această evaluare se efectuează de la caz la caz în cooperare cu responsabilul cu protecția datelor.

Articolul 10

Confidențialitatea comunicațiilor electronice

(1)   În circumstanțe excepționale și în conformitate cu dispozițiile și raționamentul Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), Europol poate limita dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice, după cum se menționează la articolul 36 din Regulamentul (UE) 2018/1725.

(2)   În cazul în care limitează dreptul la confidențialitatea comunicațiilor electronice, Europol informează persoana vizată, în răspunsul la cererea acesteia, cu privire la principalele motive care stau la baza aplicării restricției, precum și cu privire la posibilitatea de a depune o plângere la AEPD sau de a introduce o cale de atac la Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

(3)   Europol poate amâna, omite sau refuza furnizarea de informații privind motivele restricției menționate la alineatele (1) și (2), dacă aceasta ar anula efectul restricției. Această evaluare se efectuează de la caz la caz în cooperare cu responsabilul cu protecția datelor.

Articolul 11

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Haga, 9 iunie 2020.

Pentru Consiliul de administrație

Andrei LINTA

Președinte

---

(1)  
  JO L 135, 24.5.2016, p. 53.

1

(2)  
  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

2

(3)  Statutul funcționarilor Uniunii Europene prevăzut în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (JO L 56, 4.3.1968, p. 1)

3

(4)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

4

---