----

----

I Informacija

Taryba

----

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 23/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 18 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl vairuotojo pažymėjimų (nauja redakcija)

(2006/C 295 E/01)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Pažymėjimo pavyzdys

1.   Pagal šios direktyvos nuostatas valstybės narės įveda I priede pateiktu Bendrijos pavyzdžiu grindžiamą nacionalinį vairuotojo pažymėjimą. Bendrijos pavyzdžio vairuotojo pažymėjimų 1 pusėje esančioje emblemoje yra pažymėjimą išduodančios valstybės narės skiriamasis ženklas.

2.   Nepažeisdamos duomenų apsaugos taisyklių valstybės narės vairuotojo pažymėjime gali įdiegti laikmeną (mikroschemą), kai tik 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija nustatys I priede esančius reikalavimus mikroschemai. Šie reikalavimai numato EB tipo patvirtinimą, kuris suteikiamas tik tada, kai įrodoma, kad į mikroschemą įrašytų duomenų neįmanoma klastoti arba pakeisti.

3.   Mikroschemoje saugomi I priede nurodyti suderinti vairuotojo pažymėjimo duomenys.

Pasitarusios su Komisija valstybės narės gali įrašyti papildomus duomenis, jei tai jokiu būdu netrukdo šios direktyvos įgyvendinimui.

Siekdama užtikrinti pažymėjimų tarpusavio sąveiką ateityje, Komisija gali keisti I priedą 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4.   Pritarus Komisijai valstybės narės gali I priede pateiktame pavyzdyje daryti pakeitimus, kurie reikalingi vairuotojo pažymėjimo duomenis tvarkyti kompiuteriu.

2 straipsnis

Tarpusavio pripažinimas

1.   Valstybių narių išduodami vairuotojo pažymėjimai yra tarpusavyje pripažįstami.

2.   Tais atvejais, kai vienos valstybės narės išduoto galiojančio nacionalinio vairuotojo pažymėjimo, kuriame nenurodytas 7 straipsnio 2 dalyje numatytas administracinio galiojimo laikotarpis, savininkas pasirenka įprastinę gyvenamąją vietą kitoje negu išdavusioje vairuotojo pažymėjimą valstybėje narėje, keisdama vairuotojo pažymėjimą priimančioji valstybė narė gali po 2 metų nuo tos dienos, kai savininkas įprastai apsigyveno jos teritorijoje, jam taikyti tame straipsnyje numatytus administracinio galiojimo laikotarpius.

3 straipsnis

Apsaugos nuo klastojimo priemonės

1.   Valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių, kad išvengtų bet kokios vairuotojo pažymėjimų klastojimo rizikos, įskaitant iki šios direktyvos įsigaliojimo išleisto pavyzdžio pažymėjimų. Jos praneša apie tai Komisijai.

2.   I priede pateikta vairuotojo pažymėjimų gamybai naudojama medžiaga yra apsaugojama nuo klastojimo taikant reikalavimus, kuriuos turi nustatyti Komisija 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Valstybėms narėms leidžiama taikyti papildomas apsaugines savybes.

3.   Valstybė narė užtikrina, kad ne vėliau kaip iki ... (5) visi išduodami ar esantys apyvartoje vairuotojo pažymėjimai atitiktų šios direktyvos reikalavimus.

4 straipsnis

Kategorijos, sąvokų apibrėžimai ir minimalus amžius

1.   1 straipsnyje numatytas vairuotojo pažymėjimas leidžia vairuoti toliau apibrėžtų kategorijų variklio varomas transporto priemones. Jis gali būti išduodamas asmenims, sulaukusiems kiekvienai kategorijai nurodyto minimalaus amžiaus. „Variklio varoma transporto priemonė“ — bet kokia savaeigė transporto priemonė, važiuojanti keliu savarankiškai, išskyrus bėgiais važiuojančią transporto priemonę.

2.   Mopedai:

3.   Motociklai su priekaba arba be priekabos ir triračiai motociklai

4.   Motorinės transporto priemonės:

5.   Pritarus Komisijai valstybės narės gali netaikyti šio straipsnio tam tikroms specialios paskirties variklio varomoms transporto priemonėms, pavyzdžiui, specialioms neįgaliesiems skirtoms transporto priemonėms.

Valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos ginkluotųjų pajėgų ir civilinės gynybos struktūrų naudojamoms arba kontroliuojamoms transporto priemonėms.

6.   Valstybės narės gali padidinti arba sumažinti minimalų amžių vairuotojo pažymėjimui gauti:

Valstybės narės gali sumažinti minimalų amžių C kategorijos vairuotojo pažymėjimui gauti iki 18 metų ir D kategorijos — iki 21 metų:

Pagal šią dalį vairuotojo pažymėjimai, išduoti jaunesniems nei numatyta 2–4 dalyse numatytiems asmenims, galioja tik išduodančios valstybės narės teritorijoje, kol pažymėjimo savininkui sukaks 2–4 dalyse numatytas minimalus amžius.

Valstybės narės savo teritorijoje gali pripažinti galiojančiais vairuotojo pažymėjimus, išduotus jaunesniems nei 2–4 dalyse numatyto minimalaus numatyto amžiaus vairuotojams.

5 straipsnis

Sąlygos ir apribojimai

1.   Vairuotojo pažymėjimuose nurodomos sąlygos, kurioms esant vairuotojui leidžiama vairuoti.

2.   Jei dėl fizinės negalios leidžiama vairuoti tik tam tikrų tipų ar specialiai pritaikytas transporto priemones, 7 straipsnyje nurodytas įgūdžių ir elgsenos patikrinimo egzaminas rengiamas būtent tokioje transporto priemonėje.

6 straipsnis

Skirstymas ir kategorijų atitikmenys

1.   Vairuotojo pažymėjimai išduodami laikantis šių sąlygų:

2.   Vairuotojo pažymėjimų galiojimas nustatomas taip:

3.   Vairavimui savo teritorijoje valstybės narės gali taikyti tokius atitikmenis:

Kadangi ši dalis galioja tik valstybių narių teritorijoje, valstybių narių išduotuose vairuotojų pažymėjimuose nenurodoma, kad savininkas turi teisę vairuoti tokias transporto priemones.

4.   Pasikonsultavusios su Komisija valstybės narės savo teritorijoje gali leisti vairuoti:

7 straipsnis

Pažymėjimų išdavimas, galiojimas ir atnaujinimas

1.   Vairuotojo pažymėjimai yra išduodami tik tiems kandidatams į vairuotojus, kurie:

3.   Atnaujinant vairuotojo pažymėjimus, kurių administracinio galiojimo laikotarpis baigėsi:

Atnaujindamos AM, A, A1, A2, B, B1 ir BE kategorijų vairuotojo pažymėjimus valstybės narės gali reikalauti, kad būtų tikrinama III priede nustatytų minimalių fizinio ir psichinio tinkamumo vairuoti normų atitiktis.

Valstybės narės gali sutrumpinti 2 dalyje nustatytą administracinio galiojimo laikotarpį vairuotojo pažymėjimams, išduotiems bet kurios kategorijos pradedantiesiems vairuotojams siekiant tokiems vairuotojams taikyti konkrečias priemones, gerinančias kelių eismo saugumą.

Valstybės narės gali sutrumpinti administracinio galiojimo laikotarpį pirmajam pažymėjimui, išduodamam C ir D kategorijų pradedantiesiems vairuotojams, iki 3 metų siekiant turėti galimybę tokiems vairuotojams taikyti konkrečias priemones, kurių tikslas — geresnis jų kelių eismo saugumas.

Valstybės narės gali sutrumpinti 2 dalyje nustatytą administracinio galiojimo laikotarpį bet kurios kategorijos konkretiems vairuotojo pažymėjimams tuo atveju, jeigu būtina dažniau atlikti medicinines apžiūras arba taikyti kitas konkrečias priemones, tokias kaip kelių eismo taisyklių pažeidėjams taikomi apribojimai.

Valstybės narės gali sutrumpinti 2 dalyje nustatytą administracinio galiojimo laikotarpį vairuotojo pažymėjimams, išduotiems jų teritorijoje gyvenantiems savininkams, sulaukusiems 50 metų, siekdamos dažniau atlikti medicinines apžiūras arba taikyti kitas konkrečias priemones, tokias kaip žinių atnaujinimo kursai. Šis sutrumpintas administracinio galiojimo periodo laikotarpis gali būti taikomas tik atnaujinant vairuotojo pažymėjimą.

4.   Nepažeisdamos nacionalinės baudžiamosios teisės ir policijos įstatymų, valstybės narės, pasikonsultavusios su Komisija, gali taikyti nacionalines vairuotojo pažymėjimų išdavimo taisykles dėl kitų nei šioje direktyvoje nurodytų sąlygų.

Nepažeisdamos 2 straipsnio, vairuotojo pažymėjimą išduodančios valstybės narės išsamiai tikrina, siekdamos užtikrinti, kad asmuo atitinka šio straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus bei nacionalines nuostatas dėl teisės vairuoti panaikinimo arba atėmimo, jeigu nustatoma, kad vairuotojo pažymėjimas buvo išduotas nesilaikant reikalavimų.

8 straipsnis

Derinimas su mokslo ir technikos pažanga

I–VI priedams pritaikyti prie mokslo ir technikos pažangos būtini pakeitimai priimami 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

9 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Vairuotojo pažymėjimų reikalų komitetas, toliau — Komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis — 3 mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

10 straipsnis

Egzaminuotojai

Įsigaliojus šiai direktyvai, vairavimo egzaminuotojai turi atitikti minimalius reikalavimus, nustatytus IV priede.

Vairavimo egzaminuotojams, šiose pareigose jau dirbusiems iki ... (8), taikomi tik reikalavimai kokybei užtikrinti ir reguliarios periodinės mokymo priemonės.

11 straipsnis

Įvairios vairuotojo pažymėjimo pakeitimo, atėmimo, naujo pažymėjimo išdavimo ir pripažinimo nuostatos

1.   Tais atvejais, kai vienos valstybės narės išduoto galiojančio nacionalinio vairuotojo pažymėjimo savininkas pasirenka įprastinę gyvenamąją vietą kitoje valstybėje narėje, jis gali prašyti, kad jo vairuotojo pažymėjimas būtų pakeistas lygiaverčiu pažymėjimu. Pažymėjimą keičianti valstybė narė gali patikrinti kuriai kategorijai pateiktas vairuotojo pažymėjimas iš tikrųjų tebegalioja.

2.   Laikydamasi baudžiamosios teisės ir policijos įstatymų teritorinio galiojimo principo, valstybės narės, kuriose yra įprastinė gyvenamoji vieta, gali taikyti nacionalines nuostatas dėl teisės vairuoti apribojimo, sustabdymo, atėmimo ar panaikinimo kitos valstybės narės išduoto vairuotojo pažymėjimo savininkui ir prireikus tuo tikslu pakeisti vairuotojo pažymėjimą.

3.   Pažymėjimą keičianti valstybė narė grąžina senąjį vairuotojo pažymėjimą tos valstybės narės, kuri jį išdavė, institucijai ir paaiškina šio keitimo priežastis.

4.   Valstybė narė atsisako išduoti vairuotojo pažymėjimą pareiškėjui, kurio vairuotojo pažymėjimo galiojimas yra apribotas, sustabdytas arba atimtas kitoje valstybėje narėje.

Valstybė narė atsisako pripažinti galiojančiu kitos valstybės narės išduotą vairuotojo pažymėjimą asmeniui, kurio vairuotojo pažymėjimo galiojimas yra apribotas, sustabdytas ar atimtas ankstesnės valstybės teritorijoje.

Valstybė narė taip pat gali atsisakyti išduoti vairuotojo pažymėjimą pareiškėjui, kurio vairuotojo pažymėjimas yra panaikintas kitoje valstybėje narėje.

5.   Išduoti naują vairuotojo pažymėjimą vietoje to, kuris, pavyzdžiui, buvo pamestas ar pavogtas, gali tik tos valstybės narės, kurioje yra įprastinė savininko gyvenamoji vieta, kompetentingos institucijos; tos institucijos naują pažymėjimą išduoda pagal turimą informaciją arba prireikus įrodymais, gautais iš pradinį vairuotojo pažymėjimą išdavusios valstybės narės kompetentingų institucijų.

6.   Tuo atveju, kai valstybė narė keičia trečiosios šalies išduotą vairuotojo pažymėjimą Bendrijos pavyzdžio vairuotojo pažymėjimu, pastarajame įrašomas šis keitimas ir vėlesnis atnaujinimas ar naujo pažymėjimo išdavimas.

Keičiama gali būti tik tada, kai trečiosios šalies išduotas vairuotojo pažymėjimas jau yra atiduotas jį keičiančios valstybės narės kompetentingai institucijai. Jei šio vairuotojo pažymėjimo savininkas pakeičia įprastinę gyvenamąją vietą į kitą valstybę narę, pastaroji neprivalo taikyti 2 straipsnyje nustatyto abipusio pripažinimo principo.

12 straipsnis

Įprastinė gyvenamoji vieta

Šioje direktyvoje „įprastinė gyvenamoji vieta“ yra vieta, kurioje asmuo paprastai gyvena, t. y. bent 185 dienas kiekvienais kalendoriniais metais, dėl asmeninių ir darbo ryšių arba, darbo ryšių neturintis asmuo, dėl asmeninių ryšių, kurie artimai sieja asmenį su vieta, kurioje jis gyvena.

Tačiau įprastine gyvenamąja vieta asmens, kurio darbo ryšiai siejasi su kita vieta, negu jo asmeniniai ryšiai, ir kuris dėl to gyvena pakaitomis skirtingose vietose, esančiose dviejose ar keliose valstybėse narėse, yra laikoma asmeninių ryšių vieta tik tada, jei tas asmuo ten nuolat sugrįžta. Šios paskutinės sąlygos nebūtina laikytis, kai asmuo valstybėje narėje gyvena, kad atliktų ten apibrėžtos trukmės užduotį. Universiteto ar mokyklos lankymas nereiškia įprastinės gyvenamosios vietos pakeitimo.

13 straipsnis

Ne Bendrijos pavyzdžio pažymėjimų atitikmenys

1.   Pritarus Komisijai valstybės narės nustato prieš šios direktyvos įgyvendinimą įgytų teisių ir 4 straipsnyje apibrėžtų kategorijų atitikmenis.

Pasikonsultavusios su Komisija valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose gali daryti pakeitimus, reikalingus 11 straipsnio 4, 5 ir 6 dalių nuostatoms įgyvendinti.

2.   Bet kuri iki ... (8) suteikta teisė vairuoti negali būti atimta arba kitaip apribota pagal šios direktyvos nuostatas.

14 straipsnis

Peržiūra

Iki ... (9) Komisija praneša apie šios direktyvos įgyvendinimą, įskaitant jos poveikį kelių eismo saugumui.

15 straipsnis

Tarpusavio pagalba

Valstybės narės padeda viena kitai įgyvendinti šią direktyvą ir keičiasi informacija apie jų išduotus, pakeistus, naujai išduotus, atnaujintus arba atšauktus pažymėjimus. Jos naudojasi tam tikslui įkurtu ES vairuotojo pažymėjimų tinklu, jam pradėjus veikti.

16 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Ne vėliau kaip iki ... (10) valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įgyvendina 1 straipsnio 1 dalį, 3 straipsnį, 4 straipsnio 1, 2, 3 dalis ir 4 dalies b–k punktus, 6 straipsnio 1 dalį, 2 dalies a, c, d ir e punktus, 7 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktus ir 2, 3 bei 5 dalis, 8 straipsnį, 10 straipsnį, 13 straipsnį, 14 straipsnį, 15 straipsnį bei I priedo 2 punktą, II priedo 5.2 punktą dėl A1, A2 ir A kategorijų, IV, V bei VI priedus. Jos nedelsdamos praneša Komisijai tų nuostatų tekstus.

2.   Tas nuostatas jos taiko nuo ... (8).

3.   Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat nurodo, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose padaryta nuoroda į šia direktyva panaikintas direktyvas yra laikoma nuoroda į šią direktyvą. Šios nuorodos darymo tvarką ir formuluotę nustato valstybės narės.

4.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

17 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 91/439/EEB panaikinama nuo ... (8) nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl VII priedo B dalyje nurodytų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminų.

Direktyvos 91/439/EEB 2 straipsnio 4 dalis panaikinama nuo ... (11).

Nuorodos į panaikintą direktyvą yra laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir aiškinamos naudojantis VIII priede pateikta atitikmenų lentele.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2 straipsnio 1 dalis, 5 straipsnis, 6 straipsnio 2 dalies b punktas, 7 straipsnio 1 dalies a punktas, 9 straipsnis, 11 straipsnio 1, 3, 4, 5 ir 6 dalys, 12 straipsnis bei I, II ir III priedai taikomi nuo ... (12).

19 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ..., ...

Europos Parlamento vardu

Primininkas

...

Tarybos vardu

Primininkas

...

----

(1)OL C 112, 2004 4 30, p. 34.

(2)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 304 E, 2005 12 1, p. 202), 2006 m. rugsėjo 18 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(3)OL L 237, 1991 8 24, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 41).

(4)OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

(5)  26 metai nuo šios direktyvos įsigalOL L 124, 2002 5 9, p. 1iojimo dienos.

(6)  . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2005/30/EB (OL L 106, 2005 4 27, p. 17).

(7)OL L 226, 2003 9 10, p. 4. Direktyva su pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).

(8)  Šešeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(9)  Vienuolika metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(10)  Ketveri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(11)  Šios direktyvos įsigaliojimo diena.

(12)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

----

I PRIEDAS

NUOSTATOS DĖL BENDRIJOS PAVYZDŽIO VAIRUOTOJO PAŽYMĖJIMO

4.   Specialios nuostatos

BENDRIJOS PAVYZDŽIO VAIRUOTOJO PAŽYMĖJIMAS

1 pusė   VAIRUOTOJO PAŽYMĖJIMAS [VALSTYBĖ NARĖ]

BENDRIJOS PAVYZDŽIO PAŽYMĖJIMO PAVYZDYS

BELGIJOS PAŽYMĖJIMAS (informavimo tikslais)

----

(1)

Pastaba: bus papildyta piktograma ir eilute AM kategorijai.

Pastaba: Skirsnis apie motociklų kategorijas bus papildytas terminu „A2“.

----

II PRIEDAS

I.   VAIRAVIMO EGZAMINAMS TAIKOMI MINIMALŪS REIKALAVIMAI

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad kandidatai į vairuotojus turėtų žinių bei įgūdžių ir pademonstruotų transporto priemonei vairuoti reikalingą elgseną. Egzaminą, įvestą siekiant šio tikslo, sudaro:

Kokiomis sąlygomis bus rengiamas šis egzaminas nurodyta toliau.

A.   TEORIJOS EGZAMINAS

1.   Forma

Pasirinkta forma turi užtikrinti, kad kandidatas į vairuotojus žino šio priedo 2, 3 ir 4 punktuose išvardytus dalykus.

Kandidatui į vairuotojus, kuris jau yra išlaikęs vienos kategorijos vairuotojo pažymėjimui gauti skirtą teorijos egzaminą ir pageidauja įsigyti kitos kategorijos vairuotojo pažymėjimą, gali būti netaikomos 2, 3 ir 4 punktų bendrosios nuostatos.

2.   Teorijos egzamino, skirto visoms transporto priemonių kategorijoms, turinys

3.   Konkrečios nuostatos, susijusios su A1, A2 ir A kategorijomis

4.   Konkrečios nuostatos, susijusios su C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ir D1E kategorijomis

B.   ĮGŪDŽIŲ IR ELGSENOS PATIKRINIMO EGZAMINAS

5.   Transporto priemonė ir jos įranga

6.   Įgūdžių ir elgsenos patikrinimas A1, A2 ir A kategorijoms.

6.1.   Transporto priemonės paruošimas ir techninis patikrinimas atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

Kandidatai į vairuotojus privalo pademonstruoti, ar jie sugeba pasiruošti saugiai vairuoti, patenkindami tokius reikalavimus:

6.2.   Specialūs manevrai tikrintini atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

6.3.   Elgsena eismo metu

Kandidatai į vairuotojus, imdamiesi visų reikiamų atsargumo priemonių, visus šiuos veiksmus turi atlikti visiškai saugiai esant normalioms eismo sąlygoms:

7.   Įgūdžių ir elgsenos patikrinimas B, B1 ir BE kategorijoms

7.1.   Transporto priemonės paruošimas ir techninis patikrinimas atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

Kandidatai į vairuotojus privalo pademonstruoti, ar jie sugeba pasiruošti saugiai vairuoti, patenkindami tokius reikalavimus:

7.2.   B ir B1 kategorijos: specialūs manevrai tikrintini atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

Pasirinktinai patikrinamas sugebėjimas atlikti tokius manevrus (ne mažiau kaip du manevrai už keturis taškus, taip pat ir vienas manevras važiuojant atbuline eiga):

7.3.   BE kategorija: specialūs manevrai tikrintini atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

7.4.   Elgsena eismo metu

Kandidatai į vairuotojus, imdamiesi visų reikiamų atsargumo priemonių, visus šiuos veiksmus turi atlikti visiškai saugiai esant normalioms eismo sąlygoms:

8.   Įgūdžių ir elgsenos patikrinimas C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ir D1E kategorijoms

8.1.   Transporto priemonės paruošimas ir techninis patikrinimas atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

Kandidatai į vairuotojus privalo pademonstruoti, ar jie sugeba pasiruošti saugiai vairuoti, patenkindami tokius reikalavimus:

8.2.   Specialūs manevrai tikrintini atsižvelgiant į kelių eismo saugumą

8.3.   Elgsena eismo metu

Kandidatai į vairuotojus, imdamiesi visų reikiamų atsargumo priemonių, visus šiuos veiksmus turi atlikti visiškai saugiai esant normalioms eismo sąlygoms:

9.   Įgūdžių ir elgsenos egzamino vertinimas

10.   Egzamino trukmė

Egzamino trukmė ir nuvažiuotas atstumas turi būti tokie, kad pakaktų laiko įvertinti šio priedo B skirsnyje nurodytus įgūdžius bei elgseną. Bet kokiu atveju A, A1, A2, B, B1 ir BE kategorijoms vairavimo kelyje trukmė turi būti ne trumpesnė kaip 25 minutės, o kitoms kategorijoms ne trumpesnė kaip 45 minutės. Į ši laiką neįeina kandidato į vairuotojus priėmimas, transporto priemonės paruošimas, techninis transporto priemonės patikrinimas atsižvelgiant į kelių eismo saugumą, specialūs manevrai ir praktikos egzamino rezultatų paskelbimas.

11.   Egzamino vieta

Egzamino dalis, skirta įvertinti specialius manevrus, gali būti surengta specialiai įrengtoje egzaminavimo aikštelėje. Kai įmanoma, egzamino dalis, skirta įvertinti elgseną eismo situacijose, turėtų vykti keliuose, toliau nuo gyvenamųjų rajonų, autostradose ir greitkeliuose (ar panašiose vietose), taip pat tose miesto gatvėse (gyvenamuose rajonuose, vietose, kur greitis ribojamas iki 30 ir 50 km/h, miesto autostradose), kuriose vairuotojai galėtų susidurti su įvairaus pobūdžio sunkumais. Taip pat pageidautina, kad egzaminas vyktų įvairaus intensyvumo eismo sąlygomis. Vairavimo kelyje metu praleistas laikas turi būti panaudotas optimaliai, kad būtų galima įvertinti kandidato į vairuotojus sugebėjimus įvairiose galimose eismo situacijose, ypatingą dėmesį skiriant šių situacijų pokyčiams.

II.   ŽINIOS, ĮGŪDŽIAI IR ELGSENA VAIRUOJANT VARIKLIO VAROMĄ TRANSPORTO PRIEMONĘ

Visų variklio varomų transporto priemonių vairuotojai bet kuriuo metu privalo turėti 1–9 punktuose nurodytų žinių, įgūdžių ir elgtis taip, kad sugebėtų:

Valstybės narės gali įgyvendinti atitinkamas priemones siekdamos užtikrinti, kad 1–9 punktuose nurodytas žinias, įgūdžius ir elgseną praradę vairuotojai galėtų atnaujinti žinias ir įgūdžius ir toliau demonstruoti motorinės transporto priemonės vairavimui reikalingą elgseną.

----

(1)OL L 370, 1985 12 31, p. 1. Reglamentas, panaikintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 561/2006 (OL L 102, 2006 4 11, p. 1).

(2)OL L 370, 1985 12 31, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 561/2006.

(3)  2000 m. rugsėjo 14 d. Komisijos direktyva 2000/56/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/439/EEB dėl vairuotojo pažymėjimų (OL L 237, 2000 9 21, p. 45).

----

III PRIEDAS

MINIMALIOS FIZINIO IR PSICHINIO TINKAMUMO NORMOS, TAIKOMOS ASMENIMS, VAIRUOJANTIEMS VARIKLIO VAROMĄ TRANSPORTO PRIEMONĘ

APIBRĖŽIMAI

MEDICININIAI PATIKRINIMAI

REGĖJIMAS

1 grupė:

2 grupė:

KLAUSA

ASMENYS SU JUDĖJIMO SUTRIKIMAIS

1 grupė:

2 grupė:

ŠIRDIES IR KRAUJAGYSLIŲ LIGOS

1 grupė:

2 grupė:

CUKRINIS DIABETAS

2 grupė:

NEUROLOGINĖS LIGOS

1 grupė:

2 grupė:

PSICHINIAI SUTRIKIMAI

1 grupė:

2 grupė:

ALKOHOLIS

1 grupė:

2 grupė:

NARKOTIKAI IR VAISTAI

Reguliarus vartojimas:

1 grupė:

2 grupė:

INKSTŲ SUTRIKIMAI

1 grupė:

2 grupė:

KITOS NUOSTATOS

1 grupė:

2 grupė:

----

IV PRIEDAS

MINIMALŪS REIKALAVIMAI PRAKTINIO VAIRAVIMO EGZAMINUS VYKDANTIEMS ASMENIMS

1.   Kompetencija, kurios reikalaujama iš vairavimo egzaminuotojo

2.   Bendrosios sąlygos

2.3.   Atitikmenys

3.   Pradinė kvalifikacija

3.1.   Pradinis mokymas

3.2.   Egzaminai

4.   Kokybės užtikrinimas ir periodinis mokymas

4.1.   Kokybės užtikrinimas

4.2.   Periodinis mokymas

5.   Įgytos teisės

----

(1)OL L 199, 1985 7 31, p. 56.

----

V PRIEDAS

VAIRUOTOJŲ MOKYMO IR EGZAMINAVIMO MINIMALŪS REIKALAVIMAI JUNGINIAMS, KAIP APIBRĖžTA 4 STRAIPSNIO 4 DALIES B PUNKTO ANTROJE PASTRAIPOJE

Egzamino trukmė ir nuvažiuotas atstumas turi būti pakankami, kad būtų galima įvertinti 3 punkte nustatytus įgūdžius ir elgseną.

----

VI PRIEDAS

VAIRUOTOJŲ MOKYMO IR EGZAMINAVIMO MINIMALŪS REIKALAVIMAI A KATEGORIJOS MOTOCIKLAMS (NUOSEKLUS PERĖJIMAS)

Egzamino trukmė ir nuvažiuotas atstumas turi būti pakankami, kad būtų galima įvertinti šio priedo 3 punkte nustatytus įgūdžius ir elgseną.

----

VII PRIEDAS

A dalis

PANAIKINTA DIREKTYVA SU PAKEITIMAIS

(nurodyta 17 straipsnyje)

B dalis

PERKĖLIMO Į NACIONALINĘ TEISĘ IR TAIKYMO TERMINAI

(nurodyti 17 straipsnyje)

----

(1)  Direktyva 91/439/EEB taip pat buvo pakeista šiuo aktu, kuris nebuvo panaikintas: 1994 m. Stojimo aktas.

----

VIII PRIEDAS

KORELIACIJOS LENTELĖ

----

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2003 m. spalio 21 d. Komisija priėmė pasiūlymą.

2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę.

2006 m. rugsėjo 18 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

Atlikdama savo darbą, Taryba taip pat atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1).

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

Bendrojoje pozicijoje atspindėti Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos neformalaus bendravimo rezultatai. Nors pasiūlymas pakeistas siekiant, kad jis būtų logiškesnis ir lengviau skaitomas, bendrosios pozicijos tekste iš esmės išlieka visi Komisijos pasiūlyti pagrindiniai elementai.

Tačiau buvo susitarta dėl tam tikrų pakeitimų, kuriais atsižvelgiama į Parlamento pirmuoju svarstymu iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus (t.y. klausimas dėl visų galiojančių vairuotojo pažymėjimų privalomo keitimo) arba į Tarybos iškeltus klausimus.

Dabartinis bendrosios pozicijos tekstas buvo parengtas siekiant trijų institucijų tikslo parengti naują galiojančios direktyvos redakciją ir įtraukti būtinas nuostatas, kad būtų patenkinti labai mobilios visuomenės poreikiai išplėstoje Europos Sąjungoje (t.y. nustatyti vienos rūšies dokumentą visoje Bendrijoje), kartu griežtinant kovos su sukčiavimu priemones ir didinant kelių eismo saugumą. Todėl bendrojoje pozicijoje nagrinėjami šie pagrindiniai klausimai:

i)   Transporto priemonių bei priekabų junginių perklasifikavimas

B kategorijos priekabų junginių atžvilgiu Komisija pasiūlė visus junginius, kuriuose priekabos masė yra didesnė kaip 750 kg, perkelti į BE kategoriją. Parlamento ir Tarybos nuomone, tokia nuostata būtų per griežta, atsižvelgiant į tai, kad jau šiuo metu daugelio „lengvųjų“ priekabų, skirtų stovyklavimui, masė viršija nurodytą ribą dėl jų vidinės konstrukcijos. Tačiau siekdamos išspręsti susirūpinimą keliančius klausimus dėl kelių eismo saugumo ir tuo pačiu metu neužkrauti papildomos naštos gyventojams, dvi bendro sprendimo procedūroje dalyvaujančios teisės aktų leidybos institucijos nusprendė įtraukti nuostatą, pagal kurią B kategorijai būtų galima priskirti 4 250 kg maksimalios leistinos masės transporto priemonių bei priekabų junginius. Tuo atveju, jei tokio junginio masė viršija 3 500 kg, nacionalinės valdžios institucijos reikalauja išklausyti papildomus mokymo kursus arba išlaikyti įgūdžių ir elgsenos patikrinimo egzaminą, arba ir minėto mokymo, ir egzamino. Mokymo ir praktinio egzamino reikalavimai nustatyti naujame direktyvos priede (V priedas).

Įvedus šią nuostatą ir laikantis transporto priemonėms taikomų tipo patvirtinimo taisyklių, Parlamentas ir Taryba garantuoja, kad nebus viršyta:

o piliečiui keliami reikalavimai dėl paties junginio bus lankstesni ir skaidresni.

BE kategorijos atžvilgiu dvi bendro sprendimo procedūroje dalyvaujančios teisės aktų leidybos institucijos susitarė pripažinti patvirtinta 3 500 kg maksimalią leistiną priekabos masę. Junginiai, kurių vilkikas priklauso B kategorijai, o priekabos masė yra didesnė kaip 3 500 kg, gali būti vairuojami tik kaip C1E kategorijos.

ii)   Teisės vairuoti motociklus suteikimo sistema

Atsižvelgdamos į būtinybę didinti kelių eismo saugumą ir siekdamos mobilumo ir saugumo pusiausvyros, trys institucijos pasiekė susitarimą dėl teisės vairuoti motociklus laipsniško įgijimo sistemos ir dėl vairuotojų amžiaus, nuo kuriuo taikomas vairuotojo pažymėjimų abipusio pripažinimo principas. Trys institucijos taip pat nusprendė įvesti specialią mopedų kategoriją (AM kategorija), kuriai pažymėjimą, išlaikius teorijos egzaminą, galima gauti sulaukus 16 metų amžiaus. Valstybės narės savo nuožiūra gali nustatyti papildomus reikalavimus ir nuspręsti AM kategoriją traukti į laipsniško įgijimo principą.

Siekiant toliau didinti kelių eismo saugumą ir sumažinti didelį avarijų, į kurias patenka jauni arba pradedantieji motociklininkai, skaičių, Parlamentas ir Taryba laikėsi Komisijos pasiūlyto laipsniško (arba nuoseklaus) perėjimo prie aukštesnių specifikacijų motociklų principą. Todėl jie nustatė, kad minimalus amžius, nuo kurio galima vairuoti A1 kategorijos motociklus (lengvuosius motociklus) yra 16 metų, o A2 kategorijos (vidutinio dydžio/masės motociklus) — 18 metų. Dvejų metų amžiaus skirtumo privalo laikytis ir tos valstybės narės, kurios nusprendžia suteikti tiesioginę teisę vairuoti A1 kategorijos motociklus tik nuo 17 ar 18 metų. Įgijęs 2 metų vairavimo A1 kategorijos motociklus patirties ir norėdamas vairuoti A2 kategorijos motociklus, kandidatas į vairuotojus turi išlaikyti įgūdžių ir elgsenos patikrinimo egzaminą arba išklausyti mokymo kursus.

Minimalus amžius, nuo kuriuo galima vairuoti A kategorijos motociklus (sunkiuosius motociklus), yra 20 metų su sąlyga, kad kandidatas į vairuotojus yra įgijęs dvejų metų vairavimo A2 kategorijos motociklą patirties ir yra išlaikęs įgūdžių ir elgsenos patikrinimo egzaminą arba išklausęs mokymo kursus.

Trys institucijos nusprendė netaikyti nuoseklaus perėjimo principo tiesioginei teisei vairuoti galingiausius motociklus ir, atsižvelgdamos į kandidato į vairuotojus patirties stoką, nusprendė visoje Bendrijoje nustatyti vienintelį minimalų amžių — 24 metai.

iii)   Principas „vienam asmeniui — vienas vairuotojo pažymėjimas“

Valstybių narių policijos tarnybos yra gerai susipažinusios su sukčiavimo vairuotojų pažymėjimų srityje reiškiniu. Įvairios sukčiavimo rūšys apima neteisėtą prekybą pažymėjimais, neteisėtą dublikatų įsigijimą ar naujo pažymėjimo įsigijimą kitoje valstybėje narėje, praradus teisę vairuoti valstybėje narėje, kurioje vairuotojas gyvena.

Todėl Parlamentas ir Taryba visiškai pritaria Komisijos siūlomam principui „vienam asmeniui — vienas vairuotojo pažymėjimas“, kad būtų užkirstas kelias šioms sukčiavimo rūšims ateityje. Taigi bendroje pozicijoje dar kartą patvirtinamas principas, kad vienas asmuo gali turėti tik vieną vairuotojo pažymėjimą. Be to, kad bendrojoje pozicijoje numatytas privalomas periodiškas dokumentų atnaujinimas administracine tvarka, joje įvedamos papildomos nuostatos, įpareigojančios valstybes nares:

Valstybės narės taip pat bus įpareigotos atsisakyti išduoti vairuotojo pažymėjimą asmeniui, kurio vairuotojo pažymėjimas yra apribotas, sustabdytas arba atimtas kitoje valstybėje narėje, ar atsisakyti pripažinti tokio vairuotojo pažymėjimo galiojimą.

Siekdamos pagerinti valstybių narių institucijų bendradarbiavimą ir sudaryti geresnes sąlygas atlikti patikrinimus, trys institucijos susitarė dėl bendradarbiavimo tinklo vairuotojų pažymėjimų srityje sukūrimo.

Dabartiniame bendrosios pozicijos tekste taip pat nustatytos vairuotojo pažymėjimų aukštą apsaugos lygį užtikrinančios minimalios normos ir numatyta nuostata, leidžianti valstybėms narėms į vairuotojų pažymėjimą integruoti mikroschemą.

iv)   Visų galiojančių vairuotojo pažymėjimų privalomas keitimas

Savo pasiūlyme Komisija pateikė naują vairuotojo pažymėjimo pavyzdį, kuris ilgainiui turėtų tapti vieninteliu pavyzdžiu, naudojamu Bendrijoje. Komisija taip pat pateikė nuostatas, kuriomis nustato ribotą visų naujų vairuotojo pažymėjimų, išduotų po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, administracinio galiojimo laikotarpį. Šis administracinio galiojimo laikotarpis būtų taikomas visoms transporto priemonių kategorijoms. Komisijos pasiūlyme nenumatyta nuostata dėl privalomo galiojančių vairuotojo pažymėjimų keitimo.

Nors ir pritardami naujam Bendrijos vairuotojo pažymėjimo pavyzdžiui ir nuostatai dėl privalomo vairuotojo pažymėjimo atnaujinimo, Parlamentas ir Taryba nusprendė dar vienu žingsniu žengti pirmyn ir patvirtinti nuostatą, numatančią, kad visi vairuotojo pažymėjimai, išduoti iki tos dienos, nuo kurios pradedama taikyti ši direktyva, ir kurie vis dar galioja ir yra naudojami, turės būti pakeisti nauju vairuotojo pažymėjimo pavyzdžiui ne vėliau kaip per 26 metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo. Tai darydamos dvi bendro sprendimo procedūroje dalyvaujančios teisės aktų leidybos institucijos užtikrina, kad nuo tam tikro momento Bendrijoje bus naudojamas vienas bendras vairuotojo pažymėjimo pavyzdys.

v)   Kiti klausimai

Galios ir masės kriterijaus taikymas lengviesiems motociklams

Vadovaudamosi Komisijos pasiūlyta nuostata, dvi bendro sprendimo procedūroje dalyvaujančios teisės aktų leidybos institucijos susitarė lengviesiems motociklams (A1 kategorijos) nustatyti ne didesnį nei 0,1 kW/kg galios ir masės santykį. Ši priemonė užkirs kelią konstruoti labai lengvas didelį pagreitį įgaunančias ir didžiausio greičio galimybių transporto priemones, taigi, turės didelį poveikį jauno amžiaus ar pradedančiųjų motociklininkų saugumui.

Vidutinės masės motociklų naujos techninės charakteristikos

Siekiant išvengti sunkiųjų motociklų dirbtinio priskyrimo žemesnei kategorijai ir tokiu būdu sumažinti avarijų riziką, Parlamentas ir Taryba nusprendė laikytis Komisijos pasiūlymo nustatyti papildomą nuostatą dėl A2 kategorijos motociklų, numatančią, kad šios kategorijos transporto priemonių negalima kildinti iš daugiau kaip du kartus galingesnės transporto priemonės.

Naujo vairuotojo pažymėjimo pavyzdžio nustatymas

Siekdami pagerinti apsaugos nuo sukčiavimo lygį ir sumažinti naudojamų vairuotojo pažymėjimų pavyzdžių skaičių, Parlamentas ir Taryba priėmė sprendimą dėl laipsniško Bendrijos vairuotojo pažymėjimo popierinio pavyzdžio atsisakymo. Įsigaliojus naujiems teisės aktams, bus galima išduoti tik plastikinės kortelės tipo Bendrijos vairuotojo pažymėjimą, kuris savo forma ir dydžiu primena kreditines korteles, o tai pagerins dokumento saugumą ir užtikrins geresnę apsaugą nuo visų bandymų suklastoti dokumentą.

Egzaminuotojams keliami būtiniausi reikalavimai

Galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose nėra nustatyta bendrų egzaminuotojų rengimo ir mokymo standartų, kurie Sąjungoje labai skiriasi. Todėl siekiant panašių vairavimo egzamino rezultatų Bendrijoje, Komisija nusprendė pasiūlyti egzaminuotojams skirtus suderintus būtiniausius reikalavimus. Parlamentas ir Taryba nusprendė laikytis Komisijos pasiūlymo ir susitarė nustatyti pagrindines galimybės verstis egzaminuotojo profesija sąlygas bei minimalias jų pradinės kvalifikacijos ir reguliaraus mokymo normas. Šiomis suderintomis nuostatomis taip pat turėtų būti padidintas kelių eismo saugumas, kadangi jos padės palaikyti egzaminuotojų įgūdžius ir išlaikyti patirtį sparčiai besikeičiančiame technikos pasaulyje.

III.   IŠVADA

Bendrojoje pozicijoje dėl šios direktyvos išlieka visi Komisijos pasiūlymo pagrindiniai elementai, kurie yra balansuotai ir atitinkamai patikslinti, kad būtų atspindėti visi Tarybai ir Parlamentui nerimą keliantys klausimai. Ji pasiekta susijusioms trims institucijoms bendraujant pagal Bendrą deklaraciją dėl naujos bendro sprendimo procedūros praktinių nuostatų (2).

Taryba atkreipė dėmesį į bendravimo metu Parlamento TRAN (Transportas ir turizmas) komiteto pirmininko įsipareigojimą rekomenduoti Parlamentui antruoju svarstymu pritarti šiam tekstui be pakeitimų; po to direktyva bus laikoma priimta pagal bendrąją poziciją.

----

(1)OL C 112, 2004 4 30, p. 34. Regionų komitetas nusprendė nepateikti nuomonės dėl Komisijos pasiūlymo.

(2)OL C 148, 1999 5 28, p. 1.

----

----

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 24/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 18 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/.../EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą

(2006/C 295 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 157 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos (2),

kadangi:

REKOMENDUOJA, KAD:

I.   Valstybės narės, siekdamos skatinti audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės vystymąsi, imtųsi reikiamų priemonių nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugai užtikrinti, teikiant visas audiovizualines ir internetines informacijos paslaugas, šiais būdais:

II.   Audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonė ir kitos susijusios šalys:

PAŽYMI, KAD KOMISIJA:

Priimta ..., ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

----

(1)OL L 221, 2005 9 8, p. 87.

(2)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 193E, 2006 8 17, p. 217), 2006 m. rugsėjo 18 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(3)OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

(4)OL L 270, 1998 10 7, p. 48.

(5)OL L 298, 1989 10 17, p. 23. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 97/36/EB Europos Parlamento ir Tarybos (OL L 202, 1997 7 30, p. 6).

(6)  1999 m. sausio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 276/1999/EB, patvirtinančiame daugiametį Bendrijos veiksmų planą dėl saugesnio naudojimosi internetu skatinimo kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu pasauliniuose tinkluose (OL L 33, 1999 2 6, p. 1). Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 787/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 12).

(7)  2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1151/2003/EB, iš dalies pakeičiantį Sprendimą Nr. 276/1999/EB, patvirtinantį daugiametį Bendrijos veiksmų planą dėl saugesnio naudojimosi internetu skatinimo kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu pasauliniuose tinkluose (OL L 162, 2003 7 1, p. 1).

(8)OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(9)OL L 202, 1997 7 30, p. 60.

(10)OL C 296, 1995 11 10, p. 15.

----

I PRIEDAS

ORIENTACINĖS GAIRĖS, SKIRTOS NACIONALINIU LYGIU ĮGYVENDINTI NACIONALINĖS TEISĖS AR PRAKTIKOS PRIEMONES SIEKIANT UŽTIKRINTI ATSAKYMO TEISĘ AR LYGIAVERTES TEISIŲ GYNIMO PRIEMONES INTERNETINĖS ŽINIASKLAIDOS SRITYJE

Tikslas: įdiegti vidaus teisės ir praktikos priemones siekiant užtikrinti atsakymo teisę ar lygiavertes teisių gynimo priemones internetinės žiniasklaidos srityje, tinkamai atsižvelgiant į šalies įstatymų ir konstitucines nuostatas ir neatmetant galimybės adaptuoti jos taikymą, atsižvelgiant į kiekvienos žiniasklaidos priemonės ypatumus.

Terminas „žiniasklaida“ reiškia bet kokias informavimo priemones, kurių paskirtis — internetu visuomenei skleisti redaguotą informaciją, pavyzdžiui, laikraščiai, periodiniai leidiniai, radijas, televizija ar internetinės naujienų paslaugos.

Neribojant valstybių narių priimtų kitų nuostatų pagal civilinę, administracinę ar baudžiamąją teisę, kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo nepaisant jo nacionalinės priklausomybės, kurio teisėtiems interesams ir ypač reputacijai bei geram vardui turėjo įtakos leidinyje ar laidoje paskelbti numanomi faktai, turėtų turėti teisę atsakyti ar pasinaudoti kitomis lygiavertėmis teisių gynimo priemonėmis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pasinaudoti atsakymo teise ar lygiaverte teisių gynimo priemone nebūtų trukdoma nepagrįstomis nuostatomis ar sąlygomis.

Atsakymo teisė arba lygiavertės teisų gynimo priemonės turėtų galioti internetinei žiniasklaidai, priklausančiai valstybės narės jurisdikcijai.

Valstybės narės turėtų patvirtinti priemones, būtinas atsakymo teisei ar kitokioms lygiavertėms teisų gynimo priemonėms įtvirtinti, ir turėtų nustatyti naudojimosi jomis tvarką. Visų pirma jos turėtų užtikrinti, kad tam būtų numatytas pakankamai ilgas laikotarpis, o tvarka būtų tokia, kad fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar įsisteigę kitose valstybėse narėse, galėtų tinkamai pasinaudoti atsakymo teise ar kitomis lygiavertėmis teisių gynimo priemonėmis.

Atsakymo teisė gali būti užtikrinta ne vien teisės aktais, bet ir bendro reguliavimo bei savireguliacijos priemonėmis.

Atsakymo teisė yra itin tinkama teisių gynimo priemonė internetinėje aplinkoje, nes galima nedelsiant reaguoti esant ginčijamai informacijai, o techniniu požiūriu yra lengva drauge pateikti susijusių asmenų atsakymus. Tačiau po to, kai prašymas yra pagrindžiamas, atsakymas turėtų būti pateikiamas per priimtiną terminą tinkamu laiku ir būdu tam leidiniui ar laidai, dėl kurių šis skundas buvo pateiktas.

Turėtų būti priimtos nuostatos dėl tvarkos, pagal kurią ginčai dėl pasinaudojimo atsakymo teise ar kitomis lygiavertėmis teisų gynimo priemonėmis galėtų būti perduodami teisminiam ar panašios nepriklausomos institucijos nagrinėjimui.

Prašymas pasinaudoti atsakymo teise ar lygiavertėmis teisės apsaugos priemonėmis gali būti atmestas, jei pareiškėjas neturi teisėto intereso paskelbti atsakymą arba jei šis atsakymas turėtų baustinos veikos požymių, jei dėl jo turinio tiekėjas privalėtų atsakyti pagal civilinės teisės normas arba jei atsakymas peržengtų visuomenės priimtas padorumo ribas.

Atsakymo teisė netrukdo asmenims, kurių teisės į orumą, garbę, reputaciją ar privatumą buvo pažeistos žiniasklaidos priemonėse, naudotis kitomis teisių gynimo priemonėmis.

----

II PRIEDAS

Galimų veiksmų, susijusių su žiniasklaidos raštingumu, pavyzdžiai:

----

III PRIEDAS

Galimų veiksmų, kurių nepilnamečių labui gali imtis įmonės ir suinteresuotos šalys, pavyzdžiai:

----

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

II.   TIKSLAS

Pasiūlymas pateikiamas po 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos 98/560/EB (1), pirmojo ES lygio teisinio dokumento, kuriame nagrinėjami su audiovizualinėmis ir informacinėmis paslaugomis susiję nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos klausimai.

Siūlomoje rekomendacijoje valstybes narės, pramonė ir suinteresuotos šalys bei Komisija raginamos į nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos taikymo sritį įtraukti transliacijos sektorių ir internetą. Joje valstybėms narėms siūloma apsvarstyti su internetine žiniasklaida susijusios atsakymo teisės priemonių taikymą. Rekomendacijos projekte nagrinėjami šie klausimai:

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendrojoje pozicijoje išlieka pagrindiniai Komisijos pasiūlymo elementai. Pagrindiniai Tarybos padarytais pakeitimais yra siekiama toliau tiksinti rekomendacijos taikymo sritį. Todėl Taryba patikslino, kad rekomendacija apima „audiovizualines ir internetines informacines paslaugas“, o ne „audiovizualines ir informacines paslaugas“, bei atskyrė internetinei žiniasklaidai taikomos atsakymo teisės taikymo sritį nuo platesnės rekomendacijos dalies taikymo srities, taikomos nepilnamečių apsaugai.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

Taryba savo bendrojoje pozicijoje siekė atsižvelgti į Europos Parlamento pareikštą susirūpinimą ir prioritetus bei sutiko su dauguma Parlemento pakeitimų.

Taryba, kaip ir Komisija savo iš dalies pakeistame pasiūlyme, visiškai, iš dalies ar iš esmės pritarė 1, 2, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 30, 31, 33, 35, 36, 37 ir 38 pakeitimams.

Taryba pageidauja pateikti šiuos komentarus dėl tų pakeitimų, dėl kurių jos pozicija šiek tiek skiriasi nuo Komisijos pakeisto pasiūlymo.

Dėl 23 ir 29 pakeitimų Taryba pritarė Komisijos nuomonei, t.y. į buvo perkeltos kai kurios atitinkamos pakeitimų dalys — galimų veiksmų, kurių reikėtų imtis, kad pasiekti rekomendacija būtų pasiekti iškelti tikslai, pavyzdžiai. Tačiau, siekdama toliau derinti savo pozicijas su Parlamentu, Taryba iš naujo įtraukė kai kuriuos elementus, kuriuos Europos Parlamentas laikė svarbiais rekomendacijos tekstui.

Siekdama išvengti apsunkinančio įsipareigojimo teikti ataskaitas, Taryba panašiai galėjo pritarti 35 ir 36 pasiūlymams, sutikdama su Parlamento susirūpinimu dėl tolesnės veiklos užtikrinimo.

Taryba negalėjo pritarti 37 pakeitimui, kuriuo su atsakymo teise susijusioje dalyje terminas „orientacinės gairės“ pakeičiamas terminu „būtiniausi principai“, kadangi šis terminas buvo laikomas pernelyg griežtu atsižvelgiant į rekomendacijos kontekstą.

Dėl 26 pakeitimo paskutinės įtraukos Taryba laikėsi nuomonės, kad geriau būtų neskirti dėmesio vien tik vienos specialios telefono linijos įrengimui, numatant galimas pranešimo apie neteisėtą arba įtartiną veiklą naudojant internetą priemones, ir paliko aptakesnę teksto redakciją.

Taryba laikėsi iš dalies pakeistame Komisijos pasiūlyme išdėstyto požiūrio ir į savo bendrąją poziciją neįtraukė 3, 5, 13, 27, 32 ir 34 pakeitimų.

IV.   IŠVADA

Tarybos nuomone, bendroji pozicija visiškai atitinka Komisijos iš dalies pakeisto pasiūlymo tikslus. Tarybos nuomone, bendrojoje pozicijoje taip pat tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento tikslus, kurių siekiama Komisijos pasiūlymo pakeitimais, bei artimoje ateityje tikisi pasiekti susitarimą su Parlamentu siekiant kuo greičiau priimti rekomendaciją.

----

(1)OL L 270, 1998 10 7, p. 48.

----

----

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 25/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 18 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, įsteigiantį Europos lyčių lygybės institutą

(2006/C 295 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį ir 141 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Instituto įsteigimas

Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos lyčių lygybės institutas (toliau — Institutas).

2 straipsnis

Tikslai

Bendri Instituto tikslai — prisidėti prie lyčių lygybės skatinimo ir ją įtvirtinti, įskaitant lyčių aspekto integravimą į visas Bendrijos politikos kryptis ir pagal ją parengtas nacionalinės politikos kryptis, ir kovoti su diskriminacija dėl lyties bei ugdyti ES piliečių sąmoningumą apie lyčių lygybę teikiant techninę pagalbą Bendrijos institucijoms, visų pirma Komisijai, ir valstybių narių valdžios institucijoms, kaip nustatyta 3 straipsnyje.

3 straipsnis

Uždaviniai

1.   Siekdamas 2 straipsnyje nustatytų tikslų, Institutas:

2.   Institutas skelbia savo veiklos metinę ataskaitą.

4 straipsnis

Veiklos sritys ir darbo metodai

1.   Institutas savo uždavinius atlieka neviršydamas Bendrijos kompetencijos ribų, vadovaudamasis patvirtintais tikslais bei metų programoje nustatytomis prioritetinėmis sritimis ir tinkamai atsižvelgdamas į turimus biudžeto išteklius.

2.   Instituto darbo programa atitinka Bendrijos prioritetus lyčių lygybės srityje ir Komisijos darbo programą, įskaitant statistinius ir mokslinius tyrimus.

3.   Vykdydamas savo veiklą ir siekdamas vengti funkcijų dubliavimo ir užtikrinti kuo geresnį išteklių panaudojimą, Institutas atsižvelgia į turimą informaciją iš bet kokių šaltinių, ypač į informaciją apie veiklą, kurią jau atlieka Bendrijos institucijos ir kitos institucijos, įstaigos ir kompetentingos nacionalinės bei tarptautinės organizacijos, ir glaudžiai bendradarbiauja su kompetentingomis Komisijos tarnybomis, įskaitant Eurostatą. Institutas užtikrina tinkamą veiklos koordinavimą su visomis atitinkamomis Bendrijos agentūromis ir Sąjungos įstaigomis; prireikus jis nustatomas supratimo memorandumu.

4.   Institutas užtikrina, kad platinama informacija būtų suprantama galutiniams vartotojams.

5.   Institutas gali sudaryti sutartis, visų pirma subrangos susitarimus, su kitomis organizacijomis, kad būtų įgyvendinti uždaviniai, kuriuos jis gali joms patikėti.

5 straipsnis

Juridinio asmens statusas ir teisnumas

Institutas yra juridinis asmuo. Kiekvienoje valstybėje narėje jis naudojasi didžiausiu teisnumu, kuris suteikiamas juridiniams asmenims pagal jų įstatymus. Visų pirma jis gali įsigyti kilnojamojo ar nekilnojamojo turto bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.

6 straipsnis

Instituto nepriklausomumas

Vykdydamas savo veiklą Institutas yra nepriklausomas ir veikia visuomenės interesais.

7 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1.   Instituto turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   Valdymo taryba per šešis mėnesius nuo Instituto įsteigimo patvirtina priemones Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinti.

3.   Dėl sprendimų, kuriuos Institutas priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba pareikštas ieškinys Teisingumo Teisme pagal atitinkamai Sutarties 195 ir 230 straipsniuose nustatytas sąlygas.

4.   Instituto tvarkomiems duomenims taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.

8 straipsnis

Bendradarbiavimas su organizacijomis nacionaliniu ir Europos lygiu, tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis

1.   Siekdamas užsitikrinti paramą savo uždavinių vykdymui, Institutas bendradarbiauja su valstybių narių organizacijomis ir ekspertais, pavyzdžiui, lygybės įstaigomis, tyrimų centrais, universitetais, nevyriausybinėmis organizacijomis, socialiniais partneriais, taip pat su atitinkamomis organizacijomis Europos arba tarptautiniu lygiu ir su trečiosiomis šalimis.

2.   Jeigu veiksmingam Instituto uždavinių vykdymui yra būtini susitarimai su tarptautinėmis organizacijomis arba trečiosiomis šalimis, Bendrija Sutarties 300 straipsnyje nustatyta tvarka, atsižvelgdama į Instituto interesus, sudaro tokius susitarimus su tarptautinėmis organizacijomis arba su trečiosiomis šalimis. Ši nuostata nekliudo ad hoc bendradarbiavimui su tokiomis organizacijomis arba trečiosiomis šalimis.

9 straipsnis

Instituto sudėtis

Institutą sudaro:

10 straipsnis

Valdymo taryba

1.   Valdančiąją tarybą sudaro:

2.   Valdymo tarybos nariai skiriami taip, kad būtų užtikrinti aukščiausi kompetencijos standartai ir įvairiapusė svarbi tarpdisciplininė profesinė patirtis lyčių lygybės srityje.

Komisija ir Taryba siekia užtikrinti, kad Valdymo taryboje būtų išlaikyta moterų ir vyrų dalyvavimo pusiausvyra.

Pakaitiniai nariai, kurie atstovauja nariui, kai jo nėra, skiriami tokia pat tvarka.

Tarybos narių ir pakaitinių narių sąrašą Valdymo taryba skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, Instituto tinklalapyje ir kituose atitinkamuose tinklalapiuose.

3.   Nariai skiriami penkerių metų kadencijai ir gali būti paskirti dar vienai kadencijai.

4.   Valdymo taryba renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją dvejų su puse metų kadencijai; jie gali būti perrenkami.

5.   Kiekvienas 1 dalies a arba b punktuose nurodytas Valdymo tarybos narys arba, kai jo nėra, jo pakeičiantis narys turi vieną balsą.

6.   Valdymo taryba priima Instituto veiklai būtinus sprendimus. Visų pirma ji:

7.   Valdymo taryba, pasikonsultavusi su Komisija, remdamasi direktoriaus parengtu pasiūlymu patvirtina Instituto vidaus taisykles.

8.   Sprendimus Valdymo taryba priima narių balsų dauguma. Tarybos pirmininko balsas yra lemiamas. 6 dalies ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais sprendimai priimami dviejų trečdalių narių balsų dauguma.

9.   Valdymo taryba, pasikonsultavusi su Komisija, remdamasi direktoriaus parengtu pasiūlymu, patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

10.   Valdymo taryba įsteigia iš šešių narių sudarytą biurą, kaip nustatyta 11 straipsnyje.

11.   Pirmininkas ne rečiau kaip vieną kartą per metus sušaukia Valdymo tarybos posėdį. Pirmininkas papildomus posėdžius sušaukia savo iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio Valdymo tarybos narių prašymu.

12.   Institutas Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau — biudžeto valdymo institucija) kasmet siunčia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais.

13.   Siekiant koordinuoti atitinkamas darbo programas lyčių aspekto integravimo srityje, dalyvauti Valdymo tarybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis tam tikrais atvejais gali būti kviečiami Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo, Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros, Europos profesinio mokymo plėtros centro ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros direktoriai.

11 straipsnis

Biuras

1.   Biurą sudaro Valdymo tarybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas, trys valstybėms narėms atstovaujantys Valdymo tarybos nariai ir vienas Komisijos atstovas.

Jie skiriami dvejų su puse metų kadencijai ir gali būti paskirti kitai kadencijai.

Biuro narius skiria Valdymo taryba, siekdama užtikrinti biuro darbui reikalingą platų atitinkamos profesinės patirties spektrą.

2.   Neapribojant 12 straipsnyje nurodytų direktoriaus pareigų, biuras stebi Valdymo tarybos sprendimų įgyvendinimą ir imasi visų būtinų administracinių priemonių, kad Institutui būtų tinkamai vadovaujama tarp Valdymo tarybos posėdžių.

3.   Biuras sprendimus priima bendru sutarimu. Jeigu bendras sutarimas negali būti pasiektas, biuras perduoda klausimą Valdančiajai tarybai, kad ji priimtų sprendimą.

4.   Biuras išsamiai ir reguliariai informuoja Valdančiąją tarybą apie savo veiklą ir priimtus sprendimus.

12 straipsnis

Direktorius

1.   Institutui vadovauja Komisijos siūlymu Valdymo tarybos paskirtas direktorius. Prieš paskyrimą Valdymo tarybos parinkto kandidato gali būti prašoma padaryti pareiškimą Europos Parlamento kompetentingam (-iems) komitetui (-ams) ir atsakyti į jo (jų) narių klausimus.

2.   Direktorius skiriamas 5 metų kadencijai. Remiantis Komisijos pasiūlymu ir atlikus įvertinimą, jis gali būti paskirtas dar vienai ne ilgesnei kaip 5 metų kadencijai. Atlikdama šį vertinimą Komisija visų pirma vertina:

3.   Valdymo tarybos prižiūrimas direktorius atsako už:

4.   Direktorius už savo veiklos vykdymą atsiskaito Valdančiajai tarybai ir dalyvauja jos posėdžiuose be balsavimo teisės. Europos Parlamentas taip pat gali jį pakviesti klausymo metu pateikti pranešimą dėl svarbių su Instituto veikla susijusių klausimų.

5.   Direktorius yra Instituto teisinis atstovas.

13 straipsnis

Personalas

1.   Instituto darbuotojams taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, nustatytos Tarybos Reglamentu (EEB, EAPB, Euratomas) Nr. 259/68 (12), bei Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtos taisyklės skirtos šiems Tarnybos nuostatams ir įdarbinimo sąlygoms įgyvendinti.

2.   Valdymo taryba, suderinusi su Komisija ir laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatytos tvarkos, tvirtina būtinas įgyvendinimo priemones. Valdymo taryba gali priimti nuostatas, leidžiančias Institute įdarbinti komandiruotus valstybių narių nacionalinius ekspertus.

3.   Savo darbuotojų atžvilgiu Institutas naudojasi paskyrimų tarnybai suteiktais įgaliojimais.

14 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Instituto pajamų ir išlaidų sąmatos rengiamos kiekvieniems finansiniams metams, atitinkantiems kalendorinius metus, ir yra nurodomos Instituto biudžete.

2.   Instituto biudžete turi būti išlaikyta pajamų ir išlaidų pusiausvyra.

3.   Neapribojant kitų išteklių, Instituto pajamas sudaro:

4.   Instituto išlaidas sudaro užmokestis personalui, administracinės bei infrastruktūros sąnaudos ir veiklos išlaidos.

5.   Kiekvienais metais Valdymo taryba, remdamasi direktoriaus parengtu projektu, pateikia kitų finansinių metų Instituto pajamų ir išlaidų sąmatą. Valdymo taryba ne vėliau kaip iki kovo 31 d. nusiunčia Komisijai šią sąmatą, kurioje taip pat pateikiamas jos personalo etatų plano projektas.

6.   Komisija siunčia sąmatą biudžeto valdymo institucijai kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

7.   Remdamasi šia sąmata, Komisija jos manymu etatų planui būtinas sąmatas ir iš bendrojo biudžeto mokamos subsidijos sumą įtraukia į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį ji pagal Sutarties 272 straipsnį pateikia biudžeto valdymo institucijai.

8.   Biudžeto valdymo institucija nustato asignavimus Institutui skirtai subsidijai ir patvirtina Instituto etatų planą.

9.   Instituto biudžetą tvirtina Valdymo taryba. Jis tampa galutinis, galutinai patvirtinus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Tam tikrais atvejais jis atitinkamai koreguojamas.

10.   Valdymo taryba kuo skubiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti kiekvieną projektą, kuris gali turėti svarbių finansinių padarinių jos biudžeto finansavimui, visų pirma jei projektai yra susiję su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Ji apie tai praneša Komisijai.

Kai kuri nors biudžeto valdymo institucijų praneša apie savo ketinimą pateikti nuomonę, jis savo nuomonę Valdančiajai tarybai perduoda per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos.

15 straipsnis

Biudžeto vykdymas

1.   Instituto biudžetą vykdo direktorius.

2.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, ne vėliau kaip iki kovo 1 d. Instituto apskaitos pareigūnas Komisijos apskaitos pareigūnui pateikia preliminarias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų organų preliminarias finansines ataskaitas pagal Tarybos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (13) (toliau — finansinis reglamentas) 128 straipsnį.

3.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, ne vėliau kaip iki kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas Instituto preliminarias finansines ataskaitas kartu su 2 dalyje minėta ataskaita siunčia Audito Rūmams. Ataskaita taip pat perduodama Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.   Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Instituto preliminarių finansinių ataskaitų, pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį direktorius savo atsakomybe parengia Instituto galutines finansines ataskaitas ir nusiunčia jas Valdančiajai tarybai, kad gautų jos nuomonę.

5.   Valdymo taryba pateikia nuomonę apie Instituto galutines finansines ataskaitas.

6.   Ne vėliau kaip iki liepos 1 d. pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, direktorius Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams pateikia galutines finansines ataskaitas kartu su Valdymo tarybos nuomone.

7.   Galutinės finansinės ataskaitos yra skelbiamos.

8.   Direktorius ne vėliau kaip iki rugsėjo 30 d. nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Jis taip pat nusiunčia šį atsakymą Valdančiajai tarybai.

9.   Direktorius Europos Parlamento prašymu teikia jam visą informaciją, kurios reikia sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai, kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje.

10.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, priimta kvalifikuota balsų dauguma, iki N + 2 metų balandžio 30 d. priima sprendimą, kuriuo direktoriui patvirtinama, kad N metų biudžetas įvykdytas.

11.   Institutui taikomas finansines taisykles tvirtina Valdymo taryba, pasikonsultavusi su Komisija. Šios taisyklės negali nukrypti nuo Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002, nebent tai būtų konkrečiai reikalinga Instituto veikimui, ir gavus Komisijos išankstinį sutikimą.

16 straipsnis

Kalbos

1.   Institutui taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (14), nuostatos.

2.   Instituto darbui reikalingas vertimo raštu paslaugas iš esmės teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras, įsteigtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2965/94 (15).

17 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Institutui taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

18 straipsnis

Atsakomybė

1.   Instituto sutartinę atsakomybę reglamentuoja konkrečiai sutarčiai taikoma teisė.

Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turi jurisdikciją pagal Instituto sudarytos bet kurios sutarties arbitražinę išlygą.

2.   Nesutartinės atsakomybės atveju, pagal valstybių narių teisei būdingus bendruosius principus, Institutas kompensuoja visą žalą, kurią jis arba jo tarnautojai padaro atlikdami savo pareigas.

Ginčų dėl tokios žalos atlyginimo sprendimas priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

19 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1.   Instituto veikloje gali dalyvauti šalys, sudariusios su Europos bendrija susitarimus, pagal kuriuos jos yra priėmusios ir taiko srities, kuriai taikomas šis Reglamentas, Bendrijos teisės aktus.

2.   Pagal atitinkamas tų susitarimų nuostatas nustatomos priemonės, kuriomis visų pirma apibrėžiama, kokias atvejais, kokiu mastu ir kokiu būdu šalys gali dalyvauti Instituto darbe, įskaitant nuostatas dėl dalyvavimo Instituto iniciatyvose, finansinių įnašų ir personalo. Su personalu susijusiais klausimais šie susitarimai bet kokiu atveju turi atitikti Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.

20 straipsnis

Įvertinimas

1.   Iki ... (16) Institutas paveda atlikti jo pasiekimų nepriklausomą išorės vertinimą remiantis Valdymo tarybos, suderinus su Komisija, suteiktais įgaliojimais. Įvertinamas Instituto poveikis lyčių lygybės skatinimui ir pateikiama sinergijos poveikio analizė. Visų pirma skiriamas dėmesys galimam poreikiui keisti arba išplėsti Instituto uždavinius, įskaitant tokio keitimo ar išplėtimo finansinį poveikį. Įvertinime atsižvelgiama į suinteresuotų subjektų nuomones Bendrijos ir nacionaliniu lygiu.

2.   Valdymo taryba, suderinusi su Komisija, nustato būsimų įvertinimų grafiką, atsižvelgdama į 1 dalyje minimos įvertinimo ataskaitos rezultatus.

21 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

Valdymo taryba išnagrinėja 20 straipsnyje minėtas įvertinimo išvadas ir prireikus pateikia Komisijai rekomendacijas dėl pakeitimų Institute, jo darbo praktikos ir misijos pakeitimų. Komisija nusiunčia įvertinimo ataskaitą ir rekomendacijas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, taip pat paskelbia jas viešai. Komisija, išnagrinėjusi įvertinimo ataskaitą ir rekomendacijas, gali pateikti, jos manymu, būtinų šio reglamento pakeitimų pasiūlymus.

22 straipsnis

Administracinė priežiūra

Pagal Sutarties 195 straipsnio nuostatas Instituto veiklą prižiūri ombudsmenas.

23 straipsnis

Instituto veiklos pradžia

Institutas pradeda veiklą kuo greičiau, bet kokiu atveju ne vėliau kaip ... (17).

24 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja 20 dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ..., ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

----

(1)OL C 24, 2006 1 31, p. 29.

(2)  2006 m. kovo 14 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. rugsėjo 18 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(3)  Europos Komisijos Europos lyčių lygybės instituto galimybių studija (atlikta PLS Ramboll Management, DK, 2002).

(4)OL C 102 E, 2004 4 28, p. 638.

(5)  1975 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1365/75 dėl Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo įsteigimo (OL L 139, 1975 5 30, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1111/2005 (OL L 184, 2005 7 15, p. 1).

(6)  1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (OL L 216, 1994 8 20, p. 1). Reglamentas su paskutiniais su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1112/2005 (OL L 184, 2005 7 15, p. 5).

(7)  1975 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo (OL L 39, 1975 2 13, p. 1). Reglamentas su paskutiniais su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2051/2004 (OL L 355, 2004 12 1, p. 1).

(8)  2003 m. gruodį Europos Vadovų Taryboje susirinkusios valstybės narės paprašė Komisijos parengti pasiūlymą dėl Žmogaus teisių agentūros įsteigimo išplečiant Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įgaliojimus.

(9)  2001 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

(10)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

(11)OL L 357, 2002 12 31, p. 72. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3).

(12)OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimai, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2104/2005 (OL L 337, 2005 11 22, p. 7).

(13)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 916, p. 1).

(14)OL L 17, 1958 10 6, p. 385. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentas Nr. 920/2005 (OL L 156, 2005 6 18, p. 3).

(15)  1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2965/94, įsteigiantis Europos Sąjungos įstaigų vertimo centrą (OL L 314, 1994 12 7, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1645/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 13).

(16)  Trečiųjų metų pabaigos, skaičiuojant nuo šio reglamento įsigaliojimo.

(17)  Po dvylikos mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo.

----

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2005 m. kovo 8 d. Komisija, remdamasi Sutarties 13 straipsnio 2 dalimi ir 141 straipsnio 3 dalimi, pateikė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos lyčių lygybės institutą.

2006 m. kovo 14 d. Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę pirmuoju svarstymu.

2005 m. rugsėjo 27 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę.

2006 m. gegužės 8 d. Komisija priėmė iš dalies pakeistą pasiūlymą.

2006 m. rugsėjo 18 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją laikydamasi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos.

II.   TIKSLAS

Reglamentu bus įsteigtas Europos lyčių lygybės institutas, kuris turėtų tapti pavyzdiniu centru ES lygiu, teikiančiu techninę paramą Bendrijos institucijoms ir valstybėms narėms, visų pirma renkant ir analizuojant palyginamus duomenis ir statistinę informaciją, taip pat kuriant metodines priemones, skirtas lyčių aspekto integravimo procesui remti. Bendri Instituto tikslai bus prisidėti prie lyčių lygybės skatinimo ir jos įtvirtinimo, padėti Bendrijos institucijoms kovojant su diskriminacija dėl lyties ir ugdyti ES piliečių sąmoningumą lyčių lygybės klausimais.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendroji pozicija buvo nustatyta vadovaujantis Sutarties 13 straipsnio 2 dalies ir 141 straipsnio 3 dalies tikslais, susijusiais atitinkamai su kova su diskriminacija bei su lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo taikymu, įskaitant vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principą.

Priimdama bendrąją poziciją, Taryba iš esmės laikėsi Komisijos iš dalies pakeistame pasiūlyme pateiktos pozicijos, išskyrus dėl klausimų, susijusių su Valdymo tarybos ir Patariamojo forumo sudėtimi.

2.   Europos Parlamento pasiūlyti pakeitimai

2006 m. kovo 14 d. pirmajame svarstyme Europos Parlamentas priėmė 52 pakeitimus.

2.1.   Europos Parlamento pakeitimai, kuriems pritarė Taryba

Bendrojoje pozicijoje Taryba atsižvelgė į 35 pakeitimus. Iš jų Taryba:

2.2.   Europos Parlamento pakeitimai, kuriems Taryba nepritarė

Dėl priežasčių, kurias iš dalies pakeistame pasiūlyme paaiškino Komisija, Taryba nepritarė 11 pakeitimų (1, 23, 30, 31, 32, 33, 34, 46, 47, 52 ir 54 pakeitimams).

Taryba taip pat negalėjo pritarti kitiems 6 pakeitimams, o institucijų nuomonė labiausiai nesutapo dėl Valdymo tarybos sudėties.

—   Dialogas tarptautiniu lygiu (26 pakeitimas, 3 straipsnio 1 dalis)

Tarybos nuomone, šis pakeitimas nebūtinas, kadangi 8 straipsnyje konkrečiai nagrinėjamas „bendradarbiavimas su organizacijomis nacionaliniu ir Europos lygiu, tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis“ ir nustatoma tokio bendradarbiavimo tvarka. 4 straipsnyje, kuriame apibrėžiamos Instituto veiklos sritys ir darbo metodai, taip pat nurodoma, jog reikia atsižvelgti į „turimą informaciją iš bet kokių šaltinių, ypač į informaciją apie veiklą, kurią jau atlieka Bendrijos institucijos ir kitos institucijos, įstaigos ir kompetentingos nacionalinės bei tarptautinės organizacijos ...“. Be to, Taryba laikosi nuomonės, kad šį aspektą įtraukiant į 3 straipsnyje pateikiamą jau ir taip ilgą uždavinių sąrašą, gali būti pakenkta teisiniam aiškumui.

—   Valdymo tarybos sudėtis (66 ir 82 pakeitimai, 10 straipsnio 1 dalis)

2005 m. birželio mėn. priimdama bendrą požiūrį Taryba nepritarė Komisijos pradiniam pasiūlymui dėl ribotos sudėties Valdymo tarybos, pirmenybę teikdama pilnai 25 narių atstovaujamajai Tarybai su iš šešių narių sudarytu mažu biuru (11 straipsnis). Pagal šį variantą Komisija turėtų tris atstovus Valdymo taryboje ir joje būtų trys balsavimo teisės neturintys nariai, atstovaujantys atitinkamai nevyriausybinei organizacijai Bendrijos lygiu ir socialiniams partneriams.

2006 m. kovo mėn. gavusi Europos Parlamento nuomonę, Taryba išnagrinėjo 66 ir 82 pakeitimų, kuriuose pasisakoma už mažą Valdymo tarybą, sudarytą iš Tarybos paskirtų 9 narių ir Komisijos atstovo, esmę. Nors tai buvo įvertinta kaip Komisijos pradinio pasiūlymo patobulinimas, Tarybai jis vis tiek buvo nepriimtinas dėl kelių priežasčių:

Taip pat pažymėtina, kad Tarybos pozicija dėl Valdymo tarybos sudėties atspindi bendrą horizontalią poziciją, kurios anksčiau laikytasi dėl kitų Bendrijos agentūrų ir įstaigų. Nors kelios delegacijos norėjo persvarstyti savo poziciją dėl Instituto, atsižvelgdamos į tai, kad jis gali būti gana mažas ir turėti nedidelį biudžetą, buvo pripažinta, kad šiuo metu neįmanoma pasakyti, ar mažesnės sudėties Valdymo taryba su dideliu Patariamuoju forumu iš tiesų būtų veiksmingesnė nei atstovaujamoji Valdymo taryba su mažu biuru. Be to, mažo biuro, kuris galėtų dažniau rengti posėdžius nei Valdymo taryba, įkūrimas buvo svarbus veiksnys užtikrinant Instituto ekonominį efektyvumą.

—   Vyrų ir moterų atstovavimas: 40 % kvota (39 pakeitimas, 10 straipsnio 2 dalis)

Taryba remia bendrojoje pozicijoje pateiktą tolygaus vyrų ir moterų atstovavimo Valdymo taryboje koncepciją. Tačiau ji nenorėtų be reikalo trukdyti Instituto veiklai nustatydama privalomą kvotą, kurią gali būti sunku įdiegti praktikoje, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu lyčių lygybės politikoje apskritai dalyvauja daugiau moterų nei vyrų. Nors pasiekti lyčių pusiausvyrą yra svarbu ir yra pastangų užtikrinti didesnį vyrų dalyvavimą šioje srityje, Taryba laikosi nuomonės, kad taip pat svarbu atsižvelgti į Valdymo tarybos narių patirtį ir kompetenciją lyčių lygybės srityje.

—   Patariamasis forumas (67 ir 83, 68 ir 84 bei 51 pakeitimai, Komisijos pirminio pasiūlymo 12 straipsnis)

Didelės Valdymo tarybos ir mažo biuro variante, kuriam Taryba teikė pirmenybę, buvo laikoma, kad Komisijos ir Parlamento numatytas Patariamasis forumas daugiau nebebūtų reikalingas. Be to, siekiant užtikrinti, kad Institutas gautų naudos iš vertingos patirties, teikiamos nacionaliniu lygiu, Parlamento prašymu bendrosios pozicijos 3 straipsniu įkuriamas Europos lyčių lygybės tinklas ir taip pat numatomas „kompetentingų įstaigų, kurios valstybėse narėse specializuojasi lyčių lygybės srityje, ekspertų metinis susitikimas“.

3.   Kiti Tarybos padaryti pakeitimai

Europos Parlamentas ir Taryba teisinės-lingvistinės procedūros metu susitarė dėl kitų smulkių teisinio ar lingvistinio pobūdžio techninių pakeitimų.

IV.   IŠVADA

Taryba laikosi nuomonės, kad nepaisant skirtingų nuomonių dėl Valdymo tarybos sudėties, bendroji pozicija atitinka Komisijos iš dalies pakeisto pasiūlymo pagrindinius tikslus.

----

----

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 26/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 25 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB, įkuriantį 2007-2013 m. programą „Europa piliečiams“ aktyviam Europos pilietiškumui skatinti

(2006/C 295 E/04)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 151 ir 308 straipsnius,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Programos tema ir taikymo sritis

1.   Šiuo sprendimu 2007 m. sausio 1 d. — 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu įkuriama programa „Europa piliečiams“ (toliau — programa).

2.   Programa padeda įgyvendinti šiuos bendruosius tikslus:

2 straipsnis

Konkretūs programos tikslai

Laikantis pagrindinių Sutarties tikslų, tarpvalstybiniu mastu įgyvendinami šie konkretūs programos tikslai:

3 straipsnis

Veiksmai

1.   Programos tikslai įgyvendinami remiant šiuos veiksmus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo I dalyje:

2.   Įgyvendinant kiekvieną veiksmą pirmenybė gali būti teikiama darniai visų valstybių narių piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų integracijai, kaip numatyta 2 straipsnio d punkte išdėstytame konkrečiame tiksle.

4 straipsnis

Bendrijos priemonių formos

1.   Bendrijos priemonės gali būti įgyvendinamos suteikiant dotacijas arba sudarant viešųjų pirkimų sutartis.

2.   Bendrijos dotacijos gali būti teikiamos konkrečiomis formomis, pvz., teikiant dotacijas veiklai, dotacijas veiksmams, stipendijas, premijas.

3.   Viešųjų pirkimų sutartys bus susijusios su paslaugų, pvz., renginių organizavimo, studijų ir tiriamosios veiklos, informavimo ir sklaidos priemonių, stebėsenos ir vertinimo, pirkimu.

4.   Naudos gavėjai, siekiantys gauti Bendrijos dotaciją, turi atitikti priedo II dalyje nustatytus reikalavimus.

5 straipsnis

Dalyvavimas programoje

Programoje gali dalyvauti šios šalys (toliau — dalyvaujančios šalys):

6 straipsnis

Galimybė dalyvauti programoje

Programoje gali dalyvauti visi aktyvų Europos pilietiškumą skatinantys suinteresuoti subjektai, pirmiausia vietos valdžios institucijos ir organizacijos, Europos viešosios politikos tyrimų organizacijos (moksliniai institutai), piliečių grupės ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos.

7 straipsnis

Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis

Programos vykdymo metu galima imtis bendrų ir novatoriškų veiksmų aktyvaus Europos pilietiškumo srityje su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Europos Taryba ir UNESCO, remiantis bendrais įnašais ir pagal Finansinį reglamentą bei atitinkamas kiekvienos institucijos ar organizacijos taisykles.

8 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Komisija patvirtina programai įgyvendinti būtinas priemones pagal priede išdėstytas nuostatas.

2.   Pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą patvirtinamos šios priemonės:

3.   Visos kitos programai įgyvendinti būtinos priemonės tvirtinamos 9 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.

4.   Pagal 2 dalyje minėtą procedūrą kiekvienam priede išdėstytam veiksmui Komisija gali parengti gaires, siekdama patikslinti programą atsižvelgiant į pasikeitusius prioritetus aktyvaus Europos pilietiškumo srityje.

9 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

4.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

10 straipsnis

Suderinamumas su kitomis Bendrijos ir Europos Sąjungos priemonėmis

1.   Komisija užtikrina programos priemonių suderinamumą ir papildomumą su kitų Bendrijos veiklos sričių priemonėmis, ypač švietimo, profesinio mokymo, kultūros, jaunimo, sporto, aplinkos, audiovizualinio sektoriaus ir žiniasklaidos, pagrindinių teisių ir laisvių, socialinės įtraukties, lyčių lygybės, kovos su visų formų diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės ir Bendrijos išorės veiksmų srityse, visų pirma Europos kaimynystės politikos lygmeniu.

2.   Programos ištekliais galima pasidalyti su kitomis Bendrijos ir Europos Sąjungos priemonėmis, siekiant įgyvendinti programos ir šių kitų priemonių tikslus atitinkančius veiksmus.

11 straipsnis

Finansinis paketas

1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 190 milijonų EUR (11).

2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija neviršydama finansinės struktūros ribų.

12 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Finansinė pagalba juridiniams asmenims teikiama dotacijų forma. Atsižvelgiant į veiksmo pobūdį ir siekiamą tikslą, dotacijos taip pat gali būti skiriamos fiziniams asmenims.

2.   Komisija gali fiziniams ar juridiniams asmenims skirti premijas už pagal programą įgyvendintus veiksmus ar projektus.

3.   Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 181 straipsnį ir atsižvelgiant į veiksmo pobūdį, gali būti leidžiama finansuoti nustatyto dydžio suma ir (arba) taikyti vieneto sąnaudų skales.

4.   Gali būti leidžiamas bendras finansavimas natūra.

5.   Komisija, atsižvelgdama į naudos gavėjų ypatumus ir veiksmų pobūdį, gali nuspręsti netikrinti naudos gavėjų profesinių gebėjimų ir kvalifikacijų, kurių reikia siūlomam veiksmui ar darbo programai įgyvendinti.

6.   Teikiant mažas dotacijas naudos gavėjo teiktiną informaciją galima sutrumpinti.

7.   Tam tikrais atvejais, pvz., teikiant mažas dotacijas, neturi būti reikalaujama įrodymų, kad naudos gavėjas yra finansiškai pajėgus įgyvendinti numatytą projektą arba darbo programą.

8.   Dotacijos veiklai, pagal programą suteiktos subjektams, siekiantiems bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų, kaip apibrėžta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 162 straipsnyje, automatiškai nemažinamos, jei jos yra pratęsiamos.

13 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencines priemones, vykdant veiksmingą kontrolę ir išieškant nepagrįstai sumokėtas sumas, o nustačius pažeidimus — taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (12), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimo vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (13) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (14).

2.   Pagal programą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje vartojama pažeidimo sąvoka apima bet kurį Bendrijos teisės nuostatos pažeidimą ar sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusį su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma arba gali būti padaryta žala Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomiems biudžetams.

3.   Nustačiusi pažeidimus, įskaitant šio sprendimo, individualaus sprendimo, sutarties ar susitarimo, pagal kurį teikiama atitinkama finansinė pagalba, nuostatų pažeidimo atvejus, arba išsiaiškinusi, kad be Komisijos pritarimo buvo padaryti veiksmo pakeitimai, neatitinkantys projekto pobūdžio ar jo įgyvendinimo sąlygų, Komisija sumažina, sustabdo ar išieško veiksmui suteiktą finansinę pagalbą.

4.   Jei nesilaikoma terminų arba įgyvendinant veiksmą pasiekta pažanga pateisina tik dalį skirtos finansinės pagalbos, Komisija reikalauja, kad naudos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali nutraukti likusios finansinės pagalbos mokėjimą ir pareikalauti sugrąžinti jau išmokėtas sumas.

5.   Visos nepagrįstai išmokėtos sumos grąžinamos Komisijai. Laiku negrąžinus išmokų, pagal finansiniame reglamente nustatytas sąlygas skaičiuojami delspinigiai.

14 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija užtikrina nuolatinę programos stebėseną. Stebėsenos ir vertinimo proceso rezultatai naudojami įgyvendinant programą. Atliekant stebėseną pirmiausia rengiamos 3 dalies a ir c punktuose nurodytos ataskaitos.

Konkretūs tikslai gali būti peržiūrimi pagal Sutarties 251 straipsnį.

2.   Komisija užtikrina nuolatinį, išorinį ir nepriklausomą programos vertinimą ir reguliariai informuoja Europos Parlamentą.

3.   Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Komisija pateikia:

15 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Pagal Sprendimą 2004/100/EB iki 2006 m. gruodžio 31 d. pradėtus veiksmus iki jų užbaigimo toliau reglamentuoja minėtas sprendimas.

Kaip numatyta Finansinio reglamento 18 straipsnyje, asignavimai, atitinkantys asignuotas įplaukas iš grąžinamų netinkamai išmokėtų sumų pagal Sprendimą 2004/100/EB, gali būti skiriami programai.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.

Priimta ..., ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

----

(1)OL C 28, 2006 2 3, p. 29.

(2)OL C 115, 2006 5 16, p. 81.

(3)  2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(4)OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

(5)OL L 30, 2004 2 4, p. 6.

(6)OL L 138, 2004 4 30, p. 40.

(7)OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(8)OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3).

(9)OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(10)OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais sprendimu 512/2006/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

(11)  Ši suma grindžiama 2004 m. skaičiais ir jai taikomas techninis koregavimas siekiant atsižvelgti į infliaciją.

(12)OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(13)OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(14)OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

----

PRIEDAS

I.   VEIKSMŲ APRAŠYMAS

Papildoma informacija apie galimybę dalyvauti programoje

6 straipsnyje paminėtos pilietinės visuomenės organizacijos yra inter alia profesinės sąjungos, švietimo institucijos ir savanoriško darbo bei mėgėjų sporto srityse veikiančios organizacijos.

1 VEIKSMAS:   Aktyvūs piliečiai Europai

Šis programos veiksmas susijęs su programos veikla, kurioje dalyvauja piliečiai. Šiai veiklai įgyvendinti skirtos šios dviejų rūšių priemonės:

Miestų giminiavimasis

Šia priemone siekiama remti veiklą, kuri yra susijusi su tiesioginiais Europos piliečių mainais arba skatina tokius mainus piliečiams dalyvaujant miestų giminiavimosi veikloje. Tai gali būti vienkartinė arba bandomoji veikla, taip pat struktūriniai, daugiamečiai, kelių partnerių susitarimai, kuriuose vadovaujamasi tikslesne strategija ir pagal kuriuos vykdoma plati veikla — įgyvendinant miestų giminiavimosi veiklą organizuojami susitikimai su piliečiais, specialios konferencijos ar seminarai bendrojo intereso klausimais bei skelbiamos susijusios publikacijos. Ši priemonė padės aktyviai stiprinti piliečių ir kultūrų tarpusavio pažinimą bei supratimą.

2007 m., 2008 m. ir 2009 m. struktūrinę paramą galima tiesiogiai teikti Council of European Municipalities and Regions (CEMR) (Europos savivaldybių ir regionų tarybai (ESRT)) — įstaigai, kuri siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų ir veikia miestų giminiavimosi veiklos srityje.

Piliečių projektai ir paramos priemonės

Šia priemone bus remiami įvairūs tarpvalstybinio ir tarpsektorinio lygmens projektai, kuriuose tiesiogiai dalyvaus piliečiai. Pirmenybė teikiama projektams, skirtiems skatinti dalyvavimą vietos lygmeniu. Šių projektų mastas ir taikymo sritis priklausys nuo pokyčių visuomenėje, o jų metu novatoriškomis priemonėmis bus bandoma surasti galimus sprendimus, kaip patenkinti nustatytus poreikius. Bus skatinama naudoti naujas technologijas, ypač informacinės visuomenės technologijas (IVT). Šie projektai suburs skirtingų akiračių žmones, kurie veiks kartu ir diskutuos bendrais Europos klausimais, tokiu būdu plėtodami tarpusavio supratimą. ir labiau skleisdami Europos integracijos procesą.

Siekiant patobulinti miestų giminiavimosi ir piliečių projektus, taip pat reikia plėtoti paramos priemones, skirtas geriausios patirties mainams, sujungti vietos bei regionų suinteresuotų subjektų, įskaitant viešosios valdžios institucijas, patirtį ir lavinti naujus įgūdžius, pvz., organizuojant mokymą.

Šiam veiksmui įgyvendinti bus skirta ne mažiau kaip 47 % viso programai skirto biudžeto.

2 VEIKSMAS:   Aktyvi Europos pilietinė visuomenė

Struktūrinė parama Europos viešosios politikos tyrimų organizacijoms (moksliniams institutams)

Subjektai, teikiantys naujas idėjas ir nagrinėjantys Europos klausimus, yra svarbūs instituciniai dialogo partneriai, pajėgūs teikti ES institucijoms nepriklausomas strategines, tarpsektorines rekomendacijas. Savo veikla jie gali sustiprinti diskusijas, pirmiausia Europos Sąjungos pilietiškumo, Europos vertybių ir kultūrų klausimais. Šia priemone siekiama stiprinti tų atstovaujančių organizacijų, kurios kuria tikrą Europos pridėtinę vertę, gali turėti svarbų multiplikatoriaus poveikį ir yra pajėgios bendradarbiauti su kitais programos naudos gavėjais, institucinius gebėjimus. Svarbus šios srities uždavinys — stiprinti transeuropinius tinklus. Dotacijos gali būti skiriamos remiantis daugiamete darbo programa, kuri apima įvairias temas ar kurios metu vykdoma plati veikla.

2007 m., 2008 m. ir 2009 m. struktūrinę paramą galima tiesiogiai teikti asociacijai Groupement d'études et de recherches Notre Europe (Mūsų Europa) ir Institut für Europäische Politik (Europos politikos institutui) — įstaigoms, kurios siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų.

Struktūrinė parama pilietinės visuomenės organizacijoms Europos lygmeniu

Pilietinės visuomenės organizacijos yra svarbi pilietinės, švietimo, kultūros ir politinės veiklos dalis, skatinančios dalyvavimą visuomenėje. Jos turi egzistuoti ir turėti galimybes veikti ir bendradarbiauti Europos mastu. Jos taip pat turėtų turėti galimybes konsultuodamos dalyvauti formuojant politiką. Ši priemonė suteiks šioms organizacijoms stabilumo ir sudarys sąlygas tarpsektoriniu ir horizontaliuoju lygmeniu veikti kaip tarpvalstybiniams katalizatoriams — atstovauti savo nariams ir pilietinei visuomenei Europos mastu, tokiu būdu prisidedant prie programos tikslų. Svarbus šios srities uždavinys — stiprinti transeuropinius tinklus ir Europos asociacijas. Dotacijos gali būti skiriamos remiantis daugiamete darbo programa, apimančia įvairias temas ar kurios metu vykdoma plati veikla.

2007 m., 2008 m. ir 2009 m. struktūrinę paramą galima tiesiogiai teikti trims įstaigoms, kurios siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų: Platform of European Social NGO's (Europos socialinių NVO platformai), European Movement (Europos judėjimui) ir European Council on Refugees and Exiles (Europos pabėgėlių ir tremtinių tarybai).

Parama pilietinės visuomenės organizacijų inicijuotiems projektams

Pilietinės visuomenės organizacijos vietos, regiono, nacionaliniu ar Europos lygmeniu įtraukia į savo veiklą piliečius arba atstovauja jų interesams organizuodamos diskusijas, skelbdamos publikacijas, propaguodamos ir pasitelkdamos kitus tarpvalstybinius projektus. Pilietinės visuomenės organizacijų veiklai suteikus Europos mastą arba šią veiklą plėtojant Europos mastu, sustiprėtų pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimai ir jų veikla pasiektų didesnį žmonių skaičių. Tiesioginis įvairių valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimas padės geriau suprasti kitas kultūras ir požiūrius bei atskleisti bendrus rūpesčius ir vertybes. Nors to būtų galima siekti įgyvendinant atskirus projektus, vis dėlto ilgalaikė strategija užtikrintų tvaresnį poveikį, tinklų plėtojimą ir sinergiją.

Šiam veiksmui įgyvendinti bus skirta apie 29 % viso programos biudžeto.

3 VEIKSMAS:   Kartu Europos labui

Patrauklūs renginiai

Šia priemone bus remiami didelio masto ir apimties renginiai, kuriuos rengs Komisija tam tikrais atvejais bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ar kitais atitinkamais partneriais. Šie renginiai susilaukia Europos žmonių pritarimo, padeda jiems stiprinti priklausymo tai pačiai bendrijai pojūtį ir suvokti Europos Sąjungos istoriją, pasiekimus bei vertybes, įtraukia europiečius į kultūrų dialogą bei stiprina jų Europos identitetą.

Šie renginiai gali būti istorinių įvykių minėjimai, Europos pasiekimų šventimas, meno renginiai, sąmoningumą tam tikrais klausimais ugdantys renginiai, Europos masto konferencijos ir premijų įteikimas pagrindiniams laimėjimams pažymėti. Skatinama naudoti naujas technologijas, ypač IVT.

Tyrimai

Siekdama geriau suvokti aktyvaus pilietiškumo problematiką Europos lygmeniu, Komisija atliks studijas, tyrimus ir nuomonių apklausas.

Informavimo ir sklaidos priemonės

Kadangi aktyvaus pilietiškumo srityje daugiausiai dėmesio skiriama piliečiams ir iniciatyvų įvairovei, naudojant interneto portalą arba kitas priemones reikėtų pateikti išsamią informaciją apie įvairią programos veiklą, kitus su pilietiškumu susijusius Europos veiksmus ir kitas atitinkamas iniciatyvas.

2007 m., 2008 m. ir 2009 m. struktūrinę paramą galima tiesiogiai teikti Association Jean Monnet (Jean Monnet asociacijai), Centre européen Robert Schuman (Roberto Šumano Europos centrui) ir Maisons de l'Europe („Europos namų“ federacijai) — įstaigoms, kurios siekia bendrus Europos interesus atitinkančių tikslų.

Šiam veiksmui įgyvendinti bus skirta apie 10 % viso programos biudžeto.

4 VEIKSMAS:   GYVA EUROPOS ATMINTIS

Pagal šį veiksmą gali būti remiami tokių rūšių projektai:

Šiam veiksmui įgyvendinti bus skirta apie 4 % viso programai skirto biudžeto.

II.   PROGRAMOS VALDYMAS

Programa bus įgyvendinama remiantis skaidrumo ir atvirumo įvairioms organizacijoms bei projektams principais. Todėl projektai ir veiklos rūšys paprastai bus atrenkami skelbiant atvirus pasiūlymų konkursus. Išimtys bus galimos tik ypatingomis aplinkybėmis ir visapusiškai laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 168 straipsnio 1 dalies c ir d punktų.

Siekiant užtikrinti abipusę naudą pilietinei visuomenei ir Europos Sąjungai, remiantis rezultatų analize programoje bus plėtojamas sutartais tikslais grindžiamų daugiamečių partnerysčių principas. Finansavimo, suteikto pagal programą sudarius vienintelį susitarimą dėl dotacijos, trukmė yra ne ilgesnė kaip 3 metai.

Kai kuriems veiksmams gali prireikti taikyti netiesioginį centralizuotą valdymą, kurį atliktų vykdančioji agentūra, arba — ypač 1 veiksmo atveju — nacionalinės agentūros.

Visi veiksmai bus įgyvendinti tarpvalstybiniu mastu. Jie skatins piliečių mobilumą ir keitimąsi idėjomis Europos Sąjungoje.

Tinklų kūrimas ir multiplikatoriaus poveikio siekimas, įskaitant informacijos ir komunikacijų technologijų (IKT) naudojimą, bus svarbūs aspektai ir bus atsispindėti veiklos rūšyse bei dalyvaujančių organizacijų įvairovėje. Bus skatinamas įvairių programoje dalyvaujančių suinteresuotų subjektų sąveikos ir sinergijos plėtojimas.

Iš programos biudžeto taip pat gali būti padengiamos išlaidos, susijusios su parengiamąja bei tolesne susijusia veikla, su stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, kuri yra tiesiogiai būtina programai valdyti ir jos tikslams pasiekti, pirmiausia susijusios su tyrimais, susitikimais, informavimo ir leidybos veikla, taip pat išlaidos, susijusios su IT tinklais, skirtais keistis informacija, bei kitos su administracine ir technine parama susijusios išlaidos, dėl kurių reikalingumo programos valdymui Komisija gali priimti sprendimą.

Programos bendrosios administracinės išlaidos turėtų būti proporcingos užduotims, numatytoms atitinkamoje programoje, ir turėtų sudaryti apie 10 % viso programai skirto biudžeto.

Prireikus Komisija gali vykdyti informavimo, leidybos ir sklaidos veiklą, tokiu būdu užtikrindama, kad plačiai pasklistų žinios apie pagal programą remiamą veiklą ir tos veiklos didelį poveikį.

III.   KONTROLĖ IR AUDITAS

Projektams, atrinktiems pagal šį sprendimą, taikoma atsitiktinio audito sistema.

Dotacijos gavėjas penkerius metus nuo paskutinės išmokos turi saugoti ir prireikus Komisijai pateikti visus išlaidų patvirtinamuosius dokumentus. Dotacijos gavėjas turi užtikrinti, kad, prireikus, Komisijai būtų pateikti partnerių arba narių saugomi patvirtinamieji dokumentai.

Komisija gali atlikti dotacijos panaudojimo auditą tiesiogiai, t. y. pasinaudodama savo darbuotojais, arba pasirinkdama kitą nesusijusią kompetentingą įstaigą. Tokie auditai gali būti vykdomi visą sutarties galiojimo laikotarpį bei penkerių metų laikotarpį nuo paskutinės išmokos sumokėjimo. Atsižvelgdama į audito rezultatus, tam tikrais atvejais Komisija gali priimti sprendimą dėl sumokėtų lėšų išieškojimo.

Komisijos personalas ir Komisijos įgalioti nepriklausomi asmenys turi atitinkamą teisę patekti į naudos gavėjo patalpas bei susipažinti su visa informacija, įskaitant elektroninę informaciją, būtina tokiam auditui atlikti.

Audito Rūmai ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) naudojasi tomis pačiomis teisėmis, ypač prieigos teise, kaip ir Komisija.

----

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

II.   TIKSLAS

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendrojoje pozicijoje išlaikomos pagrindinės pradinio Komisijos pasiūlymo dalys. Apskritai, Taryba, Europos Parlamentas ir Komisija laikosi panašių požiūrių dėl šio sprendimo.

Atsižvelgdamos į tarpinstitucinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės programos, trys institucijos susitarė dėl 190 milijonų eurų (2004 m. kainomis ir taikant koregavimą atsižvelgiant į infliaciją) biudžeto.

Bendrojoje pozicijoje Taryba priėmė Europos Parlamento pasiūlytą idėją programą papildyti nauja ketvirta veiksmų sritimi, susijusia su gyva Europos atmintimi. Taryba taip pat teigiamai atsakė į Parlamento pasiūlymą įtraukti tris papildomus „paskirtuosius subjektus“ (iš viso jų yra devyni), kurie gautų dotacijas pagal programą. Tačiau siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą, po trejų metų šių devynių subjektų specialus statusas palaipsniui panaikinamas.

Dėl preliminaraus biudžeto paskirstymo, Taryba siekė toliau pabrėžti 1 veiksmo santykinę svarbą (miestų giminiavimasis ir piliečių projektai) bei, kaip ir Parlamentas, siekė sumažinti išlaidas programos valdymui.

Programos įgyvendinimo ir komitologijos klausimais, Taryba išplėtė valdymo procedūros taikymo atvejus ir ji bus naudojama tam tikrais finansinės paramos atvejais.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

Bendrojoje pozicijoje Taryba siekė atsižvelgti į Europos Parlamento iškeltus klausimus bei prioritetus bei galėjo priimti daugumą Parlamento pakeitimų.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 24, 25, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 37, 39, 42, 43, 44, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 60 ir 61 pakeitimai buvo priimti visiškai, iš dalies arba iš esmės.

Dėl 8, 9, 11, 13, 23, 26, 33, 35, 38, 40, 47 ir 53 pakeitimų Taryba nusprendė laikytis Komisijos požiūrio ir nepriimti šių pakeitimų.

Buvo nuspręsta, kad 21 pakeitimu numatytas papildymas, susijęs su institucijų teisėtumu, yra nereikalingas. Dėl 27 pakeitimo, Taryba nenorėjo numatyti galimybės struktūrinę paramą teikti „asociacijoms ar tinklams“, kadangi ši sąvoka teisiniu požiūriu nėra aiški. 36 pakeitimas buvo susijęs su programai skirtu biudžetu; trys institucijos šį klausimą nagrinėjo ir dėl jo susitarė priimant susitarimą dėl finansinių perspektyvų. Dėl 41 pakeitimo, Taryba nemanė, kad tikslinga atskirai nurodyti besigiminiuojančių sporto klubų renginius, atsižvelgiant į tai, kad šioje teksto dalyje kiti sektoriai konkrečiai nenurodyti, tačiau nuoroda į sporto organizacijas buvo pateikta priede. 45 pakeitimas susijęs su biudžeto paskirstymu: Taryba buvo linkusi 1 veiksmui sudaryti palankesnes sąlygas, o 2 veiksmui skirtą procentinį dydį palikti panašų į tą, kurį iš pradžių siūlė Komisija.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendrojoje pozicijoje pateikiamas subalansuotas tekstas, kuriuo visapusiškai atsižvelgta į pagrindinius tikslus, kurių siekė Europos Parlamentas, iš dalies keisdamas Komisijos pasiūlymą. Taryba artimiausioje ateityje tikisi pasiekti susitarimą su Europos Parlamentu, kad būtų priimtas šis sprendimas.

----