# Europeiska unionens L 274/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 274 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången21 augusti 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 274

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången21 augusti 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | * | Information om ikraftträdandet av protokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 2 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1209 av den 13 augusti 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 om fastställande av de formulär som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1210 av den 19 augusti 2020 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd, till följd av tribunalens dom i mål T-650/17 | 20 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1211 av den 20 augusti 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2020) 5802)

   (
  1
  ) | 32 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

*

Information om ikraftträdandet av protokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

2

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1209 av den 13 augusti 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 om fastställande av de formulär som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1210 av den 19 augusti 2020 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd, till följd av tribunalens dom i mål T-650/17

20

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1211 av den 20 augusti 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2020) 5802)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2020) 5802)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 21.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/1

---

Information om ikraftträdandet av protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

Det protokoll om ändring av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, som undertecknades i Bryssel den 22 juli 2015, trädde i kraft den 2 augusti 2020 i enlighet med artikel 3.1 i protokollet, eftersom den sista noten lämnades in den 2 juli 2020.

---

| 21.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/2

---

Information om ikraftträdandet av protokollet om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

Det protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, som undertecknades i Bryssel den 3 maj 2016, trädde i kraft den 2 augusti 2020 i enlighet med artikel 3.1 i protokollet, eftersom den sista noten lämnades in den 2 juli 2020.

---

FÖRORDNINGAR

| 21.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1209

av den 13 augusti 2020

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 om fastställande av de formulär som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 av den 12 juni 2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (1), särskilt artiklarna 6.1 och 12.7, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 (2) fastställs de formulär som ska användas för ansökan om ingripande från tullmyndigheterna mot varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 608/2013, och för begäran om förlängning av perioden för tullmyndigheternas ingripande enligt artikel 12 i den förordningen (nedan kallade formulären). |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 (2) fastställs de formulär som ska användas för ansökan om ingripande från tullmyndigheterna mot varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 608/2013, och för begäran om förlängning av perioden för tullmyndigheternas ingripande enligt artikel 12 i den förordningen (nedan kallade formulären).

| (2) | Formulären måste anpassas för att beakta införandet av EU-tullportalen för näringsidkare för den elektroniska inlämningen av formulären. För att tillgången till portalen ska vara säker är det viktigt att de sökande och deras företrädare identifieras på ett unikt sätt. Det blir därför obligatoriskt för sökanden och företrädaren att ange registrerings- och identitetsnumret för ekonomiska aktörer (Eori) i formulären. |
| --- | --- |

(2)

Formulären måste anpassas för att beakta införandet av EU-tullportalen för näringsidkare för den elektroniska inlämningen av formulären. För att tillgången till portalen ska vara säker är det viktigt att de sökande och deras företrädare identifieras på ett unikt sätt. Det blir därför obligatoriskt för sökanden och företrädaren att ange registrerings- och identitetsnumret för ekonomiska aktörer (Eori) i formulären.

| (3) | Eori-systemet innehåller redan unika identifieringsnummer för ekonomiska aktörer. Detta system bör lämpligen tillämpas även på andra personer än ekonomiska aktörer i den mening som avses i artikel 6.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3). |
| --- | --- |

(3)

Eori-systemet innehåller redan unika identifieringsnummer för ekonomiska aktörer. Detta system bör lämpligen tillämpas även på andra personer än ekonomiska aktörer i den mening som avses i artikel 6.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3).

| (4) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 (4), särskilt artikel 2.2 b, har Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) i uppdrag att samla in, analysera och sprida relevanta objektiva, jämförbara och tillförlitliga uppgifter om intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 (4), särskilt artikel 2.2 b, har Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) i uppdrag att samla in, analysera och sprida relevanta objektiva, jämförbara och tillförlitliga uppgifter om intrång i immateriella rättigheter.

| (5) | Kommissionen tillställer EUIPO i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) nr 386/2012 all relevant information om uppskjutna frigöranden eller kvarhållanden av varor som misstänks göra intrång i immateriella rättigheter som medlemsstaterna har tillhandahållit i enlighet med artikel 31.2 i förordning (EU) nr 608/2013. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen tillställer EUIPO i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) nr 386/2012 all relevant information om uppskjutna frigöranden eller kvarhållanden av varor som misstänks göra intrång i immateriella rättigheter som medlemsstaterna har tillhandahållit i enlighet med artikel 31.2 i förordning (EU) nr 608/2013.

| (6) | För att möjliggöra djupare analyser av intrångsdata och förbättra förståelsen av intrångens geografiska omfattning och inverkan är det viktigt att det går att hänföra uppskjutandet av frigörandet och kvarhållandet av sådana varor till innehavaren av beslutet. Det är också viktigt att denna person, redan när formulären lämnas in, informeras om att hans eller hennes personuppgifter kommer att överlämnas till EUIPO och samtycker till denna uppgiftsöverföring. Formulären måste därför anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

För att möjliggöra djupare analyser av intrångsdata och förbättra förståelsen av intrångens geografiska omfattning och inverkan är det viktigt att det går att hänföra uppskjutandet av frigörandet och kvarhållandet av sådana varor till innehavaren av beslutet. Det är också viktigt att denna person, redan när formulären lämnas in, informeras om att hans eller hennes personuppgifter kommer att överlämnas till EUIPO och samtycker till denna uppgiftsöverföring. Formulären måste därför anpassas i enlighet med detta.

| (7) | Efter ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (5) och (EU) 2018/1725 (6) måste hänvisningarna i formulären till dataskyddsbestämmelserna aktualiseras. |
| --- | --- |

(7)

Efter ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (5) och (EU) 2018/1725 (6) måste hänvisningarna i formulären till dataskyddsbestämmelserna aktualiseras.

| (8) | Med beaktande av att, i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 608/2013, allt utbyte av uppgifter om beslut om ansökningar och kvarhållanden mellan medlemsstaterna och kommissionen ska ske via den centrala databasen hos kommissionen och att denna databas måste anpassas till det nya formuläret, bör ändringarna i bilagorna I–III till genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 tillämpas från och med den 15 september 2020. |
| --- | --- |

(8)

Med beaktande av att, i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 608/2013, allt utbyte av uppgifter om beslut om ansökningar och kvarhållanden mellan medlemsstaterna och kommissionen ska ske via den centrala databasen hos kommissionen och att denna databas måste anpassas till det nya formuläret, bör ändringarna i bilagorna I–III till genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 tillämpas från och med den 15 september 2020.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav ett yttrande den 24 juni 2020. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav ett yttrande den 24 juni 2020.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning.

| 2. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning.

| 3. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga III till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga III till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 15 september 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 181, 29.6.2013, s. 15.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 av den 4 december 2013 om fastställande av de formulär som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (EUT L 341, 18.12.2013, s. 10).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 av den 19 april 2012 om tilldelning till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) av uppgifter i samband med säkerställande av skydd för immateriella rättigheter, inbegripet sammanförande av företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observatorium avseende intrång i immateriella rättigheter (EUT L 129, 16.5.2012, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen), (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

---

BILAGA I

”BILAGA I

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

---

BILAGA II

”BILAGA II

Image 11

Image 12

Image 13

Image 14

---

BILAGA III

”BILAGA III

Bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 1352/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Del I ska ändras på följande sätt:






  a) | I noten om ifyllande av fält 1 (”Sökande”) ska texten ersättas med följande:

  ”Uppgifter om sökanden ska föras in i detta fält. Den ska innefatta sökandens namn och fullständiga adress, registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) - som är unikt och som gäller för hela EU -och som tilldelas sökanden av medlemsstaternas tullmyndigheter, samt telefon-, mobil- eller faxnummer och e-postadress. Sökanden får också, i förekommande fall, ange sitt skatteregistreringsnummer, eventuella andra nationella registreringsnummer samt adressen till sin webbplats.” |
| --- | --- | --- |

1)

Del I ska ändras på följande sätt:

a)

I noten om ifyllande av fält 1 (”Sökande”) ska texten ersättas med följande:

”Uppgifter om sökanden ska föras in i detta fält. Den ska innefatta sökandens namn och fullständiga adress, registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) - som är unikt och som gäller för hela EU -och som tilldelas sökanden av medlemsstaternas tullmyndigheter, samt telefon-, mobil- eller faxnummer och e-postadress. Sökanden får också, i förekommande fall, ange sitt skatteregistreringsnummer, eventuella andra nationella registreringsnummer samt adressen till sin webbplats.”

| b) | I noten om ifyllande av fält 4 (” Företrädare som inger ansökan för sökandens räkning”) ska texten ersättas med följande:

  ”Om sökanden inger ansökan via företrädare ska uppgifter om denne anges i detta fält. Dessa uppgifter ska innefatta företrädarens namn och fullständiga adress, registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) - som är unikt överallt i EU och som tilldelats företrädaren av medlemsstaternas tullmyndigheter, samt telefon-, mobil- eller faxnummer och e-postadress. Företrädaren kan också, i förekommande fall, ange namnet på det företag där de arbetar och adressen till företagets webbplats. Ansökan ska innehålla bevis för dennes behörighet att agera företrädare i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där ansökan inges och motsvarande fält ska kryssas i.” |
| --- | --- |

b)

I noten om ifyllande av fält 4 (” Företrädare som inger ansökan för sökandens räkning”) ska texten ersättas med följande:

”Om sökanden inger ansökan via företrädare ska uppgifter om denne anges i detta fält. Dessa uppgifter ska innefatta företrädarens namn och fullständiga adress, registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) - som är unikt överallt i EU och som tilldelats företrädaren av medlemsstaternas tullmyndigheter, samt telefon-, mobil- eller faxnummer och e-postadress. Företrädaren kan också, i förekommande fall, ange namnet på det företag där de arbetar och adressen till företagets webbplats. Ansökan ska innehålla bevis för dennes behörighet att agera företrädare i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där ansökan inges och motsvarande fält ska kryssas i.”

| 2) | Del II ska ersättas med följande:
  II.   SPECIFIKATIONER FÖR DE FÄLT I FORMULÄRET FÖR BEGÄRAN OM FÖRLÄNGNING I BILAGA II SOM INNEHAVAREN AV BESLUTET SKA FYLLA I
  Uppgifter som är markerade med en asterisk (*) är obligatoriska och ska anges.
  Om en eller flera uppgifter i ett fält är markerade med ett plustecken (+) ska minst en av dessa uppgifter anges.
  Inga uppgifter ska föras in i de fält som är märkta "Myndigheternas anteckningar".
  Fält 1: Uppgifter om innehavaren av beslutet
  I detta fält ska uppgifter om innehavaren av beslutet föras in.
  Fält 2: Företrädare för innehavaren av beslutet
  Om innehavaren av beslutet inger sin begäran via företrädare ska uppgifter om denne anges i detta fält. Dessa uppgifter ska innefatta företrädarens namn och fullständiga adress, registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) - som är unikt överallt i EU och som tilldelats företrädaren av medlemsstaternas tullmyndigheter, samt telefon-, mobil- eller faxnummer och e-postadress. Företrädaren kan också, i förekommande fall, ange namnet på det företag där de arbetar och adressen till företagets webbplats. Om begäran inte inges tillsammans med den ursprungliga ansökan ska den innehålla bevis om dennes befogenhet att agera företrädare i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där ansökan inges och motsvarande fält ska kryssas i.”
  Fält 3: Begäran om förlängning
  Registreringsnummer för begäran inklusive de två första siffrorna med den beviljande medlemsstatens ISO alfa-2-kod ska anges i detta fält. Innehavaren av beslutet ska även ange om denne begär att informationen i ansökan ska ändras genom att kryssa i lämpligt fält.
  Fält 4: Underskrift
  I fält 4 ska innehavaren av beslutet eller företrädaren ange ort och datum för upprättandet av begäran samt underteckna denna. Undertecknarens namn ska anges med tryckbokstäver. |
| --- | --- |

2)

Del II ska ersättas med följande:

II.   SPECIFIKATIONER FÖR DE FÄLT I FORMULÄRET FÖR BEGÄRAN OM FÖRLÄNGNING I BILAGA II SOM INNEHAVAREN AV BESLUTET SKA FYLLA I

Uppgifter som är markerade med en asterisk (*) är obligatoriska och ska anges.

Om en eller flera uppgifter i ett fält är markerade med ett plustecken (+) ska minst en av dessa uppgifter anges.

Inga uppgifter ska föras in i de fält som är märkta "Myndigheternas anteckningar".

Fält 1: Uppgifter om innehavaren av beslutet

I detta fält ska uppgifter om innehavaren av beslutet föras in.

Fält 2: Företrädare för innehavaren av beslutet

Om innehavaren av beslutet inger sin begäran via företrädare ska uppgifter om denne anges i detta fält. Dessa uppgifter ska innefatta företrädarens namn och fullständiga adress, registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) - som är unikt överallt i EU och som tilldelats företrädaren av medlemsstaternas tullmyndigheter, samt telefon-, mobil- eller faxnummer och e-postadress. Företrädaren kan också, i förekommande fall, ange namnet på det företag där de arbetar och adressen till företagets webbplats. Om begäran inte inges tillsammans med den ursprungliga ansökan ska den innehålla bevis om dennes befogenhet att agera företrädare i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där ansökan inges och motsvarande fält ska kryssas i.”

Fält 3: Begäran om förlängning

Registreringsnummer för begäran inklusive de två första siffrorna med den beviljande medlemsstatens ISO alfa-2-kod ska anges i detta fält. Innehavaren av beslutet ska även ange om denne begär att informationen i ansökan ska ändras genom att kryssa i lämpligt fält.

Fält 4: Underskrift

I fält 4 ska innehavaren av beslutet eller företrädaren ange ort och datum för upprättandet av begäran samt underteckna denna. Undertecknarens namn ska anges med tryckbokstäver.

---

| 21.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1210

av den 19 augusti 2020

om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd, till följd av tribunalens dom i mål T-650/17

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artiklarna 9.4 och 14.1, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 13 maj 2013 antog rådet genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 (2) om införande av en slutlig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, samt om avslutande av förfarandet med avseende på Indonesien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 maj 2013 antog rådet genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 (2) om införande av en slutlig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, samt om avslutande av förfarandet med avseende på Indonesien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).

2

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Den 12 juni 2013 ingav en samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare, Jinan Meide Castings Co., Ltd (nedan kallad Jinan Meide eller sökanden), en begäran till Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) om ogiltigförklaring av genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 i den del som rör sökanden. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 juni 2013 ingav en samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare, Jinan Meide Castings Co., Ltd (nedan kallad Jinan Meide eller sökanden), en begäran till Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) om ogiltigförklaring av genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 i den del som rör sökanden.

Jinan Meide

sökanden

tribunalen

| (3) | Den 30 juni 2016 konstaterade tribunalen i sin dom (3) (nedan kallad den första domen) att Jinan Meides rätt till försvar åsidosatts genom kommissionens avslag på företagets begäran om utlämnande av beräkningarna av normalvärdet utifrån konfidentiella uppgifter från en tillverkare i ett jämförbart land. Tribunalen ogiltigförklarade därför genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 i den del som den införde en antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn som tillverkats av Jinan Meide. |
| --- | --- |

(3)

Den 30 juni 2016 konstaterade tribunalen i sin dom (3) (nedan kallad den första domen) att Jinan Meides rätt till försvar åsidosatts genom kommissionens avslag på företagets begäran om utlämnande av beräkningarna av normalvärdet utifrån konfidentiella uppgifter från en tillverkare i ett jämförbart land. Tribunalen ogiltigförklarade därför genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 i den del som den införde en antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn som tillverkats av Jinan Meide.

3

den första domen

| (4) | Efter den första domen offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande (4) om ett partiellt återupptagande av antidumpningsundersökningen beträffande import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina. Återupptagandet rörde endast genomförandet av tribunalens dom med avseende på Jinan Meide. |
| --- | --- |

(4)

Efter den första domen offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande (4) om ett partiellt återupptagande av antidumpningsundersökningen beträffande import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina. Återupptagandet rörde endast genomförandet av tribunalens dom med avseende på Jinan Meide.

4

| (5) | Den 26 juni 2017 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2017/1146 (5) om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd (nedan kallad den omtvistade förordningen). |
| --- | --- |

(5)

Den 26 juni 2017 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2017/1146 (5) om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd (nedan kallad den omtvistade förordningen).

5

den omtvistade förordningen

1.1   Tribunalens dom

Tribunalens dom

| (6) | Jinan Meide Castings Co., Ltd (”Jinan Meide”) bestred den omtvistade förordningen i tribunalen. Den 20 september 2019 meddelade tribunalen sin dom i mål T-650/17 (6) avseende den omtvistade förordningen (nedan kallad den andra domen). |
| --- | --- |

(6)

Jinan Meide Castings Co., Ltd (”Jinan Meide”) bestred den omtvistade förordningen i tribunalen. Den 20 september 2019 meddelade tribunalen sin dom i mål T-650/17 (6) avseende den omtvistade förordningen (nedan kallad den andra domen).

6

den andra domen

| (7) | Tribunalen fann att kommissionen inte följde bestämmelserna i artikel 2.10 a i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (7) om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) när den fastställde marknadsvärdet på de fysiska olikheterna mellan de likadana produkttyperna på grundval av exportpriset på produkttyperna utan motsvarighet, vilket är det pris som den första oberoende kunden i Europeiska unionen betalar för varan. |
| --- | --- |

(7)

Tribunalen fann att kommissionen inte följde bestämmelserna i artikel 2.10 a i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (7) om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) när den fastställde marknadsvärdet på de fysiska olikheterna mellan de likadana produkttyperna på grundval av exportpriset på produkttyperna utan motsvarighet, vilket är det pris som den första oberoende kunden i Europeiska unionen betalar för varan.

7

grundförordningen

| (8) | Enligt tribunalen är det inte tillräckligt att exportpriset på produkttyperna utan motsvarighet utgjorde det pris som den första oberoende kunden i Europeiska unionen betalar för varan för att det ska kunna betraktas som en skälig uppskattning av marknadsvärdet. Med hänsyn till syftet med artikel 2.7 a och 2.10 i grundförordningen innebär detta begrepp nämligen inte endast att det aktuella priset betalas av en oberoende kund i samband med en armlängdstransaktion, utan att det dessutom måste vara möjligt att säkerställa att detta pris är det normala resultatet av marknadskrafterna. Enligt tribunalen kan så emellertid inte vara fallet när detta pris kan ha påverkats av dumpning. |
| --- | --- |

(8)

Enligt tribunalen är det inte tillräckligt att exportpriset på produkttyperna utan motsvarighet utgjorde det pris som den första oberoende kunden i Europeiska unionen betalar för varan för att det ska kunna betraktas som en skälig uppskattning av marknadsvärdet. Med hänsyn till syftet med artikel 2.7 a och 2.10 i grundförordningen innebär detta begrepp nämligen inte endast att det aktuella priset betalas av en oberoende kund i samband med en armlängdstransaktion, utan att det dessutom måste vara möjligt att säkerställa att detta pris är det normala resultatet av marknadskrafterna. Enligt tribunalen kan så emellertid inte vara fallet när detta pris kan ha påverkats av dumpning.

| (9) | Enligt domstolen har kommissionen använt en orimlig metod för att återspegla skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet (Indien) och de produkttyper som exporteras från Kina. I avsaknad av uppgifter om den inhemska produktionen i det jämförbara landet använde kommissionen skillnaden i priser för exportförsäljningen av de olika produkttyperna från Kina. Enligt tribunalen kan priser som kan vara påverkade av dumpning och som har sitt ursprung i ett land som inte är en marknadsekonomi inte kan ligga till grund för en skälig uppskattning av marknadsvärdet på olikheterna i de fysiska egenskaperna, eftersom sådana priser kanske inte är resultatet av de normala marknadskrafterna. |
| --- | --- |

(9)

Enligt domstolen har kommissionen använt en orimlig metod för att återspegla skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet (Indien) och de produkttyper som exporteras från Kina. I avsaknad av uppgifter om den inhemska produktionen i det jämförbara landet använde kommissionen skillnaden i priser för exportförsäljningen av de olika produkttyperna från Kina. Enligt tribunalen kan priser som kan vara påverkade av dumpning och som har sitt ursprung i ett land som inte är en marknadsekonomi inte kan ligga till grund för en skälig uppskattning av marknadsvärdet på olikheterna i de fysiska egenskaperna, eftersom sådana priser kanske inte är resultatet av de normala marknadskrafterna.

| (10) | Även om tribunalen inte specificerade vilken metod som skulle ha använts för att återspegla skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de likadana produkttyperna så angav den att de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i Europeiska unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal på vissa villkor kan användas som skälig grund för att fastställa normalvärdet (8). |
| --- | --- |

(10)

Även om tribunalen inte specificerade vilken metod som skulle ha använts för att återspegla skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de likadana produkttyperna så angav den att de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i Europeiska unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal på vissa villkor kan användas som skälig grund för att fastställa normalvärdet (8).

8

| (11) | Mot bakgrund av ovanstående ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av ovanstående ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen.

1.2   Genomförande av tribunalens andra dom

Genomförande av tribunalens andra dom

| (12) | Enligt artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är unionens institutioner skyldiga att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa tribunalens domar. I händelse av en ogiltigförklaring av en rättsakt som antagits av unionsinstitutionerna inom ramen för ett administrativt förfarande, såsom antidumpningsundersökningen i detta fall, består efterlevnaden av tribunalens domar i att ersätta den ogiltigförklarade rättsakten med en ny rättsakt, där den rättsstridighet som tribunalen identifierat undanröjs (9). |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är unionens institutioner skyldiga att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa tribunalens domar. I händelse av en ogiltigförklaring av en rättsakt som antagits av unionsinstitutionerna inom ramen för ett administrativt förfarande, såsom antidumpningsundersökningen i detta fall, består efterlevnaden av tribunalens domar i att ersätta den ogiltigförklarade rättsakten med en ny rättsakt, där den rättsstridighet som tribunalen identifierat undanröjs (9).

9

| (13) | Enligt domstolens rättspraxis kan förfarandet för att ersätta en ogiltigförklarad rättsakt återupptas vid exakt den punkt där rättsstridigheten skedde (10). Detta innebär i synnerhet att i en situation där en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande ogiltigförklaras så påverkar ogiltigförklaringen inte nödvändigtvis de förberedande rättsakterna, såsom inledandet av antidumpningsförfarandet. I en situation där en förordning om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder ogiltigförklaras till exempel så innebär detta att förfarandet fortfarande är öppet efter ogiltigförklarandet, eftersom det endast är den akt som avslutar förfarandet som inte längre ingår i unionens rättsordning (11), med undantag fall för om rättsstridigheten skedde i den inledande fasen av förfarandet. Ett återupptagande av det administrativa förfarandet och därmed ett återinförande av antidumpningstullar på import som skedde under den ogiltigförklarade förordningens tillämpningsperiod kan inte anses strida mot principen om förbud mot retroaktiv verkan (12). |
| --- | --- |

(13)

Enligt domstolens rättspraxis kan förfarandet för att ersätta en ogiltigförklarad rättsakt återupptas vid exakt den punkt där rättsstridigheten skedde (10). Detta innebär i synnerhet att i en situation där en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande ogiltigförklaras så påverkar ogiltigförklaringen inte nödvändigtvis de förberedande rättsakterna, såsom inledandet av antidumpningsförfarandet. I en situation där en förordning om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder ogiltigförklaras till exempel så innebär detta att förfarandet fortfarande är öppet efter ogiltigförklarandet, eftersom det endast är den akt som avslutar förfarandet som inte längre ingår i unionens rättsordning (11), med undantag fall för om rättsstridigheten skedde i den inledande fasen av förfarandet. Ett återupptagande av det administrativa förfarandet och därmed ett återinförande av antidumpningstullar på import som skedde under den ogiltigförklarade förordningens tillämpningsperiod kan inte anses strida mot principen om förbud mot retroaktiv verkan (12).

10

11

12

| (14) | I det nu aktuella ärendet ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen med motiveringen att kommissionen hade använt en orimlig metod för att återspegla skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de produkttyper som tillverkades i det jämförbara landet och de produkttyper som exporterades från Kina. Enligt tribunalen kunde det inte uteslutas att felet hade en betydande inverkan på dumpningsmarginalen för Jinan Meide. |
| --- | --- |

(14)

I det nu aktuella ärendet ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen med motiveringen att kommissionen hade använt en orimlig metod för att återspegla skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de produkttyper som tillverkades i det jämförbara landet och de produkttyper som exporterades från Kina. Enligt tribunalen kunde det inte uteslutas att felet hade en betydande inverkan på dumpningsmarginalen för Jinan Meide.

| (15) | De konstateranden i den omtvistade förordningen som bestridits, men där invändningarna ogillades av tribunalen och därför inte lett till ogiltigförklaringen av den omtvistade förordningen, är fortfarande fullt giltiga och införlivas och bekräftas således (13). |
| --- | --- |

(15)

De konstateranden i den omtvistade förordningen som bestridits, men där invändningarna ogillades av tribunalen och därför inte lett till ogiltigförklaringen av den omtvistade förordningen, är fortfarande fullt giltiga och införlivas och bekräftas således (13).

13

| (16) | Efter tribunalens andra dom beslutade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om återupptagande) (14) att återuppta den antidumpningsundersökning beträffande import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd, som ledde till antagandet av den omtvistade förordningen samt att undersökningen skulle återupptas vid den punkt där rättsstridigheten skedde. Återupptagandets omfattning begränsades till genomförandet av tribunalens andra dom. |
| --- | --- |

(16)

Efter tribunalens andra dom beslutade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om återupptagande) (14) att återuppta den antidumpningsundersökning beträffande import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd, som ledde till antagandet av den omtvistade förordningen samt att undersökningen skulle återupptas vid den punkt där rättsstridigheten skedde. Återupptagandets omfattning begränsades till genomförandet av tribunalens andra dom.

tillkännagivandet om återupptagande

14

| (17) | Den 29 november 2019 beslutade kommissionen att göra import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Kina och tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd till föremål för registrering (15), och uppmanade de nationella tullmyndigheterna att avvakta med offentliggörandet av kommissionens genomförandeförordning om återinförande av tullar innan de fattade beslut om eventuella krav på återbetalning och eftergift av antidumpningstullar vad gäller import från Jinan Meide (nedan kallad registreringsförordningen). |
| --- | --- |

(17)

Den 29 november 2019 beslutade kommissionen att göra import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Kina och tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd till föremål för registrering (15), och uppmanade de nationella tullmyndigheterna att avvakta med offentliggörandet av kommissionens genomförandeförordning om återinförande av tullar innan de fattade beslut om eventuella krav på återbetalning och eftergift av antidumpningstullar vad gäller import från Jinan Meide (nedan kallad registreringsförordningen).

15

registreringsförordningen

| (18) | Kommissionen informerade de berörda parterna om återupptagandet och uppmanade dem att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen informerade de berörda parterna om återupptagandet och uppmanade dem att lämna synpunkter.

1.3   Synpunkter från berörda parter

Synpunkter från berörda parter

| (19) | Kommissionen mottog synpunkter från klagandena i den ursprungliga undersökningen, fyra icke-närstående importörer och Jinan Meide. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen mottog synpunkter från klagandena i den ursprungliga undersökningen, fyra icke-närstående importörer och Jinan Meide.

| (20) | En av de två ursprungliga klagandena gav sitt stöd till återupptagandet och registreringen av import från Jinan Meide. |
| --- | --- |

(20)

En av de två ursprungliga klagandena gav sitt stöd till återupptagandet och registreringen av import från Jinan Meide.

| (21) | Fyra icke-närstående importörer gav sig till känna. Alla importörer uttryckte sin besvikelse över kommissionens beslut att återuppta den ursprungliga undersökningen till följd av den andra domen som ogiltigförklarade antidumpningstullarna. De lämnade även synpunkter på importregistreringens påstådda rättsstridighet och kommissionens eventuella avsikt att retroaktivt återinföra importtullar. De uttryckte även sin besvikelse över uppmaningen till tullmyndigheterna om att avvakta med återbetalning av tidigare uttagna tullar. De anser att det inte bör tas ut några antidumpningstullar på produkter från Jinan Meide. En av de fyra importörerna begärde ett gemensamt hörande med Jinan Meide där de båda parterna gemensamt lade fram sina synpunkter. |
| --- | --- |

(21)

Fyra icke-närstående importörer gav sig till känna. Alla importörer uttryckte sin besvikelse över kommissionens beslut att återuppta den ursprungliga undersökningen till följd av den andra domen som ogiltigförklarade antidumpningstullarna. De lämnade även synpunkter på importregistreringens påstådda rättsstridighet och kommissionens eventuella avsikt att retroaktivt återinföra importtullar. De uttryckte även sin besvikelse över uppmaningen till tullmyndigheterna om att avvakta med återbetalning av tidigare uttagna tullar. De anser att det inte bör tas ut några antidumpningstullar på produkter från Jinan Meide. En av de fyra importörerna begärde ett gemensamt hörande med Jinan Meide där de båda parterna gemensamt lade fram sina synpunkter.

| (22) | En importör invände mot kommissionens beslut att kräva registrering av importen av en rad olika skäl. Importören menade för det första att det inte fanns tillräckliga skäl för registreringen och att det var fråga om bristande proportionalitet. Importören menade särskilt att de skäl som angetts för kommissionens registrering av importen inte stämmer in på omständigheterna i det aktuella fallet. I skäl 17 i registreringsförordningen anger kommissionen att registrering av import ska tillämpas till exempel för att säkerställa betalning vid tillämpning av tullar eller vid kringgående av åtgärder, under det att registreringen i detta förfarande har till syfte att underlätta uttag av antidumpningstullar efter återupptagandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

En importör invände mot kommissionens beslut att kräva registrering av importen av en rad olika skäl. Importören menade för det första att det inte fanns tillräckliga skäl för registreringen och att det var fråga om bristande proportionalitet. Importören menade särskilt att de skäl som angetts för kommissionens registrering av importen inte stämmer in på omständigheterna i det aktuella fallet. I skäl 17 i registreringsförordningen anger kommissionen att registrering av import ska tillämpas till exempel för att säkerställa betalning vid tillämpning av tullar eller vid kringgående av åtgärder, under det att registreringen i detta förfarande har till syfte att underlätta uttag av antidumpningstullar efter återupptagandet av undersökningen.

| (23) | I detta hänseende erinrar kommissionen om att det i skäl 17 i registreringsförordningen hänvisas till förteckningen över skäl till registrering i artikel 14.5 i grundförordningen, vilken inte är uttömmande och ger kommissionen utrymme för att efter eget skön bestämma huruvida det är berättigat med registrering av import i ett visst givet fall. I skäl 18 i registreringsförordningen förklaras det tydligt vilket skälet är till att registrera import, nämligen att säkerställa åtgärdernas effektivitet: att import bör vara föremål för ”korrekta antidumpningsförpliktelser utan otillbörliga avbrott, från det att [...] antidumpningsförordningen träder i kraft till dess att de korrigerade tullarna eventuellt återinförs”. I skäl 18 i registreringsförordningen förklaras det att villkoren i artikel 10.4 i grundförordningen inte är tillämpliga i det aktuella ärendet, eftersom syftet med registreringen inte är ett retroaktivt uttag av tullar utan att säkerställa åtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

(23)

I detta hänseende erinrar kommissionen om att det i skäl 17 i registreringsförordningen hänvisas till förteckningen över skäl till registrering i artikel 14.5 i grundförordningen, vilken inte är uttömmande och ger kommissionen utrymme för att efter eget skön bestämma huruvida det är berättigat med registrering av import i ett visst givet fall. I skäl 18 i registreringsförordningen förklaras det tydligt vilket skälet är till att registrera import, nämligen att säkerställa åtgärdernas effektivitet: att import bör vara föremål för ”korrekta antidumpningsförpliktelser utan otillbörliga avbrott, från det att [...] antidumpningsförordningen träder i kraft till dess att de korrigerade tullarna eventuellt återinförs”. I skäl 18 i registreringsförordningen förklaras det att villkoren i artikel 10.4 i grundförordningen inte är tillämpliga i det aktuella ärendet, eftersom syftet med registreringen inte är ett retroaktivt uttag av tullar utan att säkerställa åtgärdernas effektivitet.

| (24) | För det andra menar importören att skälet att underlätta uttag av tullar i sig är oproportionellt eftersom detta medför en alltför stor börda för importörerna. |
| --- | --- |

(24)

För det andra menar importören att skälet att underlätta uttag av tullar i sig är oproportionellt eftersom detta medför en alltför stor börda för importörerna.

| (25) | Kommissionen erinrar om att det i registreringsförordningen specifikt föreskrivs att de tullar som ska erläggas till följd av återupptagandet inte får överstiga det belopp som ursprungligen infördes i den delvis ogiltigförklarade förordningen när det gäller perioden mellan återupptagandet av undersökningen och datumet för ikraftträdandet av resultaten av den återupptagna undersökningen. Dessutom är registreringen tidsbegränsad så att importörerna inte görs till föremål för registrering under en orimlig tidsperiod, just för att undvika en onödigt stor börda. Rent tekniskt medför registreringen för övrigt ingen börda för importörerna, utan endast för de nationella myndigheter som måste inrätta registreringssystemet, och följaktligen kan den inte vara oproportionellt för dem. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen erinrar om att det i registreringsförordningen specifikt föreskrivs att de tullar som ska erläggas till följd av återupptagandet inte får överstiga det belopp som ursprungligen infördes i den delvis ogiltigförklarade förordningen när det gäller perioden mellan återupptagandet av undersökningen och datumet för ikraftträdandet av resultaten av den återupptagna undersökningen. Dessutom är registreringen tidsbegränsad så att importörerna inte görs till föremål för registrering under en orimlig tidsperiod, just för att undvika en onödigt stor börda. Rent tekniskt medför registreringen för övrigt ingen börda för importörerna, utan endast för de nationella myndigheter som måste inrätta registreringssystemet, och följaktligen kan den inte vara oproportionellt för dem.

| (26) | För det tredje hävdade importören också att avbrotten i detta fall inte är nödvändigt, eftersom de är en konsekvens av rättsstridigheter i genomförandeförordningen som fastställts av tribunalen. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje hävdade importören också att avbrotten i detta fall inte är nödvändigt, eftersom de är en konsekvens av rättsstridigheter i genomförandeförordningen som fastställts av tribunalen.

| (27) | Kommissionen erinrar om att återupptagandet av ärendet i syfte att korrigera de felaktigheter som konstaterats av tribunalen ligger i linje med domstolens rättspraxis (se skälen 13–17). |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen erinrar om att återupptagandet av ärendet i syfte att korrigera de felaktigheter som konstaterats av tribunalen ligger i linje med domstolens rättspraxis (se skälen 13–17).

| (28) | För det fjärde, vad gäller skyldigheten att efterleva domen i enlighet med artikel 266 i EUF-fördraget, ifrågasatte importören att det är möjligt att införa tullar retroaktivt på produkter som inte omfattades av någon relevant rättsakt vid den tidpunkt då de övergick till fri omsättning. Importören hävdade vidare att en kontinuerlig tillämpning av tullar strider mot regeln om retroaktiv verkan i artikel 10.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

För det fjärde, vad gäller skyldigheten att efterleva domen i enlighet med artikel 266 i EUF-fördraget, ifrågasatte importören att det är möjligt att införa tullar retroaktivt på produkter som inte omfattades av någon relevant rättsakt vid den tidpunkt då de övergick till fri omsättning. Importören hävdade vidare att en kontinuerlig tillämpning av tullar strider mot regeln om retroaktiv verkan i artikel 10.4 i grundförordningen.

| (29) | Kommissionen erinrar om att det följer av fast rättspraxis att om unionsdomstolarna fastställer att en förordning om införande av tullar är ogiltig, ska dessa tullar inte anses ha betalats lagligen i den mening som avses i artikel 236 i den tidigare tillämpliga tullkodexen som fastställdes i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (16) och ska i princip återbetalas av de nationella tullmyndigheterna på de villkor som föreskrivs i detta avseende (17). Domstolen har emellertid även slagit fast att den exakta räckvidden för en dom genom vilken domstolen förklarar att en rättsakt är ogiltig, och därmed de skyldigheter som följer av den, ska emellertid i varje enskilt fall fastställas med beaktande inte bara av domslutet i denna dom utan även de domskäl som utgör det nödvändiga stödet för detta (18). |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen erinrar om att det följer av fast rättspraxis att om unionsdomstolarna fastställer att en förordning om införande av tullar är ogiltig, ska dessa tullar inte anses ha betalats lagligen i den mening som avses i artikel 236 i den tidigare tillämpliga tullkodexen som fastställdes i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (16) och ska i princip återbetalas av de nationella tullmyndigheterna på de villkor som föreskrivs i detta avseende (17). Domstolen har emellertid även slagit fast att den exakta räckvidden för en dom genom vilken domstolen förklarar att en rättsakt är ogiltig, och därmed de skyldigheter som följer av den, ska emellertid i varje enskilt fall fastställas med beaktande inte bara av domslutet i denna dom utan även de domskäl som utgör det nödvändiga stödet för detta (18).

16

17

18

| (30) | I det aktuella fallet fann tribunalen att kommissionen gjort fel genom att använda en metod som inte återspeglade en skälig uppskattning av marknadsvärdet på skillnaderna i fysiska egenskaper mellan produkttyperna utan motsvarighet de direkt jämförbara produkttyperna (19). Tillämpningen av denna metod ledde inte till en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset. Denna metod visade dessutom inte att justeringen av normalvärdet för produkttyperna utan motsvarighet säkerställde ett skäligt fastställande av normalvärdet, det vill säga ett fastställande som grundar sig på värden och parametrar som kan anses som det normala resultatet av marknadskrafterna. Tillämpningen av den felaktiga metoden konstaterades således vara förenlig varken med artikel 2.7 a, 2.10 eller 2.10 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

I det aktuella fallet fann tribunalen att kommissionen gjort fel genom att använda en metod som inte återspeglade en skälig uppskattning av marknadsvärdet på skillnaderna i fysiska egenskaper mellan produkttyperna utan motsvarighet de direkt jämförbara produkttyperna (19). Tillämpningen av denna metod ledde inte till en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset. Denna metod visade dessutom inte att justeringen av normalvärdet för produkttyperna utan motsvarighet säkerställde ett skäligt fastställande av normalvärdet, det vill säga ett fastställande som grundar sig på värden och parametrar som kan anses som det normala resultatet av marknadskrafterna. Tillämpningen av den felaktiga metoden konstaterades således vara förenlig varken med artikel 2.7 a, 2.10 eller 2.10 a i grundförordningen.

19

| (31) | Enligt domstolens fasta rättspraxis ska artikel 10.1 i grundförordningen inte utgöra ett hinder för att det genom akter återinförs antidumpningstullar på import som skedde under tillämpningsperioden för de förordningar som förklarats ogiltiga. Såsom förklaras i skälen 14–17 i registreringsförordningen kan återupptagandet av det administrativa förfarandet och ett eventuellt återinförande av tullar följaktligen inte anses strida mot förbudet mot retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

(31)

Enligt domstolens fasta rättspraxis ska artikel 10.1 i grundförordningen inte utgöra ett hinder för att det genom akter återinförs antidumpningstullar på import som skedde under tillämpningsperioden för de förordningar som förklarats ogiltiga. Såsom förklaras i skälen 14–17 i registreringsförordningen kan återupptagandet av det administrativa förfarandet och ett eventuellt återinförande av tullar följaktligen inte anses strida mot förbudet mot retroaktiv verkan.

| (32) | För det femte hävdade importören att kommissionens åtgärder äventyrade rättssäkerheten för importörerna, eftersom de inte kunde förutsäga huruvida deras import skulle beläggas med antidumpningstullar eller ej. |
| --- | --- |

(32)

För det femte hävdade importören att kommissionens åtgärder äventyrade rättssäkerheten för importörerna, eftersom de inte kunde förutsäga huruvida deras import skulle beläggas med antidumpningstullar eller ej.

| (33) | Kommissionen har sett till att rättssäkerhetsprincipen iakttagits när det gäller importörerna genom att offentliggöra en detaljerad registreringsförordning. Kommissionens har även återupptagit undersökningen i syfte att korrigera de felaktigheter som konstaterats i domstolens domar. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har sett till att rättssäkerhetsprincipen iakttagits när det gäller importörerna genom att offentliggöra en detaljerad registreringsförordning. Kommissionens har även återupptagit undersökningen i syfte att korrigera de felaktigheter som konstaterats i domstolens domar.

| (34) | För det sjätte lämnade importören även synpunkter på kommissionens uppmaning till tullmyndigheterna om att avvakta med återbetalning av tidigare tullar med hänvisning till följande faktorer. För det första påstods skyldigheten att följa domen innebära att tullarna måste återbetalas till fullo och att man inte bör avvakta med ansökningar i detta hänseende. |
| --- | --- |

(34)

För det sjätte lämnade importören även synpunkter på kommissionens uppmaning till tullmyndigheterna om att avvakta med återbetalning av tidigare tullar med hänvisning till följande faktorer. För det första påstods skyldigheten att följa domen innebära att tullarna måste återbetalas till fullo och att man inte bör avvakta med ansökningar i detta hänseende.

| (35) | Såsom förklaras både i tillkännagivandet om återupptagande och registreringsförordningen uppmanade kommissionen de nationella tullmyndigheterna att avvakta resultatet av den återupptagna undersökningen innan de fattar beslut om eventuella krav på återbetalning av de antidumpningstullar som ogiltigförklarats av tribunalen med avseende på Jinan Meide, eftersom storleken på den betalningsförpliktelse som följer av den återupptagna undersökningen inte var känd. Det är fast rättspraxis att räckvidden och domskälen för en dom genom vilken domstolen förklarar att en rättsakt är ogiltig ska fastställas i varje enskilt fall och kan vara av sådan karaktär att det inte är nödvändigt att omedelbart och i sin helhet återbetala de berörda tullarna (20). |
| --- | --- |

(35)

Såsom förklaras både i tillkännagivandet om återupptagande och registreringsförordningen uppmanade kommissionen de nationella tullmyndigheterna att avvakta resultatet av den återupptagna undersökningen innan de fattar beslut om eventuella krav på återbetalning av de antidumpningstullar som ogiltigförklarats av tribunalen med avseende på Jinan Meide, eftersom storleken på den betalningsförpliktelse som följer av den återupptagna undersökningen inte var känd. Det är fast rättspraxis att räckvidden och domskälen för en dom genom vilken domstolen förklarar att en rättsakt är ogiltig ska fastställas i varje enskilt fall och kan vara av sådan karaktär att det inte är nödvändigt att omedelbart och i sin helhet återbetala de berörda tullarna (20).

20

| (36) | När det gäller frågan om att inte ta ut tullar retroaktivt på oregistrerad import hävdade importören dessutom att om kommissionen skulle besluta att tillämpa regeln om retroaktiv verkan i enlighet med artikel 10 i grundförordningen i det aktuella ärendet så är denna inte tillämplig på import som skett före den 30 november 2019. Enligt importören har dessa tullar aldrig varit lagligen betalda och bör därför återbetalas till fullo. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller frågan om att inte ta ut tullar retroaktivt på oregistrerad import hävdade importören dessutom att om kommissionen skulle besluta att tillämpa regeln om retroaktiv verkan i enlighet med artikel 10 i grundförordningen i det aktuella ärendet så är denna inte tillämplig på import som skett före den 30 november 2019. Enligt importören har dessa tullar aldrig varit lagligen betalda och bör därför återbetalas till fullo.

| (37) | Enligt domstolens rättspraxis kan ett återupptagande av det administrativa förfarandet och därmed ett återinförande av antidumpningstullar på import som skedde under den ogiltigförklarade förordningens tillämpningsperiod inte anses strida mot principen om förbud mot retroaktiv verkan (se skälen 13 och 25). |
| --- | --- |

(37)

Enligt domstolens rättspraxis kan ett återupptagande av det administrativa förfarandet och därmed ett återinförande av antidumpningstullar på import som skedde under den ogiltigförklarade förordningens tillämpningsperiod inte anses strida mot principen om förbud mot retroaktiv verkan (se skälen 13 och 25).

| (38) | Vad gäller det påstådda åsidosättandet av rättssäkerhetsprincipen hävdade importören att kommissionens uppmaning till de nationella tullmyndigheterna om att avvakta med alla eventuella återbetalningsansökningar i det aktuella fallet undergräver rättssäkerhetsprincipen. |
| --- | --- |

(38)

Vad gäller det påstådda åsidosättandet av rättssäkerhetsprincipen hävdade importören att kommissionens uppmaning till de nationella tullmyndigheterna om att avvakta med alla eventuella återbetalningsansökningar i det aktuella fallet undergräver rättssäkerhetsprincipen.

| (39) | Rättssäkerheten för importörerna har säkerställts genom registreringsförordningen i vilken det föreskrivs att tullbeloppet inte får överstiga det belopp som ursprungligen infördes i den delvis ogiltigförklarade förordningen när det gäller perioden mellan återupptagandet av undersökningen och datumet för ikraftträdandet av resultaten av den återupptagna undersökningen. Dessutom förklaras det i registreringsförordningen att om kommissionen efter återupptagandet av undersökningen skulle komma fram till att ett återinförande av tullarna inte är befogat och att åtgärderna bör avslutas kommer återbetalningen/eftergiften att ske från och med datumet för ikraftträdandet av den delvis ogiltigförklarade förordningen. För att undvika ytterligare börda och osäkerhet för de berörda aktörerna är registreringen dessutom begränsad till en tidsperiod på nio månader och efter denna period kommer tullarna antingen att återbetalas till fullo eller anpassas till resultaten av den återupptagna undersökningen. |
| --- | --- |

(39)

Rättssäkerheten för importörerna har säkerställts genom registreringsförordningen i vilken det föreskrivs att tullbeloppet inte får överstiga det belopp som ursprungligen infördes i den delvis ogiltigförklarade förordningen när det gäller perioden mellan återupptagandet av undersökningen och datumet för ikraftträdandet av resultaten av den återupptagna undersökningen. Dessutom förklaras det i registreringsförordningen att om kommissionen efter återupptagandet av undersökningen skulle komma fram till att ett återinförande av tullarna inte är befogat och att åtgärderna bör avslutas kommer återbetalningen/eftergiften att ske från och med datumet för ikraftträdandet av den delvis ogiltigförklarade förordningen. För att undvika ytterligare börda och osäkerhet för de berörda aktörerna är registreringen dessutom begränsad till en tidsperiod på nio månader och efter denna period kommer tullarna antingen att återbetalas till fullo eller anpassas till resultaten av den återupptagna undersökningen.

| (40) | Avslutningsvis hävdade importören att domarna i målen C-256/16 och C-612/16 inte heller motiverar införandet av registrering eller uppmaning till tullmyndigheterna vad gäller återbetalningsansökningar, eftersom dessa domar meddelades på grundval av den tidigare tillämpliga tullkodexen som fastställdes i förordning (EEG) nr 2913/92 och den tidigare tillämpliga grundförordningen (EG) nr 1225/2009, vilka ersatts under tiden. Importören påpekar i synnerhet att i mål C-256/16 fann Europeiska unionens domstol att åtgärderna i form av kommissionens uppmaning till tullmyndigheterna att avvakta med återbetalningsansökningar är proportionella, särskilt med hänsyn till att ”en eventuell försening kan kompenseras genom en skyldighet att betala ränta”. Importören hävdar att den relevanta bestämmelsen i förordning (EEG) nr 2913/92 nu ersätts av artikel 116.6 i unionens tullkodex (21) i vilken det uttryckligen anges att ränta inte behöver betalas vid återbetalning av tullar. Därför menar importören att kommissionen inte kan använda de relevanta övervägandena i domarna i målen C-256/16 och C-612/16 för att motivera införandet av registrering och uppmaningen till de nationella myndigheterna vad gäller återbetalningsansökningar. |
| --- | --- |

(40)

Avslutningsvis hävdade importören att domarna i målen C-256/16 och C-612/16 inte heller motiverar införandet av registrering eller uppmaning till tullmyndigheterna vad gäller återbetalningsansökningar, eftersom dessa domar meddelades på grundval av den tidigare tillämpliga tullkodexen som fastställdes i förordning (EEG) nr 2913/92 och den tidigare tillämpliga grundförordningen (EG) nr 1225/2009, vilka ersatts under tiden. Importören påpekar i synnerhet att i mål C-256/16 fann Europeiska unionens domstol att åtgärderna i form av kommissionens uppmaning till tullmyndigheterna att avvakta med återbetalningsansökningar är proportionella, särskilt med hänsyn till att ”en eventuell försening kan kompenseras genom en skyldighet att betala ränta”. Importören hävdar att den relevanta bestämmelsen i förordning (EEG) nr 2913/92 nu ersätts av artikel 116.6 i unionens tullkodex (21) i vilken det uttryckligen anges att ränta inte behöver betalas vid återbetalning av tullar. Därför menar importören att kommissionen inte kan använda de relevanta övervägandena i domarna i målen C-256/16 och C-612/16 för att motivera införandet av registrering och uppmaningen till de nationella myndigheterna vad gäller återbetalningsansökningar.

21

| (41) | Kommissionen erinrar om att även om det i artikel 116.6 i unionens tullkodex faktiskt fastställs att återbetalning av tullar inte ska medföra betalning av ränta så föreskrivs det i artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (22) att det ska erläggas kompensationsränta vid återbetalningar till följd av en dom av Europeiska unionens domstol. I det aktuella fallet gäller att eftersom alla eventuella återbetalningar sker till följd av ett beslut till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska de omfattas av en räntesats som motsvarar ”den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad”. Argumentet om att ränta inte betalas vid återbetalningar avvisas därför. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen erinrar om att även om det i artikel 116.6 i unionens tullkodex faktiskt fastställs att återbetalning av tullar inte ska medföra betalning av ränta så föreskrivs det i artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (22) att det ska erläggas kompensationsränta vid återbetalningar till följd av en dom av Europeiska unionens domstol. I det aktuella fallet gäller att eftersom alla eventuella återbetalningar sker till följd av ett beslut till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska de omfattas av en räntesats som motsvarar ”den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad”. Argumentet om att ränta inte betalas vid återbetalningar avvisas därför.

22

Europeiska unionens officiella tidning

| (42) | Jinan Meide hävdade att kommissionen inte kunde uppmana de nationella tullmyndigheterna att inte återbetala och/eller efterge tullar som hade tagits ut i enlighet med den omtvistade förordningen. Företaget hävdade att situationen i detta fall skiljer sig från den som låg till grund för domen i målet Deichmann (23). Enligt Jinan Meide ogiltigförklarades den omtvistade förordningen i sin helhet, vilket innebär att den avlägsnades från unionens rättsordning med retroaktiv verkan, medan det i domen i målet Deichmann var så att åtgärderna ogiltigförklarades inom ramen för en begäran om förhandsavgörande. I domen i målet Deichmann fann dessutom domstolen att det inte framkommit någon omständighet som kunde påverka den slutgiltiga förordningens giltighet, under det att något sådant konstaterande inte gjorts i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(42)

Jinan Meide hävdade att kommissionen inte kunde uppmana de nationella tullmyndigheterna att inte återbetala och/eller efterge tullar som hade tagits ut i enlighet med den omtvistade förordningen. Företaget hävdade att situationen i detta fall skiljer sig från den som låg till grund för domen i målet Deichmann (23). Enligt Jinan Meide ogiltigförklarades den omtvistade förordningen i sin helhet, vilket innebär att den avlägsnades från unionens rättsordning med retroaktiv verkan, medan det i domen i målet Deichmann var så att åtgärderna ogiltigförklarades inom ramen för en begäran om förhandsavgörande. I domen i målet Deichmann fann dessutom domstolen att det inte framkommit någon omständighet som kunde påverka den slutgiltiga förordningens giltighet, under det att något sådant konstaterande inte gjorts i det aktuella fallet.

23

| (43) | Såsom förklaras i skäl 13 kan kommissionen i enlighet med fast rättspraxis (24) återuppta förfarandet vid exakt den punkt där rättsstridigheten skedde. I det aktuella fallet återupptog kommissionen undersökningen i syfte att korrigera de felaktigheter som konstaterats av tribunalen. I Deichmann-domen återupprepas i punkt 78 den allmänna tolkningen av artikel 10.1: ”Ordalydelsen i artikel 10.1 i förordning nr 384/96 innebär emellertid inte att förfarandet inte kan återupptas för det fall att giltighetstiden för de berörda antidumpningstullarna har löpt ut efter denna tidpunkt, såvitt dessa tullar återinförs så att de gäller under deras ursprungliga tillämpningsperiod [...]”. Tribunalens tolkning är allmän till sin natur och är därför tillämplig även på det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(43)

Såsom förklaras i skäl 13 kan kommissionen i enlighet med fast rättspraxis (24) återuppta förfarandet vid exakt den punkt där rättsstridigheten skedde. I det aktuella fallet återupptog kommissionen undersökningen i syfte att korrigera de felaktigheter som konstaterats av tribunalen. I Deichmann-domen återupprepas i punkt 78 den allmänna tolkningen av artikel 10.1: ”Ordalydelsen i artikel 10.1 i förordning nr 384/96 innebär emellertid inte att förfarandet inte kan återupptas för det fall att giltighetstiden för de berörda antidumpningstullarna har löpt ut efter denna tidpunkt, såvitt dessa tullar återinförs så att de gäller under deras ursprungliga tillämpningsperiod [...]”. Tribunalens tolkning är allmän till sin natur och är därför tillämplig även på det aktuella fallet.

24

| (44) | Jinan Meide hävdade även att kommissionen inte kan återinföra tullarna retroaktivt och menade därför att kommissionens uppmaning till de nationella tullmyndigheterna att avvakta offentliggörandet av den nya genomförandeförordningen om återinförande av tullarna innan de fattar beslut om återbetalning av tidigare uttagna tullar var ogrundad. Detta beror på att den omtvistade förordningen inte hade ogiltigförklarats endast partiellt utan till fullo, vilket innebär att den omtvistade förordningen aldrig existerat i rättsordningen. Jinan Meide menar att omständigheterna var annorlunda i Deichmann-målet och att kommissionen inte kan grunda sitt beslut i det aktuella fallet på konstaterandena i Deichmann-domen. Jinan Meide hävdade vidare att kommissionen urholkar det rättsliga skyddet för de parter som påverkas av unionens administrativa förfaranden genom att undergräva Europeiska unionens domstols auktoritet. I praktiken påstås kommissionens agerande innebära att det inte fanns någon mening med att väcka talan mot rättsstridiga åtgärder för en part som omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(44)

Jinan Meide hävdade även att kommissionen inte kan återinföra tullarna retroaktivt och menade därför att kommissionens uppmaning till de nationella tullmyndigheterna att avvakta offentliggörandet av den nya genomförandeförordningen om återinförande av tullarna innan de fattar beslut om återbetalning av tidigare uttagna tullar var ogrundad. Detta beror på att den omtvistade förordningen inte hade ogiltigförklarats endast partiellt utan till fullo, vilket innebär att den omtvistade förordningen aldrig existerat i rättsordningen. Jinan Meide menar att omständigheterna var annorlunda i Deichmann-målet och att kommissionen inte kan grunda sitt beslut i det aktuella fallet på konstaterandena i Deichmann-domen. Jinan Meide hävdade vidare att kommissionen urholkar det rättsliga skyddet för de parter som påverkas av unionens administrativa förfaranden genom att undergräva Europeiska unionens domstols auktoritet. I praktiken påstås kommissionens agerande innebära att det inte fanns någon mening med att väcka talan mot rättsstridiga åtgärder för en part som omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder.

| (45) | Jinan Meide menade vidare att den registrering som införts av kommissionen inte faller inom ramen för återupptagandet, eftersom domen inte innehåller några konstateranden som kan utgöra grund för en registrering. |
| --- | --- |

(45)

Jinan Meide menade vidare att den registrering som införts av kommissionen inte faller inom ramen för återupptagandet, eftersom domen inte innehåller några konstateranden som kan utgöra grund för en registrering.

| (46) | Skälen till registreringen i det aktuella fallet redovisas i skäl 23. Domstolen måste inte i detalj fastställa varje steg i antidumpningsförfarandet, eftersom kommissionen har rätt att besluta om det förfarande som följer på återupptagandet till följd av domstolens dom, i linje med relevant rättspraxis och bestämmelserna i grundförordningen, bland annat bestämmelserna rörande registrering. |
| --- | --- |

(46)

Skälen till registreringen i det aktuella fallet redovisas i skäl 23. Domstolen måste inte i detalj fastställa varje steg i antidumpningsförfarandet, eftersom kommissionen har rätt att besluta om det förfarande som följer på återupptagandet till följd av domstolens dom, i linje med relevant rättspraxis och bestämmelserna i grundförordningen, bland annat bestämmelserna rörande registrering.

| (47) | Vidare hävdade Jinan Meide att det inte finns någon rättslig grund för en registrering av import i det aktuella fallet, eftersom varken artikel 10.2, 10.4, 10.5, 11.4, 12.5 eller 13.3 i grundförordningen är tillämpliga i detta fall. Jinan Meide ansåg även att det inte fanns någon möjlighet till avvikelse från den allmänna principen om förbud mot retroaktiv verkan, eftersom inget av undantagen från den allmänna principen om förbud mot retroaktiv verkan kan anses vara tillämpliga i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(47)

Vidare hävdade Jinan Meide att det inte finns någon rättslig grund för en registrering av import i det aktuella fallet, eftersom varken artikel 10.2, 10.4, 10.5, 11.4, 12.5 eller 13.3 i grundförordningen är tillämpliga i detta fall. Jinan Meide ansåg även att det inte fanns någon möjlighet till avvikelse från den allmänna principen om förbud mot retroaktiv verkan, eftersom inget av undantagen från den allmänna principen om förbud mot retroaktiv verkan kan anses vara tillämpliga i det aktuella fallet.

| (48) | Såsom förklaras i detalj i skäl 23 är grunden för registrering artikel 14.5 i grundförordningen. I skäl 23 förklaras det vidare att villkoren i artikel 10.4 i den grundläggande antidumpningsförordningen inte är tillämpliga i det aktuella ärendet, eftersom syftet med registreringen inte är ett retroaktivt uttag av tullar utan att säkerställa åtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

(48)

Såsom förklaras i detalj i skäl 23 är grunden för registrering artikel 14.5 i grundförordningen. I skäl 23 förklaras det vidare att villkoren i artikel 10.4 i den grundläggande antidumpningsförordningen inte är tillämpliga i det aktuella ärendet, eftersom syftet med registreringen inte är ett retroaktivt uttag av tullar utan att säkerställa åtgärdernas effektivitet.

| (49) | Jinan Meide ansåg även att inga av uppgifterna från undersökningsperioden, dvs. perioden mellan den 1 januari och den 31 december 2011 fortfarande borde behandlas som konfidentiella med tanke på den tid som gått. Jinan Meide hävdade att tribunalen slagit fast, och vilket också bekräftats av domstolen, att en tidsperiod på fem år i sig är tillräcklig för att uppgifterna ska förlora sin karaktär av affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

(49)

Jinan Meide ansåg även att inga av uppgifterna från undersökningsperioden, dvs. perioden mellan den 1 januari och den 31 december 2011 fortfarande borde behandlas som konfidentiella med tanke på den tid som gått. Jinan Meide hävdade att tribunalen slagit fast, och vilket också bekräftats av domstolen, att en tidsperiod på fem år i sig är tillräcklig för att uppgifterna ska förlora sin karaktär av affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter.

| (50) | I artikel 19 i grundförordningen anges ingen tidsgräns för skyddet av konfidentiella uppgifter. Detta ligger i linje med artikel 6.5 i WTO:s antidumpningsavtal som inte heller innehåller någon tidsbegränsning och i vilken det specifikt föreskrivs att uppgifter för vilka det begärts konfidentiell behandling inte ska ”offentliggöras utan särskilt tillstånd av den part som lämnat dem”, utan angivande av någon tidsbegränsning. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(50)

I artikel 19 i grundförordningen anges ingen tidsgräns för skyddet av konfidentiella uppgifter. Detta ligger i linje med artikel 6.5 i WTO:s antidumpningsavtal som inte heller innehåller någon tidsbegränsning och i vilken det specifikt föreskrivs att uppgifter för vilka det begärts konfidentiell behandling inte ska ”offentliggöras utan särskilt tillstånd av den part som lämnat dem”, utan angivande av någon tidsbegränsning. Argumentet avvisas därför.

1.4   Omräkning av dumpningsmarginalen vad gäller Jinan Meide

Omräkning av dumpningsmarginalen vad gäller Jinan Meide

| (51) | Det erinras om att, såsom även anges i skäl 15, de delar av den omtvistade förordningen som bestridits men där invändningarna ogillades av tribunalen fortfarande är fullt giltiga. |
| --- | --- |

(51)

Det erinras om att, såsom även anges i skäl 15, de delar av den omtvistade förordningen som bestridits men där invändningarna ogillades av tribunalen fortfarande är fullt giltiga.

| (52) | Såsom fastställts i den ursprungliga undersökningen svarade produkttyperna utan motsvarighet för 28 % av Jinan Meides export under undersökningsperioden. 55 % av sökandens totala exportvolym ansågs vara direkt jämförbara produkttyper och för dessa fastställdes dumpningsmarginalen genom att normalvärdet beräknades antingen på grundval av den inhemska försäljningen för tillverkaren i det jämförbara landet vid normal handel, eller på grundval av ett konstruerat normalvärde. De övriga 17 % av den totala volymen ansågs vara liknande produkttyper och för dessa fastställdes dumpningsmarginalen genom en justering av normalvärdet (25). Sökanden bestred endast beräkningsmetoden för produkttyperna utan motsvarighet, vilka svarade för 28 % av Jinan Meides exportvolym. |
| --- | --- |

(52)

Såsom fastställts i den ursprungliga undersökningen svarade produkttyperna utan motsvarighet för 28 % av Jinan Meides export under undersökningsperioden. 55 % av sökandens totala exportvolym ansågs vara direkt jämförbara produkttyper och för dessa fastställdes dumpningsmarginalen genom att normalvärdet beräknades antingen på grundval av den inhemska försäljningen för tillverkaren i det jämförbara landet vid normal handel, eller på grundval av ett konstruerat normalvärde. De övriga 17 % av den totala volymen ansågs vara liknande produkttyper och för dessa fastställdes dumpningsmarginalen genom en justering av normalvärdet (25). Sökanden bestred endast beräkningsmetoden för produkttyperna utan motsvarighet, vilka svarade för 28 % av Jinan Meides exportvolym.

25

| (53) | Enligt tribunalen föreskrivs det i artikel 2.10 a i grundförordningen att det ska göras en justering för olikheter i den berörda produktens fysiska egenskaper och att justeringens belopp ska motsvara en skälig uppskattning av olikhetens marknadsvärde (26). I denna bestämmelse anges däremot inte hur en sådan skälig uppskattning ska göras. Tribunalen noterade vidare att det för att återställa symmetrin mellan normalvärdet för den likadana produkten och exportpriset på den berörda produkten enligt bestämmelsen inte krävs att det uppskattade justeringsbeloppet exakt återspeglar ett sådant värde på marknaden, utan endast att det utgör en skälig uppskattning. |
| --- | --- |

(53)

Enligt tribunalen föreskrivs det i artikel 2.10 a i grundförordningen att det ska göras en justering för olikheter i den berörda produktens fysiska egenskaper och att justeringens belopp ska motsvara en skälig uppskattning av olikhetens marknadsvärde (26). I denna bestämmelse anges däremot inte hur en sådan skälig uppskattning ska göras. Tribunalen noterade vidare att det för att återställa symmetrin mellan normalvärdet för den likadana produkten och exportpriset på den berörda produkten enligt bestämmelsen inte krävs att det uppskattade justeringsbeloppet exakt återspeglar ett sådant värde på marknaden, utan endast att det utgör en skälig uppskattning.

26

| (54) | Tribunalen konstaterade vidare att kommissionen har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning vad gäller bedömningen av en produkts normalvärde och bedömningen av de omständigheter som talar för att jämförelsen av normalvärdet och exportpriset är rättvisa, eftersom de vagt definierade begreppen om skäligt och rättvist fastställande som kommissionen ska tillämpa inom ramen för dessa bestämmelser bör konkretiseras av kommissionen i det enskilda fallet med hänsyn tagen till det relevanta ekonomiska sammanhanget (27). |
| --- | --- |

(54)

Tribunalen konstaterade vidare att kommissionen har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning vad gäller bedömningen av en produkts normalvärde och bedömningen av de omständigheter som talar för att jämförelsen av normalvärdet och exportpriset är rättvisa, eftersom de vagt definierade begreppen om skäligt och rättvist fastställande som kommissionen ska tillämpa inom ramen för dessa bestämmelser bör konkretiseras av kommissionen i det enskilda fallet med hänsyn tagen till det relevanta ekonomiska sammanhanget (27).

27

| (55) | Enligt sökanden grundade sig den omtvistade metoden på det felaktiga antagandet att marknadsvärdet på de fysiska olikheterna återspeglades i exportpriserna, trots att dessa exportpriser enligt kommissionens egna konstateranden åtminstone delvis återspeglade dumpningen. Sökanden hävdade vidare att metoden grundade sig på det felaktiga antagandet att exportpriserna på produkttyperna utan motsvarighet återspeglade en dumpningsnivå motsvarande den nivå som konstaterats för de produkttyper för vilka det fanns en direkt jämförbar produkttyp (”de direkt jämförbara produkttyperna”). Enligt sökanden är antagandet oskäligt och omöjligt att kontrollera (28). |
| --- | --- |

(55)

Enligt sökanden grundade sig den omtvistade metoden på det felaktiga antagandet att marknadsvärdet på de fysiska olikheterna återspeglades i exportpriserna, trots att dessa exportpriser enligt kommissionens egna konstateranden åtminstone delvis återspeglade dumpningen. Sökanden hävdade vidare att metoden grundade sig på det felaktiga antagandet att exportpriserna på produkttyperna utan motsvarighet återspeglade en dumpningsnivå motsvarande den nivå som konstaterats för de produkttyper för vilka det fanns en direkt jämförbar produkttyp (”de direkt jämförbara produkttyperna”). Enligt sökanden är antagandet oskäligt och omöjligt att kontrollera (28).

28

| (56) | Enligt tribunalen kan användningen av denna metod således ha haft en betydande inverkan på beräkningen av den dumpningsmarginal som fastställts för exporten av produkttyperna utan motsvarighet (29). |
| --- | --- |

(56)

Enligt tribunalen kan användningen av denna metod således ha haft en betydande inverkan på beräkningen av den dumpningsmarginal som fastställts för exporten av produkttyperna utan motsvarighet (29).

29

| (57) | Tribunalen konstaterade att för att dumpningsmarginalen ska kunna fastställas på ett skäligt och objektivt sätt måste beräkningen av normalvärdet för en viss produkttyp i princip grundas på oberoende uppgifter om just de exportpriser vars undervärdering kommissionen försöker att bedöma genom att fastställa normalvärdet (30). |
| --- | --- |

(57)

Tribunalen konstaterade att för att dumpningsmarginalen ska kunna fastställas på ett skäligt och objektivt sätt måste beräkningen av normalvärdet för en viss produkttyp i princip grundas på oberoende uppgifter om just de exportpriser vars undervärdering kommissionen försöker att bedöma genom att fastställa normalvärdet (30).

30

| (58) | Tribunalen konstaterade vidare att det dock inte visats att symmetrin mellan exportpriserna för produkttyperna utan motsvarighet och normalvärdet kunde återställas i enlighet med syftet med artikel 2.10 i grundförordningen om kommissionen använde en komponent som bestod av dessa priser för att korrigera normalvärdet, med vilka dessa priser jämförs. I synnerhet saknades det uppgift om att förhållandet mellan exportpriset på varje produkttyp utan motsvarighet och det genomsnittliga enhetspriset vid export på direkt jämförbara produkttyper korrekt återspeglade värdet av olikheterna i de fysiska egenskaperna mellan den sistnämnda kategorin av produkttyper och den aktuella produkttypen utan motsvarighet (31). |
| --- | --- |

(58)

Tribunalen konstaterade vidare att det dock inte visats att symmetrin mellan exportpriserna för produkttyperna utan motsvarighet och normalvärdet kunde återställas i enlighet med syftet med artikel 2.10 i grundförordningen om kommissionen använde en komponent som bestod av dessa priser för att korrigera normalvärdet, med vilka dessa priser jämförs. I synnerhet saknades det uppgift om att förhållandet mellan exportpriset på varje produkttyp utan motsvarighet och det genomsnittliga enhetspriset vid export på direkt jämförbara produkttyper korrekt återspeglade värdet av olikheterna i de fysiska egenskaperna mellan den sistnämnda kategorin av produkttyper och den aktuella produkttypen utan motsvarighet (31).

31

| (59) | Tribunalen konstaterade att i förevarande fall bygger den omtvistade metoden underförstått på antagandet att prisskillnaden motsvarar marknadsvärdet på de fysiska olikheterna hos samtliga produkttyper utan motsvarighet (32). Följaktligen innebär detta antagande således att den dumpningsmarginal som kan påverka priserna för vissa specifika produkttyper utan motsvarighet och exportpriserna för de direkt jämförbara produkttyperna ligger på samma nivå. I det motsatta fallet kan nämligen prisskillnaderna mellan de två aktuella kategorierna av produkttyper, åtminstone delvis, vara en följd av skillnaderna i dumpningsmarginalen och de kan således inte med tillräcklig tillförlitlighet endast anses återspegla olikheterna i de fysiska egenskaperna (33). |
| --- | --- |

(59)

Tribunalen konstaterade att i förevarande fall bygger den omtvistade metoden underförstått på antagandet att prisskillnaden motsvarar marknadsvärdet på de fysiska olikheterna hos samtliga produkttyper utan motsvarighet (32). Följaktligen innebär detta antagande således att den dumpningsmarginal som kan påverka priserna för vissa specifika produkttyper utan motsvarighet och exportpriserna för de direkt jämförbara produkttyperna ligger på samma nivå. I det motsatta fallet kan nämligen prisskillnaderna mellan de två aktuella kategorierna av produkttyper, åtminstone delvis, vara en följd av skillnaderna i dumpningsmarginalen och de kan således inte med tillräcklig tillförlitlighet endast anses återspegla olikheterna i de fysiska egenskaperna (33).

32

33

| (60) | Tribunalen konstaterade att det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i Europeiska unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, på vissa villkor kan användas som skälig grund för att fastställa normalvärdet. Så i syfte att göra en rättvis jämförelse kan en skälig uppskattning av marknadsvärdet på de fysiska egenskapernas olikheter utgöras – om det saknas andra tillgängliga uppgifter – av skillnaden mellan priset på produkttyperna utan motsvarighet och det genomsnittliga priset på den direkt jämförbara produkttypen hos en eller flera unionstillverkare (34). |
| --- | --- |

(60)

Tribunalen konstaterade att det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i Europeiska unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, på vissa villkor kan användas som skälig grund för att fastställa normalvärdet. Så i syfte att göra en rättvis jämförelse kan en skälig uppskattning av marknadsvärdet på de fysiska egenskapernas olikheter utgöras – om det saknas andra tillgängliga uppgifter – av skillnaden mellan priset på produkttyperna utan motsvarighet och det genomsnittliga priset på den direkt jämförbara produkttypen hos en eller flera unionstillverkare (34).

34

| (61) | Med användning av det tillvägagångssätt som beskrivits av tribunalen omräknade kommissionen dumpningsmarginalen för Jinan Meide vad gäller de omtvistade 28 procenten av dess export. Som normalvärde för dessa produkttyper utan motsvarighet som exporteras till EU av Jinan Meide använde kommissionen den europeiska industrins faktiska försäljningspriser för samma produkttyp. |
| --- | --- |

(61)

Med användning av det tillvägagångssätt som beskrivits av tribunalen omräknade kommissionen dumpningsmarginalen för Jinan Meide vad gäller de omtvistade 28 procenten av dess export. Som normalvärde för dessa produkttyper utan motsvarighet som exporteras till EU av Jinan Meide använde kommissionen den europeiska industrins faktiska försäljningspriser för samma produkttyp.

| (62) | Kommissionen noterade att det fanns en liten kvantitet kinesisk export (4,5 %) som kommissionen inte kunde matcha vare sig mot de produkttyper som såldes av den indiska tillverkaren eller de som såldes av unionsindustrin. Denna kvantitet utgörs av nischprodukter för vilka kommissionen inte fått någon specifik information vad gäller deras fysiska egenskaper. I brist på en bättre metod använde kommissionen därför det vägda indiska normalvärdet. Inverkan på den totala dumpningsmarginalen var ytterst liten. Kommissionen uppmanade den exporterande tillverkaren att lämna synpunkter på denna metod. Kommissionen uppmanade även denna exporterande tillverkare att lämna fullständiga uppgifter om dessa nischprodukters fysiska egenskaper och uppgift om närmast jämförbara produkttyp som exporteras till EU. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen noterade att det fanns en liten kvantitet kinesisk export (4,5 %) som kommissionen inte kunde matcha vare sig mot de produkttyper som såldes av den indiska tillverkaren eller de som såldes av unionsindustrin. Denna kvantitet utgörs av nischprodukter för vilka kommissionen inte fått någon specifik information vad gäller deras fysiska egenskaper. I brist på en bättre metod använde kommissionen därför det vägda indiska normalvärdet. Inverkan på den totala dumpningsmarginalen var ytterst liten. Kommissionen uppmanade den exporterande tillverkaren att lämna synpunkter på denna metod. Kommissionen uppmanade även denna exporterande tillverkare att lämna fullständiga uppgifter om dessa nischprodukters fysiska egenskaper och uppgift om närmast jämförbara produkttyp som exporteras till EU.

| (63) | Under dessa omständigheter är den omräknade dumpningsmarginalen för Jinan Meide 75,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Under dessa omständigheter är den omräknade dumpningsmarginalen för Jinan Meide 75,1 %.

2.   UTLÄMNANDE

UTLÄMNANDE

| (64) | Den 23 juni 2020 underrättade kommissionen alla berörda parter om ovanstående slutsatser på grundval av vilka den avsåg att föreslå ett återinförande av antidumpningstullen på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, som tillverkats av Jinan Meide, på grundval av de uppgifter som samlats in och lämnats in i samband med den ursprungliga undersökningen (det slutliga utlämnandet). |
| --- | --- |

(64)

Den 23 juni 2020 underrättade kommissionen alla berörda parter om ovanstående slutsatser på grundval av vilka den avsåg att föreslå ett återinförande av antidumpningstullen på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, som tillverkats av Jinan Meide, på grundval av de uppgifter som samlats in och lämnats in i samband med den ursprungliga undersökningen (det slutliga utlämnandet).

| (65) | Efter det slutliga utlämnandet hävdade Jinan Meide att inga av den europeiska industrins uppgifter från undersökningsperioden, dvs. perioden mellan den 1 januari och den 31 december 2011, fortfarande borde behandlas som konfidentiella med tanke på den tid som gått. Företaget begärde även att kommissionen skulle fråga den europeiska industrin om deras uppgifter fortfarande var att anse som konfidentiella. Jinan Meide hävdade att det inte fått tillräcklig tillgång till de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beräkningen. Enligt Jinan Meide borde alla uppgifter som använts för beräkningen lämnas ut till företaget. |
| --- | --- |

(65)

Efter det slutliga utlämnandet hävdade Jinan Meide att inga av den europeiska industrins uppgifter från undersökningsperioden, dvs. perioden mellan den 1 januari och den 31 december 2011, fortfarande borde behandlas som konfidentiella med tanke på den tid som gått. Företaget begärde även att kommissionen skulle fråga den europeiska industrin om deras uppgifter fortfarande var att anse som konfidentiella. Jinan Meide hävdade att det inte fått tillräcklig tillgång till de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beräkningen. Enligt Jinan Meide borde alla uppgifter som använts för beräkningen lämnas ut till företaget.

| (66) | Kommissionen har redan besvarat dessa synpunkter i skäl 50. I det aktuella fallet drog kommissionen slutsatsen att unionstillverkarna lämnat en god motivering till att de uppgifter som lämnats ursprungligen bör förbli konfidentiella. Jinan Meide begärde ett ingripande av förhörsombudet i denna fråga, men även förhörsombudet bekräftade att de uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i urvalet fortfarande var konfidentiella trots den tid som gått. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen har redan besvarat dessa synpunkter i skäl 50. I det aktuella fallet drog kommissionen slutsatsen att unionstillverkarna lämnat en god motivering till att de uppgifter som lämnats ursprungligen bör förbli konfidentiella. Jinan Meide begärde ett ingripande av förhörsombudet i denna fråga, men även förhörsombudet bekräftade att de uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i urvalet fortfarande var konfidentiella trots den tid som gått.

| (67) | En importör hävdade likaledes att kommissionen endast tillhandahållit begränsad information i det slutliga utlämnandet, på grundval av vilken det inte var möjligt för importörerna att återskapa beräkningsmetoden, vilket innebär att deras rätt till försvar inskränkts i det aktuella fallet och att kravet på en god förvaltning inte uppfyllts. |
| --- | --- |

(67)

En importör hävdade likaledes att kommissionen endast tillhandahållit begränsad information i det slutliga utlämnandet, på grundval av vilken det inte var möjligt för importörerna att återskapa beräkningsmetoden, vilket innebär att deras rätt till försvar inskränkts i det aktuella fallet och att kravet på en god förvaltning inte uppfyllts.

| (68) | Det erinras om att endast Jinan Meide erhöll ett fullständigt utlämnande av sin beräkningsmetod, eftersom denna innehöll känsliga uppgifter. Alla övriga parter erhöll det allmänna utlämnandet och det ytterligare utlämnandet som innehåller en förklaring av den metod som använts för dumpningsberäkningen. |
| --- | --- |

(68)

Det erinras om att endast Jinan Meide erhöll ett fullständigt utlämnande av sin beräkningsmetod, eftersom denna innehöll känsliga uppgifter. Alla övriga parter erhöll det allmänna utlämnandet och det ytterligare utlämnandet som innehåller en förklaring av den metod som använts för dumpningsberäkningen.

| (69) | Som svar på de uppgifter som utlämnats till företaget (se skäl 62) tillhandahöll Jinan Meide en förteckning över de mest jämförbara produkttyper som tillverkaren i det jämförbara landet Indien sålde på den inhemska marknaden för alla produkttyper utan motsvarighet som Jinan Meide exporterade till unionen. |
| --- | --- |

(69)

Som svar på de uppgifter som utlämnats till företaget (se skäl 62) tillhandahöll Jinan Meide en förteckning över de mest jämförbara produkttyper som tillverkaren i det jämförbara landet Indien sålde på den inhemska marknaden för alla produkttyper utan motsvarighet som Jinan Meide exporterade till unionen.

| (70) | Kommissionen bedömde Jinan Meides synpunkter och drog slutsatsen att de uppgifter som lämnats gjorde det möjligt att fastställa normalvärdet för alla produkttyper som Jinan Meide exporterade till unionen på grundval av de uppgifter som lämnats av tillverkaren i det jämförbara landet Indien. Det var därför inte längre nödvändigt att använde de uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i urvalet för att fastställa normalvärdet (se skäl 60). På denna grundval fastställde kommissionen en reviderad tullsats på 36 %. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen bedömde Jinan Meides synpunkter och drog slutsatsen att de uppgifter som lämnats gjorde det möjligt att fastställa normalvärdet för alla produkttyper som Jinan Meide exporterade till unionen på grundval av de uppgifter som lämnats av tillverkaren i det jämförbara landet Indien. Det var därför inte längre nödvändigt att använde de uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i urvalet för att fastställa normalvärdet (se skäl 60). På denna grundval fastställde kommissionen en reviderad tullsats på 36 %.

| (71) | Berörda parter lämnade ett antal synpunkter på den metod och den tullsats som det hänvisas till i skälen 61–63. Till följd av de ytterligare uppgifter som lämnades av Jinan Meide reviderades dock metoden. Dessa synpunkter blev därmed irrelevanta. |
| --- | --- |

(71)

Berörda parter lämnade ett antal synpunkter på den metod och den tullsats som det hänvisas till i skälen 61–63. Till följd av de ytterligare uppgifter som lämnades av Jinan Meide reviderades dock metoden. Dessa synpunkter blev därmed irrelevanta.

| (72) | Jinan Meide återupprepade även sina synpunkter rörande återupptagandet av detta ärende, nämligen att det retroaktiva införande av tullar, uppmaningen till tullmyndigheterna att inte återbetala/efterge de olagligen införda tullarna samt registreringen av Jinan Meides export till EU var olagliga. Även flera andra importörer lämnade samma synpunkter rörande retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

(72)

Jinan Meide återupprepade även sina synpunkter rörande återupptagandet av detta ärende, nämligen att det retroaktiva införande av tullar, uppmaningen till tullmyndigheterna att inte återbetala/efterge de olagligen införda tullarna samt registreringen av Jinan Meides export till EU var olagliga. Även flera andra importörer lämnade samma synpunkter rörande retroaktiv verkan.

| (73) | Kommissionen har redan behandlat denna fråga i skälen 21–48. Kommissionen ansåg att det inte är frågan om retroaktivt uttag av tullar, utan endast om ett fastställande av det tullbelopp som lagligen skulle tas ut för Jinan Meide alltsedan införandet av de ursprungliga åtgärderna. Begäran till tullmyndigheterna har dessutom till syfte att se till att antidumpningstullen tas ut på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen har redan behandlat denna fråga i skälen 21–48. Kommissionen ansåg att det inte är frågan om retroaktivt uttag av tullar, utan endast om ett fastställande av det tullbelopp som lagligen skulle tas ut för Jinan Meide alltsedan införandet av de ursprungliga åtgärderna. Begäran till tullmyndigheterna har dessutom till syfte att se till att antidumpningstullen tas ut på ett korrekt sätt.

| (74) | Flera importörer hävdade även att återupptagandet innebär att man kan ifrågasätta att domstolskontrollens effektivitet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(74)

Flera importörer hävdade även att återupptagandet innebär att man kan ifrågasätta att domstolskontrollens effektivitet i Europeiska unionen.

| (75) | Kommissionen har redan besvarat denna synpunkt i skäl 33. Domstolskontrollens effektivitet hindrar inte kommissionen från att återinföra antidumpningstullar till ett korrekt belopp i fall där det fortfarande finns en skyldighet att betala antidumpningstull i samband med genomförandet av EU-domstolarnas domar. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen har redan besvarat denna synpunkt i skäl 33. Domstolskontrollens effektivitet hindrar inte kommissionen från att återinföra antidumpningstullar till ett korrekt belopp i fall där det fortfarande finns en skyldighet att betala antidumpningstull i samband med genomförandet av EU-domstolarnas domar.

| (76) | Efter att ha granskat de synpunkter som inkommit från alla berörda parter rörande utlämnandet av den 23 juni 2020 sände kommissionen ett ytterligare utlämnande den 14 juli 2020 i vilket den underrättade berörda parter om sitt beslut om att ändra den metod som används för beräkningen av Jinan Meides antidumpningstull samt angav storleken på den reviderade tullsatsen. |
| --- | --- |

(76)

Efter att ha granskat de synpunkter som inkommit från alla berörda parter rörande utlämnandet av den 23 juni 2020 sände kommissionen ett ytterligare utlämnande den 14 juli 2020 i vilket den underrättade berörda parter om sitt beslut om att ändra den metod som används för beräkningen av Jinan Meides antidumpningstull samt angav storleken på den reviderade tullsatsen.

| (77) | Flera europeiska tillverkare lämnade synpunkter på den i skäl 69 nämnda förteckningen från Jinan Meide över de mest jämförbara produkttyper som tillverkaren i det jämförbara landet Indien sålde på den inhemska marknaden för alla produkttyper utan motsvarighet som Jinan Meide exporterade till unionen. Tillverkarna hävdade namnet på förteckningen var missvisande, eftersom produkttyperna inte var de mest jämförbara utan snarare produkter i en mycket lägre prisklass än Jinan Meides produkter som de påstods motsvara. De ansåg därför att den ledde till att beräkningen blev oriktig och inkorrekt och att dumpningsberäkningen snedvreds. Till stöd för detta argument hänvisade de till Jinan Meides prislista. |
| --- | --- |

(77)

Flera europeiska tillverkare lämnade synpunkter på den i skäl 69 nämnda förteckningen från Jinan Meide över de mest jämförbara produkttyper som tillverkaren i det jämförbara landet Indien sålde på den inhemska marknaden för alla produkttyper utan motsvarighet som Jinan Meide exporterade till unionen. Tillverkarna hävdade namnet på förteckningen var missvisande, eftersom produkttyperna inte var de mest jämförbara utan snarare produkter i en mycket lägre prisklass än Jinan Meides produkter som de påstods motsvara. De ansåg därför att den ledde till att beräkningen blev oriktig och inkorrekt och att dumpningsberäkningen snedvreds. Till stöd för detta argument hänvisade de till Jinan Meides prislista.

| (78) | Kommissionen instämde inte i detta argument. Den ansåg att den förteckning som tillhandahållits av Jinan Meide gav en rimlig bild av de mest jämförbara typerna. För övrigt har ingen berörd part inkommit med en annan förteckning över mer jämförbara produkttyper till stöd för sina påståenden. Hänvisningen till Jinan Meides prislista kan inte vara relevant i detta hänseende, eftersom Jinan Meides priser var påverkade av dumpningen och därför inte kan användas som referens. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen instämde inte i detta argument. Den ansåg att den förteckning som tillhandahållits av Jinan Meide gav en rimlig bild av de mest jämförbara typerna. För övrigt har ingen berörd part inkommit med en annan förteckning över mer jämförbara produkttyper till stöd för sina påståenden. Hänvisningen till Jinan Meides prislista kan inte vara relevant i detta hänseende, eftersom Jinan Meides priser var påverkade av dumpningen och därför inte kan användas som referens. Detta argument avvisades därför.

| (79) | Jinan Meide välkomnade användningen av uppgifter från det jämförbara landet för beräkningen av normalvärdet för produkttyperna utan motsvarighet, vilket också föreslagits av Jinan Meide. Jinan Meide föreslog dock att man för produkttyperna utan motsvarighet skulle justera det genomsnittliga indiska normalvärdet genom att använda kvoten mellan det genomsnittliga priset för unionstillverkarna i urvalet och produkttyperna utan motsvarighet. Jinan Meide hävdade vidare att denna metod var praktiskt genomförbar eftersom alla motsvarande produkttyper enligt företaget även såldes av unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(79)

Jinan Meide välkomnade användningen av uppgifter från det jämförbara landet för beräkningen av normalvärdet för produkttyperna utan motsvarighet, vilket också föreslagits av Jinan Meide. Jinan Meide föreslog dock att man för produkttyperna utan motsvarighet skulle justera det genomsnittliga indiska normalvärdet genom att använda kvoten mellan det genomsnittliga priset för unionstillverkarna i urvalet och produkttyperna utan motsvarighet. Jinan Meide hävdade vidare att denna metod var praktiskt genomförbar eftersom alla motsvarande produkttyper enligt företaget även såldes av unionstillverkarna i urvalet.

| (80) | Jinan Meides påstående är emellertid oriktigt. Det framgår av förteckningen över de produkttyper som såldes av unionstillverkarna i urvalet – vilken även Jinan Meide haft tillgång till – att många av de motsvarande produkttyperna inte såldes av unionstillverkarna i urvalet. Eftersom Jinan Meide tillhandahållit ytterligare uppgifter om de ursprungliga produkttyperna utan motsvarighet är det inte heller längre nödvändigt att använda de uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i urvalet för att fastställa normalvärdet (se skäl 70). Kommissionen fann därför att det inte var vare sig lämpligt eller nödvändigt att använda det metod som föreslagits av Jinan Meide. Jinan Meide har inte heller kunnat motivera sin begäran om ytterligare justeringar på grundval av den slutliga beräkningen. |
| --- | --- |

(80)

Jinan Meides påstående är emellertid oriktigt. Det framgår av förteckningen över de produkttyper som såldes av unionstillverkarna i urvalet – vilken även Jinan Meide haft tillgång till – att många av de motsvarande produkttyperna inte såldes av unionstillverkarna i urvalet. Eftersom Jinan Meide tillhandahållit ytterligare uppgifter om de ursprungliga produkttyperna utan motsvarighet är det inte heller längre nödvändigt att använda de uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i urvalet för att fastställa normalvärdet (se skäl 70). Kommissionen fann därför att det inte var vare sig lämpligt eller nödvändigt att använda det metod som föreslagits av Jinan Meide. Jinan Meide har inte heller kunnat motivera sin begäran om ytterligare justeringar på grundval av den slutliga beräkningen.

| (81) | En importör framförde på nytt sitt argument om att det inte gick att lämna synpunkter på den konkreta beräkningen eftersom importörerna inte fått tillgång till detaljerna i den beräkningsmetod som använts och begärde mer information om hur den tullsats som man slutligen kommit fram till beräknats för att därmed kunna lämna meningsfullare synpunkter. Importören återupprepade även sin synpunkt om återbetalningar av tullar som betalats på grundval av en ogiltigförklarad förordning innan registreringen. |
| --- | --- |

(81)

En importör framförde på nytt sitt argument om att det inte gick att lämna synpunkter på den konkreta beräkningen eftersom importörerna inte fått tillgång till detaljerna i den beräkningsmetod som använts och begärde mer information om hur den tullsats som man slutligen kommit fram till beräknats för att därmed kunna lämna meningsfullare synpunkter. Importören återupprepade även sin synpunkt om återbetalningar av tullar som betalats på grundval av en ogiltigförklarad förordning innan registreringen.

| (82) | Argumenten ovan har redan behandlats i skäl 68 och skälen 34–46. |
| --- | --- |

(82)

Argumenten ovan har redan behandlats i skäl 68 och skälen 34–46.

3.   ÅTGÄRDERNAS STORLEK

ÅTGÄRDERNAS STORLEK

| (83) | Eftersom den på nytt fastställda dumpningsmarginalen är lägre än skademarginalen bör antidumpningstullen, i enlighet med tillämpliga regler, fastställas till en nivå som motsvarar dumpningsnivån. Följaktligen uppgår den återinförda antidumpningstullen för Jinan Meide till följande:








  Företag | Dumpningsmarginal (i %) | Skademarginal (i %) | Tullsats (i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jinan Meide Castings Co., Ltd | 36,0 | 84,4 | 36,0 |

(83)

Eftersom den på nytt fastställda dumpningsmarginalen är lägre än skademarginalen bör antidumpningstullen, i enlighet med tillämpliga regler, fastställas till en nivå som motsvarar dumpningsnivån. Följaktligen uppgår den återinförda antidumpningstullen för Jinan Meide till följande:

Företag

Dumpningsmarginal (i %)

Skademarginal (i %)

Tullsats (i %)

Jinan Meide Castings Co., Ltd

36,0

84,4

36,0

| (84) | Den reviderade antidumpningstullen är tillämplig från och med dagen för ikraftträdandet av denna förordning. Såsom anges i skäl 21 i registreringsförordningen ska inga tullar högre än 39,2 % tas ut innan ikraftträdandet av denna förordning. Eftersom den antidumpningstull som denna undersökning lett till är lägre instrueras tullmyndigheterna att ta ut det lämpliga beloppet på import vad gäller Jinan Meide (dvs. 36,0 %) och att återbetala alla överskjutande belopp om eventuellt tagits ut hittills i enlighet med tillämplig tullagstiftning. |
| --- | --- |

(84)

Den reviderade antidumpningstullen är tillämplig från och med dagen för ikraftträdandet av denna förordning. Såsom anges i skäl 21 i registreringsförordningen ska inga tullar högre än 39,2 % tas ut innan ikraftträdandet av denna förordning. Eftersom den antidumpningstull som denna undersökning lett till är lägre instrueras tullmyndigheterna att ta ut det lämpliga beloppet på import vad gäller Jinan Meide (dvs. 36,0 %) och att återbetala alla överskjutande belopp om eventuellt tagits ut hittills i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

| (85) | I enlighet med artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(85)

I enlighet med artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska återbetalningar som sker till följd av en dom av Europeiska unionens domstol omfattas av en räntesats som motsvarar den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

Europeiska unionens officiella tidning

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (86) | På grundval av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att återinföra den slutgiltiga antidumpningstullen på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, utom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010 och 7307191020), med ursprung i Kina och tillverkade av Jinan Meide, till en tullsats på 36,0 %. |
| --- | --- |

(86)

På grundval av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att återinföra den slutgiltiga antidumpningstullen på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, utom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010 och 7307191020), med ursprung i Kina och tillverkade av Jinan Meide, till en tullsats på 36,0 %.

4.1   Åtgärdernas varaktighet

Åtgärdernas varaktighet

| (87) | Till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (35) av denna produkt, vilken ledde till införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, med ursprung i Kina och Thailand, bibehålls de antidumpningstullar som fastställdes i den ursprungliga undersökningen till den 24 juli 2024. |
| --- | --- |

(87)

Till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång (35) av denna produkt, vilken ledde till införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, med ursprung i Kina och Thailand, bibehålls de antidumpningstullar som fastställdes i den ursprungliga undersökningen till den 24 juli 2024.

35

| (88) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(88)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs från och med den 15 maj 2013 en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit, utom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010 och 7307191020), med ursprung i Kina och tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd (Taric-tilläggsnummer B336).

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av Jinan Meide ska vara 36,0 % (Taric-tilläggsnummer B336).

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Eventuella slutgiltiga antidumpningstullar som betalats av Jinan Meide i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2017/1146 och som går utöver den slutgiltiga antidumpningstull som fastställs i artikel 1 ska återbetalas eller efterges.

Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. Alla återbetalningar som skett efter tribunalens dom i mål T-650/17 Jinan Meide ska återkrävas av de myndigheter som gjorde återbetalningen upp till det belopp som fastställs i artikel 1.2.

Artikel 3

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska även tas ut på import som registrerats i enlighet med artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2019/1982 (36) om viss import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina som ska registreras efter det att undersökningen har återupptagits i syfte att genomföra domen av den 20 september 2019, i ärende T-650/17, med avseende på genomförandeförordning (EU) 2017/1146 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina, tillverkade av Jinan Meide Castings Co., Ltd

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på registrerad import av den produkt som beskrivs i artikel 1.1 och som tillverkats av Jinan Meide ska vara 36,0 %.

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 4

Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2019/1982, som ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 augusti 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 129, 14.5.2013, s. 1.

2

(3)  Mål T-424/13, Jinan Meide Castings Co. Ltd/rådet.

3

(4)  
  EUT C 398, 28.10.2016, s. 57.

4

(5)  
  EUT L 166, 29.6.2017, s. 23.

5

(6)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644.

6

(7)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51, ersatt av förordning (EU) 2016/1036.

7

(8)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 113.

8

(9)  De förenade målen 97, 193, 99 och 215/86 Asteris AE m.fl. och Grekland/kommissionen, REG 1988, s. 2181, punkterna 27 och 28.

9

(10)  Mål C-415-96, Spanien/kommissionen, REG 1998, s. I-6993, punkt 31; mål C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/rådet, REG 2000, s. I-8147, punkterna 80–85; mål T-301/01, Alitalia/kommissionen, REG 2008, s. II-1753, punkterna 99 och 142; de förenade målen T-267/08 och T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/kommissionen, REU 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

10

(11)  Mål C-415/96, Spanien/kommissionen, REG 1998, s. I-6993, punkt 31; mål C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/rådet, REG 2000, s. I-8147, punkterna 80–85.

11

(12)  Mål C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg REU 2018, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79 och mål C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, dom av den 19 juni 2019, punkt 58.

12

(13)  Mål T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, punkterna 333–342.

13

(14)  
  EUT C 403, 29.11.2019, s. 63.

14

(15)  
  EUT L 308, 29.11.2019, s. 77.

15

(16)  
  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

16

(17)  För ett liknande resonemang, se mål C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg och de domar som anges i punkt 62 i detta, nämligen C-351/04 Ikea Wholesale av den 27 september 2007, EU:C:2007:547, punkterna 66–69, och C-365/15 Wortmann av den 18 januari 2017 EU:C:2017:19, punkt 34.

17

(18)  Mål C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punkt 63 och där angiven rättspraxis.

18

(19)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 96.

19

(20)  Se mål C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, domstolens dom av den 15 mars 2018, punkt 70.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

22

(23)  Mål C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg REU 2018, ECLI:EU:C:2018:187.

23

(24)  Mål C-415-96, Spanien/kommissionen, REG 1998, s. I-6993, punkt 31; mål C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/rådet, REG 2000, s. I-8147, punkterna 80 till 85; mål T-301/01, Alitalia/kommissionen, REG 2008, s. II-1753, punkterna 99 och 142; de förenade målen T-267/08 och T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/kommissionen, REU 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

24

(25)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 65.

25

(26)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 49.

26

(27)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 50.

27

(28)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 54.

28

(29)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 66.

29

(30)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 74.

30

(31)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 77.

31

(32)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 79.

32

(33)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 82.

33

(34)  Tribunalens dom (femte avdelningen) av den 20 september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd/Europeiska kommissionen, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punkt 113.

34

(35)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1259 av den 24 juli 2019 om införande av en slutlig antidumpningstull på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn och gjutjärn med sfäroidiserad grafit med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, (EUT L 197, 25.7.2019, s. 2.)

35

(36)  
  EUT L 308, 29.11.2019, s. 77.

36

---

BESLUT

| 21.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 274/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1211

av den 20 augusti 2020

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

(delgivet med nr C(2020) 5802)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1185 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Lettland, Polen och Slovakien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1185 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Lettland, Polen och Slovakien.

| (2) | I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skyddszon och en övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning, och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Dessutom fastställs i artikel 15 i direktiv 2002/60/EG de åtgärder som ska vidtas om afrikansk svinpest har bekräftats hos viltlevande svin. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärderna för utrotning av sjukdomen i populationer av tamsvin och viltlevande svin. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skyddszon och en övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning, och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Dessutom fastställs i artikel 15 i direktiv 2002/60/EG de åtgärder som ska vidtas om afrikansk svinpest har bekräftats hos viltlevande svin. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärderna för utrotning av sjukdomen i populationer av tamsvin och viltlevande svin.

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1185 antogs har nya fall av afrikansk svinpest konstaterats hos viltlevande svin i Polen och hos tamsvin i Litauen, Polen och Slovakien. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1185 antogs har nya fall av afrikansk svinpest konstaterats hos viltlevande svin i Polen och hos tamsvin i Litauen, Polen och Slovakien.

| (4) | I augusti 2020 konstaterades två fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distrikten Głogów och Ostróda i Polen i områden som för närvarande förtecknas i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av de områden förtecknade i delarna II och III som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(4)

I augusti 2020 konstaterades två fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distrikten Głogów och Ostróda i Polen i områden som för närvarande förtecknas i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av de områden förtecknade i delarna II och III som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan.

| (5) | I augusti 2020 konstaterades dessutom två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i distriktet Przeworsk i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del III i den bilagan och som ligger i närheten av områden som förtecknas i delarna I och II i den bilagan. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som förtecknas i delarna I och II i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del III som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del III i stället för i delarna I och II i den bilagan. |
| --- | --- |

(5)

I augusti 2020 konstaterades dessutom två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i distriktet Przeworsk i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del III i den bilagan och som ligger i närheten av områden som förtecknas i delarna I och II i den bilagan. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som förtecknas i delarna I och II i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del III som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del III i stället för i delarna I och II i den bilagan.

| (6) | I augusti 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i kommunen Kaunas i Litauen i ett område som för närvarande förtecknas i del III i den bilagan och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Litauen som förtecknas i del II i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del III som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(6)

I augusti 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i kommunen Kaunas i Litauen i ett område som för närvarande förtecknas i del III i den bilagan och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Litauen som förtecknas i del II i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del III som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan.

| (7) | I augusti 2020 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i regionen Trebišov i Slovakien i ett område som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som förtecknas i del II i den bilagan bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(7)

I augusti 2020 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i regionen Trebišov i Slovakien i ett område som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som förtecknas i del II i den bilagan bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan.

| (8) | Efter dessa nyligen inträffade fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Polen och de nyligen inträffade utbrotten av den sjukdomen hos tamsvin i Litauen, Polen och Slovakien har regionaliseringen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(8)

Efter dessa nyligen inträffade fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Polen och de nyligen inträffade utbrotten av den sjukdomen hos tamsvin i Litauen, Polen och Slovakien har regionaliseringen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (9) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Litauen, Polen och Slovakien och tas med i förteckningarna i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen, vilket har skett i detta fall. Delarna I, II och III i den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Litauen, Polen och Slovakien och tas med i förteckningarna i delarna II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen, vilket har skett i detta fall. Delarna I, II och III i den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 augusti 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1185 av den 10 augusti 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 261, 11.8.2020, s. 55).

5

(6)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

6

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  Frontière avec la France, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- |

Rue Mersinhat à Florenville,

| La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- |

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Pāvilostas novad Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novad Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Chłopice, Rokietnica, część gminy wiejskiej Jarosław położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 1580R biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 77, a następnie na południe od drogi 1702R biegnącej do skrzyżowania z droga 1701R i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1701R biegnącą od skrzyżowania z drogą 1702R do południowej granicy gminy, część miasta Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94, część gminy Radymno położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Chłopice, Rokietnica, część gminy wiejskiej Jarosław położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 1580R biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 77, a następnie na południe od drogi 1702R biegnącej do skrzyżowania z droga 1701R i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1701R biegnącą od skrzyżowania z drogą 1702R do południowej granicy gminy, część miasta Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94, część gminy Radymno położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4, w powiecie jarosławskim,

| gminy Medyka, Orły, Stubno, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Medyka, Orły, Stubno, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gmina Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Cybinka, Ośno Lubuskie i Rzepin w powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Ośno Lubuskie i Rzepin w powiecie słubickim,

| gmina Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim. |
| --- |

gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim.

7.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Grekland

Följande områden i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| dans la province de Luxembourg:





  la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:





  La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- |

dans la province de Luxembourg:

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- |

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| Hosseuse, |
| --- |

Hosseuse,

| La Roquignole, |
| --- |

La Roquignole,

| Les Chanvières, |
| --- |

Les Chanvières,

| La Fosse du Loup, |
| --- |

La Fosse du Loup,

| Le Sart, |
| --- |

Le Sart,

| La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- |

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- |

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada, Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada, Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos, Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos, Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, Purda, Stawiguda, , Olsztynek, część gminy Świątki położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Gietrzwałd położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, Purda, Stawiguda, , Olsztynek, część gminy Świątki położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Gietrzwałd położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gminy Grunwald, Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Grunwald, Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka -Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka -Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| powiat zwoleński, |
| --- |

powiat zwoleński,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| gminy Nowodwór, Ułęż, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ułęż, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gmina Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Horyniec-Zdrój, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy i część gminy Cieszanów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy i część gminy Cieszanów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, część gminy Radymno położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, część gminy Radymno położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Bobrowice, Maszewo, część gminy Krosno Odrzańskie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Maszewo, część gminy Krosno Odrzańskie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a następnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part III,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie ,Lipovník, Silická Jablonica. |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie ,Lipovník, Silická Jablonica.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, część gminy Świątki położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Gietrzwałd położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, część gminy Świątki położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Pasłęka, część gminy Gietrzwałd położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze , Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze , Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość,, |
| --- |

powiat miejski Zamość,,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim,

| gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kłoczew, Stężyca i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Narol, Stary Dzików i część gminy Cieszanów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Narol, Stary Dzików i część gminy Cieszanów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 863, a następnie na zachód od drogi nr 863 biegnącej do miejscowości Lubliniec i dalej na zachód od drogi biegnącej przez Nowy Lubliniec do północnej granicy gminy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, część gminy Kuryłówka położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącej miejscowości Brzyska Wola – Dąbrowica - Ożanna do południowej granicy gminy w powiecie leżajskim,

| część gminy wiejskiej Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 1580R biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 77, a następnie na północ od drogi 1702R biegnącej do skrzyżowania z droga 1701R i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1701R biegnącą od skrzyżowania z drogą 1702R do południowej granicy gminy, część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Jarosław położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 1580R biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 77, a następnie na północ od drogi 1702R biegnącej do skrzyżowania z droga 1701R i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1701R biegnącą od skrzyżowania z drogą 1702R do południowej granicy gminy, część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 w powiecie jarosławskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa i Tryńcza w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa i Tryńcza w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Czerwieńsk, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Czerwieńsk, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Skąpe w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Skąpe w powiecie świebodzińskim,

| gmina Dąbie, część gminy Krosno Odrzańskie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gmina Dąbie, część gminy Krosno Odrzańskie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 29, a następnie przez drogę nr 29 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim. |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim.

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim. |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakien

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | In the district Košice okolie, the municipalities of Janík, Hosťovce, Chorváty, Turnianska Nová Ves, Turňa nad Bodvou, Žarnov, Peder, Drienovec, Moldava nad Bodvou, Mokrance, Rešica, Buzica, Čečejovce, Budulov , Dvorníky, Zádiel, Háj, Debraď, Jasov, Rudník, Veľká Ida, Paňovce, Cestice, Komárovce, Nižný Lánec, Hačava, Medzev, |
| --- | --- |

—

In the district Košice okolie, the municipalities of Janík, Hosťovce, Chorváty, Turnianska Nová Ves, Turňa nad Bodvou, Žarnov, Peder, Drienovec, Moldava nad Bodvou, Mokrance, Rešica, Buzica, Čečejovce, Budulov , Dvorníky, Zádiel, Háj, Debraď, Jasov, Rudník, Veľká Ida, Paňovce, Cestice, Komárovce, Nižný Lánec, Hačava, Medzev,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov. |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---