# Europeiska unionens C 290/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 290 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången29 november 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 290

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången29 november 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2006/C 290/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2006/C 290/2 | Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 290/3 | Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 42/2006 (ex NN 52/2006) – Poste Italiane – BancoPosta – Räntebärande avistakonton hos statskassan – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 290/4 | Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 20 |
| 2006/C 290/5 | Sammanfattande information om statligt stöd som beviljats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 290/6 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 290/7 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 290/8 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 290/9 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4474 – BC Partners/Techem) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 290/0 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  ) | 32 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2006/C 290/1

Eurons växelkurs

1

2006/C 290/2

Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  )

1

2

2006/C 290/3

Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 42/2006 (ex NN 52/2006) – Poste Italiane – BancoPosta – Räntebärande avistakonton hos statskassan – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

8

2006/C 290/4

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

20

2006/C 290/5

Sammanfattande information om statligt stöd som beviljats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (
  1
  )

1

23

2006/C 290/6

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

26

2006/C 290/7

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

27

2006/C 290/8

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  )

1

28

2006/C 290/9

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4474 – BC Partners/Techem) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

31

2006/C 290/0

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/1

---

Eurons växelkurs (1)

28 november 2006

(2006/C 290/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3147 |
| JPY | japansk yen | 152,99 |
| DKK | dansk krona | 7,4545 |
| GBP | pund sterling | 0,67625 |
| SEK | svensk krona | 9,0683 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5866 |
| ISK | isländsk krona | 91,71 |
| NOK | norsk krona | 8,2810 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5780 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,060 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 258,59 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6978 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8368 |
| RON | rumänsk leu | 3,4695 |
| SIT | slovensk tolar | 239,67 |
| SKK | slovakisk koruna | 35,641 |
| TRY | turkisk lira | 1,9470 |
| AUD | australisk dollar | 1,6861 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4863 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,2217 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9525 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0385 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 223,79 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,4510 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,3072 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3435 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 076,18 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7855 |
| PHP | filippinsk peso | 65,623 |
| RUB | rysk rubel | 34,6370 |
| THB | thailändsk baht | 47,772 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3147

JPY

japansk yen

152,99

DKK

dansk krona

7,4545

GBP

pund sterling

0,67625

SEK

svensk krona

9,0683

CHF

schweizisk franc

1,5866

ISK

isländsk krona

91,71

NOK

norsk krona

8,2810

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5780

CZK

tjeckisk koruna

28,060

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

258,59

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6978

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8368

RON

rumänsk leu

3,4695

SIT

slovensk tolar

239,67

SKK

slovakisk koruna

35,641

TRY

turkisk lira

1,9470

AUD

australisk dollar

1,6861

CAD

kanadensisk dollar

1,4863

HKD

Hongkongdollar

10,2217

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9525

SGD

singaporiansk dollar

2,0385

KRW

sydkoreansk won

1 223,79

ZAR

sydafrikansk rand

9,4510

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,3072

HRK

kroatisk kuna

7,3435

IDR

indonesisk rupiah

12 076,18

MYR

malaysisk ringgit

4,7855

PHP

filippinsk peso

65,623

RUB

rysk rubel

34,6370

THB

thailändsk baht

47,772

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/2

---

Informationförfarande – tekniska föreskrifter

(2006/C 290/02)

(Text av betydelse för EES)

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37; EGT L 217, 5.8.1998, s. 20)

Anmälningar av förslag till tekniska föreskrifter som kommissionen mottagit

| Hänvisning (1) | Titel | Status quo-perioden på tre månder går ut (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0568/P | Lagförslag om tillvägagångssätten för övervakning och mätning av intensitetsnivåerna i elektromagentiska fält med ursrpung i stationer för radiokommunikation | 26.1.2007 |
| 2006/0569/D | Förslag till en lag om införande av en kvot för biodrivmedel genom ändring av Förbundsrepubliken Tysklands immissionsskyddslag och om ändring av de energi- och elskatterättsliga föreskrifterna (Biokraftstoffquotengesetz – BioKraftQuG) | (4) |
| 2006/0570/E | Radioelektriskt gränssnitt IR-68 för sändare för radiosändning av ljud med moduleringsfrekvens i frekvensbandet 87,5-108 MHz | 29.1.2007 |
| 2006/0571/E | Förslag till förordning som delvis ändrar förordningen av den 27 juli 1999 om fastställande av villkor för brandsläckare installerade i fordon för transport av personer eller gods | 29.1.2007 |
| 2006/0572/E | Radioelektriskt gränssnitt IR-69 för sändare för digital markradiosändning av ljud (T-DAB) | 29.1.2007 |
| 2006/0573/E | Radioelektriskt gränssnitt IR-70 för sändare för radiosändning av analog television | 29.1.2007 |
| 2006/0574/E | Förslag till kungligt dekret om fastställande av säkerhetsföreskrifter och föroreningsförebyggande regler för fiskefartyg med en längd L på högst 24 meter | 29.1.2007 |
| 2006/0575/E | Radioelektriskt gränssnitt IR-71 för sändare för digital markradiosändning av television i UHF-bandet | 29.1.2007 |
| 2006/0576/E | Förslag till kungligt dekret om ändring av de teknisk-sanitära föreskrifterna för ätliga vegetabiliska oljor, godkända genom kungligt dekret 308/1983 av den 25 januari 1983 om de fysisk-kemiska egenskaperna hos raffinerad solrosolja | 29.1.2007 |
| 2006/0577/E | Radioelektriskt gränssnitt IR-95 för utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) i frekvensbandet 2,4 GHz | 29.1.2007 |
| 2006/0578/CZ | Förordning av den ...... 2006, med detaljerade bestämmelser om märkning av vissa andra mineraloljor | 29.1.2007 |
| 2006/0579/PL | Jordbruks- och landsbygdsministerns förslag till förordning om villkor, förfarande och metoder för utfärdande av tillstånd att införa en uppfödningsteknik som tidigare inte har tillämpats på polskt territorium | 29.1.2007 |

Hänvisning (1)

Titel

Status quo-perioden på tre månder går ut (2)

2006/0568/P

Lagförslag om tillvägagångssätten för övervakning och mätning av intensitetsnivåerna i elektromagentiska fält med ursrpung i stationer för radiokommunikation

26.1.2007

2006/0569/D

Förslag till en lag om införande av en kvot för biodrivmedel genom ändring av Förbundsrepubliken Tysklands immissionsskyddslag och om ändring av de energi- och elskatterättsliga föreskrifterna (Biokraftstoffquotengesetz – BioKraftQuG)

(4)

2006/0570/E

Radioelektriskt gränssnitt IR-68 för sändare för radiosändning av ljud med moduleringsfrekvens i frekvensbandet 87,5-108 MHz

29.1.2007

2006/0571/E

Förslag till förordning som delvis ändrar förordningen av den 27 juli 1999 om fastställande av villkor för brandsläckare installerade i fordon för transport av personer eller gods

29.1.2007

2006/0572/E

Radioelektriskt gränssnitt IR-69 för sändare för digital markradiosändning av ljud (T-DAB)

29.1.2007

2006/0573/E

Radioelektriskt gränssnitt IR-70 för sändare för radiosändning av analog television

29.1.2007

2006/0574/E

Förslag till kungligt dekret om fastställande av säkerhetsföreskrifter och föroreningsförebyggande regler för fiskefartyg med en längd L på högst 24 meter

29.1.2007

2006/0575/E

Radioelektriskt gränssnitt IR-71 för sändare för digital markradiosändning av television i UHF-bandet

29.1.2007

2006/0576/E

Förslag till kungligt dekret om ändring av de teknisk-sanitära föreskrifterna för ätliga vegetabiliska oljor, godkända genom kungligt dekret 308/1983 av den 25 januari 1983 om de fysisk-kemiska egenskaperna hos raffinerad solrosolja

29.1.2007

2006/0577/E

Radioelektriskt gränssnitt IR-95 för utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) i frekvensbandet 2,4 GHz

29.1.2007

2006/0578/CZ

Förordning av den ...... 2006, med detaljerade bestämmelser om märkning av vissa andra mineraloljor

29.1.2007

2006/0579/PL

Jordbruks- och landsbygdsministerns förslag till förordning om villkor, förfarande och metoder för utfärdande av tillstånd att införa en uppfödningsteknik som tidigare inte har tillämpats på polskt territorium

29.1.2007

Kommissionen vill rikta uppmärksamhet mot domen av den 30 april 1996 i fallet ”CIA Security” (fall C-194/94 – REG 1996n s. I-2201), i vilket domstolen fastslår att artiklarna 8 och 9 i direktiv 98/34/EG (f.d. 83/189/EEG) skall tolkas på så sätt att medborgare kan förlita sig på dem inför nationell rätt, och att den nationella domstolen måste avstå från att använda en teknisk föreskrift som inte har anmälts i enlighet med direktivet.

Denna dom är en bekräftelse av kommissionens meddelande av den 1 oktober 1986 (EGT C 245, 1.10.1986, s. 4).

Bristande kunskap om anmälningsskyldigheten medför således att berörda tekniska föreskrifter inte kan tillämpas, och kan därför inte anföras mot enskilda personer.

För mer information om anmälningsförfarandet kontakta:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| GD Näringsliv och industri, Unite C3 |
| B-1049 Bryssel |
| E-post: dir83-189-central@ec.europa.eu |

Europeiska kommissionen

GD Näringsliv och industri, Unite C3

B-1049 Bryssel

E-post: dir83-189-central@ec.europa.eu

Besök också följande sida: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/

Ytterligare upplysningar om dessa anmälningar kan erhållas från de nationella avdelningarna vars adresser anges nedan.

FÖRTECKNING ÖVER DE NATIONELLA MYNDIGHETER SOM HAR ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN AV DIREKTIV 98/34/EG

BELGIEN

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps |
| Tfn (32-2) 277 80 03 |
| Fax (32-2) 277 54 01 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be |
| Internet: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps

Tfn (32-2) 277 80 03

Fax (32-2) 277 54 01

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be

Internet: http://www.mineco.fgov.be

REPUBLIKEN TJECKIEN

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tfn (420) 224 907 123 |
| Fax (420) 224 914 990 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková |
| Tfn (420) 224 907 139 |
| Fax (420) 224 907 122 |
| E-post: ruzickova@unmz.cz |
| Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz |
| Internet: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tfn (420) 224 907 123

Fax (420) 224 914 990

E-post: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková

Tfn (420) 224 907 139

Fax (420) 224 907 122

E-post: ruzickova@unmz.cz

Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz

Internet: http://www.unmz.cz

DANMARK

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tfn (45) 35 46 63 66 (direktanknytning) |
| E-post: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tfn (45) 35 46 62 87 (direktanknytning) |
| Fax (45) 35 46 62 03 |
| E-post: bij@ebst.dk |
| Pernille Hjort Engstrøm |
| Head of Section |
| Tfn (45) 35 46 63 35 (direktanknytning) |
| E-post: phe@ebst.dk |
| Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk |
| Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tfn (45) 35 46 63 66 (direktanknytning)

E-post: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tfn (45) 35 46 62 87 (direktanknytning)

Fax (45) 35 46 62 03

E-post: bij@ebst.dk

Pernille Hjort Engstrøm

Head of Section

Tfn (45) 35 46 63 35 (direktanknytning)

E-post: phe@ebst.dk

Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk

Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer

TYSKLAND

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel |
| Tfn (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Internet: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel

Tfn (49-30) 20 14 63 53

Fax (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Internet: http://www.bmwa.bund.de

ESTLAND

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tfn (372) 6 256 405 |
| Fax (372) 6 313 029 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee |
| Internet: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tfn (372) 6 256 405

Fax (372) 6 313 029

E-post: karl.stern@mkm.ee

Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee

Internet: http://www.mkm.ee

GREKLAND

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Aten |
| Tfn (30) 210 696 98 63 |
| Fax (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Aten

Tfn (30) 210 696 98 63

Fax (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Aten |
| Evangelia Alexandri |
| Tfn (30) 210 212 03 01 |
| Fax (30) 210 228 62 19 |
| E-post: alex@elot.gr |
| Gemensam e-post: 83189in@elot.gr |
| Internet: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Aten

Evangelia Alexandri

Tfn (30) 210 212 03 01

Fax (30) 210 228 62 19

E-post: alex@elot.gr

Gemensam e-post: 83189in@elot.gr

Internet: http://www.elot.gr

SPANIEN

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres ”Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa |
| Tfn (34-91) 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez |
| Teknisk rådgivare |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Tfn (34-91) 379 84 64 |
| Fax (34-91) 379 84 01 |
| Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres ”Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa

Tfn (34-91) 379 83 32

Esther Pérez Peláez

Teknisk rådgivare

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Tfn (34-91) 379 84 64

Fax (34-91) 379 84 01

Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es

FRANKRIKE

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau |
| Tfn (33-1) 53 44 97 04 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard |
| Tfn (33-1) 53 44 97 05 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Gemensam e-post: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau

Tfn (33-1) 53 44 97 04

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard

Tfn (33-1) 53 44 97 05

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Gemensam e-post: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRLAND

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty |
| Tfn (353-1) 807 38 80 |
| Fax (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Internet: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty

Tfn (353-1) 807 38 80

Fax (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Internet: http://www.nsai.ie/

ITALIEN

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia |
| Tfn (39-06) 47 05 22 05 |
| Fax (39-06) 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni |
| Tfn (39-06) 47 05 26 69 |
| Fax (39-06) 47 88 78 05 |
| E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Internet: www.attivitaproduttive.gov.it |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia

Tfn (39-06) 47 05 22 05

Fax (39-06) 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni

Tfn (39-06) 47 05 26 69

Fax (39-06) 47 88 78 05

E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Internet: www.attivitaproduttive.gov.it

CYPERN

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tfn (357) 22 409310 |
| Fax (357) 22 754103 |
| Antonis Ioannou |
| Tfn (357) 22 409409 |
| Fax (357) 22 754103 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tfn (357) 22 409310

Fax (357) 22 754103

Antonis Ioannou

Tfn (357) 22 409409

Fax (357) 22 754103

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTLAND

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tfn (371) 7013230 |
| Fax (371) 7280882 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tfn (371) 7013236 |
| Tfn (371) 7013067 |
| Fax (371) 7280882 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Gemensam e-post: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tfn (371) 7013230

Fax (371) 7280882

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tfn (371) 7013236

Tfn (371) 7013067

Fax (371) 7280882

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Gemensam e-post: notification@em.gov.lv

LITAUEN

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene |
| Tfn (370) 5 2709347 |
| Fax (370) 5 2709367 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Internet: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene

Tfn (370) 5 2709347

Fax (370) 5 2709367

E-post: dir9834@lsd.lt

Internet: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat (statens energitjänst) |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann |
| Tfn (352) 46 97 46 1 |
| Fax (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Internet: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat (statens energitjänst)

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann

Tfn (352) 46 97 46 1

Fax (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Internet: http://www.see.lu

UNGERN

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tfn (36) 1 374 2873 |
| Fax (36) 1 473 1622 |
| E-post: notification@gkm.gov.hu |
| Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tfn (36) 1 374 2873

Fax (36) 1 473 1622

E-post: notification@gkm.gov.hu

Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tfn (356) 2124 2420 |
| Tfn (356) 2124 3282 |
| Fax (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Gemensam e-post: notification@msa.org.mt |
| Internet: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tfn (356) 2124 2420

Tfn (356) 2124 3282

Fax (356) 2124 2406

Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Gemensam e-post: notification@msa.org.mt

Internet: http://www.msa.org.mt

NEDERLÄNDERNA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide |
| Tfn (31-50) 5 23 21 34 |
| Hennie Boekema |
| Tfn (31-50) 5 23 21 35 |
| Tineke Elzer |
| Tfn (31-50) 5 23 21 33 |
| Fax (31-50) 5 23 21 59 |
| Gemensam e-post: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide

Tfn (31-50) 5 23 21 34

Hennie Boekema

Tfn (31-50) 5 23 21 35

Tineke Elzer

Tfn (31-50) 5 23 21 33

Fax (31-50) 5 23 21 59

Gemensam e-post:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ÖSTERRIKE

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm |
| Tfn (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Internet: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm

Tfn (43-1) 711 00 58 96

Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Internet: http://www.bmwa.gv.at

POLEN

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-570 Warszawa |
| Barbara H. Kozłowska |
| Tfn (48) 22 693 54 07 |
| Fax (48) 22 693 40 25 |
| E-post: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Agata Gągor |
| Tfn (48) 22 693 56 90 |
| Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-570 Warszawa

Barbara H. Kozłowska

Tfn (48) 22 693 54 07

Fax (48) 22 693 40 25

E-post: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Agata Gągor

Tfn (48) 22 693 56 90

Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires |
| Tfn (351-21) 294 82 36/81 00 |
| Fax (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt |
| Internet: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires

Tfn (351-21) 294 82 36/81 00

Fax (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt

Internet: http://www.ipq.pt

SLOVENIEN

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar |
| Tfn (386) 1 478 3041 |
| Fax (386) 1 478 3098 |
| E-post: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar

Tfn (386) 1 478 3041

Fax (386) 1 478 3098

E-post: contact@sist.si

SLOVAKIEN

| Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tfn (421) 2 5249 3521 |
| Fax (421) 2 5249 1050 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tfn (421) 2 5249 3521

Fax (421) 2 5249 1050

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

FINLAND

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Besöksadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| och |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postadress: |
| PB 32 |
| FIN-00023 Statsrådet |
| Leila Orava |
| Tfn (358-9) 1606 46 86 |
| Fax (358-9) 1606 46 22 |
| E-post: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper |
| Tfn (358-9) 1606 46 48 |
| Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Internet: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Besöksadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

och

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postadress:

PB 32

FIN-00023 Statsrådet

Leila Orava

Tfn (358-9) 1606 46 86

Fax (358-9) 1606 46 22

E-post: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper

Tfn (358-9) 1606 46 48

Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Internet: http://www.ktm.fi

SVERIGE

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson |
| Tfn (46-8) 690 48 82/00 |
| Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Gemensam e-post: 9834@kommers.se |
| Internet: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson

Tfn (46-8) 690 48 82/00

Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Gemensam e-post: 9834@kommers.se

Internet: http://www.kommers.se

STORBRITANNIEN

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb |
| Tfn (44-20) 72 15 14 88 |
| Fax (44-20) 72 15 13 40 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Internet: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb

Tfn (44-20) 72 15 14 88

Fax (44-20) 72 15 13 40

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk

Internet: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer |
| Tfn (32-2) 286 18 61 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma |
| Tfn (32) 2 286 18 71 |
| Fax (32) 2 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Internet: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer

Tfn (32-2) 286 18 61

Fax (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma

Tfn (32) 2 286 18 71

Fax (32) 2 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Internet: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne |
| Tfn (32-2) 286 17 49 |
| Fax (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Internet: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne

Tfn (32-2) 286 17 49

Fax (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Internet: http://www.efta.int

TURKIET

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert |
| Tfn (90-312) 212 58 98 |
| Fax (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Internet: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert

Tfn (90-312) 212 58 98

Fax (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Internet: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  År – registreringsnummer – ursprungsmedlemsstat.

(2)  Period under vilken projektet inte kan antas.

(3)  Ingen status quo-period, eftersom kommissionen godtagit den anmälande medlemsstatens motivering för särskild ordning.

(4)  Ingen status quo-period, på grund av tekniska specifikationer eller andra krav eller föreskrifter för tjänster som har att göra med skattemässiga eller finansiella åtgärder i enlighet med artikel 1.11, andra stycket, tredje strecksatsen i direktiv 98/34/EG.

(5)  Informationsproceduren avslutad.

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/8

---

STATLIGT STÖD – ITALIEN

Statligt stöd C 42/2006 (ex NN 52/2006)

Poste Italiane – BancoPosta

Räntebärande avistakonton hos statskassan

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(2006/C 290/03)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse av den 26 september 2006, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Kommissionen har beslutat att inte göra invändningar mot vissa övriga stödåtgärder, i enlighet med vad som beskrivs i den skrivelse som följer på denna sammanfattning.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Direktoratet statligt stöd II |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Direktoratet statligt stöd II

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax: (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Italien. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

| (1) | Den 30 december 2005 sände Associazione Bancaria Italiana (ABI) information till kommissionen om olika stödåtgärder som gynnar bankverksamheten i Poste Italiane SpA (PI) (1). Dessa verksamheter drivs genom en fullt integrerad avdelning i PI, kallad BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 december 2005 sände Associazione Bancaria Italiana (ABI) information till kommissionen om olika stödåtgärder som gynnar bankverksamheten i Poste Italiane SpA (PI) (1). Dessa verksamheter drivs genom en fullt integrerad avdelning i PI, kallad BancoPosta.

| (2) | Enligt ABI deponeras de medel som sätts in på BancoPostas kunders avistakonton hos det italienska ekonomi- och finansministeriet. Deponeringen ger PI en ränta på ungefär 4 %, medan avistakonton ges en ränta på 1 % hos BancoPosta. Räntespridningen mellan inlånings- och utlåningsräntan (2) blir då högre än motsvarande ”marknadsspridning” och utgör därmed statligt stöd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt ABI deponeras de medel som sätts in på BancoPostas kunders avistakonton hos det italienska ekonomi- och finansministeriet. Deponeringen ger PI en ränta på ungefär 4 %, medan avistakonton ges en ränta på 1 % hos BancoPosta. Räntespridningen mellan inlånings- och utlåningsräntan (2) blir då högre än motsvarande ”marknadsspridning” och utgör därmed statligt stöd.

1.   BEDÖMNING

| (3) | De medel som satts in på BancoPostas kunders avistakonton deponeras hos ekonomi- och finansministeriet (statskassan) och Cassa depositi e Prestiti (CDP). |
| --- | --- |

(3)

De medel som satts in på BancoPostas kunders avistakonton deponeras hos ekonomi- och finansministeriet (statskassan) och Cassa depositi e Prestiti (CDP).

| (4) | Fram till slutet av 2004 reglerades postväsendets avistakonton i huvudsak av en lag från 1917, som ändrades genom dekret 822 av den 22 november 1945. I lagen fastställdes att de medel som sattes in på PI/BancoPostas kunders avistakonton skulle deponeras på ett konto med en ränta som motsvarade den ränta CDP fick genom sin finansieringverksamhet minus 15 hundradels procentenheter. |
| --- | --- |

(4)

Fram till slutet av 2004 reglerades postväsendets avistakonton i huvudsak av en lag från 1917, som ändrades genom dekret 822 av den 22 november 1945. I lagen fastställdes att de medel som sattes in på PI/BancoPostas kunders avistakonton skulle deponeras på ett konto med en ränta som motsvarade den ränta CDP fick genom sin finansieringverksamhet minus 15 hundradels procentenheter.

| (5) | Sedan 2005 regleras räntan genom lag nr 266 av den 23 december 2005. I lagen föreskrivs att den ränta som betalas till PI/BancoPosta fastställs av ekonomi- och finansministeriet och PI/BancoPosta i enlighet med marknadsparametrarna. Ett avtal ingicks mellan ministeriet och PI/BancoPosta den 23 februari 2006, som innehåller konkreta mekanismer för fastställandet av räntesatser under en treårsperiod som inleddes 2005. |
| --- | --- |

(5)

Sedan 2005 regleras räntan genom lag nr 266 av den 23 december 2005. I lagen föreskrivs att den ränta som betalas till PI/BancoPosta fastställs av ekonomi- och finansministeriet och PI/BancoPosta i enlighet med marknadsparametrarna. Ett avtal ingicks mellan ministeriet och PI/BancoPosta den 23 februari 2006, som innehåller konkreta mekanismer för fastställandet av räntesatser under en treårsperiod som inleddes 2005.

| (6) | Räntesatsen för 2005 är ungefär 3,9 %. |
| --- | --- |

(6)

Räntesatsen för 2005 är ungefär 3,9 %.

| (7) | De räntor som betalas till PI/BancoPosta består av statliga medel. De låneräntor som erbjuds PI/BancoPosta är selektiva. Vidare konkurrerar PI med banker och finansiella operatörer som erbjuder produkter som i stor utsträckning är utbytbara mot PI:s produkter. Det förekommer handel mellan medlemsstaterna inom posttjänste- och den finansiella tjänstesektorn. Utlåningsräntan stärker PI:s ställning i förhållande till post- och bankföretag som konkurrerar på marknaderna inom gemenskapen. Stödordningen kan därför påverka handeln och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(7)

De räntor som betalas till PI/BancoPosta består av statliga medel. De låneräntor som erbjuds PI/BancoPosta är selektiva. Vidare konkurrerar PI med banker och finansiella operatörer som erbjuder produkter som i stor utsträckning är utbytbara mot PI:s produkter. Det förekommer handel mellan medlemsstaterna inom posttjänste- och den finansiella tjänstesektorn. Utlåningsräntan stärker PI:s ställning i förhållande till post- och bankföretag som konkurrerar på marknaderna inom gemenskapen. Stödordningen kan därför påverka handeln och snedvrida konkurrensen.

| (8) | För att utgöra statligt stöd skall en stödåtgärd också ge stödmottagarna en fördel. I detta ärende kan en fördel bara härledas från utlåningsräntan. |
| --- | --- |

(8)

För att utgöra statligt stöd skall en stödåtgärd också ge stödmottagarna en fördel. I detta ärende kan en fördel bara härledas från utlåningsräntan.

| (9) | Den låneränta som staten betalar ger en ekonomisk fördel om den är högre än den ränta som PI/BancoPosta skulle ha fått på marknadsvillkor hos en privat låntagare för de deponerade medlen i relation till deras art och storlek. |
| --- | --- |

(9)

Den låneränta som staten betalar ger en ekonomisk fördel om den är högre än den ränta som PI/BancoPosta skulle ha fått på marknadsvillkor hos en privat låntagare för de deponerade medlen i relation till deras art och storlek.

| (10) | Bedömningen måste följaktligen delas upp i två delar: de stödåtgärder som var tillämpliga till och med 2004 och de stödåtgärder som är tillämpliga från och med 2005. |
| --- | --- |

(10)

Bedömningen måste följaktligen delas upp i två delar: de stödåtgärder som var tillämpliga till och med 2004 och de stödåtgärder som är tillämpliga från och med 2005.

Från och med 2005

| (11) | Från 2005 deponeras de medel som sätts in på PI/BancoPostas kunders avistakonton uteslutande hos statskassan. Enligt de italienska myndigheterna fastställs låneräntan nu i enlighet med marknadsparametrarna, med hänvisning till ett vägt genomsnitt på avkastningen på statspapper som löper på 30 år (80 %), 10 år (10 %), och 12-månaders statsobligationer (10 %). Den ränta på statspapper och statsobligationer som används vid beräkningen revideras var fjortonde dag. Om räntorna märkbart ändras (t.ex. en ändring i förhållandet mellan lång- och kortfristiga räntor) har PI möjlighet att revidera beräkningsmekanismen. |
| --- | --- |

(11)

Från 2005 deponeras de medel som sätts in på PI/BancoPostas kunders avistakonton uteslutande hos statskassan. Enligt de italienska myndigheterna fastställs låneräntan nu i enlighet med marknadsparametrarna, med hänvisning till ett vägt genomsnitt på avkastningen på statspapper som löper på 30 år (80 %), 10 år (10 %), och 12-månaders statsobligationer (10 %). Den ränta på statspapper och statsobligationer som används vid beräkningen revideras var fjortonde dag. Om räntorna märkbart ändras (t.ex. en ändring i förhållandet mellan lång- och kortfristiga räntor) har PI möjlighet att revidera beräkningsmekanismen.

| (12) | Den höga vikten av långfristiga instrument berättigas enligt de italienska myndigheterna av att medlen i huvudsak är av långfristigt slag. De italienska myndigheterna anser att låneräntan inte ger PI/BancoPosta någon fördel. |
| --- | --- |

(12)

Den höga vikten av långfristiga instrument berättigas enligt de italienska myndigheterna av att medlen i huvudsak är av långfristigt slag. De italienska myndigheterna anser att låneräntan inte ger PI/BancoPosta någon fördel.

| (13) | Kommissionen anser att marknadsräntan normalt skall fastställas mot bakgrund av den ränta en privat låntagare skulle vara beredd att betala PI för de deponerade medlen i relation till deras art och storlek. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen anser att marknadsräntan normalt skall fastställas mot bakgrund av den ränta en privat låntagare skulle vara beredd att betala PI för de deponerade medlen i relation till deras art och storlek.

| (14) | Det skall i detta skede påpekas att PI/BancoPostas deposition i statskassan placeras på ett avistakonto. Det är statskassan, och inte PI, som täcker den likviditetsrisk som är kopplad till depositionerna. Vidare används medlen på statskassans avistakonto nu för att finansiera ordinarie budgetbehov. |
| --- | --- |

(14)

Det skall i detta skede påpekas att PI/BancoPostas deposition i statskassan placeras på ett avistakonto. Det är statskassan, och inte PI, som täcker den likviditetsrisk som är kopplad till depositionerna. Vidare används medlen på statskassans avistakonto nu för att finansiera ordinarie budgetbehov.

| (15) | Det är inte säkert att det alternativa finansieringsredskap som de italienska myndigheterna skulle använda, om de blev tvungna att ersätta de insatta medlen från PI/BancoPosta, i huvudsak skulle bestå av långfristiga åtaganden. De italienska myndigheterna insisterar på att den nyliga ökningen av medel på PI/BancoPostas kunders konton bekräftar att medlen utgör stabila resurser för statskassan, men faktum är att de medel som ställts till förfogande för CDP och statskassan har varierat kraftigt under åren. |
| --- | --- |

(15)

Det är inte säkert att det alternativa finansieringsredskap som de italienska myndigheterna skulle använda, om de blev tvungna att ersätta de insatta medlen från PI/BancoPosta, i huvudsak skulle bestå av långfristiga åtaganden. De italienska myndigheterna insisterar på att den nyliga ökningen av medel på PI/BancoPostas kunders konton bekräftar att medlen utgör stabila resurser för statskassan, men faktum är att de medel som ställts till förfogande för CDP och statskassan har varierat kraftigt under åren.

| (16) | På grund av PI/BancoPostas särskilda situation, som innebär att det enligt lag är skyldigt att hos staten deponera de medel som finns på kundernas avistakonton, kan det heller inte uteslutas att det inte skulle vara möjligt att införa ett marknadsalternativ. Under dessa förhållanden måste kommissionen fastställa PI/BancoPostas kostnad för att förvalta detta konto (vilket bör kunna genomföras med ett effektivt analytiskt räkenskapssystem) med tillägg av en rimlig vinstmarginal. Detta belopp skulle utgöra en tillfälligt upprättad marknadsränta. |
| --- | --- |

(16)

På grund av PI/BancoPostas särskilda situation, som innebär att det enligt lag är skyldigt att hos staten deponera de medel som finns på kundernas avistakonton, kan det heller inte uteslutas att det inte skulle vara möjligt att införa ett marknadsalternativ. Under dessa förhållanden måste kommissionen fastställa PI/BancoPostas kostnad för att förvalta detta konto (vilket bör kunna genomföras med ett effektivt analytiskt räkenskapssystem) med tillägg av en rimlig vinstmarginal. Detta belopp skulle utgöra en tillfälligt upprättad marknadsränta.

| (17) | Sammanfattningsvis, finns det tvivel om hur man mest relevant skall fastställa en rimlig marknadsränta för den ränta som staten skall betala till PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(17)

Sammanfattningsvis, finns det tvivel om hur man mest relevant skall fastställa en rimlig marknadsränta för den ränta som staten skall betala till PI/BancoPosta.

| (18) | Om det ränteberäkningssystem som tillämpats från och med 2005 har gett upphov till statligt stöd, gäller normalt att dessa stöd






  — | skall bedömas som nya stöd, |
| --- | --- | --- |

(18)

Om det ränteberäkningssystem som tillämpats från och med 2005 har gett upphov till statligt stöd, gäller normalt att dessa stöd

—

skall bedömas som nya stöd,

| — | är olagliga, då den relevanta lagen och avtalet har genomförts genom ett ministerdekret i strid med artikel 88.3 i fördraget, |
| --- | --- |

—

är olagliga, då den relevanta lagen och avtalet har genomförts genom ett ministerdekret i strid med artikel 88.3 i fördraget,

| — | inte förefaller vara förenliga med EG-fördraget. |
| --- | --- |

—

inte förefaller vara förenliga med EG-fördraget.

Perioden innan 2005

| (19) | Fram till slutet av 2004 är det system som använts för att fastställa låneräntan ett befintligt stöd, om det alls utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(19)

Fram till slutet av 2004 är det system som använts för att fastställa låneräntan ett befintligt stöd, om det alls utgör statligt stöd.

| (20) | Statens räntor för medel som överförts från PI/BancoPostas kunders konton fastställdes till och med slutet av 2004 i huvudsak enligt en lag från 1917, som ändrades 1945. |
| --- | --- |

(20)

Statens räntor för medel som överförts från PI/BancoPostas kunders konton fastställdes till och med slutet av 2004 i huvudsak enligt en lag från 1917, som ändrades 1945.

| (21) | Den stödåtgärd som tillämpades fram till slutet på 2004 skall, om det alls var ett stöd, klassificeras som befintligt stöd enligt artikel 1 b, i, iv och v i procedurförordningen (3). |
| --- | --- |

(21)

Den stödåtgärd som tillämpades fram till slutet på 2004 skall, om det alls var ett stöd, klassificeras som befintligt stöd enligt artikel 1 b, i, iv och v i procedurförordningen (3).

| (22) | Stödåtgärden upphörde senast den 31 december 2004 som en (retroaktiv) följd av lag nr. 266 av den 23 december 2005. Det finns därför ingen anledning att föreslå lämpliga åtgärder enligt innebörden i artikel 18 i procedurförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Stödåtgärden upphörde senast den 31 december 2004 som en (retroaktiv) följd av lag nr. 266 av den 23 december 2005. Det finns därför ingen anledning att föreslå lämpliga åtgärder enligt innebörden i artikel 18 i procedurförordningen.

2.   SLUTSATS

| (23) | Kommissionen har beslutat att de räntor staten betalat PI/BancoPosta fram till och med slutet av 2004 skall anses vara befintligt stöd, om det alls utgör stöd. Då stödåtgärden upphörde att gälla i slutet av 2004 finns det ingen anledning att föreslå lämpliga åtgärder enligt innebörden i artikel 18 i procedurförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen har beslutat att de räntor staten betalat PI/BancoPosta fram till och med slutet av 2004 skall anses vara befintligt stöd, om det alls utgör stöd. Då stödåtgärden upphörde att gälla i slutet av 2004 finns det ingen anledning att föreslå lämpliga åtgärder enligt innebörden i artikel 18 i procedurförordningen.

| (24) | Vad gäller systemet för fastställande av den räntesats som skall tillämpas på de medel som deponerats hos statskassan från 2005 uppmanar kommissionen Italien att i enlighet med förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och inom ramen för förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget, inkomma med sina synpunkter och tillhandahålla alla nödvändiga upplysningar för bedömningen av stödåtgärden. För bedömningen och för att fastställa den eventuella marknadsräntan för ovan nämnda deposition, krävs följande upplysningar:






  — | Fastställande av ett liknande finansieringsinstrument för staten med hänsyn tagen till varaktighet, garantinivå, depositionens likviditet och användningen av de deponerade medlen. |
| --- | --- | --- |

(24)

Vad gäller systemet för fastställande av den räntesats som skall tillämpas på de medel som deponerats hos statskassan från 2005 uppmanar kommissionen Italien att i enlighet med förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och inom ramen för förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget, inkomma med sina synpunkter och tillhandahålla alla nödvändiga upplysningar för bedömningen av stödåtgärden. För bedömningen och för att fastställa den eventuella marknadsräntan för ovan nämnda deposition, krävs följande upplysningar:

—

Fastställande av ett liknande finansieringsinstrument för staten med hänsyn tagen till varaktighet, garantinivå, depositionens likviditet och användningen av de deponerade medlen.

| — | Fastställande av den ränta en privat investerare skulle erbjuda och som en privat långivare skulle godta för ett sådant jämförbart instrument. |
| --- | --- |

—

Fastställande av den ränta en privat investerare skulle erbjuda och som en privat långivare skulle godta för ett sådant jämförbart instrument.

| — | Det/de alternativa finansieringsverktyg som de italienska myndigheterna skulle ha använt om de skulle ha ersatt de medel som överförts från PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

—

Det/de alternativa finansieringsverktyg som de italienska myndigheterna skulle ha använt om de skulle ha ersatt de medel som överförts från PI/BancoPosta.

| — | Marknadsräntorna under 2005 och 2006. De särskilda satserna för de eventuella enskilda komponenterna (kort, medellång och lång frist) i den samlade räntan. |
| --- | --- |

—

Marknadsräntorna under 2005 och 2006. De särskilda satserna för de eventuella enskilda komponenterna (kort, medellång och lång frist) i den samlade räntan.

| — | Beskrivning av de årliga kostnaderna för insamling och deponering av medel från PI/BancoPostas kunders konton. Exakta uppgifter från det analytiska räkenskapssystemet för 2005 (fasta priser) och 2006 (budgeterade belopp). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av de årliga kostnaderna för insamling och deponering av medel från PI/BancoPostas kunders konton. Exakta uppgifter från det analytiska räkenskapssystemet för 2005 (fasta priser) och 2006 (budgeterade belopp).

| — | En värdering med en rimlig vinstmarginal för genomförandet av ovan nämnda verksamhet. |
| --- | --- |

—

En värdering med en rimlig vinstmarginal för genomförandet av ovan nämnda verksamhet.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”La Commissione desidera informare l'Italia che, avendo esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alle misure indicate in appresso, ha deciso da un lato che alcune misure vanno considerate compatibili con il trattato CE e dall'altro di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito alle misure applicabili dal 2005.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta.

| (2) | Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:






  — | i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:

—

i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato;

| — | a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private; |
| --- | --- |

—

a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private;

| — | BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico. |
| --- | --- |

—

BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico.

| (3) | La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione. |
| --- | --- |

(3)

La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione.

| (4) | Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006.

| (5) | Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI. |
| --- | --- |

(5)

Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI.

2.   ATTIVITÀ DI POSTE ITALIANE E BANCOPOSTA — MERCATI INTERESSATI

| (6) | PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI. |
| --- | --- |

(6)

PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI.

| (7) | Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):






  Totale dipendenti (media annua) | 151 463 |
| --- | --- | --- |
| Uffici postali | 13 855 |
| Addetti alla consegna | 41 294 |
| Addetti sportelleria | 65 220 |

(7)

Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):

Totale dipendenti (media annua)

151 463

Uffici postali

13 855

Addetti alla consegna

41 294

Addetti sportelleria

65 220

| SETTORE POSTALE |
| --- |
| Prodotti e servizi | Quantità |
| Corrispondenza
  (Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata) | 3 683 589 000 |
| Posta commerciale
  (Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.) | 1 722 102 000 |
| Periodici
  (francobolli, gadget, libri, ecc.) | 1 252 531 000 |
| Posta da estero | 196 642 000 |
| Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex) | 18 350 000 |
| Corriere espresso (Poste Italiane e SDA) | 41 429 000 |
| Pacchi | 22 883 000 |
| RISPARMIO POSTALE |
| Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale | 251 167 milioni di euro |
| Polizze vita: importi sottoscritti | 4 698 milioni di euro |
| Conti BancoPosta: numero di conti attivi | 4 201 584 conti correnti |

SETTORE POSTALE

Prodotti e servizi

Quantità

Corrispondenza

(Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata)

3 683 589 000

Posta commerciale

(Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.)

1 722 102 000

Periodici

(francobolli, gadget, libri, ecc.)

1 252 531 000

Posta da estero

196 642 000

Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex)

18 350 000

Corriere espresso (Poste Italiane e SDA)

41 429 000

Pacchi

22 883 000

RISPARMIO POSTALE

Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale

251 167 milioni di euro

Polizze vita: importi sottoscritti

4 698 milioni di euro

Conti BancoPosta: numero di conti attivi

4 201 584 conti correnti

| (8) | Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8). |
| --- | --- |

(8)

Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8).

| (9) | Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP. |
| --- | --- |

(9)

Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP.

| (10) | A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato. |
| --- | --- |

(10)

A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato.

| (11) | PI è controllata dallo Stato. |
| --- | --- |

(11)

PI è controllata dallo Stato.

2.1.   Servizi postali

| (12) | Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13). |
| --- | --- |

(12)

Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13).

2.2.   Servizi finanziari

| (13) | Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento. |
| --- | --- |

(13)

Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento.

| (14) | BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari. |
| --- | --- |

(14)

BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari.

| (15) | I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14). |
| --- | --- |

(15)

I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14).

| (16) | L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”. |
| --- | --- |

(16)

L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”.

| (17) | BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:






  — | servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti; |
| --- | --- | --- |

(17)

BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:

—

servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti;

| — | servizi di pagamento; |
| --- | --- |

—

servizi di pagamento;

| — | collocamento di prodotti finanziari e di investimento. |
| --- | --- |

—

collocamento di prodotti finanziari e di investimento.

| (18) | Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti. |
| --- | --- |

(18)

Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti.

| (19) | Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti. |
| --- | --- |

(19)

Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti.

| (20) | ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16). |
| --- | --- |

(20)

ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16).

| (21) | Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente). |
| --- | --- |

(21)

Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente).

| (22) | Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17). |
| --- | --- |

(22)

Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17).

| (23) | Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:






  — | obbligazioni strutturate emesse da banche, |
| --- | --- | --- |

(23)

Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:

—

obbligazioni strutturate emesse da banche,

| — | polizze assicurative emesse da Poste Vita (18), |
| --- | --- |

—

polizze assicurative emesse da Poste Vita (18),

| — | gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19), |
| --- | --- |

—

gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19),

| — | finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche. |
| --- | --- |

—

finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche.

3.   LE MISURE SOTTOPOSTE A VALUTAZIONE

| (24) | La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20). |
| --- | --- |

(24)

La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20).

| (25) | I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP. |
| --- | --- |

(25)

I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP.

| (26) | La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003. |
| --- | --- |

(26)

La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003.

Image

| (27) | In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro: |
| --- | --- |

(27)

In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro:

Image

| (28) | Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(28)

Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (29) | Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati). |
| --- | --- |

(29)

Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati).

| (30) | I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP. |
| --- | --- |

(30)

I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP.

| (31) | Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente: | Conto del Tesoro
  (conto libero) | Conto CDP 1
  (conto vincolato) | Conto CDP 2
  (conto vincolato) | Conto CDP 3
  (conto vincolato) | Tasso medio di interesse ponderato | Interessi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tassi di interesse | 4,35 % | [...] (24) | [...] | [...] | | |
| giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 554 |
| giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 711 |
| giacenze medie 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 653 |
| giacenze medie 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1000 |
| giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1113 |
| giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1356 |

(31)

Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente:

Conto del Tesoro

(conto libero)

Conto CDP 1

(conto vincolato)

Conto CDP 2

(conto vincolato)

Conto CDP 3

(conto vincolato)

Tasso medio di interesse ponderato

Interessi

Tassi di interesse

4,35 %

[...] (24)

[...]

[...]

giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

554

giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

711

giacenze medie 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

653

giacenze medie 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1000

giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1113

giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1356

| (32) | L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %. |
| --- | --- |

(32)

L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %.

| (33) | L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato. |
| --- | --- |

(33)

L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato.

| (34) | Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente. |
| --- | --- |

(34)

Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente.

| (35) | Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere. |
| --- | --- |

(35)

Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere.

| (36) | Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR. |
| --- | --- |

(36)

Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR.

| (37) | Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione. |
| --- | --- |

(37)

Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione.

| (38) | Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti.

| (39) | L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale. |
| --- | --- |

(39)

L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale.

| (40) | L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine. |
| --- | --- |

(40)

L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine.

| (41) | Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:






  — | nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione; |
| --- | --- | --- |

(41)

Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:

—

nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione;

| — | nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze. |
| --- | --- |

—

nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze.

| (42) | Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:






  Periodo (da) | Tasso di interesse (in %) |
| --- | --- | --- |
| 08/1998 | 2,00 |
| 07/2003 | 1,50 |
| 01/2004 | 1,25 |
| 01/2005 | 1,00 |
| 09/2005 | 0,75 |
| 01/2006 | 0,50 |

(42)

Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:

Periodo (da)

Tasso di interesse (in %)

08/1998

2,00

07/2003

1,50

01/2004

1,25

01/2005

1,00

09/2005

0,75

01/2006

0,50

| (43) | L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997. |
| --- | --- |

(43)

L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997.

| (44) | Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi. |
| --- | --- |

(44)

Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi.

4.   VALUTAZIONE DELLE MISURE

| (45) | Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:






  — | il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali, |
| --- | --- | --- |

(45)

Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:

—

il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali,

| — | conferisce un vantaggio economico, |
| --- | --- |

—

conferisce un vantaggio economico,

| — | può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, |
| --- | --- |

—

può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni,

| — | incide sugli scambi fra Stati membri. |
| --- | --- |

—

incide sugli scambi fra Stati membri.

| (46) | Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo. |
| --- | --- |

(46)

Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo.

4.1.   Uso di risorse dello Stato

| (47) | Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali. |
| --- | --- |

(47)

Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali.

| (48) | Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI. |
| --- | --- |

(48)

Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI.

| (49) | Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali. |
| --- | --- |

(49)

Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali.

4.2.   Selettività

| (50) | L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi. |
| --- | --- |

(50)

L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi.

| (51) | La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema. |
| --- | --- |

(51)

La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema.

| (52) | Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi. |
| --- | --- |

(52)

Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi.

4.3.   Effetti sugli scambi tra gli Stati membri e distorsione della concorrenza

| (53) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(53)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza.

| (54) | Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto. |
| --- | --- |

(54)

Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto.

| (55) | Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro. |
| --- | --- |

(55)

Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro.

| (56) | Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria. |
| --- | --- |

(56)

Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria.

| (57) | È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30). |
| --- | --- |

(57)

È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30).

| (58) | In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali. |
| --- | --- |

(58)

In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali.

| (59) | Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

(59)

Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE.

| (60) | Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche. |
| --- | --- |

(60)

Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche.

| (61) | Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione. |
| --- | --- |

(61)

Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione.

| (62) | La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri. |
| --- | --- |

(62)

La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri.

| (63) | Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(63)

Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza.

4.4.   Esistenza di un vantaggio economico

| (64) | Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie. |
| --- | --- |

(64)

Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie.

| (65) | Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito. |
| --- | --- |

(65)

Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito.

| (66) | La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso. |
| --- | --- |

(66)

La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso.

| (67) | La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui. |
| --- | --- |

(67)

La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui.

| (68) | Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito. |
| --- | --- |

(68)

Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito.

| (69) | Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(69)

Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

4.4.1.   Dal 2005 in poi

| (70) | Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). |
| --- | --- |

(70)

Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %).

| (71) | Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(71)

Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR.

| (72) | ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo. |
| --- | --- |

(72)

ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo.

| (73) | ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34). |
| --- | --- |

(73)

ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34).

| (74) | La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(74)

La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

| (75) | La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio. |
| --- | --- |

(75)

La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio.

| (76) | Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine. |
| --- | --- |

(76)

Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine.

| (77) | Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni: | Conto presso il Tesoro
  (conto libero) | Conti presso la CDP (conti vincolati) | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Giacenze medie 1995 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1996 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006. |

(77)

Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni:

Conto presso il Tesoro

(conto libero)

Conti presso la CDP (conti vincolati)

Totale

Giacenze medie 1995

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1996

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006.

| (78) | Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio. |
| --- | --- |

(78)

Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio.

| (79) | In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(79)

In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta.

| (80) | Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:






  — | dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile, |
| --- | --- | --- |

(80)

Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:

—

dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile,

| — | sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, |
| --- | --- |

—

sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE,

| — | in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione. |
| --- | --- |

—

in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione.

4.4.2.   Il periodo che precede il 2005

| (81) | La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente. |
| --- | --- |

(81)

La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente.

| (82) | La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945. |
| --- | --- |

(82)

La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945.

| (83) | ABI condivide tale opinione. |
| --- | --- |

(83)

ABI condivide tale opinione.

| (84) | Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(84)

Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (85) | Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35). |
| --- | --- |

(85)

Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35).

| (86) | Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra.

| (87) | La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione. |
| --- | --- |

(87)

La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione.

5.   CONCLUSIONI

Sulla base della valutazione che precede, la Commissione ha deciso di considerare gli interessi pagati dallo Stato a PI/BancoPosta aiuti esistenti, nell'ipotesi che si tratti di aiuti, fino al 2004. Poiché la misura è cessata nel 2004 non vi è ragione di proporre le misure opportune di cui all'articolo 18 del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE.

Per quanto riguarda il regime che fissa il tasso di interesse da applicare ai fondi depositati presso il Tesoro dal 2005, alla luce delle considerazioni precedenti, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto o della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Ai fini della valutazione, in particolare per determinare, se possibile, i pertinenti tassi di mercato applicabili ai depositi citati, sono necessarie le seguenti informazioni:

| — | la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati, |
| --- | --- |

—

la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati,

| — | la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo, |
| --- | --- |

—

la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo,

| — | lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta,

| — | il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato, |
| --- | --- |

—

il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato,

| — | la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio), |
| --- | --- |

—

la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio),

| — | la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività. |
| --- | --- |

—

la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

La Commissione ricorda all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale essa può imporre allo Stato membro il recupero dal beneficiario di ogni aiuto indebitamente versato.

La Commissione avverte l'Italia che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente, unitamente ad un riassunto della medesima, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. I summenzionati terzi interessati sono invitati a presentare le proprie osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.”

---

(1)  I detta beslut är PI liktydigt med Poste Italiane SpA och, när det är relevant, dess föregångare (Ente Posta Italiane, den offentliga posttjänsten).

1

(2)  Lånet består av de medel som överförts till statskassan/CDP. Deponeringen avser de medel som BancoPostas kunder satt in på avistakonton.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (nu artikel 88) i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Nella presente decisione per PI si intende Poste Italiane SpA e, ove applicabile, il predecessore (Ente Poste Italiane, il servizio postale pubblico).

4

(5)  Il servizio postale universale comprende gli invii di corrispondenza e stampati indirizzati di peso inferiore a 2 kg e pacchi postali fino a 20 kg; nonché un servizio di invii raccomandati e un servizio di invii assicurati.

5

(6)  Decreto legge 261/1999 pubblicato nella G.U. 182 del 5.8.1999 e decreto del ministero delle Comunicazioni del 17.4.2000, pubblicato nella G.U. 102 del 4.5.2000.

6

(7)  Fonte: sito web PI; luglio 2006.

7

(8)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

8

(9)  A norma dell'articolo 5 del decreto legge 30 settembre 2003, n. 269, e della legge di conversione 24 novembre 2003, n. 326, le azioni di CDP SpA sono attribuite allo Stato. Inoltre, le fondazioni bancarie ed altri soggetti pubblici o privati possono solo detenere quote complessivamente di minoranza del capitale di CDP SpA.

9

(10)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

10

Development of competition in the European postal sector

(11)  Direttiva 97/67/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualità del servizio (GU L 15 del 21.1.1998, pag. 14).

11

(12)  Direttiva 2002/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, che modifica la direttiva 97/67/CE per quanto riguarda l'ulteriore apertura alla concorrenza dei servizi postali della Comunità (GU L 176 del 5.7.2002, pag. 21).

12

(13)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

13

Development of competition in the European postal sector

(14)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

14

(15)  Fitchratings, rapporto speciale: “The European Regulated Mail Sector: Tomorrow's Deliveries” del 9.7.2004.

15

(16)  Nel 2004 il tasso era dell'1,25 %.

16

(17)  In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di prodotti di terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito).

17

(18)  Poste Vita SpA è una controllata al 100 % di PI.

18

(19)  BancoPosta Fondi SpA SGR è una controllata al 99 % di PI.

19

(20)  Per prestito si intendono qui i fondi trasferiti al Tesoro/CDP; per deposito si intendono i fondi depositati sui conti correnti dai clienti di BancoPosta.

20

(21)  Pubblicato nella G.U. 288 del 12.12.2003.

21

(22)  Pubblicata nella G.U. 219 del 6.9.1917.

22

(23)  Pubblicato nella G.U. 12 del 15.1.1946, pag. 12.

23

(24)  L'informazione è coperta dal segreto d'ufficio

24

(25)  I conti accesi direttamente presso CDP sono stati chiusi.

25

(26)  Pubblicata nella GU 302 del 29.12.2005, “supplemento ordinario” 211. La legge ha effetto retroattivo dal 1o gennaio 2005.

26

o

(27)  I fondi sono stati investiti in un portafoglio di obbligazioni statali della zona euro (60 %) con un rating minimo pari a quello dell'Italia e di obbligazioni private (40 %) con un rating medio di AA-.

27

(28)  Legge 23 dicembre 1996, n. 662, pubblicata nella GU del 28.12.1996.

28

(29)  Si veda, ad esempio, la sentenza della Corte di giustizia nella causa C-372/97 Repubblica italiana contro Commissione, Racc. 2004 pagina I-0367, punto 44.

29

Repubblica italiana contro Commissione

(30)  Rapporto “The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services”, di WIK Consult, luglio 2005.

30

The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services

(31)  Rapporto “Main developments in the European Postal Sector” di WI Consult, luglio 2004. Cfr. tabella 5.1.6 “Distribuzione geografica e area commerciale dei ”Big Four” (1998 e precedenti, fino al giugno 2004)”.

31

(32)  Decisione del 12.3.2002 nel caso C 47/98 (GU C 282 del 19.10.2002, pag. 29).

32

(33)  Ad esempio, nell'ipotesi che il margine di mercato in un determinato periodo sia pari al 2 %, mentre il tasso di deposito del mercato è pari all'1 %, un margine risultante da un tasso di prestito del 10 % e un tasso di deposito dell'8 % potrebbe configurare alcuni elementi di aiuto di Stato.

33

(34)  Cfr. relazione e stati finanziari di CDP al 31.12.2004, pag. 85.

34

(35)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

35

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/20

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2006/C 290/04)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006. Invändningar måste komma in till kommissionen inom sex månader från och med dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om registrering i enlighet med artiklarna 5 och 17.2

”KARLOVARSKÝ SUCHAR”

EG nr CZ/PGI/005/0404/20.10.2004

SUB ( ) SGB ( X )

Denna sammanfattning har tagits fram i informationssyfte. För att få fullständig information bör intresserade parter använda den fullständiga version av produktspecifikationen som kan erhållas av de nationella myndigheter som anges i punkt 1 eller från Europeiska kommissionen (1).

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adress: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6 |

Namn:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adress:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6

Tfn:

(420) 220 38 31 11

Fax:

(420) 224 32 47 18

E-post:

posta@upv.cz

2.   Ansökande grupp

| Namn: | CORNIA, spol. s r.o. |
| --- | --- |
| Adress: | Vítězná 42, |
| CZ-360 09 Karlovy Vary |

Namn:

CORNIA, spol. s r.o.

Adress:

Vítězná 42,

CZ-360 09 Karlovy Vary

Tfn:

(420) 353 43 38 26

Fax:

(420) 353 22 35 65

E-post:

cornia@iol.cz

Sammansättning:

producent/förädlare ( X ) Annan ( )

Enligt artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 får registrering ske även när det bara finns en producent i det aktuella området. Kraven i kommissionens förordning (EEG) nr 2037/93 är uppfyllda.

3.   Produkttyp

Skorpor (klass 2.4 – Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror)

4.   Produktspecifikation (sammanfattning av kraven i artikel 4.2)

4.1   Benämning: ”Karlovarský suchar”

4.2   Beskrivning: ”Karlovarský suchar” (karlsbaderskorpor) framställs i två sorter: ”Karlovarský suchar special” (specialsort) och ”Karlovarský suchar dietní” (för diabetiker).

Form: skivor av bröd med enhetlig form motsvarande bakformen. Exakt beskrivning finns i punkt 4.5 Framställningsmetod.

Utseende: homogen porositet, väl genomgräddad, ren, knaprig, väl torkad, inga förkolnade ställen, inga främmande föremål.

Färg: gyllenbrun, dock inte för mörk.

Smak: angenäm brödsmak, varken bitter eller sur eller med främmande inslag.

Lukt: naturlig brödlukt, ej fadd eller med främmande inslag.

Följande råvaror används för framställningen:

”Karlovarský suchar special”: vetemjöl, karlsbadervatten (mineralvatten från Karlovy Vary), dricksvatten, mjölbehandlingsmedel (för bättre bakegenskaper), socker, härdat vegetabiliskt fett, jäst, salt, torkade äggulor och karlsbadersalt.

”Karlovarský suchar dietní”: vetemjöl, karlsbadervatten (mineralvatten från Karlovy Vary), dricksvatten, mjöltillsatser, härdat vegetabiliskt fett, jäst, salt.

Skorporna saluförs i kartongförpackningar på 200 g.

4.3   Geografiskt område: Det område av Karlovy Vary-regionen som avgränsas av en linje som går genom kommunerna Karlovy Vary, Šemnice, Kyselka, Velichov, Ostrov, Hroznìtín, Mezirolí, Stará Role och tillbaka till Karlovy Vary. De nämnda kommunerna ingår i det aktuella området.

4.4   Bevis på ursprung: Producenten för bok över råvaruleverantörerna. För alla råvaror, inklusive tillsatserna (karlsbadervatten och karlsbadersalt), bevaras också leveranssedlar och fakturor. Producenten för dessutom bok över mottagarna av de färdiga produkterna. På varje förpackning med färdig produkt finns producentens namn och adress angivna, vilket gör det möjligt att följa produkten i distributionsledet.

En intern kontroll av att specifikationerna uppfylls utförs var sjätte månad av producentens egen livsmedelstekniker. Särskild vikt läggs vid kontrollen av framställningsprocessen. För varje batch kontrolleras de kritiska punkterna, framför allt de olika processtegens temperatur och varaktighet. Resultaten antecknas i protokoll.

En extern kontroll av att specifikationerna uppfylls görs av den behöriga tillsynsmyndigheten, Státní zemědělská a potravinářská inspekce (Tjeckiens statliga jordbruks- och livsmedelsinspektion), genom lokalkontoret i Pilsen. Man kontrollerar bland annat uppfyllandet av hygienkraven, de kritiska punkterna samt produktens specifika egenskaper.

Allmän kontroll: Hela produktionsprocessen kontrolleras löpande. Särskild tonvikt läggs på kontroll av råvaror, beredning, uppfyllandet av specifikationerna för produktionsprocessen, uppfyllandet av hygiennormer, mikrobiologiska parametrar samt på kontroll av den färdiga produkten.

4.5   Framställningsmetod: ”Karlovarský suchar” framställs av de råvaror som räknas upp i punkt 4.2.

Tillsatserna, dvs. karlsbadervatten och karlsbadersalt, utvinns i ett avgränsat geografiskt område. Beredning av råvarorna, samtliga tillverkningssteg och förpackning sker också i detta område.

Karlsbadervattnet måste vara färskt. Det är ytterligare en orsak till varför framställningen måste ske i ett avgränsat geografiskt område.

Karlsbadervatten är ett naturligt kolsyrehaltigt mineralvatten som kommer från en termisk mineralvattenkälla och innehåller vätekarbonat, svavel, klorid och natrium. Total dissolved solids (TSD) är ca 6,5 g/l och mineralhalten 560–980 mg/l.

Karlsbadersalt är en blandning av natriumsulfat, kaliumsulfat och natriumvätekarbonat (bikarbonat).

”Karlovarský suchar” framställs så här:

Degen bereds på direkt sätt. Råvarorna och tillsatserna doseras i ett baktråg och rörs ihop med varmt vatten. Smeten knådas i degmaskin till en halvfast deg, som får vila. Degen skärs sedan med skärmaskin till bitar som formas till avlånga bröd. Bröden läggs i infettade bakformar där de får jäsa enligt specifikationerna. De färdigjästa bröden skjuts in i ugnen i öppna formar och bakas i vattenånga. Efter gräddning tas bröden ut ur formarna och läggs på vagnar för att svalna. Därefter skärs de i skärmaskin till skivor som läggs på ett band för rostning. De rostade bröden läggs i lådor, och sedan de kylts av tillräckligt förpackas de i pappersförstärkt aluminiumfolie. Aluminiumförpackningarna läggs i papperslådor försedda med tryck, och dessa lådor packas i större kartonger. Produkten väger 200 gram med en tolerans på ±7 %. De förslutna kartongerna lastas på en ren lastbil.

Själva framställningen måste ske inom det område som specificeras i punkt 4.3. Produkten måste förpackas på produktionsstället. Skälet till detta är att produkten är spröd och snabbt tar upp fuktighet från omgivningen. Ett ytterligare skäl att förpacka produkterna omedelbart är att de då går lättare att följa i distributionsledet.

4.6   Samband med området: ”Karlovarský suchar” är en unik produkt som historiskt är nära förknippad med Karlovy Vary. Vid sidan av badkurer och mineralvatten betraktas den som ett inslag i Karlovy Varys lokala prägel, och den har bidragit till att göra kurorten berömd över hela världen.

Det faktum att ”Karlovarský suchar” är nära förknippad med orten Karlovy Vary återspeglas också i produktnamnet.

Producenten använder ända sedan årtionden tillbaka den traditionella framställningsmetoden, som aldrig har förändrats. Till kvaliteten på produkten bidrar de lokala råvarorna (karlsbadervatten och karlsbadersalt), liksom de lokala traditionerna och erfarenheterna hos folket i det aktuella området.

Produkten innehåller karlsbadervatten, ”Karlovarský suchar special” dessutom karlsbadersalt. Karlsbadervattnet måste vara färskt. Vattnet kommer från hälsokällorna i Karlovy Vary, som hör till de mest berömda källorna i världen av denna typ. Det faktum att källorna rinner upp på just den här orten beror på en förkastning i jordskorpan och på att större spricklinjer genomkorsar källornas omgivningar. Karlsbadervatten förbättrar och underlättar matsmältningen och näringsupptagningen i tarmen.

Den 1 februari 1974 infördes produkten som nummer 4 i Tjeckiens register över ursprungsbeteckningar, och den 22 november 1967 infördes den som nummer 4 i Lissabonavtalets internationella register.

1974 belönades produkten med guldsigillet i samband med utställningen EX PLZEŇ.

Den nuvarande producenten har på rättslig väg övertagit verksamheten från den föregående producenten. Övertagandet skedde inom ramen för privatiseringsreformen.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni |
| --- | --- |
| Adress: | Jiráskovo náměstí 8 |
| CZ-308 58 Plzeň 8 |

Namn:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni

Adress:

Jiráskovo náměstí 8

CZ-308 58 Plzeň 8

Tfn:

(420) 377 24 45 97

Fax:

(420) 377 45 52 29

E-post:

plzen@szpi.gov.cz

4.8   Märkning: Beteckingen ”Karlovarský suchar” måste finnas på förpackningen. Det finns inga föreskrifter beträffande placering, typografisk utformning eller färg.

4.9   Nationella krav: —

---

(1)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, Enheten Kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, B-1049 Bruxelles – Brussel.

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/23

---

Sammanfattande information om statligt stöd som beviljats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

(2006/C 290/05)

(Text av betydelse för EES)

XA-nummer: XA 83/06

Medlemsstat: Frankrike

Region: Departementet Loire-Atlantique

Benämning: Stöd till kooperativ för användning av jordbruksmateriel (s.k. ”CUMA”)

Rättslig grund:

| — | Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006

Stödordningens beräknade utgifter per år: 290 000 EUR.

Högsta stödnivå: Flytt av CUMA:s huvudsäte: Stödet, som beräknas till 20 % och har ett tak på 20 000 EUR, tilldelas CUMA som måste flytta sitt huvudsäte av bebyggelseplaneringsskäl. Konsultation av en landskapsarkitekt finansieras med 70 % med ett tak på 1 400 EUR.

Anpassning av befintliga CUMA-byggnader till miljönormerna: Stödet är beräknat till 40 % med ett tak på 20 000 EUR.

Inköp av materiel som främjar dynamiska kollektiv som satsar på hållbar utveckling (produktion av biobränsle, ”mjuk” ogräsbekämpning ...). Stödet är beräknat till 40 % med ett tak på 24 000 EUR.

Datum för genomförandet:

Varaktighet: Ett år med möjlighet till förlängning efter en årlig bedömning av vilka utvecklingar som krävs och när stödarrangemanget kommer att avslutas.

Syfte: Ge stöd till dynamiska kollektiv genom stöd till CUMA:s investering i byggnader och materiel som främjar en hållbar utveckling.

Berörda sektorer: Alla sektorer inom jordbruksproduktionen

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Ordföranden i Conseil général de Loire-Atlantique |
| --- |
| 3 quai Ceineray |
| BP 94109 |
| F-44041 Nantes |
| Cedex 1 |

Ordföranden i Conseil général de Loire-Atlantique

3 quai Ceineray

BP 94109

F-44041 Nantes

Cedex 1

Webbplats: www.cg44.fr

XA-nr: XA 79/06

Medlemsstat: Slovakien

Region: Västra Slovakien

Stödordningens namn eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: GAZDA SLOVAKIA, spol. s r.o.

Rättslig grund:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.3 a och c. |
| --- | --- |

—

Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.3 a och c.

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 1 032 664 SKK

Högsta tillåtna stödnivå: 36,03 %

Datum för genomförande: 2006

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Augusti 2006

Syftet med stödet: Små och medelstora företag inom jordbrukssektorn

Berörd(a) sektor(er): Jordbrukssektorn – växtodling

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Webbplats: www.socpoist.sk

XA-nr: XA 80/06

Medlemsstat: Slovakien

Region: Västra Slovakien

Stödordningens namn eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Poľnohospodárske družstvo Modrý Dunaj (Jordbrukskooperativet Modrý Dunaj)

Šamorín

Rättslig grund:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.3 b. |
| --- | --- |

—

Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.3 b.

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 583 912 SKK

Högsta tillåtna stödnivå: 23,2 %

Datum för genomförande: 2006

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Augusti 2006

Syftet med stödet: Små och medelstora företag inom jordbrukssektorn

Berörd(a) sektor(er): Jordbrukssektorn – djurhållning

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Webbplats: www.socpoist.sk

XA-nr: XA 81/06

Medlemsstat: Slovakien

Region: Västra Slovakien

Stödordningens namn eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd:

| AGRA M, s.r.o. |
| --- |
| Kozia 2243 |
| SK-901 01 Malacky |

AGRA M, s.r.o.

Kozia 2243

SK-901 01 Malacky

Rättslig grund:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4. |
| --- | --- |

—

Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 2 954 141,50 SKK

Högsta tillåtna stödnivå: 45,68 %

Datum för genomförande: 2006

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: September 2006

Syftet med stödet: Små och medelstora företag inom jordbrukssektorn

Berörd(a) sektor(er): Jordbruksföretag med djurhållning och växtodling

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Bratislava-okolie |
| Lazaretská 25 |
| SK-814 99 Bratislava |

Sociálna poisťovňa

pobočka Bratislava-okolie

Lazaretská 25

SK-814 99 Bratislava

Webbplats: www.socpoist.sk

XA-nr: XA 82/06

Medlemsstat: Slovakien

Region: Östra Slovakien

Stödordningens namn eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Agrokondor s.r.o., SK-094 35 Čaklov

Rättslig grund:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.3 c. |
| --- | --- |

—

Kommissionens förordning (EG) nr 1/2004, artikel 4.3 c.

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 916 659,00 SKK dvs. 24 128,319 EUR (växelkurs den 19 juni 2006)

Högsta tillåtna stödnivå: 39 %

Datum för genomförande: 2006

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Augusti 2006

Syftet med stödet: Jordbruk

Berörd(a) sektor(er): Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Vranov nad Topľou |

Sociálna poisťovňa

pobočka Vranov nad Topľou

Webbplats: www.socpoist.sk

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/26

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(2006/C 290/06)

(Text av betydelse för EES)

| Stöd nummer | XS 61/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | La Rioja |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Regler för beviljande av stöd i form av räntebidrag för lån till finansiering av små och medelstora företags investeringar |
| Rättslig grund | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas. |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | 869 000 EUR |
| Garanterade lån | |
| Enskilt stöd | Totalt stödbelopp | |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen | Ja |
| Datum för genomförande | 18.2.2005 |
| Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet | T.o.m. den 31 december 2006 |
| Stödets syfte | Stöd till små och medelstora företag | Ja |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag | |
| Begränsat till vissa sektorer | Ja |
| Annan tillverkning. (Endast utvinnings- och förädlingsindustri, utom livmedelsindustri är stödberättigade) | Ja |
| Andra tjänster. (Endast tekniska tjänster som är kopplade till industri- och handelssektorn, utom livsmedelssektorn, är stödberättigade) | Ja |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |

Stöd nummer

XS 61/05

Medlemsstat

Spanien

Region

La Rioja

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Regler för beviljande av stöd i form av räntebidrag för lån till finansiering av små och medelstora företags investeringar

Rättslig grund

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas.

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

869 000 EUR

Garanterade lån

Enskilt stöd

Totalt stödbelopp

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.6 och artikel 5 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

18.2.2005

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet

T.o.m. den 31 december 2006

Stödets syfte

Stöd till små och medelstora företag

Ja

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Begränsat till vissa sektorer

Ja

Annan tillverkning. (Endast utvinnings- och förädlingsindustri, utom livmedelsindustri är stödberättigade)

Ja

Andra tjänster. (Endast tekniska tjänster som är kopplade till industri- och handelssektorn, utom livsmedelssektorn, är stödberättigade)

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Beviljande av stora enskilda stöd

I överensstämmelse med artikel 6 i förordningen

Ja

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/27

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(2006/C 290/07)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 22 november 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Dresdner Bank AG (”Dresdner Bank”, Tyskland), del av företagsgruppen Allianz (”Allianz”, Tyskland) och Joint-Stock Bank of the Gas Industry (”Gazprombank”, Ryssland), del av företagsgruppen Gazprom (”Gazprom”, Ryssland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Carbon Trade & Finance SA (”CTF”, Luxemburg) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 22 november 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Dresdner Bank AG (”Dresdner Bank”, Tyskland), del av företagsgruppen Allianz (”Allianz”, Tyskland) och Joint-Stock Bank of the Gas Industry (”Gazprombank”, Ryssland), del av företagsgruppen Gazprom (”Gazprom”, Ryssland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Carbon Trade & Finance SA (”CTF”, Luxemburg) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Dresdner Bank: Samtliga bank- och finansiella tjänster, inklusive handel med EU:s utsläppsrätter av koldioxid, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Dresdner Bank: Samtliga bank- och finansiella tjänster, inklusive handel med EU:s utsläppsrätter av koldioxid,

| — | Gazprombank: Samtliga bank- och finansiella tjänster, |
| --- | --- |

—

Gazprombank: Samtliga bank- och finansiella tjänster,

| — | CTF: Investeringar i primära Kyoto-projekt som utvecklar utsläppsrätter av koldioxid och omstrukturering av sådana utsläppsätter för handel på sekundärmarknaden. |
| --- | --- |

—

CTF: Investeringar i primära Kyoto-projekt som utvecklar utsläppsrätter av koldioxid och omstrukturering av sådana utsläppsätter för handel på sekundärmarknaden.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/28

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd

(2006/C 290/08)

(Text av betydelse för EES)

| Stöd nummer | XE 3/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Hela landet |
| Namnet på stödordningen | Ersättning för kostnader för anpassning av arbetsplatser, arbetslokaler och utrustning till personer med funktionshinder och kostnader för anställning av personer som biträder arbetstagare med funktionshinder |
| Rättslig grund | Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)
  Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186) |
| Stödordningens beräknade utgifter per år | Årligt totalbelopp 3 milj. EUR |
| Garanterade lån |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen | Ja |
| Datum för genomförande | Fr.o.m. den 16 oktober 2004 |
| Stödordningens varaktighet | T.o.m. den 30 juni 2007 |
| Stödets syfte | Artikel 4: Skapande av sysselsättning | Nej |
| Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder | Nej |
| Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder | Ja |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd | Ja |
| All tillverkning (1) | Nej |
| Alla tjänster (1) | Nej |
| Övrigt | Nej |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Starostowie powiatów |
| Övriga upplysningar | Stödprogrammet medfinansieras av Europeiska socialfonden inom ramen för det sektorspecifika operativa programmet för utveckling av mänskliga resurser (2004-2006), Åtgärd 1.4: Yrkesmässig och social integrering av funktionshindrade |
| Stödet skall förhandsanmälas till kommissionen | I överensstämmelse med artikel 9 i förordningen | Ja |

Stöd nummer

XE 3/05

Medlemsstat

Polen

Region

Hela landet

Namnet på stödordningen

Ersättning för kostnader för anpassning av arbetsplatser, arbetslokaler och utrustning till personer med funktionshinder och kostnader för anställning av personer som biträder arbetstagare med funktionshinder

Rättslig grund

Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)

Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186)

Stödordningens beräknade utgifter per år

Årligt totalbelopp 3 milj. EUR

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Fr.o.m. den 16 oktober 2004

Stödordningens varaktighet

T.o.m. den 30 juni 2007

Stödets syfte

Artikel 4: Skapande av sysselsättning

Nej

Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder

Nej

Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Ja

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd

Ja

All tillverkning (1)

Nej

Alla tjänster (1)

Nej

Övrigt

Nej

Den beviljande myndighetens namn och adress

Starostowie powiatów

Övriga upplysningar

Stödprogrammet medfinansieras av Europeiska socialfonden inom ramen för det sektorspecifika operativa programmet för utveckling av mänskliga resurser (2004-2006), Åtgärd 1.4: Yrkesmässig och social integrering av funktionshindrade

Stödet skall förhandsanmälas till kommissionen

I överensstämmelse med artikel 9 i förordningen

Ja

| Stöd nummer | XE 25/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice |
| Namnet på stödordningen | Uchwała nr v/7/05 rady miejskiej w starachowicach z dnia 25 kwietnia 2005 roku w sprawie przyjęcia ”programu pomocy przedsiębiorcom na zatrudnienie” |
| Rättslig grund | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.) |
| Stödordningens beräknade utgifter per år | Årligt totalbelopp | 0,15 milj. EUR |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen | Ja |
| Datum för genomförande | Fr.o.m. den 5 augusti 2005 |
| Stödordningens varaktighet | T.o.m. den 31 december 2006 |
| Stödets syfte | Artikel 4: Skapande av sysselsättning | Ja |
| Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder | |
| Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder | |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer inom gemenskapen (2) som är berättigade till sysselsättningsstöd | Ja |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Prezydenta Miasta Starachowice |
| PL-27-200 Starachowice |
| ul. Radomska 45 |

Stöd nummer

XE 25/05

Medlemsstat

Polen

Region

Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice

Namnet på stödordningen

Uchwała nr v/7/05 rady miejskiej w starachowicach z dnia 25 kwietnia 2005 roku w sprawie przyjęcia ”programu pomocy przedsiębiorcom na zatrudnienie”

Rättslig grund

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.)

Stödordningens beräknade utgifter per år

Årligt totalbelopp

0,15 milj. EUR

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Fr.o.m. den 5 augusti 2005

Stödordningens varaktighet

T.o.m. den 31 december 2006

Stödets syfte

Artikel 4: Skapande av sysselsättning

Ja

Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder

Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer inom gemenskapen (2) som är berättigade till sysselsättningsstöd

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Prezydenta Miasta Starachowice

PL-27-200 Starachowice

ul. Radomska 45

Övriga upplysningar

Om stödet medfinansieras av gemenskapens fonder, lägg vänligen till följande mening:

Stödordningen medfinansieras enligt (referens)

Stödet skall förhandsanmälas till kommissionen

I överensstämmelse med artikel 9 i förordningen

Ja

| Stöd nummer | XE 27/06 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | Észak-Alföld |
| Namnet på stödordningen | Sysselsättningsstöd i Mátészalka |
| Rättslig grund | Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet |
| Stödordningens beräknade utgifter per år | Årligt totalbelopp | 1 miljon EUR |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.5 och artiklarna 5-6 i förordningen | Ja |
| Datum för genomförande | 1 september 2006 |
| Stödordningens varaktighet | Avslutas den 30 juni 2007 |
| Stödets syfte | Artikel 4: Skapande av sysselsättning | Ja |
| Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder | |
| Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder | |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | Alla sektorer inom gemenskapen som är berättigade till sysselsättningsstöd (3) | Ja |
| All tillverkning (3) | |
| Alla tjänster (3) | |
| Övrigt | |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Mátészalka Város Önkormányzata |
| Hősök tere 9. |
| H-4700 Mátészalka |

Stöd nummer

XE 27/06

Medlemsstat

Ungern

Region

Észak-Alföld

Namnet på stödordningen

Sysselsättningsstöd i Mátészalka

Rättslig grund

Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet

Stödordningens beräknade utgifter per år

Årligt totalbelopp

1 miljon EUR

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.5 och artiklarna 5-6 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

1 september 2006

Stödordningens varaktighet

Avslutas den 30 juni 2007

Stödets syfte

Artikel 4: Skapande av sysselsättning

Ja

Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare och arbetstagare med funktionshinder

Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla sektorer inom gemenskapen som är berättigade till sysselsättningsstöd (3)

Ja

All tillverkning (3)

Alla tjänster (3)

Övrigt

Den beviljande myndighetens namn och adress

Mátészalka Város Önkormányzata

Hősök tere 9.

H-4700 Mátészalka

Övriga upplysningar

Om stödordningen medfinansieras av gemenskapens fonder, lägg vänligen till följande mening:

Stödordningen medfinansieras enligt [referens]

Stöd som skall förhandsanmälas till kommissionen

I överensstämmelse med artikel 9 i förordningen

Ja

---

(1)  Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

(2)   Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

(3)   Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/31

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4474 – BC Partners/Techem)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(2006/C 290/09)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 22 november 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget CIE Management II Limited (”CIEM”, Guernsey), komplementär och förvaltare av BC European Capital VIII (”BC”, Guernsey), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Techem AG (”TECHEM”, Tyskland), ett tyskt börsnoterat företag, genom ett offentligt bud riktat till TECHEMs aktieägare, tillkännagivet den 22 november 2006. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 22 november 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget CIE Management II Limited (”CIEM”, Guernsey), komplementär och förvaltare av BC European Capital VIII (”BC”, Guernsey), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Techem AG (”TECHEM”, Tyskland), ett tyskt börsnoterat företag, genom ett offentligt bud riktat till TECHEMs aktieägare, tillkännagivet den 22 november 2006.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | CIEM: Komplementär och förvaltare av BC, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

CIEM: Komplementär och förvaltare av BC,

| — | BC: Riskkapitalfond, |
| --- | --- |

—

BC: Riskkapitalfond,

| — | TECHEM: Konsumtionsmätning av gas, vatten och el samt energientreprenader. |
| --- | --- |

—

TECHEM: Konsumtionsmätning av gas, vatten och el samt energientreprenader.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4474 – BC Partners/Techem, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4474 – BC Partners/Techem, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 290/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 290/32

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV)

(2006/C 290/10)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 9 november 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på franska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4398. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4398. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---