# Eiropas Savienības C 302/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 12. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 302

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 12. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 302/1 | Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi), ar Komisijas atbildēm | 1 |
| 2006/C 302/2 | Atzinums Nr. 6/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumā Nr. 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma) | 41 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 302/1

Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi), ar Komisijas atbildēm

ex post

1

2006/C 302/2

Atzinums Nr. 6/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumā Nr. 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma)

Hercule II

41

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 12.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 10/2006

par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi), ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 302/01)

SATURS

Glosārijs

| I–XI | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–XI

| 1.–9. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–9.

| 6.–9. | Novērtējuma sistēma |
| --- | --- |

6.–9.

| 7.–9. | Katram novērtējumam noteiktie pamatmērķi |
| --- | --- |

7.–9.

| 10.–14. | REVĪZIJAS TVĒRUMS |
| --- | --- |

10.–14.

| 15.–80. | REĢIONĀLĀS POLITIKAS ĢD VEIKTAIS 1. MĒRĶA EX POST NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

15.–80.

| 16.–66. | Palātas analīze par novērtējuma kvalitāti |
| --- | --- |

16.–66.

| 16. | Sākotnējās piezīmes |
| --- | --- |

16.

| 17.–20. | To jautājumu attīstība, ar kuriem reģioni saskārušies kopš 1994. gada |
| --- | --- |

17.–20.

| 21.–28. | Pieņemto stratēģiju piemērotība |
| --- | --- |

21.–28.

| 29.–40. | Efektivitātes novērtējums |
| --- | --- |

29.–40.

| 41.–44. | Izmaksu efektivitātes novērtējums |
| --- | --- |

41.–44.

| 45.–53. | Struktūrfondu ietekmes novērtējums |
| --- | --- |

45.–53.

| 54.–66. | Pārvaldības sistēmu novērtējums |
| --- | --- |

54.–66.

| 67.–75. | Novērtējuma sistēmas pietiekamība |
| --- | --- |

67.–75.

| 67.–70. | Uzdevuma apraksts |
| --- | --- |

67.–70.

| 71.–75. | Komisijas veiktās uzraudzības pietiekamība |
| --- | --- |

71.–75.

| 76.–80. | Novērtējuma ieteikumu nozīmīgums |
| --- | --- |

76.–80.

| 81.–113. | TURPMĀKAJIEM PLĀNOŠANAS PERIODIEM NODARBINĀTĪBAS, SOCIĀLO LIETU UN VIENLĪDZĪGU IESPĒJU ĢD VEIKTAIS ESF DARBĪBAS EX POST NOVĒRTĒJUMS (SAISTĪBĀ AR 1. UN 3. MĒRĶI) |
| --- | --- |

81.–113.

| 82.–113. | Palātas analīze par novērtējuma kvalitāti |
| --- | --- |

82.–113.

| 82.–87. | Nepilnību apskats saistībā ar datiem un analīzi |
| --- | --- |

82.–87.

| 88. | Vērtējums par ESF darbību ietekmi |
| --- | --- |

88.

| 89. | Iespēju vienlīdzības novērtējums |
| --- | --- |

89.

| 90.–93. | Citi pārbaudītie aspekti |
| --- | --- |

90.–93.

| 94.–96. | Komentāri par Komisijas veikto vispārējo vērtējumu |
| --- | --- |

94.–96.

| 97.–102. | Citas atziņas no valstu ziņojumiem |
| --- | --- |

97.–102.

| 103.–110. | Novērtējuma sistēmas pietiekamība |
| --- | --- |

103.–110.

| 111.–113. | Ieteikumi novērtējuma noslēgumā |
| --- | --- |

111.–113.

| 114.–118. | SECINĀJUMI |
| --- | --- |

114.–118.

| 119.–125. | IETEIKUMI |
| --- | --- |

119.–125.

PIELIKUMI:

I pielikums — No struktūrfondiem piešķirtā atbalsta sadalījums

II pielikums — IKP un nodarbinātības līmenis

III pielikums — IKP pieaugums un struktūrfondi

IV pielikums — HERMIN simulācija un bezdarbs

Komisijas atbildes

GLOSĀRIJS





  ADAPT

| ADAPT | Darbaspēka pielāgošana pārmaiņām rūpniecībā (Kopienas iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātību un pielāgot darbaspēku pārmaiņām rūpniecībā) |
| --- | --- |
| ALMP | Aktīva darba tirgus politika |
| CSF | Kopienas atbalsta sistēma [Community Support Framework] |
| Liekais atbalsts | Izmaiņas, ko tiešie adresāti novēro pēc publiskā sektora intervences, bet kas būtu notikušas arī bez intervences |
| ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| ESF | Eiropas Sociālais fonds |
| HERMIN modelis | Makroekonomisks modelis, ko izmanto struktūrfondu intervenču ietekmes simulācijai |
| Kopsavilkuma ziņojums | Nobeiguma ziņojums, ko Reģionālās politikas ĢD (saistībā ar 1. mērķi) un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (saistībā ar 3. mērķi) sagatavo par to darbību ex post novērtējumu, kas finansētas no ERAF un ESF |
| MVU | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Nemateriālais rezultāts | Rezultāts, ko ir grūti izmērīt kvantitatīvi |
| Pārbīdes ietekme | Ietekme, kas uzrādās atbilstīgā zonā, bet radusies uz citas zonas rēķina |
| Sākuma ziņojums | Ziņojums par metodoloģiskiem jautājumiem, tostarp novērtējuma mērķiem, metodoloģisko struktūru, anketām un kontaktiestādēm |
| SF | Struktūrfondi |
| Uzraudzības komitejas | Komiteja, kas izveidota, lai pārraudzītu finansējuma programmas stratēģisko īstenošanu |
| VPD | Vienotais programmdokuments |
| ZVFI | Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments |

Darbaspēka pielāgošana pārmaiņām rūpniecībā (Kopienas iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātību un pielāgot darbaspēku pārmaiņām rūpniecībā)

ALMP

Aktīva darba tirgus politika

CSF

Kopienas atbalsta sistēma [Community Support Framework]

Liekais atbalsts

Izmaiņas, ko tiešie adresāti novēro pēc publiskā sektora intervences, bet kas būtu notikušas arī bez intervences

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

ESF

Eiropas Sociālais fonds

HERMIN modelis

Makroekonomisks modelis, ko izmanto struktūrfondu intervenču ietekmes simulācijai

Kopsavilkuma ziņojums

Nobeiguma ziņojums, ko Reģionālās politikas ĢD (saistībā ar 1. mērķi) un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (saistībā ar 3. mērķi) sagatavo par to darbību ex post novērtējumu, kas finansētas no ERAF un ESF

MVU

Mazie un vidējie uzņēmumi

Nemateriālais rezultāts

Rezultāts, ko ir grūti izmērīt kvantitatīvi

Pārbīdes ietekme

Ietekme, kas uzrādās atbilstīgā zonā, bet radusies uz citas zonas rēķina

Sākuma ziņojums

Ziņojums par metodoloģiskiem jautājumiem, tostarp novērtējuma mērķiem, metodoloģisko struktūru, anketām un kontaktiestādēm

SF

Struktūrfondi

Uzraudzības komitejas

Komiteja, kas izveidota, lai pārraudzītu finansējuma programmas stratēģisko īstenošanu

VPD

Vienotais programmdokuments

ZVFI

Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments

KOPSAVILKUMS

| I. | Revīziju veica saistībā ar Komisijas ex post novērtējumu struktūrfondu intervencei 1. un 3. mērķa reģionos 1994.–1999. gada plānošanas periodā vairāk nekā 245 miljardu EUR apmērā, ieskaitot attiecīgo privātā un valsts sektora ieguldījumu. |
| --- | --- |

I.

Revīziju veica saistībā ar Komisijas ex post novērtējumu struktūrfondu intervencei 1. un 3. mērķa reģionos 1994.–1999. gada plānošanas periodā vairāk nekā 245 miljardu EUR apmērā, ieskaitot attiecīgo privātā un valsts sektora ieguldījumu.

| II. | Ex post novērtējums tiecas salīdzināt faktisko izdevumu iznākumu ar sākotnējiem mērķiem. Tas ir mehānisms, ar kuru vienā plānošanas periodā gūtās atziņas izmanto, lai padarītu turpmākos SF izdevumus efektīvākus. Ex post novērtējumu veica Komisija, kas šo uzdevumu uzticēja veikt nolīgtajiem konsultantiem. |
| --- | --- |

II.

Ex post novērtējums tiecas salīdzināt faktisko izdevumu iznākumu ar sākotnējiem mērķiem. Tas ir mehānisms, ar kuru vienā plānošanas periodā gūtās atziņas izmanto, lai padarītu turpmākos SF izdevumus efektīvākus. Ex post novērtējumu veica Komisija, kas šo uzdevumu uzticēja veikt nolīgtajiem konsultantiem.

| III. | Revīzijas mērķi bija pārbaudīt, vai ex post novērtējuma noslēgumā Komisija spēja novērtēt intervences sekas saistībā ar mērķiem un vai rezultāti un ieteikumi palīdzēja pārstrādāt programmas, kas sākās no 2000. gada. |
| --- | --- |

III.

Revīzijas mērķi bija pārbaudīt, vai ex post novērtējuma noslēgumā Komisija spēja novērtēt intervences sekas saistībā ar mērķiem un vai rezultāti un ieteikumi palīdzēja pārstrādāt programmas, kas sākās no 2000. gada.

| IV. | Revīzijas sākumpunkts bija noslēguma Kopsavilkuma ziņojums par katru fondu. Šajos ziņojumos ir apkopots vispārējais vērtējums par fondu ietekmi, un tajos iekļauti elementi, kas būtu jāņem vērā, pieņemot lēmumus par turpmākajiem plānošanas periodiem. Revīzijas nākamais solis bija vērtējums par to, kādā mērā identificētos trūkumus var sasaistīt ar nepilnībām Uzdevuma aprakstā vai problēmām novērtējuma procesa īstenošanā. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijas sākumpunkts bija noslēguma Kopsavilkuma ziņojums par katru fondu. Šajos ziņojumos ir apkopots vispārējais vērtējums par fondu ietekmi, un tajos iekļauti elementi, kas būtu jāņem vērā, pieņemot lēmumus par turpmākajiem plānošanas periodiem. Revīzijas nākamais solis bija vērtējums par to, kādā mērā identificētos trūkumus var sasaistīt ar nepilnībām Uzdevuma aprakstā vai problēmām novērtējuma procesa īstenošanā.

| V. | Struktūrfondu izdevumu novērtēšana ir pēc būtības sarežģīts process. Tomēr revīzijā konstatēja trūkumus vērtēšanas procesā, ko nevar attiecināt tikai uz šādiem iekšējiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

V.

Struktūrfondu izdevumu novērtēšana ir pēc būtības sarežģīts process. Tomēr revīzijā konstatēja trūkumus vērtēšanas procesā, ko nevar attiecināt tikai uz šādiem iekšējiem ierobežojumiem.

| VI. | Palāta 1. mērķa reģionos identificēja šādas nepilnības struktūrfondu intervenču novērtējumā:






  — | pakārtotajos datos bija nesakritības, |
| --- | --- | --- |

VI.

Palāta 1. mērķa reģionos identificēja šādas nepilnības struktūrfondu intervenču novērtējumā:

—

pakārtotajos datos bija nesakritības,

| — | struktūrfondu izdevumu efektivitātes vērtējums nebija pietiekami pamatīgs cita starpā tāpēc, ka dalībvalstis tikai ierobežotā mērā ievāca datus par fiziskajiem rezultātiem un koprezultātiem, |
| --- | --- |

—

struktūrfondu izdevumu efektivitātes vērtējums nebija pietiekami pamatīgs cita starpā tāpēc, ka dalībvalstis tikai ierobežotā mērā ievāca datus par fiziskajiem rezultātiem un koprezultātiem,

| — | novērtējumā pilnībā neizdevās salīdzināt vienību izmaksas projektiem, kas saņem atbalstu no struktūrfondiem, |
| --- | --- |

—

novērtējumā pilnībā neizdevās salīdzināt vienību izmaksas projektiem, kas saņem atbalstu no struktūrfondiem,

| — | novērtējums galvenokārt balstījās uz makroekonomisku modeli (HERMIN), kam bija vērā ņemami ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

novērtējums galvenokārt balstījās uz makroekonomisku modeli (HERMIN), kam bija vērā ņemami ierobežojumi.

| VII. | Palāta konstatēja, ka ESF 1. un 3. mērķa darbību novērtējums:






  — | daļēji balstījās uz datiem, kas nebija ticami vai pilnīgi, |
| --- | --- | --- |

VII.

Palāta konstatēja, ka ESF 1. un 3. mērķa darbību novērtējums:

—

daļēji balstījās uz datiem, kas nebija ticami vai pilnīgi,

| — | sniedza dažus secinājumus, kuriem trūka pietiekamu pierādījumu, tādējādi izraisot šaubas par šo secinājumu iegūšanā izmantoto metodoloģiju. |
| --- | --- |

—

sniedza dažus secinājumus, kuriem trūka pietiekamu pierādījumu, tādējādi izraisot šaubas par šo secinājumu iegūšanā izmantoto metodoloģiju.

| VIII. | Šķiet, ka Komisija vērtēšanai paredzētajā uzdevuma aprakstā nav paredzējusi dažas vērtēšanas grūtības. Komisija nav arī risinājusi visas nepilnības ex post novērtēšanas procesā. Palātas konstatējumi norāda uz to, ka pastāvēja nepilnības novērtēšanas pārraudzībā. |
| --- | --- |

VIII.

Šķiet, ka Komisija vērtēšanai paredzētajā uzdevuma aprakstā nav paredzējusi dažas vērtēšanas grūtības. Komisija nav arī risinājusi visas nepilnības ex post novērtēšanas procesā. Palātas konstatējumi norāda uz to, ka pastāvēja nepilnības novērtēšanas pārraudzībā.

| IX. | No otras puses, novērtējumi sniedza derīgus atzinumus par pārvaldības sistēmām tiem intervences pasākumiem, kas finansēti no ERAF un ESF. |
| --- | --- |

IX.

No otras puses, novērtējumi sniedza derīgus atzinumus par pārvaldības sistēmām tiem intervences pasākumiem, kas finansēti no ERAF un ESF.

| X. | Taču, lai gan tika formulēti daži pamatoti un noderīgi ieteikumi turpmākajiem struktūrfondu plānošanas posmiem, Komisija pilnībā nevarēja izmantot 1994.–1999. gadā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

X.

Taču, lai gan tika formulēti daži pamatoti un noderīgi ieteikumi turpmākajiem struktūrfondu plānošanas posmiem, Komisija pilnībā nevarēja izmantot 1994.–1999. gadā gūto pieredzi.

| XI. | Palāta iesaka:






  — | Komisijai nodrošināt, lai turpmākajiem novērtēšanas pasākumiem pieejamie dati un piešķirtie līdzekļi atbilstu noteiktajiem mērķiem, kam jābūt reāliem; un attiecīgi jāizstrādā Uzdevuma apraksts, |
| --- | --- | --- |

XI.

Palāta iesaka:

—

Komisijai nodrošināt, lai turpmākajiem novērtēšanas pasākumiem pieejamie dati un piešķirtie līdzekļi atbilstu noteiktajiem mērķiem, kam jābūt reāliem; un attiecīgi jāizstrādā Uzdevuma apraksts,

| — | Komisijai pievērst īpašu uzmanību fondu ekonomiskās ietekmes mērīšanas metodēm. Ja lieto makroekonomisku modeli, tam pienācīgi jāņem vērā apskatāmās ekonomikas iezīmes. Ideālā gadījumā tam būtu jāizmanto projektos iegūtie “mikro” dati, |
| --- | --- |

—

Komisijai pievērst īpašu uzmanību fondu ekonomiskās ietekmes mērīšanas metodēm. Ja lieto makroekonomisku modeli, tam pienācīgi jāņem vērā apskatāmās ekonomikas iezīmes. Ideālā gadījumā tam būtu jāizmanto projektos iegūtie “mikro” dati,

| — | pienācīgi ņemt vērā saikni ar citiem pētījumiem, kas ir nozīmīgi struktūrfondu novērtējumā, |
| --- | --- |

—

pienācīgi ņemt vērā saikni ar citiem pētījumiem, kas ir nozīmīgi struktūrfondu novērtējumā,

| — | turpmākajos novērtējumos būtu derīgi ietvert virkni īpašu jautājumu, piemēram, saistībā ar privātā sektora ieguldījumiem, finansēšanas paņēmieniem, projekta izmaksu novērtējumu, projekta pieteikumu un apstiprināšanas procesu un valsts vai reģionālo iestāžu iekšējiem novērtējumiem, |
| --- | --- |

—

turpmākajos novērtējumos būtu derīgi ietvert virkni īpašu jautājumu, piemēram, saistībā ar privātā sektora ieguldījumiem, finansēšanas paņēmieniem, projekta izmaksu novērtējumu, projekta pieteikumu un apstiprināšanas procesu un valsts vai reģionālo iestāžu iekšējiem novērtējumiem,

| — | uzlabot novērtēšanas pārraudzību no Komisijas puses, cita starpā sadarbojoties ar pētniecības iestādēm un universitātēm. |
| --- | --- |

—

uzlabot novērtēšanas pārraudzību no Komisijas puses, cita starpā sadarbojoties ar pētniecības iestādēm un universitātēm.

IEVADS

| 1. | Kopš 1996. gada Komisija cenšas iekļaut struktūrfondu vērtēšanu vienotā sistēmā. Terminu “novērtējums” Komisija definē kā “spriest par intervences pasākumiem pēc to rezultātiem, ietekmes un mērķiem, kas bija jāsasniedz” (1). Novērtēšanas galvenais mērķis ir atbalstīt lēmumu pieņemšanu, sniedzot informāciju un spriedumus par ES intervenču ietekmes nozīmīgumu, ekonomiskumu, produktivitāti, efektivitāti, derīgumu un ilgtspējību. Šāda informācija ir ļoti svarīga, lai uzlabotu esošos vai izstrādātu jaunus intervences pasākumus un lai noteiktu politiskās prioritātes un piešķirtu līdzekļus. |
| --- | --- |

1.

Kopš 1996. gada Komisija cenšas iekļaut struktūrfondu vērtēšanu vienotā sistēmā. Terminu “novērtējums” Komisija definē kā “spriest par intervences pasākumiem pēc to rezultātiem, ietekmes un mērķiem, kas bija jāsasniedz” (1). Novērtēšanas galvenais mērķis ir atbalstīt lēmumu pieņemšanu, sniedzot informāciju un spriedumus par ES intervenču ietekmes nozīmīgumu, ekonomiskumu, produktivitāti, efektivitāti, derīgumu un ilgtspējību. Šāda informācija ir ļoti svarīga, lai uzlabotu esošos vai izstrādātu jaunus intervences pasākumus un lai noteiktu politiskās prioritātes un piešķirtu līdzekļus.

| 2. | Novērtējumus veic plānošanas cikla (seši gadi) dažādos līmeņos un posmos. Vissvarīgākie novērtējumi ir:






  a) | ex ante novērtējumi, kurus veic pirms intervences īstenošanas, lai uzlabotu tās koncepciju un izmaksu efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

2.

Novērtējumus veic plānošanas cikla (seši gadi) dažādos līmeņos un posmos. Vissvarīgākie novērtējumi ir:

a)

ex ante novērtējumi, kurus veic pirms intervences īstenošanas, lai uzlabotu tās koncepciju un izmaksu efektivitāti;

| b) | starpposma novērtējumi, kurus veic īstenošanas posmā, lai uzlabotu intervences pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

starpposma novērtējumi, kurus veic īstenošanas posmā, lai uzlabotu intervences pārvaldību;

| c) | ex post novērtējumi, kurus veic pēc intervences pabeigšanas, lai novērtētu sasniegtos rezultātus un izmantojamo pieredzi. |
| --- | --- |

c)

ex post novērtējumi, kurus veic pēc intervences pabeigšanas, lai novērtētu sasniegtos rezultātus un izmantojamo pieredzi.

| 3. | Palātas revīzija attiecās uz ex post novērtējumiem, kurus Komisija veica saistībā ar SF intervenci 1. un 3. mērķa reģionos 1994.–1999. gada plānošanas periodā. Šajā revīzijā ex post novērtējuma tvērumam izmanto definīciju no MEANS krājuma (2): “Ex post novērtēšanā analizē un rezumē visu programmu, jo īpaši tās ietekmi. Novērtējuma mērķis ir atskaitīties par resursu izmantošanu un aprakstīt intervences efektivitāti un produktivitāti, kā arī apmēru, kādā sasniegti plānotie rezultāti. Uzmanība tiek pievērsta veiksmēm un neveiksmēm, rezultātu un ietekmes ilgtspējībai. Novērtējumā iekļaujami secinājumi, kurus var vispārināt un piemērot citām programmām un reģioniem” (3). Ex post novērtēšanas pasākumu vērtē saskaņā ar šo aprakstu. |
| --- | --- |

3.

Palātas revīzija attiecās uz ex post novērtējumiem, kurus Komisija veica saistībā ar SF intervenci 1. un 3. mērķa reģionos 1994.–1999. gada plānošanas periodā. Šajā revīzijā ex post novērtējuma tvērumam izmanto definīciju no MEANS krājuma (2): “Ex post novērtēšanā analizē un rezumē visu programmu, jo īpaši tās ietekmi. Novērtējuma mērķis ir atskaitīties par resursu izmantošanu un aprakstīt intervences efektivitāti un produktivitāti, kā arī apmēru, kādā sasniegti plānotie rezultāti. Uzmanība tiek pievērsta veiksmēm un neveiksmēm, rezultātu un ietekmes ilgtspējībai. Novērtējumā iekļaujami secinājumi, kurus var vispārināt un piemērot citām programmām un reģioniem” (3). Ex post novērtēšanas pasākumu vērtē saskaņā ar šo aprakstu.

| 4. | Ex post novērtēšana ir daļa no “procesa”, kas balstās arī uz ex ante un starpposma novērtējuma rezultātiem. Turklāt novērtējumus veic dažādos līmeņos – gan valsts, gan tematiskā līmenī –, un noslēgumā tos apkopo kopsavilkuma ziņojumā. Novērtējumu kopums ir svarīgs elements struktūrfondu pārvaldībā, jo īpaši Kopienas palīdzības plānošanā un caurskatīšanā. Komisija ir atbildīga par novērtējuma procesu (sadarbībā ar dalībvalstīm). Komisija var izlemt, kurus novērtējuma aspektus tā īstenos pati un kuru veikšanai noslēgs līgumus. Jebkurā gadījumā kopējā un galīgā atbildība gulstas uz Komisiju. |
| --- | --- |

4.

Ex post novērtēšana ir daļa no “procesa”, kas balstās arī uz ex ante un starpposma novērtējuma rezultātiem. Turklāt novērtējumus veic dažādos līmeņos – gan valsts, gan tematiskā līmenī –, un noslēgumā tos apkopo kopsavilkuma ziņojumā. Novērtējumu kopums ir svarīgs elements struktūrfondu pārvaldībā, jo īpaši Kopienas palīdzības plānošanā un caurskatīšanā. Komisija ir atbildīga par novērtējuma procesu (sadarbībā ar dalībvalstīm). Komisija var izlemt, kurus novērtējuma aspektus tā īstenos pati un kuru veikšanai noslēgs līgumus. Jebkurā gadījumā kopējā un galīgā atbildība gulstas uz Komisiju.

| 5. | No struktūrfondiem (4) finansētais atbalsts “mērķiem” 1994.–1999. gada periodā bija 136,4 miljardi EUR un “Kopienas iniciatīvām” – 14,5 miljardi EUR. I pielikumā norādīts, kā sadalīts atbalsts “mērķiem” pa dalībvalstīm un mērķiem un atbalsts “Kopienas iniciatīvām” – pa Kopienas iniciatīvām. Šos līdzekļus vēl papildināja saskaņoti privātā vai valsts sektora ieguldījumi (5) vismaz 95 miljardu EUR apmērā, tādējādi kopējie ieguldījumi pārsniedza 245 miljardus EUR. |
| --- | --- |

5.

No struktūrfondiem (4) finansētais atbalsts “mērķiem” 1994.–1999. gada periodā bija 136,4 miljardi EUR un “Kopienas iniciatīvām” – 14,5 miljardi EUR. I pielikumā norādīts, kā sadalīts atbalsts “mērķiem” pa dalībvalstīm un mērķiem un atbalsts “Kopienas iniciatīvām” – pa Kopienas iniciatīvām. Šos līdzekļus vēl papildināja saskaņoti privātā vai valsts sektora ieguldījumi (5) vismaz 95 miljardu EUR apmērā, tādējādi kopējie ieguldījumi pārsniedza 245 miljardus EUR.

Novērtējuma sistēma

| 6. | Ex post novērtējumus veica Komisijas vārdā un vadībā. Rīkojot atklātu konkursu, katrai definētai mērķu grupai un Kopienas iniciatīvām izraudzīja pamatkonsultantu. Vairumā gadījumu konsultantu atsevišķās dalībvalstīs atbalstīja vērtētāju grupa (6), kuras uzdevums bija veikt vajadzīgos vērtējumus attiecīgajām programmām saskaņā ar vienotu metodoloģisko sistēmu. Turklāt visu vērtēšanas procesu uzraudzīja virzības grupa. Novērtējumu rezultātā valstu vērtētāji sagatavoja valstu ziņojumus un konsultanti, ar kuriem katrai mērķu grupai bija noslēgti līgumi, – Kopsavilkuma ziņojumu. Šos ziņojumus pabeidza gatavot laikā no 2003. gada sākuma līdz 2004. gada vidum. |
| --- | --- |

6.

Ex post novērtējumus veica Komisijas vārdā un vadībā. Rīkojot atklātu konkursu, katrai definētai mērķu grupai un Kopienas iniciatīvām izraudzīja pamatkonsultantu. Vairumā gadījumu konsultantu atsevišķās dalībvalstīs atbalstīja vērtētāju grupa (6), kuras uzdevums bija veikt vajadzīgos vērtējumus attiecīgajām programmām saskaņā ar vienotu metodoloģisko sistēmu. Turklāt visu vērtēšanas procesu uzraudzīja virzības grupa. Novērtējumu rezultātā valstu vērtētāji sagatavoja valstu ziņojumus un konsultanti, ar kuriem katrai mērķu grupai bija noslēgti līgumi, – Kopsavilkuma ziņojumu. Šos ziņojumus pabeidza gatavot laikā no 2003. gada sākuma līdz 2004. gada vidum.

Katram novērtējumam noteiktie pamatmērķi

| 7. | Iesaistītie ģenerāldirektorāti izvēlējās plašu pieeju, aptverot plašu jautājumu loku. Vērtējumu kopējie mērķi bija:






  a) | novērtēt darbību rezultātus un ietekmi dalībvalstīs attiecībā pret to mērķiem un ietekmi uz cilvēkiem un sistēmām; |
| --- | --- | --- |

7.

Iesaistītie ģenerāldirektorāti izvēlējās plašu pieeju, aptverot plašu jautājumu loku. Vērtējumu kopējie mērķi bija:

a)

novērtēt darbību rezultātus un ietekmi dalībvalstīs attiecībā pret to mērķiem un ietekmi uz cilvēkiem un sistēmām;

| b) | analizēt Kopienas darbību ietekmi un efektivitāti attiecībā uz īpašām strukturālām problēmām un – cik vien iespējams – pārliecināties par Kopienas palīdzības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

b)

analizēt Kopienas darbību ietekmi un efektivitāti attiecībā uz īpašām strukturālām problēmām un – cik vien iespējams – pārliecināties par Kopienas palīdzības pievienoto vērtību.

| 8. | Lai sasniegtu šos kopējos mērķus, Uzdevuma aprakstā noteica virkni pamatjautājumu saistībā ar stratēģijas, efektivitātes, produktivitātes, ietekmes, pārvaldības un īstenošanas sistēmu piemērotību, Kopienas pievienoto vērtību un pieredzi, kas gūta no pašreizējās plānošanas, kā arī noderētu turpmākai plānošanai. Lai izveidotu darba struktūru, Uzdevuma aprakstā ietvēra arī virkni īpašu uzdevumu un noteica zināmas metodes un informācijas avotus. |
| --- | --- |

8.

Lai sasniegtu šos kopējos mērķus, Uzdevuma aprakstā noteica virkni pamatjautājumu saistībā ar stratēģijas, efektivitātes, produktivitātes, ietekmes, pārvaldības un īstenošanas sistēmu piemērotību, Kopienas pievienoto vērtību un pieredzi, kas gūta no pašreizējās plānošanas, kā arī noderētu turpmākai plānošanai. Lai izveidotu darba struktūru, Uzdevuma aprakstā ietvēra arī virkni īpašu uzdevumu un noteica zināmas metodes un informācijas avotus.

| 9. | Tādējādi Komisijas sagatavotais Uzdevuma apraksts katram mērķim kalpoja par pamatu vērtētāju darbam. Uzdevuma aprakstu 1. mērķim 2002. gada janvārī papildināja Sākuma ziņojums un Metodoloģijas rokasgrāmata. ESF darbībām Uzdevuma aprakstu 2002. gada decembrī papildināja Metodoloģijas progresa ziņojums un vērtēšanas jautājumi, kurus iekļāva katrā valsts vērtēšanas ziņojumā. Šajā nolūkā vērtētāji pēc vajadzības izmantoja literatūras pārskatus, anketas, intervijas ar ieinteresētajām personām, konkrētu gadījumu izpēti un citus pētījumus. |
| --- | --- |

9.

Tādējādi Komisijas sagatavotais Uzdevuma apraksts katram mērķim kalpoja par pamatu vērtētāju darbam. Uzdevuma aprakstu 1. mērķim 2002. gada janvārī papildināja Sākuma ziņojums un Metodoloģijas rokasgrāmata. ESF darbībām Uzdevuma aprakstu 2002. gada decembrī papildināja Metodoloģijas progresa ziņojums un vērtēšanas jautājumi, kurus iekļāva katrā valsts vērtēšanas ziņojumā. Šajā nolūkā vērtētāji pēc vajadzības izmantoja literatūras pārskatus, anketas, intervijas ar ieinteresētajām personām, konkrētu gadījumu izpēti un citus pētījumus.

REVĪZIJAS TVĒRUMS

| 10. | Revīzijas galvenie mērķi bija pārbaudīt, vai novērtējumi sniedza Komisijai pietiekamu informāciju, lai novērtētu intervences sekas saistībā ar mērķiem, un vai rezultāti un ieteikumi palīdzēja pārstrādāt programmas turpmākajiem plānošanas periodiem. |
| --- | --- |

10.

Revīzijas galvenie mērķi bija pārbaudīt, vai novērtējumi sniedza Komisijai pietiekamu informāciju, lai novērtētu intervences sekas saistībā ar mērķiem, un vai rezultāti un ieteikumi palīdzēja pārstrādāt programmas turpmākajiem plānošanas periodiem.

| 11. | Revīzija koncentrējās uz tiem ex post novērtējumiem ERAF intervencei saistībā ar 1. mērķi un ESF intervencei saistībā ar 1. un 3. mērķi, kurus veica attiecīgi Reģionālās politikas ĢD (ĢD REGIO) un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (ĢD EMPL). Attiecīgos Kopsavilkuma ziņojumus un valstu novērtējumu paraugu pārbaudīja atbilstīgi šiem atlasītajiem mērķiem un instrumentiem (7), kuru kopējā summa bija 124 miljardi EUR jeb 82 % no kopējā paredzētā SF atbalsta 1994.–1999. gada plānošanas periodā (8). |
| --- | --- |

11.

Revīzija koncentrējās uz tiem ex post novērtējumiem ERAF intervencei saistībā ar 1. mērķi un ESF intervencei saistībā ar 1. un 3. mērķi, kurus veica attiecīgi Reģionālās politikas ĢD (ĢD REGIO) un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (ĢD EMPL). Attiecīgos Kopsavilkuma ziņojumus un valstu novērtējumu paraugu pārbaudīja atbilstīgi šiem atlasītajiem mērķiem un instrumentiem (7), kuru kopējā summa bija 124 miljardi EUR jeb 82 % no kopējā paredzētā SF atbalsta 1994.–1999. gada plānošanas periodā (8).

| 12. | Saistībā ar katru novērtējumu revīzija tiecās atbildēt uz trim jautājumiem:






  a) | Vai novērtējums bija kvalitatīvs? |
| --- | --- | --- |

12.

Saistībā ar katru novērtējumu revīzija tiecās atbildēt uz trim jautājumiem:

a)

Vai novērtējums bija kvalitatīvs?

| b) | Kādā mērā tika identificēti trūkumi, kuru cēlonis bija nepilnības vērtēšanas pasākumu sistēmā un pārraudzībā? |
| --- | --- |

b)

Kādā mērā tika identificēti trūkumi, kuru cēlonis bija nepilnības vērtēšanas pasākumu sistēmā un pārraudzībā?

| c) | Vai izrietošie ieteikumi bija labi pamatoti, derīgi un piemēroti, lai tos ņemtu vērā turpmākajos plānošanas periodos? |
| --- | --- |

c)

Vai izrietošie ieteikumi bija labi pamatoti, derīgi un piemēroti, lai tos ņemtu vērā turpmākajos plānošanas periodos?

| 13. | Revīzija jo īpaši vērtēja ziņojumu kvalitāti un pilnīgumu saistībā ar to, kā tie novērtēja politikas piemērotību un pasākumu efektivitāti, produktivitāti un ietekmi, kā arī to, kā pasākumi ietekmēja pārvaldības sistēmas. Revīzijā arī vērtēja Komisijas lomas pietiekamību novērtējumu sagatavošanā, uzraudzībā un pārraudzībā. |
| --- | --- |

13.

Revīzija jo īpaši vērtēja ziņojumu kvalitāti un pilnīgumu saistībā ar to, kā tie novērtēja politikas piemērotību un pasākumu efektivitāti, produktivitāti un ietekmi, kā arī to, kā pasākumi ietekmēja pārvaldības sistēmas. Revīzijā arī vērtēja Komisijas lomas pietiekamību novērtējumu sagatavošanā, uzraudzībā un pārraudzībā.

| 14. | Šā ziņojuma pirmā daļa ir veltīta ERAF intervences ex post novērtējumam 1. mērķa reģionos (sk. 15. līdz 80. punktu), bet otrā daļa aptver saskaņā ar 1. un 3. mērķi īstenoto ESF darbību ex post novērtējumu (sk. 81. līdz 113. punktu). |
| --- | --- |

14.

Šā ziņojuma pirmā daļa ir veltīta ERAF intervences ex post novērtējumam 1. mērķa reģionos (sk. 15. līdz 80. punktu), bet otrā daļa aptver saskaņā ar 1. un 3. mērķi īstenoto ESF darbību ex post novērtējumu (sk. 81. līdz 113. punktu).

REĢIONĀLĀS POLITIKAS ĢD VEIKTAIS 1. MĒRĶA EX POST NOVĒRTĒJUMS

| 15. | Pirms novērtējuma kvalitātes detalizētas analīzes ir lietderīgi sniegt īsu pārskatu par Komisijas novērtējuma secinājumiem, kas apkopoti še turpmāk (sk. 1. izcēlumu).

  1. izcēlumsĢD REGIO veiktā novērtējuma vispārējie secinājumiKopsavilkuma ziņojumā atzīts, ka struktūrfondiem ir bijusi pozitīva ietekme uz IKP 1. mērķa reģionos un ka to vispārējais sniegums – salīdzinot ar ES kopumā – ir uzlabojies. Tajā pausts uzskats, ka tas, cik lielā mērā ietekme ir bijusi labvēlīga, ir bijis stipri atkarīgs gan no iestāžu pārvaldes resursiem, gan no tādiem faktoriem kā ekonomikas struktūra un atvērtība un ka “šie aspekti neapšaubāmi ir būtiski svarīgi tautsaimniecības spējai reaģēt uz ekonomiskās integrācijas izaicinājumu un iespējām”. Tomēr Ziņojumā atzīmēts, ka sakarā ar to, ka valstis un konteksti atšķīrās, un sakarā ar ierobežojumiem pieejamajos uzraudzības datos un skaidri definētu mērķu trūkumu nebija iespējams apkopot rezultātus, lai sniegtu ticamu ainu par kopējiem 1. mērķa sasniegumiem.Vispārīgi vērtējot pieņemto stratēģiju piemērotību, Ziņojumā secināts, ka 1994. gadā pieņemto stratēģisko pieeju 1. mērķim “kopumā var uzskatīt piemērotu katrā atsevišķā dalībvalstī”. Ziņojumā teikts: “Visnopietnāk stratēģija kritizēta par to, ka tā bija vien fragmentāru daļu summējums. Lai gan katrs atsevišķais elements adekvāti risināja apzinātās vajadzības noteiktās jomās, konkrēti nebija noteikts, kā šie dažādie elementi deva ieguldījumu kopējā attīstības stratēģijā.”Runājot par efektivitāti, Ziņojumā norādīts, ka analīze lielā mēra deva “kvalitatīvus secinājumus, nevis rezultātu kvantitatīvu salīdzinājumu ar mērķiem”, jo bija problēmas ar datu pieejamību. Ziņojumā vispārīgi komentēts: “Skaidri redzams, ka visefektīvākās bijušas “tradicionālas” darbības. Finansējums lielā mērā palīdzēja jau pastāvošiem tautsaimniecības attīstības modeļiem, nevis radīja pamatu jaunu darbību izvēršanai, lai sasniegtu izvirzītos mērķus vai stimulētu novatoriskākas metodes.”Runājot par struktūrfondu ietekmi uz ekonomisko un sociālo kohēziju, Ziņojuma novērtējums par vairumu reģionu lielā mērā balstās uz makro-modelēšanas metodi. Ziņojumā atzīts, ka “Gūtie rezultāti zināmā mērā, protams, balstās uz modelēšanas procesā izdarītiem pieņēmumiem.” Atzīmēts, ka to ietekmes apmērs dažādos gadījumos atspoguļoja CSF resursu relatīvo nozīmību un piešķīrumu apjomu, kā arī citus faktorus: sākotnējā faktora ieguldījumu, tautsaimniecības struktūras, konkurētspējas līmeņus un attiecīgās tautsaimniecības “atvērtības” pakāpi. Ziņojumā ietverti vispārēji secinājumi par struktūrfondu ietekmi salīdzinājumā ar citiem ārējiem faktoriem un norādīts, ka, lai gan tika radīts daudz darba vietu, tikpat daudz varbūt arī bija novērojams liekais atbalsts un pārbīdes ietekme.Kopsavilkuma ziņojumā ietverti arī novērojumi par pārvaldību un īstenošanu. Visumā par šiem aspektiem secināts: “Pārvaldības un īstenošanas kārtība, neskatoties uz daudzām nepilnībām, kopumā bija atbilstīga. Pozitīvi vērtējama ir sadarbības metode. Lēmumpieņēmējām struktūrām parasti neizdevās īstenot stingru stratēģisku vadību. Taču tika gūta vērā ņemama “pievienotā vērtība”, veicot piemērotu plānošanu un attīstot valsts sektora pārvaldības spējas un praksi.” |
| --- | --- |

15.

Pirms novērtējuma kvalitātes detalizētas analīzes ir lietderīgi sniegt īsu pārskatu par Komisijas novērtējuma secinājumiem, kas apkopoti še turpmāk (sk. 1. izcēlumu).

1. izcēlumsĢD REGIO veiktā novērtējuma vispārējie secinājumiKopsavilkuma ziņojumā atzīts, ka struktūrfondiem ir bijusi pozitīva ietekme uz IKP 1. mērķa reģionos un ka to vispārējais sniegums – salīdzinot ar ES kopumā – ir uzlabojies. Tajā pausts uzskats, ka tas, cik lielā mērā ietekme ir bijusi labvēlīga, ir bijis stipri atkarīgs gan no iestāžu pārvaldes resursiem, gan no tādiem faktoriem kā ekonomikas struktūra un atvērtība un ka “šie aspekti neapšaubāmi ir būtiski svarīgi tautsaimniecības spējai reaģēt uz ekonomiskās integrācijas izaicinājumu un iespējām”. Tomēr Ziņojumā atzīmēts, ka sakarā ar to, ka valstis un konteksti atšķīrās, un sakarā ar ierobežojumiem pieejamajos uzraudzības datos un skaidri definētu mērķu trūkumu nebija iespējams apkopot rezultātus, lai sniegtu ticamu ainu par kopējiem 1. mērķa sasniegumiem.Vispārīgi vērtējot pieņemto stratēģiju piemērotību, Ziņojumā secināts, ka 1994. gadā pieņemto stratēģisko pieeju 1. mērķim “kopumā var uzskatīt piemērotu katrā atsevišķā dalībvalstī”. Ziņojumā teikts: “Visnopietnāk stratēģija kritizēta par to, ka tā bija vien fragmentāru daļu summējums. Lai gan katrs atsevišķais elements adekvāti risināja apzinātās vajadzības noteiktās jomās, konkrēti nebija noteikts, kā šie dažādie elementi deva ieguldījumu kopējā attīstības stratēģijā.”Runājot par efektivitāti, Ziņojumā norādīts, ka analīze lielā mēra deva “kvalitatīvus secinājumus, nevis rezultātu kvantitatīvu salīdzinājumu ar mērķiem”, jo bija problēmas ar datu pieejamību. Ziņojumā vispārīgi komentēts: “Skaidri redzams, ka visefektīvākās bijušas “tradicionālas” darbības. Finansējums lielā mērā palīdzēja jau pastāvošiem tautsaimniecības attīstības modeļiem, nevis radīja pamatu jaunu darbību izvēršanai, lai sasniegtu izvirzītos mērķus vai stimulētu novatoriskākas metodes.”Runājot par struktūrfondu ietekmi uz ekonomisko un sociālo kohēziju, Ziņojuma novērtējums par vairumu reģionu lielā mērā balstās uz makro-modelēšanas metodi. Ziņojumā atzīts, ka “Gūtie rezultāti zināmā mērā, protams, balstās uz modelēšanas procesā izdarītiem pieņēmumiem.” Atzīmēts, ka to ietekmes apmērs dažādos gadījumos atspoguļoja CSF resursu relatīvo nozīmību un piešķīrumu apjomu, kā arī citus faktorus: sākotnējā faktora ieguldījumu, tautsaimniecības struktūras, konkurētspējas līmeņus un attiecīgās tautsaimniecības “atvērtības” pakāpi. Ziņojumā ietverti vispārēji secinājumi par struktūrfondu ietekmi salīdzinājumā ar citiem ārējiem faktoriem un norādīts, ka, lai gan tika radīts daudz darba vietu, tikpat daudz varbūt arī bija novērojams liekais atbalsts un pārbīdes ietekme.Kopsavilkuma ziņojumā ietverti arī novērojumi par pārvaldību un īstenošanu. Visumā par šiem aspektiem secināts: “Pārvaldības un īstenošanas kārtība, neskatoties uz daudzām nepilnībām, kopumā bija atbilstīga. Pozitīvi vērtējama ir sadarbības metode. Lēmumpieņēmējām struktūrām parasti neizdevās īstenot stingru stratēģisku vadību. Taču tika gūta vērā ņemama “pievienotā vērtība”, veicot piemērotu plānošanu un attīstot valsts sektora pārvaldības spējas un praksi.”

Palātas analīze par novērtējuma kvalitāti

Sākotnējās piezīmes

| 16. | Ir svarīgi atzīt, ka pieņemtajai plašajai pieejai bija daži iekšēji ierobežojumi, no tiem galvenie bija: laika ierobežojumi, ierobežots kvantitatīvu mērķu kopums un detalizētu rezultātu/ietekmes rādītāju trūkums. Turklāt ietekmi, ko var attiecināt tieši uz programmām un saistītajiem pasākumiem, bieži bija grūti izolēt, jo mērķa reģioni bieži guva labumu no citām darbībām, kas tiek izmantotas līdzīgu mērķu sasniegšanā. Bija arī grūti identificēt un izmērīt struktūrfondu izdevumu netiešo ietekmi. Tomēr Palāta uzskata, ka zināmus trūkumus vērtēšanas procesā nevar attiecināt tikai uz iekšējiem ierobežojumiem, bet gan uz nepilnībām vērtēšanas procesā, kas ir jārisina, jo īpaši pirms 2000.–2006. plānošanas perioda ex post novērtējuma. |
| --- | --- |

16.

Ir svarīgi atzīt, ka pieņemtajai plašajai pieejai bija daži iekšēji ierobežojumi, no tiem galvenie bija: laika ierobežojumi, ierobežots kvantitatīvu mērķu kopums un detalizētu rezultātu/ietekmes rādītāju trūkums. Turklāt ietekmi, ko var attiecināt tieši uz programmām un saistītajiem pasākumiem, bieži bija grūti izolēt, jo mērķa reģioni bieži guva labumu no citām darbībām, kas tiek izmantotas līdzīgu mērķu sasniegšanā. Bija arī grūti identificēt un izmērīt struktūrfondu izdevumu netiešo ietekmi. Tomēr Palāta uzskata, ka zināmus trūkumus vērtēšanas procesā nevar attiecināt tikai uz iekšējiem ierobežojumiem, bet gan uz nepilnībām vērtēšanas procesā, kas ir jārisina, jo īpaši pirms 2000.–2006. plānošanas perioda ex post novērtējuma.

To jautājumu attīstība, ar kuriem reģioni saskārušies kopš 1994. gada

| 17. | Kopsavilkuma ziņojums sākas ar īsu analīzi par to, kā attīstījies IKP uz iedzīvotāju, bezdarba un nodarbinātības līmenis dažādos apskatāmajos reģionos (9). Ziņojumā secināts: “Iemesls tam, ka IKP uz iedzīvotāju ir cēlies, nav lielāks nodarbinātības līmenis darba vietu radīšanas rezultātā.” (10) Šāds secinājums, iespējams, būtu svarīgs politikas veidotājiem, norādot, ka nodarbinātības līmeņa paaugstināšana (11) nav būtiski palīdzējusi sasniegt kohēzijas politikas galveno mērķi – mazināt IKP plaisu; tas būtu secinājums ar ļoti lielu nozīmi attiecībā uz struktūrfondiem. |
| --- | --- |

17.

Kopsavilkuma ziņojums sākas ar īsu analīzi par to, kā attīstījies IKP uz iedzīvotāju, bezdarba un nodarbinātības līmenis dažādos apskatāmajos reģionos (9). Ziņojumā secināts: “Iemesls tam, ka IKP uz iedzīvotāju ir cēlies, nav lielāks nodarbinātības līmenis darba vietu radīšanas rezultātā.” (10) Šāds secinājums, iespējams, būtu svarīgs politikas veidotājiem, norādot, ka nodarbinātības līmeņa paaugstināšana (11) nav būtiski palīdzējusi sasniegt kohēzijas politikas galveno mērķi – mazināt IKP plaisu; tas būtu secinājums ar ļoti lielu nozīmi attiecībā uz struktūrfondiem.

| 18. | No Kopsavilkuma ziņojumā sniegtās informācijas ir grūti spriest par augstāk citētā izteikuma ticamību. Daudzos reģionos IKP uz iedzīvotāju palielinājās, kā arī palielinājās nodarbinātības līmenis. Taču dažos reģionos IKP uz iedzīvotāju vai arī nodarbinātības līmenis samazinājās vai palielinājās tikai nenozīmīgi. Palāta centās novērtēt 17. punktā citēto izteikumu, Kopsavilkuma ziņojumā publicētajiem datiem piemērojot statistikas metodes. Šīs analīzes tehniskās detaļas ir aprakstītas II pielikumā, un galvenie punkti ir īsumā apkopoti še turpmāk. |
| --- | --- |

18.

No Kopsavilkuma ziņojumā sniegtās informācijas ir grūti spriest par augstāk citētā izteikuma ticamību. Daudzos reģionos IKP uz iedzīvotāju palielinājās, kā arī palielinājās nodarbinātības līmenis. Taču dažos reģionos IKP uz iedzīvotāju vai arī nodarbinātības līmenis samazinājās vai palielinājās tikai nenozīmīgi. Palāta centās novērtēt 17. punktā citēto izteikumu, Kopsavilkuma ziņojumā publicētajiem datiem piemērojot statistikas metodes. Šīs analīzes tehniskās detaļas ir aprakstītas II pielikumā, un galvenie punkti ir īsumā apkopoti še turpmāk.

| 19. | Iegūtie rezultāti norāda uz to, ka izmaiņām nodarbinātībā bija statistiski būtiska ietekme uz faktisko IKP uz iedzīvotāju. Proti, viena procentpunkta pieaugums nodarbinātības līmenī bija saistīts ar 0,24 procentpunktu pieaugumu IKP uz iedzīvotāju vērtējuma periodā. Šis rezultāts nesaskan ar iepriekš citētajiem Kopsavilkuma ziņojuma secinājumiem. Tas arī norāda uz to, ka tiešām varētu būt zināma iespēja mazināt IKP plaisu, uzlabojot nodarbinātības līmeņa rādītājus – šis ir nozīmīgs rezultāts no politikas viedokļa. |
| --- | --- |

19.

Iegūtie rezultāti norāda uz to, ka izmaiņām nodarbinātībā bija statistiski būtiska ietekme uz faktisko IKP uz iedzīvotāju. Proti, viena procentpunkta pieaugums nodarbinātības līmenī bija saistīts ar 0,24 procentpunktu pieaugumu IKP uz iedzīvotāju vērtējuma periodā. Šis rezultāts nesaskan ar iepriekš citētajiem Kopsavilkuma ziņojuma secinājumiem. Tas arī norāda uz to, ka tiešām varētu būt zināma iespēja mazināt IKP plaisu, uzlabojot nodarbinātības līmeņa rādītājus – šis ir nozīmīgs rezultāts no politikas viedokļa.

| 20. | Lai tālāk izpētītu minētā rezultāta noturīgumu, Palāta veica identisku analīzi 145 reģioniem, par kuriem dati bija konsekventi pieejami (t. i., ne tikai 1. mērķa reģioniem). Rezultāti, kas arī ir aprakstīti II pielikumā, ir ļoti līdzīgi visā Eiropas Savienībā. Šie rezultāti norāda uz to, ka pamatdatu informācija nebija pietiekami analizēta, un uz svarīgu saikni starp IKP pieaugumu un nodarbinātības līmeņa pieaugumu, kurai Kopsavilkuma ziņojumā nebija pievērsta uzmanība. |
| --- | --- |

20.

Lai tālāk izpētītu minētā rezultāta noturīgumu, Palāta veica identisku analīzi 145 reģioniem, par kuriem dati bija konsekventi pieejami (t. i., ne tikai 1. mērķa reģioniem). Rezultāti, kas arī ir aprakstīti II pielikumā, ir ļoti līdzīgi visā Eiropas Savienībā. Šie rezultāti norāda uz to, ka pamatdatu informācija nebija pietiekami analizēta, un uz svarīgu saikni starp IKP pieaugumu un nodarbinātības līmeņa pieaugumu, kurai Kopsavilkuma ziņojumā nebija pievērsta uzmanība.

Pieņemto stratēģiju piemērotība

| 21. | Kopsavilkuma ziņojuma otrajā nodaļā ir apskatīta pieņemto stratēģiju piemērotība no ģeogrāfiskā un programmu līdzsvara viedokļa, kā arī līdzsvars starp fondiem. Atšķirībā no tā, kas ir parādīts ziņojumā par IKP uz iedzīvotāju un nodarbinātības un bezdarba līmeni 1. mērķa reģionos, struktūrfondu plānotie un faktiskie programmu izdevumi (12) ir analizēti pa dalībvalstīm un fondu veidiem, bet ne pa attiecīgajiem reģioniem. Tas, kā jau minēts pašā Ziņojumā, ierobežo iespējas veikt analīzi, sniedzot rezultātus regresijas analīzei, kurā mēģināts rast sakarību starp dalībvalstīm un IKP uz iedzīvotāju (13). Tādējādi Ziņojumā sniegtie rezultāti nav statistiski nozīmīgi, un tiem ir ierobežota vērtība. |
| --- | --- |

21.

Kopsavilkuma ziņojuma otrajā nodaļā ir apskatīta pieņemto stratēģiju piemērotība no ģeogrāfiskā un programmu līdzsvara viedokļa, kā arī līdzsvars starp fondiem. Atšķirībā no tā, kas ir parādīts ziņojumā par IKP uz iedzīvotāju un nodarbinātības un bezdarba līmeni 1. mērķa reģionos, struktūrfondu plānotie un faktiskie programmu izdevumi (12) ir analizēti pa dalībvalstīm un fondu veidiem, bet ne pa attiecīgajiem reģioniem. Tas, kā jau minēts pašā Ziņojumā, ierobežo iespējas veikt analīzi, sniedzot rezultātus regresijas analīzei, kurā mēģināts rast sakarību starp dalībvalstīm un IKP uz iedzīvotāju (13). Tādējādi Ziņojumā sniegtie rezultāti nav statistiski nozīmīgi, un tiem ir ierobežota vērtība.

| 22. | Taču Palāta piemēroja nedaudz citādas statistikas metodes, izmantojot tos pašus datus, kas bija doti Ziņojumā. Šīs analīzes tehniskās detaļas ir aprakstītas III pielikumā, un galvenie punkti ir īsumā apkopoti še turpmāk. |
| --- | --- |

22.

Taču Palāta piemēroja nedaudz citādas statistikas metodes, izmantojot tos pašus datus, kas bija doti Ziņojumā. Šīs analīzes tehniskās detaļas ir aprakstītas III pielikumā, un galvenie punkti ir īsumā apkopoti še turpmāk.

| 23. | Iegūtie rezultāti apstiprināja intuitīvo secinājumu, ka, jo vairāk ES līdzekļu bija piešķirts uz iedzīvotāju, jo augstāks bija IKP pieaugums uz iedzīvotāju dalībvalstīs. Šis rezultāts parāda, ka, izmantojot plašāku pieeju, var izdarīt svarīgus novērtējumus pat ar pārāk ierobežotu datu bāzi, kas tika izmantota šai svarīgajai jomai. |
| --- | --- |

23.

Iegūtie rezultāti apstiprināja intuitīvo secinājumu, ka, jo vairāk ES līdzekļu bija piešķirts uz iedzīvotāju, jo augstāks bija IKP pieaugums uz iedzīvotāju dalībvalstīs. Šis rezultāts parāda, ka, izmantojot plašāku pieeju, var izdarīt svarīgus novērtējumus pat ar pārāk ierobežotu datu bāzi, kas tika izmantota šai svarīgajai jomai.

| 24. | Galvenā novērtējuma daļa šajā Kopsavilkuma ziņojuma nodaļā balstās uz salīdzinājumu starp dažādām plānoto izdevumu kategorijām 1994. gadā un faktisko izdevumu novērtējumu 1999. gadā. Taču sniegtajos datos ir virkne nopietnu kļūdu vai neatbilstību, un tas ierobežo iespējamo secinājumu ticamību. Piemēram, piecām dalībvalstīm faktisko izdevumu summa, kas uzrādīta ailē “kopā” (attiecīgajā tabulā Kopsavilkuma ziņojumā) atšķiras no to skaitļu summas, kas uzrādīti atsevišķās ailēs, norādot attiecīgi ES, valsts un privātā sektora izdevumus (kā tie uzrādīti tajā pašā tabulā). Šīs neatbilstības ir apkopotas 1. tabulā. Procentuālā neatbilstība, kas ir uzrādīta šīs tabulas pēdējā ailē, ir nozīmīga, un tā norāda uz nepietiekamu kvalitātes kontroli Ziņojuma satura un rezultātu formulēšanā. |
| --- | --- |

24.

Galvenā novērtējuma daļa šajā Kopsavilkuma ziņojuma nodaļā balstās uz salīdzinājumu starp dažādām plānoto izdevumu kategorijām 1994. gadā un faktisko izdevumu novērtējumu 1999. gadā. Taču sniegtajos datos ir virkne nopietnu kļūdu vai neatbilstību, un tas ierobežo iespējamo secinājumu ticamību. Piemēram, piecām dalībvalstīm faktisko izdevumu summa, kas uzrādīta ailē “kopā” (attiecīgajā tabulā Kopsavilkuma ziņojumā) atšķiras no to skaitļu summas, kas uzrādīti atsevišķās ailēs, norādot attiecīgi ES, valsts un privātā sektora izdevumus (kā tie uzrādīti tajā pašā tabulā). Šīs neatbilstības ir apkopotas 1. tabulā. Procentuālā neatbilstība, kas ir uzrādīta šīs tabulas pēdējā ailē, ir nozīmīga, un tā norāda uz nepietiekamu kvalitātes kontroli Ziņojuma satura un rezultātu formulēšanā.

| 25. | Neatkarīgi no šīm neatbilstībām minēto datu pārveide uz iedzīvotāju (14) sniedz dažus derīgus apsvērumus, kas dažos kontekstos atšķiras no Kopsavilkuma ziņojumā izdarītajiem secinājumiem. Faktiskie izdevumi uz iedzīvotāju katrai kategorijai dilstošā secībā parādīti 2. tabulā. |
| --- | --- |

25.

Neatkarīgi no šīm neatbilstībām minēto datu pārveide uz iedzīvotāju (14) sniedz dažus derīgus apsvērumus, kas dažos kontekstos atšķiras no Kopsavilkuma ziņojumā izdarītajiem secinājumiem. Faktiskie izdevumi uz iedzīvotāju katrai kategorijai dilstošā secībā parādīti 2. tabulā.

1. tabula

Kopsavilkums par 24. punktā minētajā neatbilstībām

| | Aiļu summa (15) | Publicēts Kopā (15) | Atšķirība (15) | Procentuāla neatbilstība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 41 015 | 48 243 | 7 228 | –15 |
| Itālija | 34 804 | 30 547 | –4 257 | 14 |
| AK | 3 961 | 4 803 | 842 | –18 |
| Francija | 3 339 | 4 019 | 680 | –17 |
| Austrija | 1 116 | 1 040 | –76 | 7 |

Aiļu summa (15)

Publicēts Kopā (15)

Atšķirība (15)

Procentuāla neatbilstība

Vācija

41 015

48 243

7 228

–15

Itālija

34 804

30 547

–4 257

14

AK

3 961

4 803

842

–18

Francija

3 339

4 019

680

–17

Austrija

1 116

1 040

–76

7

2. tabula

Faktiskie izdevumi (16)

| Kopā Faktiskie/uz iedzīvotāju | ES uz iedzīvotāju | Valsts Faktiskie/uz iedzīvotāju | Privātie Faktiskie/uz iedzīvotāju |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 3 866 | Īrija | 1 653 | Nīderlande | 1 822 | Austrija | 2 458 |
| Nīderlande | 3 438 | Grieķija | 1 580 | Austrija | 1 033 | Vācija | 1 299 |
| Vācija | 2 933 | Portugāle | 1 403 | Grieķija | 739 | Nīderlande | 1 039 |
| Īrija | 2 926 | Spānija | 1 143 | Īrija | 703 | Beļģija | 705 |
| Grieķija | 2 716 | Vācija | 884 | Portugāle | 621 | Īrija | 570 |
| Portugāle | 2 472 | Austrija | 657 | Spānija | 582 | Portugāle | 448 |
| Spānija | 1 725 | Itālija | 652 | Francija | 485 | Grieķija | 396 |
| Beļģija | 1 587 | Francija | 621 | Beļģija | 456 | Francija | 205 |
| Francija | 1 579 | AK | 605 | AK | 381 | AK | 174 |
| Itālija | 1 445 | Nīderlande | 578 | Vācija | 311 | Spānija | na |
| AK | 1 407 | Beļģija | 427 | Itālija | na | Itālija | na |
| Vidēji/uz iedzīvotāju | 2 104 | | 1 033 | | 419 | | 377 |

Kopā Faktiskie/uz iedzīvotāju

ES uz iedzīvotāju

Valsts Faktiskie/uz iedzīvotāju

Privātie Faktiskie/uz iedzīvotāju

Austrija

3 866

Īrija

1 653

Nīderlande

1 822

Austrija

2 458

Nīderlande

3 438

Grieķija

1 580

Austrija

1 033

Vācija

1 299

Vācija

2 933

Portugāle

1 403

Grieķija

739

Nīderlande

1 039

Īrija

2 926

Spānija

1 143

Īrija

703

Beļģija

705

Grieķija

2 716

Vācija

884

Portugāle

621

Īrija

570

Portugāle

2 472

Austrija

657

Spānija

582

Portugāle

448

Spānija

1 725

Itālija

652

Francija

485

Grieķija

396

Beļģija

1 587

Francija

621

Beļģija

456

Francija

205

Francija

1 579

AK

605

AK

381

AK

174

Itālija

1 445

Nīderlande

578

Vācija

311

Spānija

na

AK

1 407

Beļģija

427

Itālija

na

Itālija

na

Vidēji/uz iedzīvotāju

2 104

1 033

419

377

| 26. | Tabulā redzams, ka kopā vidēji uz iedzīvotāju faktiskie līdzekļi bija EUR 2 104. ES struktūrfondi veidoja aptuveni pusi no šīs summas, bet trīs no četrām kohēzijas dalībvalstīm pārvaldīja par aptuveni 50 % vairāk par vidējo rādītāju, kas bija EUR 1 033 uz iedzīvotāju. Īpaši svarīgs ir privātā sektora ieguldījums, jo īpaši, ņemot vērā uzsvaru uz piedāvājuma ilgtermiņa ietekmi uz reģioniem. Šķiet, ka dažiem 1. mērķa reģioniem tādās dalībvalstīs kā Austrija, Vācija un Nīderlande ir izdevies jo īpaši veiksmīgi savienot privātos ieguldījumus ar struktūrfondiem, pat pārsniedzot – Austrijas un Vācijas gadījumā būtiski – vidējo ieguldījumu no ES struktūrfondiem. |
| --- | --- |

26.

Tabulā redzams, ka kopā vidēji uz iedzīvotāju faktiskie līdzekļi bija EUR 2 104. ES struktūrfondi veidoja aptuveni pusi no šīs summas, bet trīs no četrām kohēzijas dalībvalstīm pārvaldīja par aptuveni 50 % vairāk par vidējo rādītāju, kas bija EUR 1 033 uz iedzīvotāju. Īpaši svarīgs ir privātā sektora ieguldījums, jo īpaši, ņemot vērā uzsvaru uz piedāvājuma ilgtermiņa ietekmi uz reģioniem. Šķiet, ka dažiem 1. mērķa reģioniem tādās dalībvalstīs kā Austrija, Vācija un Nīderlande ir izdevies jo īpaši veiksmīgi savienot privātos ieguldījumus ar struktūrfondiem, pat pārsniedzot – Austrijas un Vācijas gadījumā būtiski – vidējo ieguldījumu no ES struktūrfondiem.

| 27. | Tomēr Ziņojumā nav izpētīti faktori, kas veicina augstāku privātā sektora līdzdalību. Piemēram, vai to veicināja izvēlēto projektu raksturs, pieejamo cilvēkresursu prasmes vai cita veida palīdzība, ko privātajam sektoram sniedz fondi? Palāta uzskata, ka šie aspekti bija pelnījuši sīkāku izpēti. |
| --- | --- |

27.

Tomēr Ziņojumā nav izpētīti faktori, kas veicina augstāku privātā sektora līdzdalību. Piemēram, vai to veicināja izvēlēto projektu raksturs, pieejamo cilvēkresursu prasmes vai cita veida palīdzība, ko privātajam sektoram sniedz fondi? Palāta uzskata, ka šie aspekti bija pelnījuši sīkāku izpēti.

| 28. | Piemērotības novērtējums reti balstījās uz oficiālām metodēm (17), un valstu vērtētāju izmantotās prakses bija diezgan dažādas un kopumā galvenokārt aprakstošas. Jautājums par SF intervences piemērotību “tirgus neveiksmju” risināšanai reti bija ex post novērtējuma tieša tēma. Līdzīgi izmaiņas stratēģijā plānošanas perioda laikā nav rūpīgi apskatītas no piemērotības viedokļa. |
| --- | --- |

28.

Piemērotības novērtējums reti balstījās uz oficiālām metodēm (17), un valstu vērtētāju izmantotās prakses bija diezgan dažādas un kopumā galvenokārt aprakstošas. Jautājums par SF intervences piemērotību “tirgus neveiksmju” risināšanai reti bija ex post novērtējuma tieša tēma. Līdzīgi izmaiņas stratēģijā plānošanas perioda laikā nav rūpīgi apskatītas no piemērotības viedokļa.

Efektivitātes novērtējums

| 29. | Konkrētas nodaļas valstu novērtējumos un Kopsavilkuma ziņojuma 3. nodaļa pievēršas struktūrfondu efektivitātei, aplūkojot, kādā mērā ir gūti paredzamie rezultāti un sasniegti mērķi. Ir pētītas piecas tēmas, proti, transports, MVU, pētniecība un izstrāde, izglītība un mācības un lauku attīstība. Ir apskatītas arī divas horizontālas tēmas saistībā ar vidi un iespēju vienlīdzību. |
| --- | --- |

29.

Konkrētas nodaļas valstu novērtējumos un Kopsavilkuma ziņojuma 3. nodaļa pievēršas struktūrfondu efektivitātei, aplūkojot, kādā mērā ir gūti paredzamie rezultāti un sasniegti mērķi. Ir pētītas piecas tēmas, proti, transports, MVU, pētniecība un izstrāde, izglītība un mācības un lauku attīstība. Ir apskatītas arī divas horizontālas tēmas saistībā ar vidi un iespēju vienlīdzību.

| 30. | Analīze balstās uz paraugu 70 % vērtībā no 1. mērķa programmām. Tomēr liels uzsvars bija likts uz kvalitatīvo vērtējumu, piemēram, Kopienas pievienotā vērtība bija vērtēta ar “jā” un “nē”. Šādi vērtējumi un viedokļi bieži ir klasificēti pārāk plaši un ne vienmēr ir objektīvi pārbaudāmi. Nebija centienu izvirzīt konkrētākus mērķus, nosakot kritērijus, kas būtu bijis noderīgi šim nolūkam, nebija arī vākti papildu dati mikroanalīzei. Svarīgi apsvērumi pilnīgākai efektivitātes analīzei, piemēram, liekais atbalsts un pārbīdes ietekme, bieži netika ņemti vērā, un gadījumos, kad šie aspekti bija apskatīti, tie netika analizēti pietiekami detalizēti. |
| --- | --- |

30.

Analīze balstās uz paraugu 70 % vērtībā no 1. mērķa programmām. Tomēr liels uzsvars bija likts uz kvalitatīvo vērtējumu, piemēram, Kopienas pievienotā vērtība bija vērtēta ar “jā” un “nē”. Šādi vērtējumi un viedokļi bieži ir klasificēti pārāk plaši un ne vienmēr ir objektīvi pārbaudāmi. Nebija centienu izvirzīt konkrētākus mērķus, nosakot kritērijus, kas būtu bijis noderīgi šim nolūkam, nebija arī vākti papildu dati mikroanalīzei. Svarīgi apsvērumi pilnīgākai efektivitātes analīzei, piemēram, liekais atbalsts un pārbīdes ietekme, bieži netika ņemti vērā, un gadījumos, kad šie aspekti bija apskatīti, tie netika analizēti pietiekami detalizēti.

| 31. | Kaut arī virknē iedaļu ir ticami un derīgi apsvērumi, kopumā Palāta uzskata, ka šai svarīgajai Kopsavilkuma ziņojuma nodaļai (18) trūkst noturīguma sakarā ar trūkstošiem datiem un bieži vājiem secinājumiem un nepietiekamu vērtējumu vai tā trūkumu tādu citu tematisku pētījumu rezultātiem, kas struktūrfondiem veikti ĢD REGIO uzdevumā 1994.–1999. gada programmai. |
| --- | --- |

31.

Kaut arī virknē iedaļu ir ticami un derīgi apsvērumi, kopumā Palāta uzskata, ka šai svarīgajai Kopsavilkuma ziņojuma nodaļai (18) trūkst noturīguma sakarā ar trūkstošiem datiem un bieži vājiem secinājumiem un nepietiekamu vērtējumu vai tā trūkumu tādu citu tematisku pētījumu rezultātiem, kas struktūrfondiem veikti ĢD REGIO uzdevumā 1994.–1999. gada programmai.

| 32. | Piemēram, ex post novērtējuma iedaļā, kas veltīta transportam, tabulās, kurās atspoguļoti faktiskie un mērķa kilometri uzlabotajiem ceļiem pa valstīm, aptuveni puse mērķa informācijas vai nu trūkst, vai ir nepilnīga, tādējādi apgrūtinot noturīga secinājuma izdarīšanu par sasniegumiem salīdzinājumā ar mērķiem. Taču Tematiskais novērtējums (19) par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru (tam pašam plānošanas periodam), kas ir bieži citēts Ziņojumā, sniedz pilnīgāku un stingrāku rezultātu novērtējumu pa dalībvalstīm. |
| --- | --- |

32.

Piemēram, ex post novērtējuma iedaļā, kas veltīta transportam, tabulās, kurās atspoguļoti faktiskie un mērķa kilometri uzlabotajiem ceļiem pa valstīm, aptuveni puse mērķa informācijas vai nu trūkst, vai ir nepilnīga, tādējādi apgrūtinot noturīga secinājuma izdarīšanu par sasniegumiem salīdzinājumā ar mērķiem. Taču Tematiskais novērtējums (19) par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru (tam pašam plānošanas periodam), kas ir bieži citēts Ziņojumā, sniedz pilnīgāku un stingrāku rezultātu novērtējumu pa dalībvalstīm.

| 33. | Ex post novērtējumam īpaši svarīga ir paredzētā transporta programmu nodarbinātības ietekme, kas ir sniegta Tematiskajā novērtējuma ziņojumā par transportu. Kopējā tiešā un netiešā nodarbinātības ietekme ir novērtēta kā 2,3 miljoni cilvēkgadu (20). Turklāt pētījumā apskatīto transporta programmu saimnieciskais labums ir uzskatīts par būtisku. Īrijā ziņotā peļņas likme ceļu projektiem bija 13 %, bet Spānijā – 23 % (21). |
| --- | --- |

33.

Ex post novērtējumam īpaši svarīga ir paredzētā transporta programmu nodarbinātības ietekme, kas ir sniegta Tematiskajā novērtējuma ziņojumā par transportu. Kopējā tiešā un netiešā nodarbinātības ietekme ir novērtēta kā 2,3 miljoni cilvēkgadu (20). Turklāt pētījumā apskatīto transporta programmu saimnieciskais labums ir uzskatīts par būtisku. Īrijā ziņotā peļņas likme ceļu projektiem bija 13 %, bet Spānijā – 23 % (21).

| 34. | Šie divi svarīgie secinājumi Tematiskajā novērtējuma ziņojumā par transportu nav ņemti vērā Kopsavilkuma ziņojumā. Turklāt nodarbinātības ietekmes novērtējums Tematiskajā novērtējumā nesaskan ar ex post pētījumu. Saskaņā ar Palātas aprēķiniem kopējā struktūrfondu ietekme uz nodarbinātību no 1994. līdz 1999. gadam – kā norāda pētījums (22) (izmantojot HERMIN modeli un citu reģionu novērtējumu) – ir 1,62 miljoni darba vietu, un šis skaitlis nesaskan ar 2,3 miljoniem darba vietu, kas novērtētas Tematiskajā novērtējumā, jo īpaši tāpēc, ka transports veido tikai 20 % no visiem struktūrfondu izdevumiem. |
| --- | --- |

34.

Šie divi svarīgie secinājumi Tematiskajā novērtējuma ziņojumā par transportu nav ņemti vērā Kopsavilkuma ziņojumā. Turklāt nodarbinātības ietekmes novērtējums Tematiskajā novērtējumā nesaskan ar ex post pētījumu. Saskaņā ar Palātas aprēķiniem kopējā struktūrfondu ietekme uz nodarbinātību no 1994. līdz 1999. gadam – kā norāda pētījums (22) (izmantojot HERMIN modeli un citu reģionu novērtējumu) – ir 1,62 miljoni darba vietu, un šis skaitlis nesaskan ar 2,3 miljoniem darba vietu, kas novērtētas Tematiskajā novērtējumā, jo īpaši tāpēc, ka transports veido tikai 20 % no visiem struktūrfondu izdevumiem.

| 35. | Savukārt rezultāti, kas iekļauti Tematiskajā novērtējumā par struktūrfondu ietekmi uz MVU, ir izmantoti Kopsavilkuma ziņojumā: Tematiskajā novērtējumā par struktūrfondu ietekmi uz MVU ir ieteikts nākotnē pāriet no dotāciju izdevumiem uz kompleksākiem finanšu pasākumiem, piemēram, sēklas un riska kapitāla fondiem, aizdevumiem vai procenta likmju subsīdijām, argumentējot, ka šādas metodes būtu ilgtermiņā noturīgākas (23). Šis ir svarīgs secinājums Tematiskajā pētījumā, kas ir labi izcelts ex post novērtējumā (24). Tomēr Ziņojumā šis jautājums nav tālāk izvērsts, neatkarīgi no svarīgas ietekmes, kādu tas varētu atstāt uz turpmākām programmām. |
| --- | --- |

35.

Savukārt rezultāti, kas iekļauti Tematiskajā novērtējumā par struktūrfondu ietekmi uz MVU, ir izmantoti Kopsavilkuma ziņojumā: Tematiskajā novērtējumā par struktūrfondu ietekmi uz MVU ir ieteikts nākotnē pāriet no dotāciju izdevumiem uz kompleksākiem finanšu pasākumiem, piemēram, sēklas un riska kapitāla fondiem, aizdevumiem vai procenta likmju subsīdijām, argumentējot, ka šādas metodes būtu ilgtermiņā noturīgākas (23). Šis ir svarīgs secinājums Tematiskajā pētījumā, kas ir labi izcelts ex post novērtējumā (24). Tomēr Ziņojumā šis jautājums nav tālāk izvērsts, neatkarīgi no svarīgas ietekmes, kādu tas varētu atstāt uz turpmākām programmām.

| 36. | Kopsavilkuma ziņojumā citēts Tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz MVU, kurā novērtēts, ka “bez Kopienas atbalsta 70 % investīciju projektu vai nu nebūtu notikuši, vai arī būtu ar mazāku mērogu vai novēloti”. Tematiskais novērtējums “(..) tālāk vērtē, ka šāda palīdzība veicināja vairāk nekā 300 000 papildu darba vietu izveidi, pat ņemot vērā liekā atbalsta un aizstāšanas ietekmi. Ex post novērtējums 1. mērķim nespēj atkārtot šo vērtējumu sakarā ar salīdzināmu un noturīgu datu trūkumu, lai veidotu šādus novērtējumus” (25). Ņemot vērā atšķirīgo rezultātu nozīmīgumu un to, ka abi pētījumi tika gatavoti vienam un tam pašam darbuzņēmējam, risināja to pašu jautājumu, attiecās uz vienu un to pašu laika posmu un tika publicēti tikai ar divu vai trīs gadu starpību, tika nodrošināta pilnīgāka atšķirību izskatīšana. |
| --- | --- |

36.

Kopsavilkuma ziņojumā citēts Tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz MVU, kurā novērtēts, ka “bez Kopienas atbalsta 70 % investīciju projektu vai nu nebūtu notikuši, vai arī būtu ar mazāku mērogu vai novēloti”. Tematiskais novērtējums “(..) tālāk vērtē, ka šāda palīdzība veicināja vairāk nekā 300 000 papildu darba vietu izveidi, pat ņemot vērā liekā atbalsta un aizstāšanas ietekmi. Ex post novērtējums 1. mērķim nespēj atkārtot šo vērtējumu sakarā ar salīdzināmu un noturīgu datu trūkumu, lai veidotu šādus novērtējumus” (25). Ņemot vērā atšķirīgo rezultātu nozīmīgumu un to, ka abi pētījumi tika gatavoti vienam un tam pašam darbuzņēmējam, risināja to pašu jautājumu, attiecās uz vienu un to pašu laika posmu un tika publicēti tikai ar divu vai trīs gadu starpību, tika nodrošināta pilnīgāka atšķirību izskatīšana.

| 37. | Saskaņā ar augstāk minēto izteikumu Kopsavilkuma ziņojuma iedaļā par “Kopējo analīzi” dots struktūrfondu rezultātā izveidoto darba vietu skaita novērtējums MVU. “Pieejamie pierādījumi liecina, ka 1. mērķis sniedza atbalstu aptuveni 800 000 darba vietu. Šis skaitlis izteikts kā bruto darba vietas, un neņem vērā aizstāšanu, lieko atbalstu vai pavairošanās ietekmi” (26). Šim secinājumam nav pievērsta pietiekama uzmanība, jo īpaši, ņemot vērā novērtējumu, kas sniegts Tematiskajā pētījumā par MVU. Turklāt ex post pētījuma tabulā, kurā atspoguļota darba vietu izveide pa dalībvalstīm, nav informācijas par Spāniju, tātad dotais novērtējums noteikti ir nepilnīgs (27). Šis aspekts bija pelnījis dziļāku izpēti ex post novērtējumā. |
| --- | --- |

37.

Saskaņā ar augstāk minēto izteikumu Kopsavilkuma ziņojuma iedaļā par “Kopējo analīzi” dots struktūrfondu rezultātā izveidoto darba vietu skaita novērtējums MVU. “Pieejamie pierādījumi liecina, ka 1. mērķis sniedza atbalstu aptuveni 800 000 darba vietu. Šis skaitlis izteikts kā bruto darba vietas, un neņem vērā aizstāšanu, lieko atbalstu vai pavairošanās ietekmi” (26). Šim secinājumam nav pievērsta pietiekama uzmanība, jo īpaši, ņemot vērā novērtējumu, kas sniegts Tematiskajā pētījumā par MVU. Turklāt ex post pētījuma tabulā, kurā atspoguļota darba vietu izveide pa dalībvalstīm, nav informācijas par Spāniju, tātad dotais novērtējums noteikti ir nepilnīgs (27). Šis aspekts bija pelnījis dziļāku izpēti ex post novērtējumā.

| 38. | “Citos tematos”, kurus Kopsavilkuma ziņojums aptver saistībā ar efektivitāti, dots derīgs īss kopsavilkums par dažādiem attiecīgiem jautājumiem vairākās sadaļās. Tomēr viens pakārtots ierobežojums ir “vāji salīdzinoši dati, kā rezultātā ir veikts kvalitatīvs vērtējums, nevis detalizēts uz projektu balstīts vērtējums” (28). Daļu no šā kvalitatīvā vērtējuma varēja labāk saistīt ar citiem veiktajiem Tematiskajiem pētījumiem, piemēram, Tematisko novērtējumu par pētniecību un izstrādi. Uzdevuma aprakstā ir teikts, ka: “Tiks veikts plaša mēroga literatūras apskats, lai identificētu galvenos jautājumus struktūrfondu īstenošanā (29)”. Tomēr ir nepilnības veidā, kādā par šādu ietekmi ziņo un kā tā ir saistīta ar vēlākiem konstatējumiem. Nedaudzie gadījumi, kuros ir šāda integrācija ar novērtējumu, nepārprotami uzlabo Ziņojuma kvalitāti. |
| --- | --- |

38.

“Citos tematos”, kurus Kopsavilkuma ziņojums aptver saistībā ar efektivitāti, dots derīgs īss kopsavilkums par dažādiem attiecīgiem jautājumiem vairākās sadaļās. Tomēr viens pakārtots ierobežojums ir “vāji salīdzinoši dati, kā rezultātā ir veikts kvalitatīvs vērtējums, nevis detalizēts uz projektu balstīts vērtējums” (28). Daļu no šā kvalitatīvā vērtējuma varēja labāk saistīt ar citiem veiktajiem Tematiskajiem pētījumiem, piemēram, Tematisko novērtējumu par pētniecību un izstrādi. Uzdevuma aprakstā ir teikts, ka: “Tiks veikts plaša mēroga literatūras apskats, lai identificētu galvenos jautājumus struktūrfondu īstenošanā (29)”. Tomēr ir nepilnības veidā, kādā par šādu ietekmi ziņo un kā tā ir saistīta ar vēlākiem konstatējumiem. Nedaudzie gadījumi, kuros ir šāda integrācija ar novērtējumu, nepārprotami uzlabo Ziņojuma kvalitāti.

| 39. | Piemēram, ex post novērtējumā ir teikts, ka Tematiskajā novērtējumā par pētniecību un izstrādi ir minēts, ka darbību uzsvaru būtu labāk virzīt uz reģioniem specifisku inovāciju stratēģiju izstrādi, lai izmantotu esošos pētniecības un tehnoloģiju izstrādes resursus, nevis balstīt uz pieņēmumu par “Tehnoloģiju plaisu”. Ex post pētījumā ziņots, ka tā bija vairākos gadījumos, un rezultāti bija daudz sekmīgāki, koncentrējoties uz vietējām priekšrocībām (30). Šis piemērs skaidri norāda, cik svarīgi ir izmantot citus ziņojumus un pētījumus, kā tas uzsvērts MEANS programmā un tās atjauninātajā versijā izstrādātajos kritērijos, kas bija iekļauti arī šīs novērtēšanas Uzdevuma aprakstā (31). |
| --- | --- |

39.

Piemēram, ex post novērtējumā ir teikts, ka Tematiskajā novērtējumā par pētniecību un izstrādi ir minēts, ka darbību uzsvaru būtu labāk virzīt uz reģioniem specifisku inovāciju stratēģiju izstrādi, lai izmantotu esošos pētniecības un tehnoloģiju izstrādes resursus, nevis balstīt uz pieņēmumu par “Tehnoloģiju plaisu”. Ex post pētījumā ziņots, ka tā bija vairākos gadījumos, un rezultāti bija daudz sekmīgāki, koncentrējoties uz vietējām priekšrocībām (30). Šis piemērs skaidri norāda, cik svarīgi ir izmantot citus ziņojumus un pētījumus, kā tas uzsvērts MEANS programmā un tās atjauninātajā versijā izstrādātajos kritērijos, kas bija iekļauti arī šīs novērtēšanas Uzdevuma aprakstā (31).

| 40. | Valstu vērtējumi reti balstījās uz ietekmes oficiālu vai kvantitatīvu analīzi. Turklāt valstu vērtētāji reti lietoja tās kvantitatīvās analīzes rezultātus, ko bija veikušas citas puses. |
| --- | --- |

40.

Valstu vērtējumi reti balstījās uz ietekmes oficiālu vai kvantitatīvu analīzi. Turklāt valstu vērtētāji reti lietoja tās kvantitatīvās analīzes rezultātus, ko bija veikušas citas puses.

Izmaksu efektivitātes novērtējums

| 41. | Kopsavilkuma ziņojuma nolūks šajā sadaļā bija pārbaudīt lielu atbalstītu projektu īstenošanas izmaksu efektivitāti 1. mērķa reģionos. Analīze balstījās uz ģeogrāfiski un tematiski pārstāvētu aptuveni 60 lielu projektu paraugu (32). Ar izmaksu efektivitāti saprot rezultātu sasniegšanu ar saprātīgām izmaksām. “Galvenais mērķis ir noteikt vienības izmaksas, t. i., katra produkta izmaksas. Analīzei arī jāpievēršas jautājumam par to, kāda ir lielu projektu pārvaldības kvalitāte no galīgo saņēmēju puses. Vienības izmaksas 1. mērķa reģionos jāanalizē ES līmenī. Būtiskas atšķirības vienības izmaksās dažādos reģionos pēc iespējas jāizskaidro, un jāizveido piemērotu izmaksu diapazons, ko nākotnē var izmantot kā pamatu salīdzinošai vērtēšanai.” (33) Šie mērķi ir nozīmīgi, un tie ir svarīgs elements projektu izmaksu efektīvā pārvaldībā ES. |
| --- | --- |

41.

Kopsavilkuma ziņojuma nolūks šajā sadaļā bija pārbaudīt lielu atbalstītu projektu īstenošanas izmaksu efektivitāti 1. mērķa reģionos. Analīze balstījās uz ģeogrāfiski un tematiski pārstāvētu aptuveni 60 lielu projektu paraugu (32). Ar izmaksu efektivitāti saprot rezultātu sasniegšanu ar saprātīgām izmaksām. “Galvenais mērķis ir noteikt vienības izmaksas, t. i., katra produkta izmaksas. Analīzei arī jāpievēršas jautājumam par to, kāda ir lielu projektu pārvaldības kvalitāte no galīgo saņēmēju puses. Vienības izmaksas 1. mērķa reģionos jāanalizē ES līmenī. Būtiskas atšķirības vienības izmaksās dažādos reģionos pēc iespējas jāizskaidro, un jāizveido piemērotu izmaksu diapazons, ko nākotnē var izmantot kā pamatu salīdzinošai vērtēšanai.” (33) Šie mērķi ir nozīmīgi, un tie ir svarīgs elements projektu izmaksu efektīvā pārvaldībā ES.

| 42. | Tomēr ex post novērtējumā šie mērķi galvenokārt netika sasniegti. Tas atzīts Kopsavilkuma ziņojumā, paskaidrojot, ka projektu vadītāji uzskatīja, ka praktiski nebija iespējams noteikt atsevišķas projektu sastāvdaļas un tādējādi nebija iespējams aprēķināt vienības izmaksas (34). Šāds plašs izteikums nozīmē, ka par lielajiem projektiem, kas finansēti no struktūrfondiem, ir tik sliktas zināšanas, ka šis Uzdevuma apraksta mērķis ir nesasniedzams. Vajadzētu vismaz noteikt salīdzināmas izmaksas raksturīgai produkcijai, piem., rūpnīcas celtniecības kvadrātmetra izmaksas vai kilometra ceļa būves izmaksas. |
| --- | --- |

42.

Tomēr ex post novērtējumā šie mērķi galvenokārt netika sasniegti. Tas atzīts Kopsavilkuma ziņojumā, paskaidrojot, ka projektu vadītāji uzskatīja, ka praktiski nebija iespējams noteikt atsevišķas projektu sastāvdaļas un tādējādi nebija iespējams aprēķināt vienības izmaksas (34). Šāds plašs izteikums nozīmē, ka par lielajiem projektiem, kas finansēti no struktūrfondiem, ir tik sliktas zināšanas, ka šis Uzdevuma apraksta mērķis ir nesasniedzams. Vajadzētu vismaz noteikt salīdzināmas izmaksas raksturīgai produkcijai, piem., rūpnīcas celtniecības kvadrātmetra izmaksas vai kilometra ceļa būves izmaksas.

| 43. | Daži daļēji rezultāti ir sniegti trīs tabulās par ceļu būvi dalībvalstīs, vides projektiem Spānijā un darba vietu izveides vienības izmaksas rūpnieciskos projektos (35). Tomēr šie rezultāti ir maz vērtēti vai analizēti, piemēram, lai ņemtu vērā dažādu darbaspēka izmaksu ietekmi un konkrētas ģeogrāfiskas īpatnības, piemēram, ceļu būvē. |
| --- | --- |

43.

Daži daļēji rezultāti ir sniegti trīs tabulās par ceļu būvi dalībvalstīs, vides projektiem Spānijā un darba vietu izveides vienības izmaksas rūpnieciskos projektos (35). Tomēr šie rezultāti ir maz vērtēti vai analizēti, piemēram, lai ņemtu vērā dažādu darbaspēka izmaksu ietekmi un konkrētas ģeogrāfiskas īpatnības, piemēram, ceļu būvē.

| 44. | Kopsavilkuma ziņojumā ir izdarīti stingri secinājumi par projektu termiņiem un budžeta ierobežojumu ievērošanu. Pirmkārt, ir secināts, ka tikai viena trešdaļa no 60 pārbaudītajiem projektiem bija pabeigti sākotnēji paredzētajā termiņā, bet vairāk nekā trešdaļa – gadu vēlāk. Otrkārt, aptuveni divās trešdaļās pārbaudīto projektu bija pārsniegtas budžetā paredzētās izmaksas, bet 20 % gadījumu faktiskās izmaksas bija par vairāk nekā 30 % augstākas nekā sākotnēji paredzētās. Tomēr analīze aprobežojas ar dažiem vispārīgiem apsvērumiem, sniedzot minimālu vērtējumu vai to nemaz nesniedzot par to, kādā kvalitāte galīgie saņēmēji veic pārvaldību, kā tas ir prasīts Uzdevuma aprakstā (36). Turklāt nav vērtēta valsts un privāto struktūru partnerības un izmanto konkursu procedūru relatīvā izmaksu efektivitāte. |
| --- | --- |

44.

Kopsavilkuma ziņojumā ir izdarīti stingri secinājumi par projektu termiņiem un budžeta ierobežojumu ievērošanu. Pirmkārt, ir secināts, ka tikai viena trešdaļa no 60 pārbaudītajiem projektiem bija pabeigti sākotnēji paredzētajā termiņā, bet vairāk nekā trešdaļa – gadu vēlāk. Otrkārt, aptuveni divās trešdaļās pārbaudīto projektu bija pārsniegtas budžetā paredzētās izmaksas, bet 20 % gadījumu faktiskās izmaksas bija par vairāk nekā 30 % augstākas nekā sākotnēji paredzētās. Tomēr analīze aprobežojas ar dažiem vispārīgiem apsvērumiem, sniedzot minimālu vērtējumu vai to nemaz nesniedzot par to, kādā kvalitāte galīgie saņēmēji veic pārvaldību, kā tas ir prasīts Uzdevuma aprakstā (36). Turklāt nav vērtēta valsts un privāto struktūru partnerības un izmanto konkursu procedūru relatīvā izmaksu efektivitāte.

Struktūrfondu ietekmes novērtējums

| 45. | Kopsavilkuma ziņojumā pausts uzskats, ka struktūrfondu primārais nolūks ir ietekmēt tautsaimniecības ilgtermiņa piedāvājuma potenciālu (37). Šī piedāvājuma puses ietekme darbojas ar vairāku kanālu palīdzību, kas izveidoti, lai: a) palielinātu ieguldījumus fiziskās infrastruktūras uzlabošanai kā resursus privātā sektora ražošanas darbībai; b) uzlabotu cilvēku kapitālu, ieguldot apmācībās, kā resursus privātā sektora ražošanas darbībai; un c) novadītu valsts finansējumu privātajam sektoram, lai stimulētu ieguldījumus, tādējādi paaugstinot faktoru produktivitāti un samazinot ražošanas un kapitāla nozaru izmaksas (38). |
| --- | --- |

45.

Kopsavilkuma ziņojumā pausts uzskats, ka struktūrfondu primārais nolūks ir ietekmēt tautsaimniecības ilgtermiņa piedāvājuma potenciālu (37). Šī piedāvājuma puses ietekme darbojas ar vairāku kanālu palīdzību, kas izveidoti, lai: a) palielinātu ieguldījumus fiziskās infrastruktūras uzlabošanai kā resursus privātā sektora ražošanas darbībai; b) uzlabotu cilvēku kapitālu, ieguldot apmācībās, kā resursus privātā sektora ražošanas darbībai; un c) novadītu valsts finansējumu privātajam sektoram, lai stimulētu ieguldījumus, tādējādi paaugstinot faktoru produktivitāti un samazinot ražošanas un kapitāla nozaru izmaksas (38).

| 46. | Ziņojumā izklāstīts, cik svarīgi ir tā sauktie “pozitīvie ārējie apstākļi” – “apstākļi, kuros privātas firmas bauda iespēju izmantot papildu ražošanas faktorus, pašas par tiem nemaksājot”, tādējādi uzlabojot produktivitāti un ekonomikas izmaksu konkurētspēju. Šie apsvērumi ir svarīgi ex post novērtējumam. Tomēr privātā sektora līdzfinansējums bija izslēgts no analīzes sakarā ar neskaidrībām par tā “virzošajiem mehānismiem” (39). Sakarā ar šo ierobežoto pieeju atsevišķu struktūrfondu izdevumu ietekme ir novērtēta stipri par zemu, izslēdzot vienu no galvenajām ilgtermiņa piedāvājuma puses ietekmēm. Viens spilgts piemērs šajā sakarā ir Kopsavilkuma ziņojumā aprakstītais piemērs par attīstības uzņēmumu (40), kura līdzfinansējuma izdevumi piesaistīja ievērojamus papildu privātā sektora ieguldījumus. Tā vietā, lai vērstu uzmanību uz tiešāk saskatāmo struktūrfondu izdevumu ietekmi uz privātā sektora ieguldījumiem, pētījums koncentrējas uz centieniem novērtēt tā sauktos ārējos apstākļus, izmantojot diezgan ierobežotas vērtēšanas metodes, kas izriet no tādu pētījumu trūkuma, kas sniegtu elastības rādītājus, kuri attiecas uz apskatāmajiem reģioniem. |
| --- | --- |

46.

Ziņojumā izklāstīts, cik svarīgi ir tā sauktie “pozitīvie ārējie apstākļi” – “apstākļi, kuros privātas firmas bauda iespēju izmantot papildu ražošanas faktorus, pašas par tiem nemaksājot”, tādējādi uzlabojot produktivitāti un ekonomikas izmaksu konkurētspēju. Šie apsvērumi ir svarīgi ex post novērtējumam. Tomēr privātā sektora līdzfinansējums bija izslēgts no analīzes sakarā ar neskaidrībām par tā “virzošajiem mehānismiem” (39). Sakarā ar šo ierobežoto pieeju atsevišķu struktūrfondu izdevumu ietekme ir novērtēta stipri par zemu, izslēdzot vienu no galvenajām ilgtermiņa piedāvājuma puses ietekmēm. Viens spilgts piemērs šajā sakarā ir Kopsavilkuma ziņojumā aprakstītais piemērs par attīstības uzņēmumu (40), kura līdzfinansējuma izdevumi piesaistīja ievērojamus papildu privātā sektora ieguldījumus. Tā vietā, lai vērstu uzmanību uz tiešāk saskatāmo struktūrfondu izdevumu ietekmi uz privātā sektora ieguldījumiem, pētījums koncentrējas uz centieniem novērtēt tā sauktos ārējos apstākļus, izmantojot diezgan ierobežotas vērtēšanas metodes, kas izriet no tādu pētījumu trūkuma, kas sniegtu elastības rādītājus, kuri attiecas uz apskatāmajiem reģioniem.

| 47. | Lai novērtētu struktūrfondu ietekmi uz ekonomisko un sociālo kohēziju, makroekonomiskas modelēšanas pieeja, kas balstās uz HERMIN modeli, tika piemērota četrās dalībvalstīs (Grieķijā, Īrijā, Portugālē un Spānijā) (41), kā arī jauno Vācijas zemju un Ziemeļīrijas reģionos (42). Šai pieejai vajadzēja mērīt 1. mērķa programmu ietekmi uz IKP un nodarbinātību. |
| --- | --- |

47.

Lai novērtētu struktūrfondu ietekmi uz ekonomisko un sociālo kohēziju, makroekonomiskas modelēšanas pieeja, kas balstās uz HERMIN modeli, tika piemērota četrās dalībvalstīs (Grieķijā, Īrijā, Portugālē un Spānijā) (41), kā arī jauno Vācijas zemju un Ziemeļīrijas reģionos (42). Šai pieejai vajadzēja mērīt 1. mērķa programmu ietekmi uz IKP un nodarbinātību.

| 48. | Alternatīva vērtēšanas pieeja būtu izmantot mikroekonomiskus datus no projektiem, lai, tos summējot, iegūtu kopējo struktūrfondu ietekmi reģionālā vai valsts līmenī. Tomēr, kaut arī 1. mērķa reģionos ir prasība izmantot standartizētus datus, mikroekonomiskus datus ir grūti iegūt. Tā rezultātā ietekmi mēģina mērīt tikai ar makroekonometrisku modeļu palīdzību, kā rezultātā rodas daudz ierobežojumu un pieņēmumu, kas – še turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ – var būtiski ierobežot novērtējumu, tādējādi ierobežojot no tā izrietošo ar politiku saistīto ietekmi. |
| --- | --- |

48.

Alternatīva vērtēšanas pieeja būtu izmantot mikroekonomiskus datus no projektiem, lai, tos summējot, iegūtu kopējo struktūrfondu ietekmi reģionālā vai valsts līmenī. Tomēr, kaut arī 1. mērķa reģionos ir prasība izmantot standartizētus datus, mikroekonomiskus datus ir grūti iegūt. Tā rezultātā ietekmi mēģina mērīt tikai ar makroekonometrisku modeļu palīdzību, kā rezultātā rodas daudz ierobežojumu un pieņēmumu, kas – še turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ – var būtiski ierobežot novērtējumu, tādējādi ierobežojot no tā izrietošo ar politiku saistīto ietekmi.

| 49. | Pamatproblēmas, kas identificētas saistībā ar HERMIN makromodeļa īpašo pielietojumu šajā ex post novērtējumā, ir šādas:






  a) | modeļa struktūra liek pārāk daudz uzsvara uz ražošanas sektoru, lai gan vairumā apskatāmo reģionu vai valstu saimniecību lielāka attīstība pēdējos 10 gados ir notikusi pakalpojumu tirgus jomā, piemēram, tūrismā un – dažos gadījumos – finanšu sektorā. Šo pakalpojumu virzošais mehānisms atšķiras no tā, kas ir raksturīgs ražošanai, kas ir kļuvusi uzņēmīgāka pret globalizācijas ietekmi. Tādējādi makromodeļa orientācija ir jāmaina atbilstīgi šim aspektam. Lietotajā modelī nebija ņemts vērā šāds apsvērums, un Ziņojumā ir maz pierādījumu tam, ka šis aspekts ir atzīts par nopietnu nepilnību, kaut arī tūrisms ir tik svarīgs daudzu apskatīto reģionu saimniecībām; |
| --- | --- | --- |

49.

Pamatproblēmas, kas identificētas saistībā ar HERMIN makromodeļa īpašo pielietojumu šajā ex post novērtējumā, ir šādas:

a)

modeļa struktūra liek pārāk daudz uzsvara uz ražošanas sektoru, lai gan vairumā apskatāmo reģionu vai valstu saimniecību lielāka attīstība pēdējos 10 gados ir notikusi pakalpojumu tirgus jomā, piemēram, tūrismā un – dažos gadījumos – finanšu sektorā. Šo pakalpojumu virzošais mehānisms atšķiras no tā, kas ir raksturīgs ražošanai, kas ir kļuvusi uzņēmīgāka pret globalizācijas ietekmi. Tādējādi makromodeļa orientācija ir jāmaina atbilstīgi šim aspektam. Lietotajā modelī nebija ņemts vērā šāds apsvērums, un Ziņojumā ir maz pierādījumu tam, ka šis aspekts ir atzīts par nopietnu nepilnību, kaut arī tūrisms ir tik svarīgs daudzu apskatīto reģionu saimniecībām;

| b) | modelis balstās uz ikgadējiem datiem, sākot ar 1980. gadu. Tomēr sakarā ar to, ka apskatīto reģionu struktūra strauji mainījās intervences laikā, novērtēto parametru strukturālā nestabilitāte var būt būtisks ierobežojums pieņemtajai makromodeļa pieejai. Arī šis aspekts nebija ņemts vērā; |
| --- | --- |

b)

modelis balstās uz ikgadējiem datiem, sākot ar 1980. gadu. Tomēr sakarā ar to, ka apskatīto reģionu struktūra strauji mainījās intervences laikā, novērtēto parametru strukturālā nestabilitāte var būt būtisks ierobežojums pieņemtajai makromodeļa pieejai. Arī šis aspekts nebija ņemts vērā;

| c) | ir izmantoti plānotie, nevis faktiskie izdevumi (43), šāda pieeja ir piemērotāka ex ante projekcijai, nevis ex post novērtējumam; |
| --- | --- |

c)

ir izmantoti plānotie, nevis faktiskie izdevumi (43), šāda pieeja ir piemērotāka ex ante projekcijai, nevis ex post novērtējumam;

| d) | ietekmes novērtējums ir neobjektīvs – tā nozīme ir būtiski samazināta – sakarā ar to, ka modelī nav iekļauts privātā sektora līdzfinansējums (sk. arī 46. punktu), kā arī struktūrfondu intervences izraisītā privātā sektora ieguldījumu plūsma. Piemēram, ja struktūrfondus izmanto rūpnīcas celtniecībā, ietekme uz reģiona saimniecību neaprobežojas ar mājas uzcelšanu, bet attiecas arī uz pastāvīgu darba vietu skaita palielināšanu, ko sekmē privātā sektora ieguldījumi pēc rūpnīcas uzcelšanas; |
| --- | --- |

d)

ietekmes novērtējums ir neobjektīvs – tā nozīme ir būtiski samazināta – sakarā ar to, ka modelī nav iekļauts privātā sektora līdzfinansējums (sk. arī 46. punktu), kā arī struktūrfondu intervences izraisītā privātā sektora ieguldījumu plūsma. Piemēram, ja struktūrfondus izmanto rūpnīcas celtniecībā, ietekme uz reģiona saimniecību neaprobežojas ar mājas uzcelšanu, bet attiecas arī uz pastāvīgu darba vietu skaita palielināšanu, ko sekmē privātā sektora ieguldījumi pēc rūpnīcas uzcelšanas;

| e) | struktūrfondu ilgtermiņa ietekmei uz valsts infrastruktūru un cilvēkkapitālu (pozitīvie ārējie apstākļi) ir būtiska nozīme, novērtējot struktūrfondu ietekmi Kopsavilkuma ziņojumā. HERMIN modelī ir prasība izmantot ārējo apstākļu elastību no citiem īpašiem pētījumiem. Tomēr, tā kā šī elastība nav pieejama nevienam no attiecīgajiem reģioniem ES, tika izmantota empīriska literatūra, kas galvenokārt balstās uz ASV reģioniem, kas, kā minēts pašā Ziņojumā, “nav viennozīmīga attiecībā uz mērogu, kādā izmantojami ārējie apstākļi” (44). Tā rezultātā nav skaidrs, cik lielā mērā novērtētā ietekme ir balstīta uz atzinumu, cik – uz faktiem; |
| --- | --- |

e)

struktūrfondu ilgtermiņa ietekmei uz valsts infrastruktūru un cilvēkkapitālu (pozitīvie ārējie apstākļi) ir būtiska nozīme, novērtējot struktūrfondu ietekmi Kopsavilkuma ziņojumā. HERMIN modelī ir prasība izmantot ārējo apstākļu elastību no citiem īpašiem pētījumiem. Tomēr, tā kā šī elastība nav pieejama nevienam no attiecīgajiem reģioniem ES, tika izmantota empīriska literatūra, kas galvenokārt balstās uz ASV reģioniem, kas, kā minēts pašā Ziņojumā, “nav viennozīmīga attiecībā uz mērogu, kādā izmantojami ārējie apstākļi” (44). Tā rezultātā nav skaidrs, cik lielā mērā novērtētā ietekme ir balstīta uz atzinumu, cik – uz faktiem;

| f) | attiecībā uz summēšanu HERMIN modeļa simulācijas salīdzina situācijas ar CSF finansējumu un bez tā. Scenārijā bez CSF finansējuma pieņemts, ka nav tērēti ne ES līdzekļi, ne līdzfinansējums. Šāda pieņēmuma ticamība ir apšaubāma (45). |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz summēšanu HERMIN modeļa simulācijas salīdzina situācijas ar CSF finansējumu un bez tā. Scenārijā bez CSF finansējuma pieņemts, ka nav tērēti ne ES līdzekļi, ne līdzfinansējums. Šāda pieņēmuma ticamība ir apšaubāma (45).

| 50. | HERMIN modelis – tādā veidā, kādā tas tika piemērots, – tādējādi šķiet nepiemērots struktūrfondu intervences ietekmes novērtēšanai 1. mērķa reģionos. |
| --- | --- |

50.

HERMIN modelis – tādā veidā, kādā tas tika piemērots, – tādējādi šķiet nepiemērots struktūrfondu intervences ietekmes novērtēšanai 1. mērķa reģionos.

| 51. | Palāta analizēja HERMIN simulāciju rezultātus saistībā ar izmaiņām bezdarba līmenī attiecībā pret virkni iepriekš formulētu hipotēžu (46). Iznākums ir sniegts IV pielikumā. Tas vērā ņemami atšķiras no citos avotos pieejamiem datiem par bezdarbu. |
| --- | --- |

51.

Palāta analizēja HERMIN simulāciju rezultātus saistībā ar izmaiņām bezdarba līmenī attiecībā pret virkni iepriekš formulētu hipotēžu (46). Iznākums ir sniegts IV pielikumā. Tas vērā ņemami atšķiras no citos avotos pieejamiem datiem par bezdarbu.

| 52. | Visbeidzot jāpiemin, ka daudzos gadījumos nebija novērtēta pakāpe, kādā bija sasniegti vidēja termiņa mērķi. |
| --- | --- |

52.

Visbeidzot jāpiemin, ka daudzos gadījumos nebija novērtēta pakāpe, kādā bija sasniegti vidēja termiņa mērķi.

| 53. | Attiecībā uz konverģences stratēģisko mērķi Kopsavilkuma ziņojumā ir tikai minēts, “ka kopumā konverģence starp dalībvalstīm progresē, bet tas nenotiek tādā pašā mērā starp reģioniem Eiropā. Vai konverģence notiek, pateicoties struktūrfondiem, ir apstrīdams jautājums” (47). |
| --- | --- |

53.

Attiecībā uz konverģences stratēģisko mērķi Kopsavilkuma ziņojumā ir tikai minēts, “ka kopumā konverģence starp dalībvalstīm progresē, bet tas nenotiek tādā pašā mērā starp reģioniem Eiropā. Vai konverģence notiek, pateicoties struktūrfondiem, ir apstrīdams jautājums” (47).

Pārvaldības sistēmu novērtējums

| 54. | Pārvaldības un īstenošanas kārtībai, kas pieņemta 1. mērķa programmām, ir ļoti svarīga loma, lai veicinātu struktūrfondu efektivitāti, produktivitāti un ietekmi. Šis aspekts bija risināts gan Uzdevuma aprakstā, gan Metodoloģijas rokasgrāmatā un ņemts vērā valstu vērtējumos (48). Valstu vērtējuma ziņojumos bija aprakstīta ietekme uz pārvaldības sistēmām, bet arī identificētas situācijas, kurās ietekme uz pārvaldības sistēmām varēja būt izteiktāka. |
| --- | --- |

54.

Pārvaldības un īstenošanas kārtībai, kas pieņemta 1. mērķa programmām, ir ļoti svarīga loma, lai veicinātu struktūrfondu efektivitāti, produktivitāti un ietekmi. Šis aspekts bija risināts gan Uzdevuma aprakstā, gan Metodoloģijas rokasgrāmatā un ņemts vērā valstu vērtējumos (48). Valstu vērtējuma ziņojumos bija aprakstīta ietekme uz pārvaldības sistēmām, bet arī identificētas situācijas, kurās ietekme uz pārvaldības sistēmām varēja būt izteiktāka.

| 55. | Šā jautājuma svarīgums ir atzīts arī Kopsavilkuma ziņojumā, un ieteikumu iedaļā (49) ne mazāk kā 13 no 19 ieteikumiem ir saistīti ar pārvaldības jautājumiem. |
| --- | --- |

55.

Šā jautājuma svarīgums ir atzīts arī Kopsavilkuma ziņojumā, un ieteikumu iedaļā (49) ne mazāk kā 13 no 19 ieteikumiem ir saistīti ar pārvaldības jautājumiem.

| 56. | Kopsavilkuma ziņojumā ir vairākas svarīgas atziņas par ES struktūrfondu pārvaldību un norādes uz vairākiem secinājumiem Tematiskajā novērtējumā par partnerības principu, ko veica 1999. gadā. Tas nodrošina novērtējuma nepārtrauktību un dažus pierādījumus par vai pret apsvērumiem, kas izdarīti agrākā pētījumā. Tomēr vairākās jomās izdarītie secinājumi ir pretēji Tematiskajam novērtējumam. |
| --- | --- |

56.

Kopsavilkuma ziņojumā ir vairākas svarīgas atziņas par ES struktūrfondu pārvaldību un norādes uz vairākiem secinājumiem Tematiskajā novērtējumā par partnerības principu, ko veica 1999. gadā. Tas nodrošina novērtējuma nepārtrauktību un dažus pierādījumus par vai pret apsvērumiem, kas izdarīti agrākā pētījumā. Tomēr vairākās jomās izdarītie secinājumi ir pretēji Tematiskajam novērtējumam.

| 57. | Kopsavilkuma ziņojumā ir sniegts rezumējums par Uzraudzības komiteju dalībnieku vidējo skaitu katrā dalībvalstī. Kopumā vidējais skaits bija 44, bet tas mainījās no 15 līdz pat 85. Ziņojumā arī secināts, ka augsts dalībnieku skaits tika uzskatīts par galveno šķērsli Uzraudzības komiteju produktivitātei un ka tā tas bija visās dalībvalstīs (50). No otras puses, Tematiskajā pētījumā bija secināts, ka nebija pierādījumu tam, ka dalībnieku skaita palielināšana mazinātu produktivitāti. Ņemot vērā būtiskās atšķirības dažādu ziņojumu secinājumos par šo aspektu, būtu bijis piemēroti šo aspektu rūpīgāk analizēt Kopsavilkuma ziņojumā un izdarīt konkrētākus turpmākus ieteikumus. |
| --- | --- |

57.

Kopsavilkuma ziņojumā ir sniegts rezumējums par Uzraudzības komiteju dalībnieku vidējo skaitu katrā dalībvalstī. Kopumā vidējais skaits bija 44, bet tas mainījās no 15 līdz pat 85. Ziņojumā arī secināts, ka augsts dalībnieku skaits tika uzskatīts par galveno šķērsli Uzraudzības komiteju produktivitātei un ka tā tas bija visās dalībvalstīs (50). No otras puses, Tematiskajā pētījumā bija secināts, ka nebija pierādījumu tam, ka dalībnieku skaita palielināšana mazinātu produktivitāti. Ņemot vērā būtiskās atšķirības dažādu ziņojumu secinājumos par šo aspektu, būtu bijis piemēroti šo aspektu rūpīgāk analizēt Kopsavilkuma ziņojumā un izdarīt konkrētākus turpmākus ieteikumus.

| 58. | Cita joma, kas ir saistīta ar Tematisko novērtējumu, attiecas uz dažādu fondu pārvaldību. Abos vērtējumos bija secināts, ka fondi darbojās pēc dažādiem principiem un ar dažādām finanšu prasībām un ka tas ierobežoja sinerģiju starp fondiem. Šis svarīgais apsvērums atspoguļo uzskatus, ko Palāta jau izteikusi (51), un uzsver vajadzību tiekties pēc lielākas sinerģijas starp fondiem. |
| --- | --- |

58.

Cita joma, kas ir saistīta ar Tematisko novērtējumu, attiecas uz dažādu fondu pārvaldību. Abos vērtējumos bija secināts, ka fondi darbojās pēc dažādiem principiem un ar dažādām finanšu prasībām un ka tas ierobežoja sinerģiju starp fondiem. Šis svarīgais apsvērums atspoguļo uzskatus, ko Palāta jau izteikusi (51), un uzsver vajadzību tiekties pēc lielākas sinerģijas starp fondiem.

| 59. | Novērtējums, kas izdarīts par kopējās pārvaldības sistēmas efektivitāti, arī norāda uz dažiem trūkumiem. Kopsavilkuma ziņojumā teikts, ka “Valstu vērtētāji uzskatīja, ka pārvaldības sistēmas bija pietiekamas tikai mazāk nekā pusē atbilstīgo dalībvalstu”. Tas ir svarīgs rezultāts, un tāpēc varēja gaidīt detalizētu vērtējumu gan par veiksmīgajiem gadījumiem, gan konstatētajām nepilnībām. Kaut arī daži izvirzītie jautājumi ir iztirzāti, kopumā Ziņojumā trūkst skaidrības par to, kas faktiski tika konstatēts. |
| --- | --- |

59.

Novērtējums, kas izdarīts par kopējās pārvaldības sistēmas efektivitāti, arī norāda uz dažiem trūkumiem. Kopsavilkuma ziņojumā teikts, ka “Valstu vērtētāji uzskatīja, ka pārvaldības sistēmas bija pietiekamas tikai mazāk nekā pusē atbilstīgo dalībvalstu”. Tas ir svarīgs rezultāts, un tāpēc varēja gaidīt detalizētu vērtējumu gan par veiksmīgajiem gadījumiem, gan konstatētajām nepilnībām. Kaut arī daži izvirzītie jautājumi ir iztirzāti, kopumā Ziņojumā trūkst skaidrības par to, kas faktiski tika konstatēts.

| 60. | Tematiskajā novērtējumā par partnerības principu saistībā ar struktūrfondiem (1999) konstatēts, ka šis princips sniedza vairākas pozitīvas priekšrocības struktūrfondu īstenošanā (52). Kopsavilkuma ziņojumā teikts, ka “Kopumā šīs priekšrocības atzina arī dalībvalstis, kas piedalījās 1994.–1999. gada 1. mērķa programmas īstenošanā, un horizontālās partnerības attiecības tika atzītas par vienu no Eiropas programmu “pievienotās vērtības” aspektiem (53)”. Šis ir svarīgs rezultāts, un – kaut arī ir minēti dažādu gadījumu nozīmīgākie elementi, tostarp īsi komentāri par negatīvu pieredzi vai piedzīvotām grūtībām, tomēr vairāk varēja uzsvērt to, kā uz šīs pieredzes bāzes veikt uzlabojumus, lai partnerības principu darītu efektīvāku. |
| --- | --- |

60.

Tematiskajā novērtējumā par partnerības principu saistībā ar struktūrfondiem (1999) konstatēts, ka šis princips sniedza vairākas pozitīvas priekšrocības struktūrfondu īstenošanā (52). Kopsavilkuma ziņojumā teikts, ka “Kopumā šīs priekšrocības atzina arī dalībvalstis, kas piedalījās 1994.–1999. gada 1. mērķa programmas īstenošanā, un horizontālās partnerības attiecības tika atzītas par vienu no Eiropas programmu “pievienotās vērtības” aspektiem (53)”. Šis ir svarīgs rezultāts, un – kaut arī ir minēti dažādu gadījumu nozīmīgākie elementi, tostarp īsi komentāri par negatīvu pieredzi vai piedzīvotām grūtībām, tomēr vairāk varēja uzsvērt to, kā uz šīs pieredzes bāzes veikt uzlabojumus, lai partnerības principu darītu efektīvāku.

| 61. | Ir secināts, ka projektu pieteikumu/atlases process ir viens no diviem procesiem, kas radīja administratīvas problēmas. Doti vairāki piemēri, kas ilustrē procedūru neskaidrību un liecina, ka Komisijai steidzami jāizstrādā labas prakses rādītāji. Ir dota tabula, kurā norādīti projektu atlases termiņi katrā valstī, lai gan par trim dalībvalstīm dati nav doti. Tajās dalībvalstīs, par kurām dati ir doti, atlases process ilgst no diviem līdz deviņiem mēnešiem. Vidējās ilgums ir pieci mēneši. Sniegtie pierādījumi liecina, ka vēl jāstrādā pie pieteikumu procesa racionalizēšanas. Nav veikta kārtīga analīze, lai salīdzinātu konkurences un rindas procesus, vērtējot to priekšrocības un/vai efektivitāti. |
| --- | --- |

61.

Ir secināts, ka projektu pieteikumu/atlases process ir viens no diviem procesiem, kas radīja administratīvas problēmas. Doti vairāki piemēri, kas ilustrē procedūru neskaidrību un liecina, ka Komisijai steidzami jāizstrādā labas prakses rādītāji. Ir dota tabula, kurā norādīti projektu atlases termiņi katrā valstī, lai gan par trim dalībvalstīm dati nav doti. Tajās dalībvalstīs, par kurām dati ir doti, atlases process ilgst no diviem līdz deviņiem mēnešiem. Vidējās ilgums ir pieci mēneši. Sniegtie pierādījumi liecina, ka vēl jāstrādā pie pieteikumu procesa racionalizēšanas. Nav veikta kārtīga analīze, lai salīdzinātu konkurences un rindas procesus, vērtējot to priekšrocības un/vai efektivitāti.

| 62. | Rūpīgi jāpārdomā arī uzraudzības un kontroles process. Kopsavilkuma ziņojumā ir teikts: “Liekas, ka finanšu kontroles sistēmas, ko piemēroja 1. mērķa 1994.–1999. gada programmai, dalībvalstīs darbojās samērā labi, lai gan 1997. gadā bija vajadzīgi daži pielāgojumi jaunajai Finanšu regulai. Vairumā dalībvalstu finanšu kontroles sistēmas tika uzskatītas par mērķim atbilstošām, un tās darbojās samērā efektīvi. Viss liecina, ka finanšu kontrole kopumā bija uzticama, un bija ievērots 5 % noteikums” (54). Šis konstatējums nesaskan ar Palātas pārskatiem (55), kuros norādīts, ka struktūrfondu 1994.–1999. gada programmā finanšu kontrole bija diezgan nepilnīga. |
| --- | --- |

62.

Rūpīgi jāpārdomā arī uzraudzības un kontroles process. Kopsavilkuma ziņojumā ir teikts: “Liekas, ka finanšu kontroles sistēmas, ko piemēroja 1. mērķa 1994.–1999. gada programmai, dalībvalstīs darbojās samērā labi, lai gan 1997. gadā bija vajadzīgi daži pielāgojumi jaunajai Finanšu regulai. Vairumā dalībvalstu finanšu kontroles sistēmas tika uzskatītas par mērķim atbilstošām, un tās darbojās samērā efektīvi. Viss liecina, ka finanšu kontrole kopumā bija uzticama, un bija ievērots 5 % noteikums” (54). Šis konstatējums nesaskan ar Palātas pārskatiem (55), kuros norādīts, ka struktūrfondu 1994.–1999. gada programmā finanšu kontrole bija diezgan nepilnīga.

| 63. | Otrs uzraudzības procesa elements, kas rada administratīvas problēmas, ir saistīts ar nefinanšu uzraudzības un vērtēšanas sistēmām. Uzraudzība pelna smagu kritiku. Kopsavilkuma ziņojumā ir secināts: “.. uzraudzība joprojām ir galvenā nepilnība, lai gan kopš pirmā plānošanas posma tās pilnveidošanai ir pievērsts daudz uzmanības. Pieejamie dati ir fragmentāri un nekonsekventi, tie galvenokārt atspoguļo fiziskos rezultātus, to uzticamība bieži ir apšaubām. (56)”. Tāpat ir teikts: “Visās dalībvalstīs sasniegtais netika pienācīgi salīdzināts ar mērķiem, kas bija izvirzīti programmas sākumā.” (57) Ir atzīts, ka septiņās no desmit minētajām dalībvalstīm salīdzināšana ar mērķiem bija vāja, vienā dalībvalstī salīdzināšana bija neviendabīga, divās – adekvāta tikai programmas sākumā. Par katru dalībvalsti ir sniegts īss kopsavilkums, bet sīkākas informācijas nav. |
| --- | --- |

63.

Otrs uzraudzības procesa elements, kas rada administratīvas problēmas, ir saistīts ar nefinanšu uzraudzības un vērtēšanas sistēmām. Uzraudzība pelna smagu kritiku. Kopsavilkuma ziņojumā ir secināts: “.. uzraudzība joprojām ir galvenā nepilnība, lai gan kopš pirmā plānošanas posma tās pilnveidošanai ir pievērsts daudz uzmanības. Pieejamie dati ir fragmentāri un nekonsekventi, tie galvenokārt atspoguļo fiziskos rezultātus, to uzticamība bieži ir apšaubām. (56)”. Tāpat ir teikts: “Visās dalībvalstīs sasniegtais netika pienācīgi salīdzināts ar mērķiem, kas bija izvirzīti programmas sākumā.” (57) Ir atzīts, ka septiņās no desmit minētajām dalībvalstīm salīdzināšana ar mērķiem bija vāja, vienā dalībvalstī salīdzināšana bija neviendabīga, divās – adekvāta tikai programmas sākumā. Par katru dalībvalsti ir sniegts īss kopsavilkums, bet sīkākas informācijas nav.

| 64. | Tāpat ir minēts, ka datorizētās sistēmas, kas tika izveidotas 1994.–1999. gada programmas uzraudzībai, “bieži kritizēja, jo tās nepieļāva uzskatāmu programmu un fondu integrēšanu. Tas savukārt neļāva pārvaldītājām iestādēm nepārtraukti pārraudzīt programmu virzību un radīja problēmas vēlākai vērtēšanai.” (58) Šie konstatējumi liek apšaubīt Ziņojumā iepriekš izdarīto secinājumu, ka programmas finanšu pārvaldība bija laba. Rodas šaubas, vai tas tā ir, ja uzraudzības informācija – kas ir īpaši svarīga pārvaldības procesa sastāvdaļa – tika uzskatīta par “fragmentāru, nekonsekventu un ar apšaubāmu uzticamību” (56). |
| --- | --- |

64.

Tāpat ir minēts, ka datorizētās sistēmas, kas tika izveidotas 1994.–1999. gada programmas uzraudzībai, “bieži kritizēja, jo tās nepieļāva uzskatāmu programmu un fondu integrēšanu. Tas savukārt neļāva pārvaldītājām iestādēm nepārtraukti pārraudzīt programmu virzību un radīja problēmas vēlākai vērtēšanai.” (58) Šie konstatējumi liek apšaubīt Ziņojumā iepriekš izdarīto secinājumu, ka programmas finanšu pārvaldība bija laba. Rodas šaubas, vai tas tā ir, ja uzraudzības informācija – kas ir īpaši svarīga pārvaldības procesa sastāvdaļa – tika uzskatīta par “fragmentāru, nekonsekventu un ar apšaubāmu uzticamību” (56).

| 65. | Kopsavilkuma ziņojumā iekļauts arī īss komentārs par tā dēvētajām “iekšējām vērtēšanām” (59). Tiek konstatēts: “Šīs iekšējās vērtēšanas veica ministrijas vai reģionālas iestādes, kurām palīdzēja universitātes un citas organizācijas. Vērtēšanu tvērums pārsteidz, ņemot vērā vājās uzraudzības sistēmas. Vērtēšanas varbūt veica tāpēc, ka tas tika prasīts, kaut arī rezultāti bieži vien netika ņemti vērā programmas pārvaldībā.” (60) Ņemot vērā šo apgalvojumu, šķiet, šīm iekšējām vērtēšanām vajadzēja pievērst lielāku uzmanību, un vajadzēja vairāk izmantot attiecīgo ministriju un reģionālo iestāžu sasniegtos rezultātus. Taču Kopsavilkuma ziņojums ietver tikai dažus vispārīgus apsvērumus, kuru noderīgums vispārējam ex post novērtējumam ir ierobežots. |
| --- | --- |

65.

Kopsavilkuma ziņojumā iekļauts arī īss komentārs par tā dēvētajām “iekšējām vērtēšanām” (59). Tiek konstatēts: “Šīs iekšējās vērtēšanas veica ministrijas vai reģionālas iestādes, kurām palīdzēja universitātes un citas organizācijas. Vērtēšanu tvērums pārsteidz, ņemot vērā vājās uzraudzības sistēmas. Vērtēšanas varbūt veica tāpēc, ka tas tika prasīts, kaut arī rezultāti bieži vien netika ņemti vērā programmas pārvaldībā.” (60) Ņemot vērā šo apgalvojumu, šķiet, šīm iekšējām vērtēšanām vajadzēja pievērst lielāku uzmanību, un vajadzēja vairāk izmantot attiecīgo ministriju un reģionālo iestāžu sasniegtos rezultātus. Taču Kopsavilkuma ziņojums ietver tikai dažus vispārīgus apsvērumus, kuru noderīgums vispārējam ex post novērtējumam ir ierobežots.

| 66. | Par 2000.–2006. plānošanas posmu Kopsavilkuma ziņojumā ir teikts, ka ir mēģināts risināt 1994.–1999. gada posmā piedzīvoto uzraudzības problēmu (61). |
| --- | --- |

66.

Par 2000.–2006. plānošanas posmu Kopsavilkuma ziņojumā ir teikts, ka ir mēģināts risināt 1994.–1999. gada posmā piedzīvoto uzraudzības problēmu (61).

Novērtējuma sistēmas pietiekamība

Uzdevuma apraksts

| 67. | Ņemot vērā Kopsavilkuma ziņojumā konstatētās problēmas, sīkāk jāanalizē arī sākotnējais uzdevuma apraksts, kā arī Sākuma ziņojums un Metodoloģijas rokasgrāmata. Šajos dokumentos, cita starpā, bija šādi trūkumi:






  a) | tajos netika izvirzīti mērāmi mērķi, turklāt Uzdevuma aprakstā un Metodoloģijas rokasgrāmatā netika formulēti adekvāti rādītāji; |
| --- | --- | --- |

67.

Ņemot vērā Kopsavilkuma ziņojumā konstatētās problēmas, sīkāk jāanalizē arī sākotnējais uzdevuma apraksts, kā arī Sākuma ziņojums un Metodoloģijas rokasgrāmata. Šajos dokumentos, cita starpā, bija šādi trūkumi:

a)

tajos netika izvirzīti mērāmi mērķi, turklāt Uzdevuma aprakstā un Metodoloģijas rokasgrāmatā netika formulēti adekvāti rādītāji;

| b) | tajos netika prasīts, lai vērtētājs vāktu papildu datus par rezultatīvajiem rādītājiem. Uzdevuma aprakstā (62) tika prasīts veikt pārskatīšanu uz vietas, “ja dati nav pieejami dalībvalstīs”, bet šī prasība netika konkrētāk iestrādāta Metodoloģijas rokasgrāmatā (63); |
| --- | --- |

b)

tajos netika prasīts, lai vērtētājs vāktu papildu datus par rezultatīvajiem rādītājiem. Uzdevuma aprakstā (62) tika prasīts veikt pārskatīšanu uz vietas, “ja dati nav pieejami dalībvalstīs”, bet šī prasība netika konkrētāk iestrādāta Metodoloģijas rokasgrāmatā (63);

| c) | lai gan tika paredzēta zināma saimnieciskās ietekmes vērtēšana, tomēr netika pietiekami uzsvērta vajadzība vērtēt “tīro ietekmi” (64); |
| --- | --- |

c)

lai gan tika paredzēta zināma saimnieciskās ietekmes vērtēšana, tomēr netika pietiekami uzsvērta vajadzība vērtēt “tīro ietekmi” (64);

| d) | Uzdevuma aprakstā pienācīgi netika uzsvērts efektivitātes jautājums un – kas ir vēl svarīgāk – liekā atbalsta ietekme. Tas nav labi, jo lieko atbalstu bieži uzskata par nozīmīgu faktoru tādās svarīgās jomās kā biznesa ieguldījumu dotācijas, tiešais atbalsts nodarbinātībai un arodizglītība, kas atvieglo iekļaušanos darba tirgū; |
| --- | --- |

d)

Uzdevuma aprakstā pienācīgi netika uzsvērts efektivitātes jautājums un – kas ir vēl svarīgāk – liekā atbalsta ietekme. Tas nav labi, jo lieko atbalstu bieži uzskata par nozīmīgu faktoru tādās svarīgās jomās kā biznesa ieguldījumu dotācijas, tiešais atbalsts nodarbinātībai un arodizglītība, kas atvieglo iekļaušanos darba tirgū;

| e) | netika pievērsts pietiekami daudz uzmanības potenciālajai saiknei starp stratēģijas piemērotību, efektivitāti un ietekmi (65). Tāpat arī izvirzītie mērķi ne tikai nebija mērāmi, bet arī nebija salīdzināti ar CSF risināto vajadzību prioritātēm; |
| --- | --- |

e)

netika pievērsts pietiekami daudz uzmanības potenciālajai saiknei starp stratēģijas piemērotību, efektivitāti un ietekmi (65). Tāpat arī izvirzītie mērķi ne tikai nebija mērāmi, bet arī nebija salīdzināti ar CSF risināto vajadzību prioritātēm;

| f) | izņemot Hermin modeļa piemērošanu un atsauci uz kritiskā biežuma analīzi, kas tika ieteikta “gadījumu izpētei” (66), Uzdevuma aprakstā un Sākuma ziņojumā netika ierosināti nekādi citi vērtēšanas paņēmieni; |
| --- | --- |

f)

izņemot Hermin modeļa piemērošanu un atsauci uz kritiskā biežuma analīzi, kas tika ieteikta “gadījumu izpētei” (66), Uzdevuma aprakstā un Sākuma ziņojumā netika ierosināti nekādi citi vērtēšanas paņēmieni;

| g) | saistībā ar Uzdevuma aprakstā iekļautajiem “jautājumiem, kas attiecas uz konkrētām valstīm” (67), skaidri netika norādīts, kāda metodoloģija izmantojama. |
| --- | --- |

g)

saistībā ar Uzdevuma aprakstā iekļautajiem “jautājumiem, kas attiecas uz konkrētām valstīm” (67), skaidri netika norādīts, kāda metodoloģija izmantojama.

| 68. | Turklāt Uzdevuma aprakstā pietiekama prioritāte netika piešķirta ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai Eiropas Savienībā, kā arī mazāk attīstīto dalībvalstu konverģencei, lai gan šie mērķi ir starp struktūrpasākumu galvenajiem mērķiem. Sākuma ziņojumā gan tika iekļauti vairāki jautājumi par izmantotiem attīstības modeļiem, novēršamiem izaugsmes ierobežojumiem un jomām, kurās sagaidāma ietekme uz reģionu ekonomiku (68). Tomēr ex post novērtējumā vajadzēja iekļaut empīrisku pētījumu par reģionu konverģenci un atšķirību mazināšanu tādu faktoru rezultātā kā ieguldījumi infrastruktūrā un izglītības sistēmu, kā arī izpētes un izstrādes jaudu attīstība. |
| --- | --- |

68.

Turklāt Uzdevuma aprakstā pietiekama prioritāte netika piešķirta ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai Eiropas Savienībā, kā arī mazāk attīstīto dalībvalstu konverģencei, lai gan šie mērķi ir starp struktūrpasākumu galvenajiem mērķiem. Sākuma ziņojumā gan tika iekļauti vairāki jautājumi par izmantotiem attīstības modeļiem, novēršamiem izaugsmes ierobežojumiem un jomām, kurās sagaidāma ietekme uz reģionu ekonomiku (68). Tomēr ex post novērtējumā vajadzēja iekļaut empīrisku pētījumu par reģionu konverģenci un atšķirību mazināšanu tādu faktoru rezultātā kā ieguldījumi infrastruktūrā un izglītības sistēmu, kā arī izpētes un izstrādes jaudu attīstība.

| 69. | Vērtēšanā būtu derējis atlasīt un analizēt konkrētus etalongadījumus reģionu attīstības politikā, piemēram, pētīt zonu koncentrāciju jeb izaugsmes centrmezglus. |
| --- | --- |

69.

Vērtēšanā būtu derējis atlasīt un analizēt konkrētus etalongadījumus reģionu attīstības politikā, piemēram, pētīt zonu koncentrāciju jeb izaugsmes centrmezglus.

| 70. | Vērtēšanas sākumā stratēģijas piemērotību centās nodrošināt, sagatavojot punktu un jautājumu sarakstu. Taču Uzdevuma aprakstā (69) un Metodoloģijas rokasgrāmatā dotās vērtēšanas vadlīnijas nebija pietiekami precīzas un konkrētas. |
| --- | --- |

70.

Vērtēšanas sākumā stratēģijas piemērotību centās nodrošināt, sagatavojot punktu un jautājumu sarakstu. Taču Uzdevuma aprakstā (69) un Metodoloģijas rokasgrāmatā dotās vērtēšanas vadlīnijas nebija pietiekami precīzas un konkrētas.

Komisijas veiktās uzraudzības pietiekamība

| 71. | (Vispārējā) līgumā starp Komisiju un novērtēšanas veikšanai izvēlētajiem konsultantiem bija noteikts, ka tehnisko palīdzību novērtēšanai nodrošinās Komisijas darbinieku atbildībā un pārraudzībā. Komisijai tika uzdots pārskatīt novērtējuma kvalitāti, pamatojoties uz kritērijiem, kas izstrādāti MEANS programmā. |
| --- | --- |

71.

(Vispārējā) līgumā starp Komisiju un novērtēšanas veikšanai izvēlētajiem konsultantiem bija noteikts, ka tehnisko palīdzību novērtēšanai nodrošinās Komisijas darbinieku atbildībā un pārraudzībā. Komisijai tika uzdots pārskatīt novērtējuma kvalitāti, pamatojoties uz kritērijiem, kas izstrādāti MEANS programmā.

| 72. | Virzības grupa, kuru vadīja ĢD REGIO un kurā bija pārstāvji arī no citiem ĢD, bija iesaistīta Uzdevuma apraksta izstrādāšanā, metodoloģijas un sīka darba plāna (Sākuma ziņojumā) apstiprināšanā un valstu ziņojumu un Kopsavilkuma ziņojuma izskatīšanā. Tika izveidota četru speciālistu komisija nolūkā palīdzēt sasniegt galveno mērķi, t. i., nodrošināt kvalitatīvu novērtējumu izstrādi. Taču viņu iesaistīšanās bija novēlota un nespēja vērā ņemami uzlabot novērtējuma kvalitāti. |
| --- | --- |

72.

Virzības grupa, kuru vadīja ĢD REGIO un kurā bija pārstāvji arī no citiem ĢD, bija iesaistīta Uzdevuma apraksta izstrādāšanā, metodoloģijas un sīka darba plāna (Sākuma ziņojumā) apstiprināšanā un valstu ziņojumu un Kopsavilkuma ziņojuma izskatīšanā. Tika izveidota četru speciālistu komisija nolūkā palīdzēt sasniegt galveno mērķi, t. i., nodrošināt kvalitatīvu novērtējumu izstrādi. Taču viņu iesaistīšanās bija novēlota un nespēja vērā ņemami uzlabot novērtējuma kvalitāti.

| 73. | Netika ievērots līgumā norādītais izpildes termiņš. Prasītos ziņojumus iesniedza ar kavēšanos, kā iznākumā galīgais Kopsavilkuma ziņojums un valstu ziņojumi netika iesniegti Komisijai pēc plāna gada laikā, proti, līdz 2002. gada 12. novembrim, bet gan tikai 2003. gada aprīlī. Ziņojumus publicēja 2003. gada maijā. Jāsecina, ka izpildes termiņš jau no paša sākuma bija pārāk stingrs un neparedzēja pietiekamu laika rezervi, lai apstrādātu samērā daudzās ziņojumos vajadzīgās izmaiņas/grozījumus, ko prasīja Virzības grupas speciālisti un pārstāvji. Tam būs nozīmīgas sekas turpmākiem ex post novērtējumiem. |
| --- | --- |

73.

Netika ievērots līgumā norādītais izpildes termiņš. Prasītos ziņojumus iesniedza ar kavēšanos, kā iznākumā galīgais Kopsavilkuma ziņojums un valstu ziņojumi netika iesniegti Komisijai pēc plāna gada laikā, proti, līdz 2002. gada 12. novembrim, bet gan tikai 2003. gada aprīlī. Ziņojumus publicēja 2003. gada maijā. Jāsecina, ka izpildes termiņš jau no paša sākuma bija pārāk stingrs un neparedzēja pietiekamu laika rezervi, lai apstrādātu samērā daudzās ziņojumos vajadzīgās izmaiņas/grozījumus, ko prasīja Virzības grupas speciālisti un pārstāvji. Tam būs nozīmīgas sekas turpmākiem ex post novērtējumiem.

| 74. | Uzdevuma aprakstā (67) katrai dalībvalstij bija prasīts izskatīt divas tēmas un bija ierosināts tēmu saraksts. Tomēr nevienā no valstu novērtējuma ziņojumiem šis aspekts nebija pienācīgi ievērots. Lai gan atsevišķās nodaļās reizēm ir dota statistika vai uzdoto tēmu daļēja analīze, tomēr tēmas nav pētītas padziļināti, kā tas prasīts Uzdevuma aprakstā. |
| --- | --- |

74.

Uzdevuma aprakstā (67) katrai dalībvalstij bija prasīts izskatīt divas tēmas un bija ierosināts tēmu saraksts. Tomēr nevienā no valstu novērtējuma ziņojumiem šis aspekts nebija pienācīgi ievērots. Lai gan atsevišķās nodaļās reizēm ir dota statistika vai uzdoto tēmu daļēja analīze, tomēr tēmas nav pētītas padziļināti, kā tas prasīts Uzdevuma aprakstā.

| 75. | Kopumā jāsecina, ka Komisijai jāuzlabo novērtēšanas procesu pārraudzība. Jo īpaši, ņemot vērā to, ka uzticamu datu un rādītāju, kā arī precīzu mērķu trūkums tika konstatēts jau sākumā, Komisijai bija jānodrošina attiecīgi pasākumi, lai risinātu šos kritiskos ierobežojumus. Turklāt, ņemot vērā stingro izpildes termiņu un nenovēršamos dabiskos ierobežojumus, novērtējumā vajadzēja aplūkot būtiski svarīgos elementus tā vietā, lai programmas attiecīgo posmu vērtētu tik pārāk plaši un vispārīgi. |
| --- | --- |

75.

Kopumā jāsecina, ka Komisijai jāuzlabo novērtēšanas procesu pārraudzība. Jo īpaši, ņemot vērā to, ka uzticamu datu un rādītāju, kā arī precīzu mērķu trūkums tika konstatēts jau sākumā, Komisijai bija jānodrošina attiecīgi pasākumi, lai risinātu šos kritiskos ierobežojumus. Turklāt, ņemot vērā stingro izpildes termiņu un nenovēršamos dabiskos ierobežojumus, novērtējumā vajadzēja aplūkot būtiski svarīgos elementus tā vietā, lai programmas attiecīgo posmu vērtētu tik pārāk plaši un vispārīgi.

Novērtējuma ieteikumu nozīmīgums turpmākajiem plānošanas periodiem

| 76. | Ņemot vērā šā ziņojuma iepriekšējās iedaļās aprakstītās problēmas, ir jāsecina, ka ex post novērtējumā ieteikumi formulēti vien ierobežotā mērā. Faktiski novērtēšanas procesā tika rasts maz ieteikumu par programmas saturu. No otras puses, jāatzīst, ka novērtēšana deva vairākus piemērotus un racionālus ierosinājumus par to, kā uzlabot struktūrfondu pārvaldību un īstenošanu (70). |
| --- | --- |

76.

Ņemot vērā šā ziņojuma iepriekšējās iedaļās aprakstītās problēmas, ir jāsecina, ka ex post novērtējumā ieteikumi formulēti vien ierobežotā mērā. Faktiski novērtēšanas procesā tika rasts maz ieteikumu par programmas saturu. No otras puses, jāatzīst, ka novērtēšana deva vairākus piemērotus un racionālus ierosinājumus par to, kā uzlabot struktūrfondu pārvaldību un īstenošanu (70).

| 77. | Ziņojumā ieteikts: “Uzraudzības komiteju funkcijai vajadzētu vairāk koncentrēties uz stratēģisku virzību, nevis finanšu pārvaldības jautājumiem.” (71) Tomēr uzraudzības komitejām būtu jāspēj pildīt abas funkcijas, kā tas prasīts noteikumos. |
| --- | --- |

77.

Ziņojumā ieteikts: “Uzraudzības komiteju funkcijai vajadzētu vairāk koncentrēties uz stratēģisku virzību, nevis finanšu pārvaldības jautājumiem.” (71) Tomēr uzraudzības komitejām būtu jāspēj pildīt abas funkcijas, kā tas prasīts noteikumos.

| 78. | Novērtējumos iekļauti ieteikumi programmas plānošanas posmam no 2000. līdz 2006. gadam. Ieteikumi galvenokārt attiecas uz pārvaldības sistēmām. Aplūkots plašs klāsts tēmu, kas kopumā labi noder attiecīgo valstu vietējiem apstākļiem. |
| --- | --- |

78.

Novērtējumos iekļauti ieteikumi programmas plānošanas posmam no 2000. līdz 2006. gadam. Ieteikumi galvenokārt attiecas uz pārvaldības sistēmām. Aplūkots plašs klāsts tēmu, kas kopumā labi noder attiecīgo valstu vietējiem apstākļiem.

| 79. | Svarīgākā pieredze, kas gūta, ex post novērtējot iepriekšējo posmu, un kas izmantojama 2000.–2006. gada programmām, attiecas uz īstenošanu. Jo īpaši noder konkrētu gadījumu izpēte, kas veikta, lai vērtētu struktūrfondu darbību efektivitāti un produktivitāti. |
| --- | --- |

79.

Svarīgākā pieredze, kas gūta, ex post novērtējot iepriekšējo posmu, un kas izmantojama 2000.–2006. gada programmām, attiecas uz īstenošanu. Jo īpaši noder konkrētu gadījumu izpēte, kas veikta, lai vērtētu struktūrfondu darbību efektivitāti un produktivitāti.

| 80. | Attiecībā uz ex post novērtēšanu, kas veicama pēc 2006. gada, Kopsavilkuma ziņojumā nav iekļauti daudzi ieteikumi, un tie ir vispārīgi. Tomēr tie risina šo tēmu, tātad būtu izmantojami. Piemēram, ir teikts: “Varētu organizēt vairāk neatkarīgu, regulāru vērtēšanu, tādējādi gādājot par objektīvu ārēju ieguldījumu.” (72) Kaut arī šis ieteikums ir racionāls, to vajadzēja piemērot jau še analizētās ex post novērtēšanas gaitā. |
| --- | --- |

80.

Attiecībā uz ex post novērtēšanu, kas veicama pēc 2006. gada, Kopsavilkuma ziņojumā nav iekļauti daudzi ieteikumi, un tie ir vispārīgi. Tomēr tie risina šo tēmu, tātad būtu izmantojami. Piemēram, ir teikts: “Varētu organizēt vairāk neatkarīgu, regulāru vērtēšanu, tādējādi gādājot par objektīvu ārēju ieguldījumu.” (72) Kaut arī šis ieteikums ir racionāls, to vajadzēja piemērot jau še analizētās ex post novērtēšanas gaitā.

NODARBINĀTĪBAS, SOCIĀLO LIETU UN VIENLĪDZĪGU IESPĒJU ĢD VEIKTAIS ESF DARBĪBAS EX POST NOVĒRTĒJUMS (SAISTĪBĀ AR 1. UN 3. MĒRĶI)

| 81. | Papildus 1. mērķa reģionu vērtējumam, ko veica ĢD REGIO vadībā, tika veikts vēl viens vērtējums ĢD EMPL vadībā, lai aptvertu ESF darbības saistībā ar 1., 3. un 4. mērķi, kā arī Kopienas nodarbinātības un pielāgošanās iniciatīvas. Šā otrā minētā ex post vērtējuma uzdevuma aprakstā bija paredzēts izmantot rezultātus, kas iegūti no 1. mērķa reģionu vērtējuma, tomēr, lai gan organizatoriem bija plāni šos abus novērtējumus pienācīgi koordinēt, ir maz liecību, ka praksē tas tika panākts.

  2. izcēlumsNodarbinātības ĢD veiktā vērtējuma vispārējie secinājumiVērtējuma mērķis bija novērtēt ESF darbību ietekmi dalībvalstīs gan iedzīvotāju, gan sistēmu līmenī. Tas arī centās analizēt Kopienas darbības ietekmi un efektivitāti saistībā ar īpašām strukturālām problēmām un novērtēt sniegto pievienoto vērtību Kopienas līmenī. Izmantojot metodoloģiju, ko piemēroja šo mērķu sasniegšanai, vērtētājiem cita starpā bija jānorāda, vai to vērtējamie gadījumi apstiprināja vai noraidīja vairākas hipotēzes.Ziņojumā norādīts, ka pastāv vairākas stiprās puses, kuras īsumā ir šādas: lielai daļai ESF finansējuma mērķis bija ilgtermiņa bezdarbs, kas bija pamatoti, ņemot vērā šāda bezdarba pastāvēšanu. Uzlabojumi darba tirgū saņēmējiem bija samērojami ar iesaistītajiem resursiem. Bija ievērojami uzlabojumi nodarbinātības dienestos un izglītības un mācību kursu sniegšanā vairākās valstīs. Izmantotie resursi ļāva uzlabot dažas politikas prioritātes, piemēram, vienlīdzīgas iespējas, darbaspēka adaptēšanās un atbalsta novirzīšana invalīdiem. Ar ESF starpniecību vairāk iesaistījās sociālie partneri un reģionālās iestādes. Līdzekļi sekmēja resursu uzlabošanos, lai pārvaldītu un īstenotu intervenci darba tirgū visos līmeņos.Tomēr ziņojumā norādītas arī vairākas nepilnības: resursu izmantošanu vairāk noteica resursu pieejamība, nevis politika, un tā notika paralēli un nošķirti no attiecīgām politiskām diskusijām konkrētajā jomā. Intervence lielākoties bija virzīta uz mācībām un galvenokārt piešķirta pakalpojumu sniedzējiem, kas pats par sevi nav visefektīvākais veids, kā palīdzēt ilgtermiņa bezdarbniekiem, un tādējādi ir iespējams, ka daudzos gadījumos ar intervenci sniegtais atbalsts nebija vajadzīgs. Visbeidzot administratīvie pasākumi tika uzskatīti par kompleksiem, kamēr vērtēšanas pasākumi bija vāji un tiem trūka struktūras. |
| --- | --- |

81.

Papildus 1. mērķa reģionu vērtējumam, ko veica ĢD REGIO vadībā, tika veikts vēl viens vērtējums ĢD EMPL vadībā, lai aptvertu ESF darbības saistībā ar 1., 3. un 4. mērķi, kā arī Kopienas nodarbinātības un pielāgošanās iniciatīvas. Šā otrā minētā ex post vērtējuma uzdevuma aprakstā bija paredzēts izmantot rezultātus, kas iegūti no 1. mērķa reģionu vērtējuma, tomēr, lai gan organizatoriem bija plāni šos abus novērtējumus pienācīgi koordinēt, ir maz liecību, ka praksē tas tika panākts.

2. izcēlumsNodarbinātības ĢD veiktā vērtējuma vispārējie secinājumiVērtējuma mērķis bija novērtēt ESF darbību ietekmi dalībvalstīs gan iedzīvotāju, gan sistēmu līmenī. Tas arī centās analizēt Kopienas darbības ietekmi un efektivitāti saistībā ar īpašām strukturālām problēmām un novērtēt sniegto pievienoto vērtību Kopienas līmenī. Izmantojot metodoloģiju, ko piemēroja šo mērķu sasniegšanai, vērtētājiem cita starpā bija jānorāda, vai to vērtējamie gadījumi apstiprināja vai noraidīja vairākas hipotēzes.Ziņojumā norādīts, ka pastāv vairākas stiprās puses, kuras īsumā ir šādas: lielai daļai ESF finansējuma mērķis bija ilgtermiņa bezdarbs, kas bija pamatoti, ņemot vērā šāda bezdarba pastāvēšanu. Uzlabojumi darba tirgū saņēmējiem bija samērojami ar iesaistītajiem resursiem. Bija ievērojami uzlabojumi nodarbinātības dienestos un izglītības un mācību kursu sniegšanā vairākās valstīs. Izmantotie resursi ļāva uzlabot dažas politikas prioritātes, piemēram, vienlīdzīgas iespējas, darbaspēka adaptēšanās un atbalsta novirzīšana invalīdiem. Ar ESF starpniecību vairāk iesaistījās sociālie partneri un reģionālās iestādes. Līdzekļi sekmēja resursu uzlabošanos, lai pārvaldītu un īstenotu intervenci darba tirgū visos līmeņos.Tomēr ziņojumā norādītas arī vairākas nepilnības: resursu izmantošanu vairāk noteica resursu pieejamība, nevis politika, un tā notika paralēli un nošķirti no attiecīgām politiskām diskusijām konkrētajā jomā. Intervence lielākoties bija virzīta uz mācībām un galvenokārt piešķirta pakalpojumu sniedzējiem, kas pats par sevi nav visefektīvākais veids, kā palīdzēt ilgtermiņa bezdarbniekiem, un tādējādi ir iespējams, ka daudzos gadījumos ar intervenci sniegtais atbalsts nebija vajadzīgs. Visbeidzot administratīvie pasākumi tika uzskatīti par kompleksiem, kamēr vērtēšanas pasākumi bija vāji un tiem trūka struktūras.

Palātas analīze par novērtējuma kvalitāti

Nepilnību apskats saistībā ar datiem un analīzi

| 82. | ESF intervences pasākumi bieži vien izpaužas kā ieguldījums vai potenciāla ietekme, kas ir abstrakta un tāpēc nav viegli izsakāma skaitļos (73). Neskatoties uz šo nenovēršamo problēmu, novērtējuma galvenajam mērķim ir jābūt ietekmes, tātad arī efektivitātes un produktivitātes, izvērtējumam. Tam arī bija jābūt ex post novērtējuma sagaidāmajam rezultātam. |
| --- | --- |

82.

ESF intervences pasākumi bieži vien izpaužas kā ieguldījums vai potenciāla ietekme, kas ir abstrakta un tāpēc nav viegli izsakāma skaitļos (73). Neskatoties uz šo nenovēršamo problēmu, novērtējuma galvenajam mērķim ir jābūt ietekmes, tātad arī efektivitātes un produktivitātes, izvērtējumam. Tam arī bija jābūt ex post novērtējuma sagaidāmajam rezultātam.

| 83. | Cenšoties analizēt ESF intervences pasākumu ietekmi, Kopsavilkuma ziņojumā sniegtas aplēses par ESF saņēmēju skaitu katrā valstī un konkrētajam mērķim (74). Papildinot valstu vērtējuma ziņojumus, ex post novērtējumā sniegti pierādījumi vairākām iepriekš pieņemtām hipotēzēm (75). Šie apsvērumi ir izskatīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

83.

Cenšoties analizēt ESF intervences pasākumu ietekmi, Kopsavilkuma ziņojumā sniegtas aplēses par ESF saņēmēju skaitu katrā valstī un konkrētajam mērķim (74). Papildinot valstu vērtējuma ziņojumus, ex post novērtējumā sniegti pierādījumi vairākām iepriekš pieņemtām hipotēzēm (75). Šie apsvērumi ir izskatīti turpmākajos punktos.

| 84. | Viena no svarīgākajām ESF darbību ex post vērtējumu pamatprasībām attiecas uz programmas saņēmēju skaitu no 1994. līdz 1999. gadam. Ziņojumā sniegta tabula, kurā norādīts, ka aprēķinātais saņēmēju skaits ir 52 miljoni. Tomēr šīs tabulas papildu piezīmes liek apšaubīt minētos datus (76). Nepārliecība par datu precizitāti mazina šā novērtējuma pārējās daļās izteikto apsvērumu lietderīgumu un atbilstīgumu. |
| --- | --- |

84.

Viena no svarīgākajām ESF darbību ex post vērtējumu pamatprasībām attiecas uz programmas saņēmēju skaitu no 1994. līdz 1999. gadam. Ziņojumā sniegta tabula, kurā norādīts, ka aprēķinātais saņēmēju skaits ir 52 miljoni. Tomēr šīs tabulas papildu piezīmes liek apšaubīt minētos datus (76). Nepārliecība par datu precizitāti mazina šā novērtējuma pārējās daļās izteikto apsvērumu lietderīgumu un atbilstīgumu.

| 85. | Kopsavilkuma ziņojums (75) sniedz aplēses par ESF intervences pasākumu ietekmi uz iedzīvotājiem. Šī informācija ir potenciāli svarīga vairākos aspektos, tostarp programmu vienības izmaksu aprēķinam un aplēsēm par to saņēmēju skaitu, kas vēl ir nodarbināti pēc 12 mēnešiem. Tomēr ir faktori, kas ļoti ierobežo šīs informācijas noderību, jo īpaši paskaidrojumu trūkums par to, kā dati iegūti. Ziņojumā vienkārši teikts, ka koeficienti, ko izmantoja, lai izstrādātu šīs aplēses, ir iegūti, pārbaudot dažādus gadījumus un veicot literatūras apskatu (74). Šādu izteikumu nevar uzskatīt par pietiekamu, un vajadzīga detalizētāka informācija par to, kā šādas aplēses iegūtas, lai labāk saprastu šo skaitļu piemērojamību vienības izmaksu savstarpējai salīdzināšanai un programmas veiksmīguma rādītāju noteikšanai. |
| --- | --- |

85.

Kopsavilkuma ziņojums (75) sniedz aplēses par ESF intervences pasākumu ietekmi uz iedzīvotājiem. Šī informācija ir potenciāli svarīga vairākos aspektos, tostarp programmu vienības izmaksu aprēķinam un aplēsēm par to saņēmēju skaitu, kas vēl ir nodarbināti pēc 12 mēnešiem. Tomēr ir faktori, kas ļoti ierobežo šīs informācijas noderību, jo īpaši paskaidrojumu trūkums par to, kā dati iegūti. Ziņojumā vienkārši teikts, ka koeficienti, ko izmantoja, lai izstrādātu šīs aplēses, ir iegūti, pārbaudot dažādus gadījumus un veicot literatūras apskatu (74). Šādu izteikumu nevar uzskatīt par pietiekamu, un vajadzīga detalizētāka informācija par to, kā šādas aplēses iegūtas, lai labāk saprastu šo skaitļu piemērojamību vienības izmaksu savstarpējai salīdzināšanai un programmas veiksmīguma rādītāju noteikšanai.

| 86. | Analīzi pamatojošie dati ir otrs neapmierinošais aspekts. Nav atbilstības starp to, kas teikts novērtējumā, un datiem, kas norādīti tabulā. Piemēram, ir teikts, ka “kopumā vienības izmaksas bija zemākas bezdarbniekiem un gados jauniem bezdarbniekiem (aptuveni EUR 6 000 vienam nodarbinātajam) un ievērojami lielākas un svārstīgākas cilvēkiem ar invaliditāti un ilglaicīgiem bezdarbniekiem” (74). Tomēr tabulā vislielākās vienības izmaksas norādītas bezdarbnieku mācībām (aptuveni EUR 6 000), bet invalīdu integrācijai norādītās vienības izmaksas (aptuveni EUR 4 000) ir viszemākās. Turklāt parasti norāda izmaksu spektru, ja programmā un starp vairākām programmām pastāv plašas variācijas. Šajā iedaļā veiktā analīze ir izmantojama tikai daļēji, jo pārāk bieži tajā novērtējums veikts, balstoties uz vienu skaitli, nevis atbilstīgu vērtību diapazonu, turklāt noderētu izsmeļošāka analīze par šo vērtību diapazoniem dažādos pārbaudītajos gadījumos. |
| --- | --- |

86.

Analīzi pamatojošie dati ir otrs neapmierinošais aspekts. Nav atbilstības starp to, kas teikts novērtējumā, un datiem, kas norādīti tabulā. Piemēram, ir teikts, ka “kopumā vienības izmaksas bija zemākas bezdarbniekiem un gados jauniem bezdarbniekiem (aptuveni EUR 6 000 vienam nodarbinātajam) un ievērojami lielākas un svārstīgākas cilvēkiem ar invaliditāti un ilglaicīgiem bezdarbniekiem” (74). Tomēr tabulā vislielākās vienības izmaksas norādītas bezdarbnieku mācībām (aptuveni EUR 6 000), bet invalīdu integrācijai norādītās vienības izmaksas (aptuveni EUR 4 000) ir viszemākās. Turklāt parasti norāda izmaksu spektru, ja programmā un starp vairākām programmām pastāv plašas variācijas. Šajā iedaļā veiktā analīze ir izmantojama tikai daļēji, jo pārāk bieži tajā novērtējums veikts, balstoties uz vienu skaitli, nevis atbilstīgu vērtību diapazonu, turklāt noderētu izsmeļošāka analīze par šo vērtību diapazoniem dažādos pārbaudītajos gadījumos.

| 87. | Šāda neatbilstība starp komentāriem un datiem konstatēta arī citviet 3. nodaļā (sk. dažus piemērus 3. ievilkumā).

  3. izcēlumsPiemēram, ir teikts, ka: “ESF izdevumi uz iedzīvotāju bija vislielākie Īrijā, Portugālē un Grieķijā (pilnībā 1. mērķa valstis) un Spānijā”[1]. Tomēr 3.1. tabulā norādīti dati par ESF izdevumiem uz iedzīvotāju gadā Portugālei EUR 2 086 apmērā un EUR 405 apmērā Vācijai, kamēr Īrijā EUR 12 un Grieķijā EUR 17. Acīmredzami tabulā norādītie dati neatbilst iztirzājumam tekstā. Vēl jo svarīgāks ir apgalvojums “ESF izdevumi izglītībai attiecībā pret valsts izdevumiem visās valstīs bija mazāki nekā relatīvie izdevumi ALMP. Vislielākie tie bija Grieķijai un Portugālei2”. Tomēr 3.1. tabulā Grieķija ir klasificēta kā valsts bez ESF izdevumiem attiecīgajā ailē par ESF izdevumiem izglītībai attiecībā pret valsts izdevumiem.Piemēram 3.2.3. punktā3 ir teikts, ka: “Valsts izdevumi par darba tirgus izglītošanu proporcionāli IKP svārstījās no 0,2 % Luksemburgā līdz 0,58 % Zviedrijā”4. Tomēr 3.3. tabulā izdevumi par mācībām Dānijā ir norādīti 0,94 % apmērā no IKP, gandrīz divtik nekā Zviedrijā. Vēl viens piemērs attiecas uz 3.2.6. punktu5, kurā apskatīti izdevumi invalīdu integrācijai. Iztirzājumā ir sniegts šāds apgalvojums: “ESF bija jo īpaši svarīgs Portugālei, Spānijai, Grieķijai un Austrijai.” Tomēr 3.6. tabulā Spānija un Grieķija norādītas kā valstis, kurām nav ESF izdevumu par invalīdiem. Vēl viens piemērs ir atrodams 3.2.7. punktā, kurā apskatīti izdevumi par izglītību. Tajā teikts: “ESF ieguldījums bija vissvarīgākais Grieķijā, Īrijā un Portugālē”6. Taču Grieķija 3.7. tabulā ir norādīta kā valsts, kurai nav ESF izdevumu par izglītību un mācībām.Kopsavilkuma ziņojums: 1 78. lpp., 2 79. lpp., 3 81. lpp., 4 81. lpp., 5 84. lpp., 6 85. lpp. |
| --- | --- |

87.

Šāda neatbilstība starp komentāriem un datiem konstatēta arī citviet 3. nodaļā (sk. dažus piemērus 3. ievilkumā).

3. izcēlumsPiemēram, ir teikts, ka: “ESF izdevumi uz iedzīvotāju bija vislielākie Īrijā, Portugālē un Grieķijā (pilnībā 1. mērķa valstis) un Spānijā”[1]. Tomēr 3.1. tabulā norādīti dati par ESF izdevumiem uz iedzīvotāju gadā Portugālei EUR 2 086 apmērā un EUR 405 apmērā Vācijai, kamēr Īrijā EUR 12 un Grieķijā EUR 17. Acīmredzami tabulā norādītie dati neatbilst iztirzājumam tekstā. Vēl jo svarīgāks ir apgalvojums “ESF izdevumi izglītībai attiecībā pret valsts izdevumiem visās valstīs bija mazāki nekā relatīvie izdevumi ALMP. Vislielākie tie bija Grieķijai un Portugālei2”. Tomēr 3.1. tabulā Grieķija ir klasificēta kā valsts bez ESF izdevumiem attiecīgajā ailē par ESF izdevumiem izglītībai attiecībā pret valsts izdevumiem.Piemēram 3.2.3. punktā3 ir teikts, ka: “Valsts izdevumi par darba tirgus izglītošanu proporcionāli IKP svārstījās no 0,2 % Luksemburgā līdz 0,58 % Zviedrijā”4. Tomēr 3.3. tabulā izdevumi par mācībām Dānijā ir norādīti 0,94 % apmērā no IKP, gandrīz divtik nekā Zviedrijā. Vēl viens piemērs attiecas uz 3.2.6. punktu5, kurā apskatīti izdevumi invalīdu integrācijai. Iztirzājumā ir sniegts šāds apgalvojums: “ESF bija jo īpaši svarīgs Portugālei, Spānijai, Grieķijai un Austrijai.” Tomēr 3.6. tabulā Spānija un Grieķija norādītas kā valstis, kurām nav ESF izdevumu par invalīdiem. Vēl viens piemērs ir atrodams 3.2.7. punktā, kurā apskatīti izdevumi par izglītību. Tajā teikts: “ESF ieguldījums bija vissvarīgākais Grieķijā, Īrijā un Portugālē”6. Taču Grieķija 3.7. tabulā ir norādīta kā valsts, kurai nav ESF izdevumu par izglītību un mācībām.Kopsavilkuma ziņojums: 1 78. lpp., 2 79. lpp., 3 81. lpp., 4 81. lpp., 5 84. lpp., 6 85. lpp.

Vērtējums par ESF darbību ietekmi

| 88. | Vērtētājiem, kuri piedalījās pētījumā, bija jānorāda, vai analizētie gadījumi apstiprināja virkni hipotēžu vai bija pretrunā hipotēzēm, kas bija formulētas, pamatojoties uz sākotnēju literatūras apskatu un konstatējumiem vērtēšanas sākuma stadijā. Pētījumā norādīts, ka pastāv “vairāki apstiprinoši pierādījumi četrām hipotēzēm” (sk. 
  3. tabulu

   (77)). Tomēr sniegtie dati neliecina par vairākiem apstiprinošiem pierādījumiem. Piemēram, tikai 7 no 30 vērtētājiem teica, ka bija “vairāki apstiprinoši pierādījumi” pirmajai hipotēzei. Šos rezultātus būtu vajadzējis vērtēt objektīvāk. |
| --- | --- |

88.

Vērtētājiem, kuri piedalījās pētījumā, bija jānorāda, vai analizētie gadījumi apstiprināja virkni hipotēžu vai bija pretrunā hipotēzēm, kas bija formulētas, pamatojoties uz sākotnēju literatūras apskatu un konstatējumiem vērtēšanas sākuma stadijā. Pētījumā norādīts, ka pastāv “vairāki apstiprinoši pierādījumi četrām hipotēzēm” (sk. 
  3. tabulu

   (77)). Tomēr sniegtie dati neliecina par vairākiem apstiprinošiem pierādījumiem. Piemēram, tikai 7 no 30 vērtētājiem teica, ka bija “vairāki apstiprinoši pierādījumi” pirmajai hipotēzei. Šos rezultātus būtu vajadzējis vērtēt objektīvāk.

3. tabula

Apsvērumi par hipotēzēm, kas apskatītas, veicot ietekmes vērtējumu uz iedzīvotājiem

| | Vairāki apstiprinoši pierādījumi | Atsevišķi apstiprinoši pierādījumi | Nav apstiprinošu vai noliedzošu pierādījumu | Atsevišķi noliedzoši pierādījumi | Vairāki noliedzoši pierādījumi | Šajā posmā nav atzinuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sasniegtais ietekmes līmenis attiecas uz esošajiem valsts un reģionālā tirgus apstākļiem (piem., rezultāti ir atkarīgi no ekonomikas cikla, pieprasījuma līmeņa un bezdarba). |

Vairāki apstiprinoši pierādījumi

Atsevišķi apstiprinoši pierādījumi

Nav apstiprinošu vai noliedzošu pierādījumu

Atsevišķi noliedzoši pierādījumi

Vairāki noliedzoši pierādījumi

Šajā posmā nav atzinuma

1.

Sasniegtais ietekmes līmenis attiecas uz esošajiem valsts un reģionālā tirgus apstākļiem (piem., rezultāti ir atkarīgi no ekonomikas cikla, pieprasījuma līmeņa un bezdarba).

7

14

8

0

1

0

| 2. | Ietekmes līmenis attiecas uz izvēlēto saņēmēju mērķgrupu raksturlielumiem (piem., mācību pasākumi ir efektīvāki sievietēm, kas atgriežas darba tirgū, un izglītotiem emigrantiem, salīdzinot ar zemas kvalifikācijas darbiniekiem un jauniešiem). |
| --- | --- |

2.

Ietekmes līmenis attiecas uz izvēlēto saņēmēju mērķgrupu raksturlielumiem (piem., mācību pasākumi ir efektīvāki sievietēm, kas atgriežas darba tirgū, un izglītotiem emigrantiem, salīdzinot ar zemas kvalifikācijas darbiniekiem un jauniešiem).

8

18

3

0

0

1

| 3. | Ietekmes līmenis ir saistīts ar pasākuma veidu. Dažiem pasākumiem ir liels liekā atbalsta īpatsvars, un daži pasākumi ir efektīvi mazā mērogā, bet nesniedz vispārējus risinājumus. |
| --- | --- |

3.

Ietekmes līmenis ir saistīts ar pasākuma veidu. Dažiem pasākumiem ir liels liekā atbalsta īpatsvars, un daži pasākumi ir efektīvi mazā mērogā, bet nesniedz vispārējus risinājumus.

5

17

6

1

0

1

| 4. | Ietekmes līmenis ir cieši saistīts ar programmu struktūras un pārvaldības aspektu, tostarp to analīžu kvalitāti, kas precīzi nosaka intervences pasākumu tvērumu (piem., mazas mērķtiecīgas programmas var būt daudz efektīvākas nekā liela mēroga programmas). |
| --- | --- |

4.

Ietekmes līmenis ir cieši saistīts ar programmu struktūras un pārvaldības aspektu, tostarp to analīžu kvalitāti, kas precīzi nosaka intervences pasākumu tvērumu (piem., mazas mērķtiecīgas programmas var būt daudz efektīvākas nekā liela mēroga programmas).

3

17

7

1

0

1

Iespēju vienlīdzības novērtējums

| 89. | Uzdevuma aprakstā par ESF ietekmi no 1994. līdz 1999. gadam bija arī prasība veikt vērtējumu par to, kādā mērā ESF darbības atbalstīja mērķi “vienlīdzīgas iespējas” (78). Šis aspekts ir apskatīts Ziņojuma 7. nodaļā. Tomēr ir teikts, ka “nozīmīgākais konstatējums ir tāds, ka dati sadalījumā pēc dzimuma katram ESF mērķim un Kopienas iniciatīvai visā Eiropas Savienībā sistemātiski apkopoti netika” (79). Tas ievērojami samazināja pētījumā iespēju izvērtēt šo jautājumu. Šādu rezultātu ir grūti pieņemt kā vienu no galvenajiem konstatējumiem šajā ziņojumā, jo šo trūkumu varēja konstatēt sākotnējā analīzē, kā rezultātā tiktu veikts attiecīgs praktiskais darbs un paraugu izpēte, nevis vienkārši secināts, ka detalizēti dati nav pieejami. |
| --- | --- |

89.

Uzdevuma aprakstā par ESF ietekmi no 1994. līdz 1999. gadam bija arī prasība veikt vērtējumu par to, kādā mērā ESF darbības atbalstīja mērķi “vienlīdzīgas iespējas” (78). Šis aspekts ir apskatīts Ziņojuma 7. nodaļā. Tomēr ir teikts, ka “nozīmīgākais konstatējums ir tāds, ka dati sadalījumā pēc dzimuma katram ESF mērķim un Kopienas iniciatīvai visā Eiropas Savienībā sistemātiski apkopoti netika” (79). Tas ievērojami samazināja pētījumā iespēju izvērtēt šo jautājumu. Šādu rezultātu ir grūti pieņemt kā vienu no galvenajiem konstatējumiem šajā ziņojumā, jo šo trūkumu varēja konstatēt sākotnējā analīzē, kā rezultātā tiktu veikts attiecīgs praktiskais darbs un paraugu izpēte, nevis vienkārši secināts, ka detalizēti dati nav pieejami.

Citi pārbaudītie aspekti

| 90. | Runājot par ESF darbību ietekmi uz iedzīvotājiem, intervences “kombinētie pasākumi” (80) netika īpaši pārbaudīti, lai gan tiem ir piešķirta procentuāli liela daļa ESF līdzekļu (18 %). Rezultātā Kopsavilkuma ziņojuma secinājumi ir diezgan pieticīgi: “Lielākā daļa vērtējumu norāda uz pozitīviem rezultātiem. Tomēr vērtēšanas metodes vairāk pievēršas efektīvāko programmu komponentu noteikšanai, nevis spriež par kombinēto pasākumu izpildi salīdzinājumā ar atsevišķiem intervences pasākumiem.” (81) |
| --- | --- |

90.

Runājot par ESF darbību ietekmi uz iedzīvotājiem, intervences “kombinētie pasākumi” (80) netika īpaši pārbaudīti, lai gan tiem ir piešķirta procentuāli liela daļa ESF līdzekļu (18 %). Rezultātā Kopsavilkuma ziņojuma secinājumi ir diezgan pieticīgi: “Lielākā daļa vērtējumu norāda uz pozitīviem rezultātiem. Tomēr vērtēšanas metodes vairāk pievēršas efektīvāko programmu komponentu noteikšanai, nevis spriež par kombinēto pasākumu izpildi salīdzinājumā ar atsevišķiem intervences pasākumiem.” (81)

| 91. | Attiecībā uz aktīvas darba tirgus politikas (ALMP) ietekmi, jo īpaši saistībā ar 1. mērķa valstīm, Kopsavilkuma ziņojumā ir sniegti daži secinājumi, bet nav pietiekami paskaidrots, kā šādi secinājumi izdarīti. |
| --- | --- |

91.

Attiecībā uz aktīvas darba tirgus politikas (ALMP) ietekmi, jo īpaši saistībā ar 1. mērķa valstīm, Kopsavilkuma ziņojumā ir sniegti daži secinājumi, bet nav pietiekami paskaidrots, kā šādi secinājumi izdarīti.

| 92. | Runājot par ESF relatīvo finansiālo ietekmi, Kopsavilkuma ziņojumā (82) secināts, ka “valstu izdevumu un ESF resursu kombinētais piešķīrums, šķiet, nav palīdzējis ne vienādot atšķirīgās valstu izdevumu tendences, ne pieņemt noteikumus, kas resursu piešķiršanu saistītu ar noteiktiem ekonomikas un darba tirgus apstākļiem” (83). Šo secinājumu ir grūti aizstāvēt, ņemot vērā kļūdu skaitu attiecīgajās tabulās un/vai kļūdaino analīzi. Līdzīgi vēl viens svarīgs secinājums šajā Ziņojuma daļā ir: “Šie apstākļi liecina par to, ka ne visi ESF intervences pasākumi ir bijuši papildinoši. Papildinātība – paturot prātā, ka bez tās ESF līdzfinansētie intervences pasākumi nebūtu īstenoti, – iespējams, vairāk tika ievērota gadījumos, kad ESF resursi tika novirzīti un koncentrēti uz konkrētiem intervences veidiem, kā arī gadījumos, kad attiecīgie valsts izdevumi un programmas bija relatīvi mazas un mazāk izstrādātas salīdzinājumā ar valstīm, kurās bija līdzīgi darba tirgus apstākļi.” Atkal ir grūti saprast, kā šāds secinājums ir iegūts no attiecīgajā nodaļā sniegtās informācijas, jo īpaši ņemot vērā neatbilstību, kas pastāv starp analīzi un tabulās norādītajiem datiem. |
| --- | --- |

92.

Runājot par ESF relatīvo finansiālo ietekmi, Kopsavilkuma ziņojumā (82) secināts, ka “valstu izdevumu un ESF resursu kombinētais piešķīrums, šķiet, nav palīdzējis ne vienādot atšķirīgās valstu izdevumu tendences, ne pieņemt noteikumus, kas resursu piešķiršanu saistītu ar noteiktiem ekonomikas un darba tirgus apstākļiem” (83). Šo secinājumu ir grūti aizstāvēt, ņemot vērā kļūdu skaitu attiecīgajās tabulās un/vai kļūdaino analīzi. Līdzīgi vēl viens svarīgs secinājums šajā Ziņojuma daļā ir: “Šie apstākļi liecina par to, ka ne visi ESF intervences pasākumi ir bijuši papildinoši. Papildinātība – paturot prātā, ka bez tās ESF līdzfinansētie intervences pasākumi nebūtu īstenoti, – iespējams, vairāk tika ievērota gadījumos, kad ESF resursi tika novirzīti un koncentrēti uz konkrētiem intervences veidiem, kā arī gadījumos, kad attiecīgie valsts izdevumi un programmas bija relatīvi mazas un mazāk izstrādātas salīdzinājumā ar valstīm, kurās bija līdzīgi darba tirgus apstākļi.” Atkal ir grūti saprast, kā šāds secinājums ir iegūts no attiecīgajā nodaļā sniegtās informācijas, jo īpaši ņemot vērā neatbilstību, kas pastāv starp analīzi un tabulās norādītajiem datiem.

| 93. | Attiecībā uz hipotēzēm, kas izvirzītas par ESF ietekmi uz sistēmām, problēma ir līdzīga jau iepriekš aprakstītajai. Vairāki apstiprinoši pierādījumi šoreiz sniegti septiņām hipotēzēm (84). Taču sniegto datu analīze norāda uz to, ka secinājumam nav pamatojuma. |
| --- | --- |

93.

Attiecībā uz hipotēzēm, kas izvirzītas par ESF ietekmi uz sistēmām, problēma ir līdzīga jau iepriekš aprakstītajai. Vairāki apstiprinoši pierādījumi šoreiz sniegti septiņām hipotēzēm (84). Taču sniegto datu analīze norāda uz to, ka secinājumam nav pamatojuma.

Komentāri par Komisijas veikto vispārējo vērtējumu

| 94. | Ņemot vērā būtiskos ierobežojumus, ar kuriem saskārās vērtētāji, tomēr jāpauž kritiski komentāri par Komisijas veikto pašnovērtējumu ex post vērtēšanai, kas atzīta par kopumā apmierinošu. |
| --- | --- |

94.

Ņemot vērā būtiskos ierobežojumus, ar kuriem saskārās vērtētāji, tomēr jāpauž kritiski komentāri par Komisijas veikto pašnovērtējumu ex post vērtēšanai, kas atzīta par kopumā apmierinošu.

| 95. | Ziņojuma vērtējumu ĢD EMPL balstīja uz astoņiem izpildes kritērijiem un četriem iespējamiem kvalitātes līmeņiem, proti, lielisks, labs, pieņemams un nepieņemams. Neviens no piemērotajiem kritērijiem netika novērtēts kā lielisks vai nepieņemams. Četri kritēriji ir novērtēti kā labi, proti, atbilst vajadzībām, atbilstīgs tvērums, pamatota struktūra un skaidrs ziņojums. Pārējie četri kritēriji novērtēti kā pieņemami. Tie attiecas uz ticamiem datiem, pamatotu analīzi, ticamiem rezultātiem un objektīviem secinājumiem. |
| --- | --- |

95.

Ziņojuma vērtējumu ĢD EMPL balstīja uz astoņiem izpildes kritērijiem un četriem iespējamiem kvalitātes līmeņiem, proti, lielisks, labs, pieņemams un nepieņemams. Neviens no piemērotajiem kritērijiem netika novērtēts kā lielisks vai nepieņemams. Četri kritēriji ir novērtēti kā labi, proti, atbilst vajadzībām, atbilstīgs tvērums, pamatota struktūra un skaidrs ziņojums. Pārējie četri kritēriji novērtēti kā pieņemami. Tie attiecas uz ticamiem datiem, pamatotu analīzi, ticamiem rezultātiem un objektīviem secinājumiem.

| 96. | Ir svarīgi, ka ĢD EMPL novērtēja pēdējos četrus kritērijus kā mazāk apmierinošus nekā iepriekšējos četrus. Tomēr, ņemot vērā problēmas ar datu ticamību un komentāru nekonsekvenci, kā uzsvērts šajā ziņojumā, Palāta uzskata, ka novērtējuma ziņojums bija neapmierinošs, jo īpaši attiecībā uz ticamiem datiem, pamatotu analīzi, ticamiem rezultātiem un objektīviem secinājumiem. |
| --- | --- |

96.

Ir svarīgi, ka ĢD EMPL novērtēja pēdējos četrus kritērijus kā mazāk apmierinošus nekā iepriekšējos četrus. Tomēr, ņemot vērā problēmas ar datu ticamību un komentāru nekonsekvenci, kā uzsvērts šajā ziņojumā, Palāta uzskata, ka novērtējuma ziņojums bija neapmierinošs, jo īpaši attiecībā uz ticamiem datiem, pamatotu analīzi, ticamiem rezultātiem un objektīviem secinājumiem.

Citas atziņas no valstu ziņojumiem

| 97. | Atsaucoties uz valstu vērtējuma ziņojumiem, var izteikt dažus komentārus par novērtējuma mērķiem un rezultātiem:






  a) | novērtējuma rezultātiem saistībā ar ietekmi uz iedzīvotājiem bieži bija kvalitatīvs raksturs; liekais atbalsts ne vienmēr tika aplēsts; |
| --- | --- | --- |

97.

Atsaucoties uz valstu vērtējuma ziņojumiem, var izteikt dažus komentārus par novērtējuma mērķiem un rezultātiem:

a)

novērtējuma rezultātiem saistībā ar ietekmi uz iedzīvotājiem bieži bija kvalitatīvs raksturs; liekais atbalsts ne vienmēr tika aplēsts;

| b) | kvalitatīvāki ietekmes aspekti (85) (nemateriālais rezultāts) nav sistēmiski analizēti; |
| --- | --- |

b)

kvalitatīvāki ietekmes aspekti (85) (nemateriālais rezultāts) nav sistēmiski analizēti;

| c) | izņemot integrētās vai jauktās pieejas, no novērtējumiem var izsecināt vien nedaudz vispārīgu apsvērumu par atsevišķu pasākumu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

izņemot integrētās vai jauktās pieejas, no novērtējumiem var izsecināt vien nedaudz vispārīgu apsvērumu par atsevišķu pasākumu rezultātiem;

| d) | nav sistemātiski novērtēti tādi svarīgi faktori kā, piemēram, ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā un sociālā kohēzijā; |
| --- | --- |

d)

nav sistemātiski novērtēti tādi svarīgi faktori kā, piemēram, ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā un sociālā kohēzijā;

| e) | par tādām mērķgrupām kā ilglaicīgie bezdarbnieki un gados jauni cilvēki, kas cenšas ienākt darba tirgū, līdzfinansēto pasākumu novērtējumā nav sistemātiski izdarīti specifiski secinājumi; |
| --- | --- |

e)

par tādām mērķgrupām kā ilglaicīgie bezdarbnieki un gados jauni cilvēki, kas cenšas ienākt darba tirgū, līdzfinansēto pasākumu novērtējumā nav sistemātiski izdarīti specifiski secinājumi;

| f) | tikai nedaudzos gadījumos bija iespējams salīdzināt prognozes ar rezultātiem; vērtēšanu parasti kavēja konkrētu sākotnējo mērķu un rādītāju trūkums, kā arī tas, ka nebija pieejama precīza informācija. |
| --- | --- |

f)

tikai nedaudzos gadījumos bija iespējams salīdzināt prognozes ar rezultātiem; vērtēšanu parasti kavēja konkrētu sākotnējo mērķu un rādītāju trūkums, kā arī tas, ka nebija pieejama precīza informācija.

| g) | Lai izskaidrotu atsevišķus rezultātus, tikai retos gadījumos ņemta vērā papildinātība starp ESF un citām darbībām. Gandrīz nekad tieši netika pārbaudīts ražīguma pieaugums atsevišķiem ESF saņēmējiem saistībā ar labumiem, ko guva uzņēmumi, kuri nodarbināja šādus saņēmējus. |
| --- | --- |

g)

Lai izskaidrotu atsevišķus rezultātus, tikai retos gadījumos ņemta vērā papildinātība starp ESF un citām darbībām. Gandrīz nekad tieši netika pārbaudīts ražīguma pieaugums atsevišķiem ESF saņēmējiem saistībā ar labumiem, ko guva uzņēmumi, kuri nodarbināja šādus saņēmējus.

| 98. | Valstu ziņojumi, kas tika pārbaudīti kā daļa no parauga, ne vienmēr sniedz detalizētu analīzi par ESF intervences ietekmi uz valsts politiku. Tomēr tajos vispārīgi norādīts, ka ESF ir ietekme uz aktīva darba tirgus politikas izstrādi, un dažos gadījumos tika norādīta konkrēta un tieša ietekme. Tomēr dažos citos gadījumos tika veikts cits novērtējums, proti, ka ir grūti pierādīt, ka ESF ir radījis izmaiņas aktīvā darba tirgus politikā. |
| --- | --- |

98.

Valstu ziņojumi, kas tika pārbaudīti kā daļa no parauga, ne vienmēr sniedz detalizētu analīzi par ESF intervences ietekmi uz valsts politiku. Tomēr tajos vispārīgi norādīts, ka ESF ir ietekme uz aktīva darba tirgus politikas izstrādi, un dažos gadījumos tika norādīta konkrēta un tieša ietekme. Tomēr dažos citos gadījumos tika veikts cits novērtējums, proti, ka ir grūti pierādīt, ka ESF ir radījis izmaiņas aktīvā darba tirgus politikā.

| 99. | Katrs valsts vērtējuma ziņojums un Kopsavilkuma ziņojums vairāk vai mazāk plaši apraksta ietekmi uz sistēmām, kas attiecas uz nodarbinātības dienestiem, sākotnējo izglītību un mācībām, tālākizglītību un mācībām, akreditācijas sistēmām un prognozējamo vajadzību mehānismiem. Ietekme uz sistēmām bieži vien attiecās uz specifiskāku politikas kontekstu. Parasti bija grūti noteikt ESF darbību “tīro” ietekmi (86); tikai ārkārtas gadījumos “tīrā” ietekme bija efektīvi nošķirta (87). |
| --- | --- |

99.

Katrs valsts vērtējuma ziņojums un Kopsavilkuma ziņojums vairāk vai mazāk plaši apraksta ietekmi uz sistēmām, kas attiecas uz nodarbinātības dienestiem, sākotnējo izglītību un mācībām, tālākizglītību un mācībām, akreditācijas sistēmām un prognozējamo vajadzību mehānismiem. Ietekme uz sistēmām bieži vien attiecās uz specifiskāku politikas kontekstu. Parasti bija grūti noteikt ESF darbību “tīro” ietekmi (86); tikai ārkārtas gadījumos “tīrā” ietekme bija efektīvi nošķirta (87).

| 100. | Attiecībā uz Eiropas nodarbinātības stratēģiju vērtējuma ziņojumos norādīta ESF pozitīva ietekme dažās dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā, Francijā, Itālijā, Portugālē un Spānijā. Tomēr par Vāciju tika atzīmēts, ka lejupējā metode saistībā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju bija potenciālā pretrunā ESF augšupējai metodei (88). Vispārīgākā līmenī Kopsavilkuma ziņojumā secināts, ka Eiropas nodarbinātības stratēģija ir bijis stingrs stratēģisks pamats ESF intervences pasākumu plānošanai (89). |
| --- | --- |

100.

Attiecībā uz Eiropas nodarbinātības stratēģiju vērtējuma ziņojumos norādīta ESF pozitīva ietekme dažās dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā, Francijā, Itālijā, Portugālē un Spānijā. Tomēr par Vāciju tika atzīmēts, ka lejupējā metode saistībā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju bija potenciālā pretrunā ESF augšupējai metodei (88). Vispārīgākā līmenī Kopsavilkuma ziņojumā secināts, ka Eiropas nodarbinātības stratēģija ir bijis stingrs stratēģisks pamats ESF intervences pasākumu plānošanai (89).

| 101. | Attiecībā uz Kopienas pievienoto vērtību valstu vērtēšanas ziņojumi ir devuši atsevišķus nozīmīgus rezultātus (90), lai gan daži precizētie jautājumi dažos valstu ziņojumos nav skatīti. |
| --- | --- |

101.

Attiecībā uz Kopienas pievienoto vērtību valstu vērtēšanas ziņojumi ir devuši atsevišķus nozīmīgus rezultātus (90), lai gan daži precizētie jautājumi dažos valstu ziņojumos nav skatīti.

| 102. | Retos gadījumos izvēlētās politikas finansiālie aspekti ir izklāstīti sīkāk. Kopsavilkuma ziņojumā ir ietverts vienības izmaksu aprēķins attiecībā uz dažiem pasākumiem, taču tas balstās uz nepietiekamiem datiem. Ja izmaksu jautājumi bija skatīti, tad tie varēja iezīmēt potenciāli nopietnus konstatējumus, kurus vajadzēja analizēt sīkāk. Piemēram, par Spāniju teikts: “Daži eksperti uzskata, ka šī teju dubulta resursu piešķiršana, pateicoties ESF, ir bijusi diezgan liela izšķērdība. Papildus piešķirtie līdzekļi tika izmantoti jau esošo darbību izvēršanai, nevis jaunu darbību uzsākšanai”. Līdzīgi arī par ESF izmantošanu Itālijā ir teikts, ka ir bijušas ievērojamas darījumu izmaksas gan saistībā ar pašu īstenošanu, gan ar partnerības izveidi un jaunām pārvaldības metodēm (91). |
| --- | --- |

102.

Retos gadījumos izvēlētās politikas finansiālie aspekti ir izklāstīti sīkāk. Kopsavilkuma ziņojumā ir ietverts vienības izmaksu aprēķins attiecībā uz dažiem pasākumiem, taču tas balstās uz nepietiekamiem datiem. Ja izmaksu jautājumi bija skatīti, tad tie varēja iezīmēt potenciāli nopietnus konstatējumus, kurus vajadzēja analizēt sīkāk. Piemēram, par Spāniju teikts: “Daži eksperti uzskata, ka šī teju dubulta resursu piešķiršana, pateicoties ESF, ir bijusi diezgan liela izšķērdība. Papildus piešķirtie līdzekļi tika izmantoti jau esošo darbību izvēršanai, nevis jaunu darbību uzsākšanai”. Līdzīgi arī par ESF izmantošanu Itālijā ir teikts, ka ir bijušas ievērojamas darījumu izmaksas gan saistībā ar pašu īstenošanu, gan ar partnerības izveidi un jaunām pārvaldības metodēm (91).

Novērtējuma sistēmas pietiekamība

| 103. | Uzdevuma aprakstā bija precizēti galvenie vērtēšanas jautājumi: 1994.–1999. gada programmu plānošanas galvenie raksturlielumi un sasniegumi, Eiropas Sociālā fonda ietekme valstu politikā un ESF darbību efektivitāte un ietekme uz iedzīvotājiem un uz sistēmām. |
| --- | --- |

103.

Uzdevuma aprakstā bija precizēti galvenie vērtēšanas jautājumi: 1994.–1999. gada programmu plānošanas galvenie raksturlielumi un sasniegumi, Eiropas Sociālā fonda ietekme valstu politikā un ESF darbību efektivitāte un ietekme uz iedzīvotājiem un uz sistēmām.

| 104. | Metodoloģijas ziņojumu sagatavoja Komisija, un tas tika publicēts gadu vēlāk, sniedzot kritisku pārskatu par metodoloģijām, kas pieņemtas, lai novērtētu rezultātus un to ietekmi uz iedzīvotājiem un sistēmām. Ar šo ziņojumu bija paredzēts sagatavot pamatu turpmākiem novērtējumiem, bet ir apšaubāms, vai šis mērķis patiešām ir sasniegts. Šim ziņojumam piemīt vairāki trūkumi. To sagatavoja, nebalstoties uz pietiekami rūpīgu izpēti par metodēm, ko izmanto, lai novērtētu “tīro” ietekmi uz iedzīvotājiem. Ciktāl tas attiecas uz vērtējumiem par ietekmi uz sistēmām, tiek ierosināts paraugs, kā klasificēt ESF izdevumus un ar tiem saistīto sagaidāmo ietekmi (spējas, kompetenci un reaģētspēju) (92), bet daži jautājumi vēl jāatrisina. |
| --- | --- |

104.

Metodoloģijas ziņojumu sagatavoja Komisija, un tas tika publicēts gadu vēlāk, sniedzot kritisku pārskatu par metodoloģijām, kas pieņemtas, lai novērtētu rezultātus un to ietekmi uz iedzīvotājiem un sistēmām. Ar šo ziņojumu bija paredzēts sagatavot pamatu turpmākiem novērtējumiem, bet ir apšaubāms, vai šis mērķis patiešām ir sasniegts. Šim ziņojumam piemīt vairāki trūkumi. To sagatavoja, nebalstoties uz pietiekami rūpīgu izpēti par metodēm, ko izmanto, lai novērtētu “tīro” ietekmi uz iedzīvotājiem. Ciktāl tas attiecas uz vērtējumiem par ietekmi uz sistēmām, tiek ierosināts paraugs, kā klasificēt ESF izdevumus un ar tiem saistīto sagaidāmo ietekmi (spējas, kompetenci un reaģētspēju) (92), bet daži jautājumi vēl jāatrisina.

| 105. | Metodoloģijas ziņojuma nodaļā “Metodes politiskai un stratēģiskai vērtēšanai ESF jomā” (93) nav sniegti konkrēti ieteikumi par politikas analīzi, ziņojums vienīgi atsaucas uz MEANS programmu. Tāpat nav norādes par metodi, kas izmantojama, lai dažādos stratēģiskos līmeņos atlasītu atbilstošus rādītājus. |
| --- | --- |

105.

Metodoloģijas ziņojuma nodaļā “Metodes politiskai un stratēģiskai vērtēšanai ESF jomā” (93) nav sniegti konkrēti ieteikumi par politikas analīzi, ziņojums vienīgi atsaucas uz MEANS programmu. Tāpat nav norādes par metodi, kas izmantojama, lai dažādos stratēģiskos līmeņos atlasītu atbilstošus rādītājus.

| 106. | Jāatzīmē, ka uzdevuma aprakstā ne vienmēr ir skaidri norādīti atsevišķu vērtēšanas uzdevumu būtiskie elementi. Piemēram, ar efektivitāti saistīto uzdevumu apraksts ir drīzāk abstrakts, jo īpaši attiecībā uz pakārtotajām koncepcijām, ietekmes mērīšanas mehānismu atlasi un izmantojamajiem vērtēšanas paņēmieniem. Jo īpaši nav konkrētu norāžu par to, kā ES līmenī vispārināt darbību rezultātu tiešo ietekmi uz iedzīvotājiem dažādās dalībvalstīs. Uzdevumu formulējumā nav pievērsta pietiekama uzmanība iespējamajai neatbilstībai starp kvantitatīvajiem mērķiem un pieejamajiem datiem. Turklāt nav paredzēta konkrēta rīcība, lai novērtētu ietekmi uz iedzīvotājiem, ja rādītāji nav konkrēti izstrādāti vai ja pēdējā laikā nav veikti īpaši statistikas novērtējumi. Pārējie metodoloģijas dokumenti, kas kompilēti pēc uzdevuma apraksta, arī nesatur vēlamos paskaidrojumus. |
| --- | --- |

106.

Jāatzīmē, ka uzdevuma aprakstā ne vienmēr ir skaidri norādīti atsevišķu vērtēšanas uzdevumu būtiskie elementi. Piemēram, ar efektivitāti saistīto uzdevumu apraksts ir drīzāk abstrakts, jo īpaši attiecībā uz pakārtotajām koncepcijām, ietekmes mērīšanas mehānismu atlasi un izmantojamajiem vērtēšanas paņēmieniem. Jo īpaši nav konkrētu norāžu par to, kā ES līmenī vispārināt darbību rezultātu tiešo ietekmi uz iedzīvotājiem dažādās dalībvalstīs. Uzdevumu formulējumā nav pievērsta pietiekama uzmanība iespējamajai neatbilstībai starp kvantitatīvajiem mērķiem un pieejamajiem datiem. Turklāt nav paredzēta konkrēta rīcība, lai novērtētu ietekmi uz iedzīvotājiem, ja rādītāji nav konkrēti izstrādāti vai ja pēdējā laikā nav veikti īpaši statistikas novērtējumi. Pārējie metodoloģijas dokumenti, kas kompilēti pēc uzdevuma apraksta, arī nesatur vēlamos paskaidrojumus.

| 107. | Izmaiņas programmu plānošanā ne vienmēr tikušas atbilstoši pārbaudītas. Piemēram, šis jautājums nav skatīts pētījumos, kas attiecas uz Ziemeļīriju, Mersīsaidu un Spāniju. Pat tad, ja ir norādītas izmaiņas plānošanā, reakcija uz tām ir tālu no optimālas. Dažos gadījumos vērtētājs nav sniedzis skaidru attiecīgo izmaiņu un to piemērotības novērtējumu (94). |
| --- | --- |

107.

Izmaiņas programmu plānošanā ne vienmēr tikušas atbilstoši pārbaudītas. Piemēram, šis jautājums nav skatīts pētījumos, kas attiecas uz Ziemeļīriju, Mersīsaidu un Spāniju. Pat tad, ja ir norādītas izmaiņas plānošanā, reakcija uz tām ir tālu no optimālas. Dažos gadījumos vērtētājs nav sniedzis skaidru attiecīgo izmaiņu un to piemērotības novērtējumu (94).

| 108. | Komisija neveica priekšvērtēšanas izpēti vai “izlūkpārbaudi”, un tas vēl vairāk ir traucējis tai paredzēt problēmas, ar kurām sastapās vērtētāji. |
| --- | --- |

108.

Komisija neveica priekšvērtēšanas izpēti vai “izlūkpārbaudi”, un tas vēl vairāk ir traucējis tai paredzēt problēmas, ar kurām sastapās vērtētāji.

| 109. | Nav skaidru apliecinājumu tam, ka Virzības grupa bija pietiekami informēta par valstu vērtētājiem pieejamo datu trūkumu, ne arī par ietekmi, kāda tam varētu būt uz galīgo novērtējumu kvalitāti, vai par problēmām ar kavēšanos. Virzības grupa neveica koriģējošu darbību, lai risinātu šo jautājumu. |
| --- | --- |

109.

Nav skaidru apliecinājumu tam, ka Virzības grupa bija pietiekami informēta par valstu vērtētājiem pieejamo datu trūkumu, ne arī par ietekmi, kāda tam varētu būt uz galīgo novērtējumu kvalitāti, vai par problēmām ar kavēšanos. Virzības grupa neveica koriģējošu darbību, lai risinātu šo jautājumu.

| 110. | Tāpat kā saistībā ar 1. mērķa vērtēšanu ir jāuzlabo novērtēšanas pārraudzība no Komisijas puses (skatīt 75. punktu). |
| --- | --- |

110.

Tāpat kā saistībā ar 1. mērķa vērtēšanu ir jāuzlabo novērtēšanas pārraudzība no Komisijas puses (skatīt 75. punktu).

Ieteikumi novērtējuma noslēgumā

| 111. | Lielākajai daļai dalībvalstu adresētie ieteikumi, kas sagatavoti pēc 1994.–1999. gada ex post novērtējuma, galvenokārt skar pārvaldības sistēmas un procedūras. Tie attiecas uz dažādiem jautājumiem un kopumā ir labi pielāgoti konkrētajām situācijām. |
| --- | --- |

111.

Lielākajai daļai dalībvalstu adresētie ieteikumi, kas sagatavoti pēc 1994.–1999. gada ex post novērtējuma, galvenokārt skar pārvaldības sistēmas un procedūras. Tie attiecas uz dažādiem jautājumiem un kopumā ir labi pielāgoti konkrētajām situācijām.

| 112. | Mazāk ieteikumu 2000.–2006. gadam skar līdzfinansēto politiku saturu. Tomēr, ja šādi ieteikumi ir sniegti, šķiet, ka tie ir būtiski (95). |
| --- | --- |

112.

Mazāk ieteikumu 2000.–2006. gadam skar līdzfinansēto politiku saturu. Tomēr, ja šādi ieteikumi ir sniegti, šķiet, ka tie ir būtiski (95).

| 113. | Kopsavilkuma ziņojumā izveidots saraksts ar stiprajām un vājajām pusēm katram mērķim (96) un galvenajiem ieteikumiem 2000.–2006. gada periodam, kā arī periodam pēc 2006. gada (97). Šie apgalvojumi ir drīzāk vispārīgi, lai gan atsevišķos gadījumos tie var izrādīties noderīgi. Piemēram, ES 15 un ES 10 potenciālo atšķirību izgaismojums un politiska reakcija uz teritoriālām atšķirībām. |
| --- | --- |

113.

Kopsavilkuma ziņojumā izveidots saraksts ar stiprajām un vājajām pusēm katram mērķim (96) un galvenajiem ieteikumiem 2000.–2006. gada periodam, kā arī periodam pēc 2006. gada (97). Šie apgalvojumi ir drīzāk vispārīgi, lai gan atsevišķos gadījumos tie var izrādīties noderīgi. Piemēram, ES 15 un ES 10 potenciālo atšķirību izgaismojums un politiska reakcija uz teritoriālām atšķirībām.

SECINĀJUMI

| 114. | Vērtēšanas process ir ārkārtīgi svarīgs tādā nozīmē, ka tas sniedz informāciju un secinājumus par ES intervences ietekmes piemērotību, būtiskumu, ekonomiskumu, efektivitāti un produktivitāti. Tādējādi tas var palīdzēt lēmumu pieņemšanas procesā, nosakot politikas prioritātes un piešķirot resursus. Tomēr, lai šis process būtu sekmīgs, ir jāievēro daži priekšnoteikumi, proti, jābūt skaidriem politikas un programmu mērķiem, izpildes rādītājiem, ko izstrādā regulāri un kas ir pilnīgi, ticami un būtiski izvirzītajiem mērķiem. Turklāt ir jānodrošina, lai procesa veikšanai pieejamie resursi ir uzdevumam atbilstoši gan laika, gan tehnisko iespēju ziņā. |
| --- | --- |

114.

Vērtēšanas process ir ārkārtīgi svarīgs tādā nozīmē, ka tas sniedz informāciju un secinājumus par ES intervences ietekmes piemērotību, būtiskumu, ekonomiskumu, efektivitāti un produktivitāti. Tādējādi tas var palīdzēt lēmumu pieņemšanas procesā, nosakot politikas prioritātes un piešķirot resursus. Tomēr, lai šis process būtu sekmīgs, ir jāievēro daži priekšnoteikumi, proti, jābūt skaidriem politikas un programmu mērķiem, izpildes rādītājiem, ko izstrādā regulāri un kas ir pilnīgi, ticami un būtiski izvirzītajiem mērķiem. Turklāt ir jānodrošina, lai procesa veikšanai pieejamie resursi ir uzdevumam atbilstoši gan laika, gan tehnisko iespēju ziņā.

| 115. | Palātas veiktā pārskatāmo ex post novērtējumu revīzija konstatēja virkni nozīmīgu nepilnību gan kopējā pieņemtajā metodē, gan veikto novērtējumu kvalitātē:






  a) | mērķiem, kas noteikti 1994.–1999. programmu plānošanas periodam, trūkst skaidrības un saskaņotības; |
| --- | --- | --- |

115.

Palātas veiktā pārskatāmo ex post novērtējumu revīzija konstatēja virkni nozīmīgu nepilnību gan kopējā pieņemtajā metodē, gan veikto novērtējumu kvalitātē:

a)

mērķiem, kas noteikti 1994.–1999. programmu plānošanas periodam, trūkst skaidrības un saskaņotības;

| b) | lai gan rezultātu mērīšanai bija izstrādāti tikai nedaudzi rādītāji, maz tika darīts, lai novērstu šo nepilnību, piemēram, apkopojot papildu kvalitatīvus datus; |
| --- | --- |

b)

lai gan rezultātu mērīšanai bija izstrādāti tikai nedaudzi rādītāji, maz tika darīts, lai novērstu šo nepilnību, piemēram, apkopojot papildu kvalitatīvus datus;

| c) | rezultātā ne vienmēr bija panākts pienācīgs līdzsvars starp kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi; |
| --- | --- |

c)

rezultātā ne vienmēr bija panākts pienācīgs līdzsvars starp kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi;

| d) | šādā situācijā tika sagatavoti secinājumi, kas nebalstījās uz adekvātu analīzi; |
| --- | --- |

d)

šādā situācijā tika sagatavoti secinājumi, kas nebalstījās uz adekvātu analīzi;

| e) | tajā pašā laikā virkne tēmu, ko bija vērts skart ex post novērtējumā, tādas kā liekais atbalsts, konverģence un dalībvalsts ierosinātās tēmas, novērtējumā ne vienmēr bija apskatītas. |
| --- | --- |

e)

tajā pašā laikā virkne tēmu, ko bija vērts skart ex post novērtējumā, tādas kā liekais atbalsts, konverģence un dalībvalsts ierosinātās tēmas, novērtējumā ne vienmēr bija apskatītas.

| 116. | Ņemot vērā dažādās novērtējumu tēmas, par 1. mērķa novērtējumu var izdarīt šādus secinājumus:






  a) | vērtējot pieņemto stratēģiju piemērotību, analīzei raksturīga nopietna datu nesakritība, kā publicēts Kopsavilkuma ziņojumā, salīdzinot plānotos un faktiski lēstos izdevumus. Pat pieļaujot, ka pieejamie dati bijuši ierobežoti, varēja būt veikta padziļināta analīze, lai vairāk izgaismotu privātā sektora ieguldījumu saistībā ar struktūrfondu izdevumiem; |
| --- | --- | --- |

116.

Ņemot vērā dažādās novērtējumu tēmas, par 1. mērķa novērtējumu var izdarīt šādus secinājumus:

a)

vērtējot pieņemto stratēģiju piemērotību, analīzei raksturīga nopietna datu nesakritība, kā publicēts Kopsavilkuma ziņojumā, salīdzinot plānotos un faktiski lēstos izdevumus. Pat pieļaujot, ka pieejamie dati bijuši ierobežoti, varēja būt veikta padziļināta analīze, lai vairāk izgaismotu privātā sektora ieguldījumu saistībā ar struktūrfondu izdevumiem;

| b) | efektivitātes pārbaudē pietrūka robustuma, cita starpā, neadekvātas vai nepietiekamas analīzes dēļ un tādēļ, ka nebija ņemti vērā daži nozīmīgi un būtiski secinājumi tematiskajos pētījumos; |
| --- | --- |

b)

efektivitātes pārbaudē pietrūka robustuma, cita starpā, neadekvātas vai nepietiekamas analīzes dēļ un tādēļ, ka nebija ņemti vērā daži nozīmīgi un būtiski secinājumi tematiskajos pētījumos;

| c) | produktivitātes pārbaude aprobežojās ar dažiem vispārīgiem apsvērumiem, kaut arī netika ievēroti vērtēšanas mērķi – izstrādāt izdevumu standartrādītājus un izvērtēt lielo projektu pārvaldības kvalitāti; |
| --- | --- |

c)

produktivitātes pārbaude aprobežojās ar dažiem vispārīgiem apsvērumiem, kaut arī netika ievēroti vērtēšanas mērķi – izstrādāt izdevumu standartrādītājus un izvērtēt lielo projektu pārvaldības kvalitāti;

| d) | saistībā ar pasākumu ietekmes vērtēšanu, tā galvenokārt balstījās uz saliktu makromodeļu izmantošanu, kas ietver noteiktus ierobežojumus. Izmantotais konkrētais makroekonomikas modelis (HERMIN) neļāva veikt nepieciešamos pielāgojumus, lai ņemtu vērā vērtējamo ekonomiku raksturiezīmes (piemēram, nozīmīgas tūrisma nozares pastāvēšanu). Turklāt pastāvēja būtiski ierobežojumi, vērtējot noteiktus pamatrādītājus (piemēram, tā bija izvēle izmantot aizstājējdatus, kas paņemti no ASV ekonomikas pētījumiem, lai aprēķinātu ārējo elastību, tā vietā, lai izmantotu attiecīgo Eiropas reģionu faktiskos datus, kas nebija pieejami). |
| --- | --- |

d)

saistībā ar pasākumu ietekmes vērtēšanu, tā galvenokārt balstījās uz saliktu makromodeļu izmantošanu, kas ietver noteiktus ierobežojumus. Izmantotais konkrētais makroekonomikas modelis (HERMIN) neļāva veikt nepieciešamos pielāgojumus, lai ņemtu vērā vērtējamo ekonomiku raksturiezīmes (piemēram, nozīmīgas tūrisma nozares pastāvēšanu). Turklāt pastāvēja būtiski ierobežojumi, vērtējot noteiktus pamatrādītājus (piemēram, tā bija izvēle izmantot aizstājējdatus, kas paņemti no ASV ekonomikas pētījumiem, lai aprēķinātu ārējo elastību, tā vietā, lai izmantotu attiecīgo Eiropas reģionu faktiskos datus, kas nebija pieejami).

Trešā mērķa novērtējums daļēji balstījās uz neuzticamiem vai nepilnīgiem datiem, un bija būtiskas neatbilstības starp sniegtajiem datiem un par tiem dotajiem komentāriem. Turklāt dažas izvirzītās hipotēzes nebija pārliecinoši pamatotas, kas tādējādi liek apšaubīt to iegūšanai izmantoto metodoloģiju.

| 117. | Daudzas novērtējumu nepilnības var saistīt ar apstākļiem, kādos novērtējumi tika veikti, jo īpaši ar pieejamās informācijas ierobežotību un to veikšanai atvēlēto nepietiekamo laiku. Šos ierobežojumus bija iespējams paredzēt, un novērtējumu veikšanai bija jāpiešķir vai nu pietiekami resursi, vai jāierobežo novērtējumu apjoms līdz tādam, kas ir reālāks. Turklāt jāuzlabo novērtēšanas procesa uzraudzība no Komisijas puses. |
| --- | --- |

117.

Daudzas novērtējumu nepilnības var saistīt ar apstākļiem, kādos novērtējumi tika veikti, jo īpaši ar pieejamās informācijas ierobežotību un to veikšanai atvēlēto nepietiekamo laiku. Šos ierobežojumus bija iespējams paredzēt, un novērtējumu veikšanai bija jāpiešķir vai nu pietiekami resursi, vai jāierobežo novērtējumu apjoms līdz tādam, kas ir reālāks. Turklāt jāuzlabo novērtēšanas procesa uzraudzība no Komisijas puses.

| 118. | Ex post novērtējumi tomēr sniedza dažus vērtīgus ieskatus, jo īpaši pārvaldības sistēmās, kas saistītas ar struktūrfondu īstenošanu. Taču Komisijai radās nopietnas grūtības sniegt padziļinātu fondu efektivitātes, produktivitātes un ietekmes analīzi galvenokārt tādēļ, ka pieņemtā metode un datu pieejamība bija ierobežota. Pārbaudes sākumā nebija pietiekami paredzēts pēdējais minētais trūkums. Šīs problēmas padziļināja Komisijas daļēja nespēja procesu pienācīgi pārraudzīt. Tā iznākumā, lai gan tika izstrādāti daži pamatoti un noderīgi ieteikumi turpmākiem programmu plānošanas posmiem, Komisija pilnībā nespēja izmantot 1994.–1999. gada plānošanas pieredzi. |
| --- | --- |

118.

Ex post novērtējumi tomēr sniedza dažus vērtīgus ieskatus, jo īpaši pārvaldības sistēmās, kas saistītas ar struktūrfondu īstenošanu. Taču Komisijai radās nopietnas grūtības sniegt padziļinātu fondu efektivitātes, produktivitātes un ietekmes analīzi galvenokārt tādēļ, ka pieņemtā metode un datu pieejamība bija ierobežota. Pārbaudes sākumā nebija pietiekami paredzēts pēdējais minētais trūkums. Šīs problēmas padziļināja Komisijas daļēja nespēja procesu pienācīgi pārraudzīt. Tā iznākumā, lai gan tika izstrādāti daži pamatoti un noderīgi ieteikumi turpmākiem programmu plānošanas posmiem, Komisija pilnībā nespēja izmantot 1994.–1999. gada plānošanas pieredzi.

IETEIKUMI

| 119. | Pirms pašreizējā plānošanas perioda (2000–2006) beigās tiek izdota jauna līgumu pakete par ex post vērtēšanu, steidzami jāpārskata ex post novērtējumu tvērums, procedūras un metode. |
| --- | --- |

119.

Pirms pašreizējā plānošanas perioda (2000–2006) beigās tiek izdota jauna līgumu pakete par ex post vērtēšanu, steidzami jāpārskata ex post novērtējumu tvērums, procedūras un metode.

| 120. | Lai uzlabotu vērtēšanas procesu, Komisijai jāievieš un efektīvi jāpielieto kvalitātes kontroles procedūras, lai problēmas, kas radās pārskatāmajos novērtējumos, neatkārtotos atkal turpmākajās ex post vērtēšanās. Šīm procedūrām jānodrošina, lai:






  a) | regulāri tiktu apkopoti būtiski un ticami dati un lai tie būtu pieejami visos vērtēšanas procesa posmos; |
| --- | --- | --- |

120.

Lai uzlabotu vērtēšanas procesu, Komisijai jāievieš un efektīvi jāpielieto kvalitātes kontroles procedūras, lai problēmas, kas radās pārskatāmajos novērtējumos, neatkārtotos atkal turpmākajās ex post vērtēšanās. Šīm procedūrām jānodrošina, lai:

a)

regulāri tiktu apkopoti būtiski un ticami dati un lai tie būtu pieejami visos vērtēšanas procesa posmos;

| b) | uzdevumu apraksti būtu adekvāti un paredzētu, ka līgumslēdzēji izmanto piemērotas metodoloģijas; |
| --- | --- |

b)

uzdevumu apraksti būtu adekvāti un paredzētu, ka līgumslēdzēji izmanto piemērotas metodoloģijas;

| c) | vērtēšanas procesam tiktu atvēlēti atbilstoši resursi un laiks; |
| --- | --- |

c)

vērtēšanas procesam tiktu atvēlēti atbilstoši resursi un laiks;

| d) | Komisija veiktu piemērotu uzraudzību, tādējādi nodrošinot procesa vispārējo kvalitāti. |
| --- | --- |

d)

Komisija veiktu piemērotu uzraudzību, tādējādi nodrošinot procesa vispārējo kvalitāti.

| 121. | Otrkārt, īpaša vērība jāpiegriež, lai, novērtējot un mērot ekonomisko ietekmi, izvēlētos piemērotus paņēmienus. Ja struktūrfondu ietekmes analīzei izmanto makroekonomiskās modelēšanas metodi, jānosaka, ka tiek pievērsta pienācīga vērība pārskatāmo ekonomiku raksturlielumiem. Šis apsvērums ir īpaši svarīgs situācijā, kad novērtēšana būs jāpaplašina, lai ietvertu desmit jaunās dalībvalstis. Ievērojot to, Palāta uzskata, ka ir jāpārvērtē saliktās makroekonomiskās modelēšanas (t. i., uz HERMIN modeli balstītās) metodes piemērotība. Komisijai jāizpēta, vai būtu vairāk akcentējami modeļi, kas izmanto no projektiem iegūtus mikrodatus. Ļoti iespējams, ka noteiktu, specifisku tēmu padziļināta izpēte varētu palīdzēt atrast labākās prakses piemērus un sniegtu papildu ieskatu konkrētos jautājumos, piemēram, par grupēšanas ietekmi, attīstības centru nozīmi saistībā ar vispārējo konverģences mērķi. |
| --- | --- |

121.

Otrkārt, īpaša vērība jāpiegriež, lai, novērtējot un mērot ekonomisko ietekmi, izvēlētos piemērotus paņēmienus. Ja struktūrfondu ietekmes analīzei izmanto makroekonomiskās modelēšanas metodi, jānosaka, ka tiek pievērsta pienācīga vērība pārskatāmo ekonomiku raksturlielumiem. Šis apsvērums ir īpaši svarīgs situācijā, kad novērtēšana būs jāpaplašina, lai ietvertu desmit jaunās dalībvalstis. Ievērojot to, Palāta uzskata, ka ir jāpārvērtē saliktās makroekonomiskās modelēšanas (t. i., uz HERMIN modeli balstītās) metodes piemērotība. Komisijai jāizpēta, vai būtu vairāk akcentējami modeļi, kas izmanto no projektiem iegūtus mikrodatus. Ļoti iespējams, ka noteiktu, specifisku tēmu padziļināta izpēte varētu palīdzēt atrast labākās prakses piemērus un sniegtu papildu ieskatu konkrētos jautājumos, piemēram, par grupēšanas ietekmi, attīstības centru nozīmi saistībā ar vispārējo konverģences mērķi.

| 122. | Treškārt, vairāk jāpievēršas tam, lai saistītu ex post vērtēšanu un tematiskos pētījumus un lai nodrošinātu, ka rezultāti ir savstarpēji saskanīgi. Ja izrādās, ka rezultāti nesaskan, šis aspekts ir īpaši jārisina. Gadījumos ar pārskatāmajiem novērtējumiem, ja vērtētāji bija veidojuši saiknes, novērtējuma kvalitāte ievērojami uzlabojās. |
| --- | --- |

122.

Treškārt, vairāk jāpievēršas tam, lai saistītu ex post vērtēšanu un tematiskos pētījumus un lai nodrošinātu, ka rezultāti ir savstarpēji saskanīgi. Ja izrādās, ka rezultāti nesaskan, šis aspekts ir īpaši jārisina. Gadījumos ar pārskatāmajiem novērtējumiem, ja vērtētāji bija veidojuši saiknes, novērtējuma kvalitāte ievērojami uzlabojās.

| 123. | Ceturtkārt, turpmākajām vērtēšanām – jo īpaši 1. mērķa reģionu vērtēšanām – var sagatavot virkni ieteikumu, proti:






  a) | īpaša uzmanība jāpievērš iemesliem, kādēļ privātā sektora ieguldījumi struktūrfondu projektos dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Šā jautājuma izpēte varētu atklāt atšķirīgos ekonomiskās attīstības stimulus dažādos 1. mērķa reģionos; |
| --- | --- | --- |

123.

Ceturtkārt, turpmākajām vērtēšanām – jo īpaši 1. mērķa reģionu vērtēšanām – var sagatavot virkni ieteikumu, proti:

a)

īpaša uzmanība jāpievērš iemesliem, kādēļ privātā sektora ieguldījumi struktūrfondu projektos dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Šā jautājuma izpēte varētu atklāt atšķirīgos ekonomiskās attīstības stimulus dažādos 1. mērķa reģionos;

| b) | vēl viens izpētes vērts jautājums ir, vai nākotnē būtu jāpārslēdzas no dotācijas izdevumiem un finanšu tehnoloģiju pasākumiem, tādiem kā sākumkapitāla un riska kapitāla fondi, aizdevumi un procentu likmes subsīdijas, kas ilgtermiņā var izrādīties daudz noturīgāk un efektīvāk; |
| --- | --- |

b)

vēl viens izpētes vērts jautājums ir, vai nākotnē būtu jāpārslēdzas no dotācijas izdevumiem un finanšu tehnoloģiju pasākumiem, tādiem kā sākumkapitāla un riska kapitāla fondi, aizdevumi un procentu likmes subsīdijas, kas ilgtermiņā var izrādīties daudz noturīgāk un efektīvāk;

| c) | lielāka uzmanība jāpievērš vienības izmaksu un robežlielumu noteikšanai dažādiem projektu veidiem; |
| --- | --- |

c)

lielāka uzmanība jāpievērš vienības izmaksu un robežlielumu noteikšanai dažādiem projektu veidiem;

| d) | papildu uzmanība jāpievērš arī projektu pieteikšanas un apstiprināšanas procesam, kā to iesaka vērtētāji; |
| --- | --- |

d)

papildu uzmanība jāpievērš arī projektu pieteikšanas un apstiprināšanas procesam, kā to iesaka vērtētāji;

| e) | turpmākajā ex post vērtēšanā vairāk jāpievēršas iekšējiem novērtējumiem, ko veic attiecīgās ministrijas vai reģionālās iestādes. |
| --- | --- |

e)

turpmākajā ex post vērtēšanā vairāk jāpievēršas iekšējiem novērtējumiem, ko veic attiecīgās ministrijas vai reģionālās iestādes.

| 124. | Visbeidzot, ir svarīgi pastiprināt Komisijas spēju pārraudzīt novērtēšanas procesu, cita starpā izmantojot arī saliktus makroekonomiskus modeļus. Viena no iespējām, kas saistībā ar to jāizskata, ir tāda, ka attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem būtu jācenšas ciešāk sadarboties ar pētniecības institūtiem un universitātēm, kas specializējas šajā vērtēšanas jomā. Lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu un to, ka no šādiem ex post novērtējumiem gūtais labums ir mērāms naudas izteiksmē, izšķiroša nozīme ir piemērotai un savlaicīgai algoto konsultantu pārraudzībai. |
| --- | --- |

124.

Visbeidzot, ir svarīgi pastiprināt Komisijas spēju pārraudzīt novērtēšanas procesu, cita starpā izmantojot arī saliktus makroekonomiskus modeļus. Viena no iespējām, kas saistībā ar to jāizskata, ir tāda, ka attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem būtu jācenšas ciešāk sadarboties ar pētniecības institūtiem un universitātēm, kas specializējas šajā vērtēšanas jomā. Lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu un to, ka no šādiem ex post novērtējumiem gūtais labums ir mērāms naudas izteiksmē, izšķiroša nozīme ir piemērotai un savlaicīgai algoto konsultantu pārraudzībai.

| 125. | Noslēgumā var atzīmēt, ka ex post novērtēšanai ir jāveido kas vairāk nekā dažādos laikos veiktu atsevišķu novērtējumu apkopojums, tā ir jāplāno un jāpārvalda kā daļa no vispārējā procesa. Tas ir vēl viens aspekts, kad ciešāka un ilgāka sadarbība ar pētniecības institūtiem vai universitātēm var dot ievērojumu labumu, sniedzot daudz efektīvāku pamatu, uz kura integrēt konkrētus ziņojumus un ieteikumus, kas sagatavoti katrā novērtēšanas procesa posmā. |
| --- | --- |

125.

Noslēgumā var atzīmēt, ka ex post novērtēšanai ir jāveido kas vairāk nekā dažādos laikos veiktu atsevišķu novērtējumu apkopojums, tā ir jāplāno un jāpārvalda kā daļa no vispārējā procesa. Tas ir vēl viens aspekts, kad ciešāka un ilgāka sadarbība ar pētniecības institūtiem vai universitātēm var dot ievērojumu labumu, sniedzot daudz efektīvāku pamatu, uz kura integrēt konkrētus ziņojumus un ieteikumus, kas sagatavoti katrā novērtēšanas procesa posmā.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 20. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  SEC(2000) 1051: Paziņojums Komisijai “Uzmanību uz rezultātiem: Komisijas darbību stingrāks novērtējums”, 2000. gada 26. jūlijs.

1

(2)  MEANS programmas iniciatore bija Komisija. Programmas mērķis bija izstrādāt vērtēšanas metodoloģiju. MEANS krājumā ir seši sējumi, kuros aprakstīta sociālo un tautsaimniecības programmu vērtēšana.

2

MEANS

MEANS

(3)  MEANS krājums, Nr. 1, 53. lpp.

3

MEANS

(4)  Struktūrfondos ietilpst Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības Virzības un garantiju fonds (ELVGF) un Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI).

4

(5)  Kopsavilkuma ziņojums, 53. lpp.

5

(6)  Turpmāk tekstā – “valstu vērtētāji”.

6

(7)  Valstu vērtējumi tika analizēti par šādām valstīm: 1. mērķis: Beļģija, Grieķija, Spānija, Vācija, Itālija, Īrija, Portugāle; 1. un 3. mērķis (ESF): Spānija, Francija, Itālija, Vācija, Apvienotā Karaliste.

7

(8)  Vispārējos skaitļus sk. iepriekš 5. punktā.

8

(9)  Kopsavilkuma ziņojums, 61.–64. lpp.

9

(10)  Kopsavilkuma ziņojums, 62. lpp.

10

(11)  Te ir runa par aktīvo nodarbinātību kā procentu no visiem iedzīvotājiem darba vecumā.

11

(12)  Kopsavilkuma ziņojums, 2.1. tabula, 75. lpp., 2.5. un 2.6. tabula, 88.–89. lpp.

12

(13)  Kopsavilkuma ziņojums, 75. lpp.

13

(14)  Skaitļi uz iedzīvotāju šajā kontekstā ir aprēķināti, izmantojot valsts iedzīvotāju kopskaitu.

14

(15)  Miljonos EUR.

15

(16)  tabulas sagatavošanā izmantoti tie paši dati, kas publicēti Ziņojumā. Rezultātā var redzēt, ka 1. tabulā iekļautajām dalībvalstīm trīs aiļu summa šajā tabulā nesakrīt ar aili “Kopā”.

16

(17)  Šis vērtējums jāskata kopsakarībā, pievēršot uzmanību cēloņu-seku saiknei starp vajadzībām, stratēģiskajiem mērķiem, programmu/apakšprogrammu/pasākumu mērķiem un resursu piešķiršanu. Vērtējumā principā jākārto prioritārā secībā vajadzības un neapmierinošas sociālas un ekonomiskas situācijas, ko CSF cenšas risināt, kā arī jādod saistīto faktoru hierarhija, lai nodrošinātu resursu optimālu virzīšanu attiecīgo vajadzību segšanai.

17

CSF

(18)  3. nodaļa.

18

(19)  Tematisks novērtējums ir novērtējums, kurā šķērsgriezumā analizēts konkrēts punkts (tēma) saistībā ar vairākām intervencēm vienā programmā vai vairākām programmām, kas īstenotas dažādās valstīs vai reģionos.

19

(20)  Tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru, Galīgais ziņojums, 2000. gada novembris, 8. lpp.

20

(21)  Piemēram, Īrijā šis rezultāts nozīmē, ka no katriem 100 euro, kas ieguldīti kā celtniecības un darbības izmaksas, iegūtā vērtība, kas izpaužas kā laika ietaupījumi saīsinātos ceļojumos, taupīgāka transportlīdzekļu ekspluatācija un uzlabota drošība, katru gadu bija 13 euro. Tātad ieguldījumi faktiski atmaksājās astoņos gados. (Tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru, 8. lpp.)

21

(22)  Sk. iedaļu par ietekmi.

22

(23)  Kopsavilkuma ziņojums, 105. lpp.

23

(24)  Konkrēti komentēts: “Lai gan šis šķiet loģisks ieteikums, nopietni jāapsver konteksts, kādā tas piemērojams.” (Kopsavilkuma ziņojums, 105. lpp.)

24

(25)  Kopsavilkuma ziņojums, 108. lpp.

25

(26)  Kopsavilkuma ziņojums, 130. lpp.

26

(27)  Citējot pētījumu: “Par efektīvāko mehānismu darba vietu radīšanai un saglabāšanai uzskata tiešu atbalstu produktīviem ieguldījumiem, lai gan, tā kā netiek ņemts vērā liekais atbalsts un aizstāšanas efekts, vispārējo efektivitāti vērtēt nav iespējams.” (Kopsavilkuma ziņojums, 130. lpp.)

27

(28)  Datu nepilnības sekas un citi vispārēji komentāri par šo jautājumu sekos vēlākā iedaļā.

28

(29)  Uzdevuma apraksts, 90. lpp.

29

(30)  Kopsavilkuma ziņojums, 111. lpp.

30

(31)  Uzdevuma apraksts, 11. lpp.

31

(32)  Vairāk nekā 25 miljoni EUR infrastruktūras projektiem un vairāk nekā 15 miljoni EUR produktīviem ieguldījumu projektiem.

32

(33)  Uzdevuma apraksts, 13. lpp.

33

(34)  Kopsavilkuma ziņojums, 143. lpp.

34

(35)  Kopsavilkuma ziņojums, 4.6., 4.7. un 4.8. tabula.

35

(36)  Kā atzīmēts iepriekš.

36

(37)  Kopsavilkuma ziņojums, 71. lpp.

37

(38)  Kopsavilkuma ziņojums, 72. lpp.

38

(39)  “Jāapšauba, vai ir vērts skatīt privātā sektora līdzfinansējumu ietekmes vērtējumā, kurā izmantots formāls makromodelis, un, tā kā virzošie mehānismi, kas izraisa privātā sektora CSF līdzfinansēšanu, ir ļoti neskaidri un divdomīgi, tad mēs tos savā analīzē neesam iekļāvuši.” (Kopsavilkuma ziņojums, 71. lpp.)

39

CSF

(40)  Apvienotās Karalistes-Speke Garston projekts; šajā konkrētajā piemērā tika piesaistīts papildu privātā sektora ieguldījums 223 miljoni GBP apmērā, kas radīja 4 600 tiešas nodarbinātības darba vietas. (Kopsavilkuma ziņojums, 204. lpp.)

40

Speke Garston

(41)  Četras valstis, kurās 1. mērķa reģionu statusam atbilsts visa valsts teritorija.

41

(42)  Itālijai plānotā HERMIN modeļa piemērošana netika veikta, kā tas bija paredzēts Uzdevuma aprakstā, jo pastāvēja “līgumslēgšanas grūtības”. Pārējiem reģioniem, kuriem HERMIN modelis nebija pieejams, tika veikta tā dēvētā “no lejas uz augšu” aplēse.

42

HERMIN

HERMIN

(43)  Ziņojumā teikts: “Teorētiski mums būtu jāizmanto faktiskie, reāli īstenotie ex post CSF izdevumi. Bet tie par katru valsti un reģionu nebija pieejami, turklāt sadrumstaloti pēc prioritātēm un gadiem. Viendabības dēļ mēs izmantojām plānotos CSF izdevumus, kas paredzēti CSF 1994.–1999. gada līgumu dokumentos. Lai gan tie diezgan precīzi atspoguļo izdevumu kopapmēru, tie ne vienmēr sniedz precīzu priekšstatu par izdevumu ex post grafiku.” (Kopsavilkuma ziņojums, 150. lpp.).

43

ex post CSF

CSF

CSF

ex post

(44)  Kopsavilkuma ziņojums, 161. lpp.

44

(45)  Dažos pētījumos pat secināts, ka ES finansējums izkonkurē valsts ieguldījumus tādā mērā, ka tautsaimniecības izaugsme bez CSF finansējuma izskatītos labāk nekā aina, kas gūta, piemērojot HERMIN modeli.

45

CSF

HERMIN

(46)  Šo analīzi veica Austrumvācijai, Spānijai, Grieķijai, Īrijai un Portugālei.

46

(47)  Kopsavilkuma ziņojums, 183.–184. lpp.

47

(48)  Tas apliecina struktūrfondu pozitīvo ietekmi uz šādu rezultātu sasniegšanu: ieviesta vairākgadu plānošana; izstrādāta programmu koncepcija un ieviesta pārvaldība, kas orientēta uz mērķiem; izveidotas pārvaldības struktūras un procedūras, jo īpaši uzraudzības sistēmas un rādītāji, valsts pasūtītu darbu kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un konkursu procedūras valsts atbalstam; izstrādātas vērtēšanas sistēmas, kā arī attīstīti vērtēšanas resursi un kultūra; iedibinātas projektu atlases procedūras un kontroles sistēmas. Struktūrfondi palīdz pielāgot struktūras un resursus tam, lai varētu uzņemties attīstības projektu īstenošanu.

48

(49)  Kopsavilkuma ziņojums, 9.1. iedaļa.

49

(50)  Kopsavilkuma ziņojums, 196. lpp.

50

(51)  Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (COM(2004) 492, galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs) (OV C 121, 20.5.2005., 18. lpp.); 90. punkts Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2003 par struktūrfondu palīdzības plānošanu laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam (OV C 174, 23.7.2003., 22. lpp.).

51

(52)  Tostarp: efektīvāka programmu izstrāde un uzraudzība, efektīvāka projektu atlase, lēmumu un to pieņemšanas procesa lielāka pamatotība un caurskatāmība, lielāka ieinteresētība un atbildība par projektu fiziskajiem rezultātiem u. c. Sk. II daļu Tematiskajā novērtējumā par partnerības principu.

52

(53)  Kopsavilkuma ziņojums, 188. lpp.

53

(54)  Kopsavilkuma ziņojums, 218. lpp.

54

(55)  Pārskati par 2003. finanšu gadu, 5.22. punkts, 5.32. punkta d) apakšpunkts, 5.33. un 5.34. punkts (OV C 293, 30.11.2004., 162. lpp.). Pārskati par 2004. finanšu gadu, 5.30. punkts (OV C 301, 30.11.2005., 143. lpp.).

55

(56)  Kopsavilkuma ziņojums, 224. lpp.

56

(57)  Kopsavilkuma ziņojums, 219. lpp.

57

(58)  Kopsavilkuma ziņojums, 221. lpp.

58

(59)  Runa ir par kārtējām vērtēšanām.

59

(60)  Kopsavilkuma ziņojums, 222. lpp.

60

(61)  Piemēram: “.. ir skaidras liecības par to, ka partnerība ir nostiprinājusies un izvērsusies un ka atbildība par lēmumus pieņemšanu aizvien vairāk ir deleģēta programmas partneriem”. (Kopsavilkuma ziņojums, 246. lpp.)

61

(62)  Uzdevuma apraksts, 16. lpp.

62

(63)  Metodoloģijas rokasgrāmata, 16. un 17. lpp.

63

(64)  “Tīro ietekmi” nosaka, no bruto ietekmes atņemot lieko atbalstu un pārbīdes/aizstāšanas ietekmi.

64

(65)  Jo īpaši saiknei starp ietekmes analīzes rezultātiem un stratēģijas efektivitātes un piemērotības analīzes rezultātiem.

65

(66)  Sākuma ziņojums, 7. lpp.

66

(67)  Uzdevuma apraksts, 102.–109. lpp.

67

(68)  Sākuma ziņojums, 13. lpp. Tāpat arī Metodoloģijas rokasgrāmatā ir ietverti svarīgi jautājumi, piemēram – “kāda bija struktūrfondu vispārējā ietekme uz reģionālo konverģenci laikā no 1999. līdz 1999. gadam? Kāda bija struktūrfondu ieguldījumu saimnieciskā ietekme uz ienākumu līmeņu konverģenci?” (24. lpp.).

68

(69)  Uzdevuma apraksts, 94 un 95. lpp.

69

(70)  Piemēram, turpat 249. lpp. ierosināts: “Tām dalībvalstīm, kurās ir iedarbīgas valsts uzraudzības sistēmas, jāļauj šīs valsts uzraudzības prasības vairāk piemērot arī Eiropas Savienības atbalstītām iniciatīvām. Tas mazinātu izmaksas, un, iespējams, dati būtu kvalitatīvāki.”

70

(71)  Turpat, 249. lpp.

71

(72)  Kopsavilkuma ziņojums, 251. lpp.

72

(73)  Piemēram, mācību rezultātā palielināts darbaspēka “elastīgums”.

73

(74)  Kopsavilkuma ziņojums, 124. lpp.

74

(75)  Kopsavilkuma ziņojums, 125.–126. lpp.

75

(76)  Piemēram, šajās piezīmēs var konstatēt, ka dati par Franciju, kopumā par 17 miljoniem saņēmējiem, bija pārbaudīti divas reizes attiecībā uz dubulto uzrādīšanu, bet Nīderlandē savukārt 8,7 miljonus saņēmēju pārbauda divas reizes valstu ekspertu grupas. Turklāt ir norādīts, ka datu lielākoties trūkst par Vāciju, Īriju un Apvienoto Karalisti – lai gan pēdējai minētajai ir norādīts, ka tajā ir 7,9 miljoni saņēmēju, bet Īrijā – 680 000 saņēmēji.

76

(77)  3. tabula atkārto daļu no Kopsavilkuma ziņojuma 4.8. tabulas informācijas.

77

3. tabula

(78)  Tas galvenokārt attiecas uz dzimumu vienlīdzību.

78

(79)  Kopsavilkuma ziņojums, 173. lpp.

79

(80)  Kombinētie pasākumi ietver intensīvas konsultācijas un mācību kursus, darba pieredzi un mācības un nodarbinātības iniciatīvas un mācības.

80

(81)  Kopsavilkuma ziņojums, 122. lpp.

81

(82)  3.2.8. punkts.

82

(83)  Kopsavilkuma ziņojums, 86. lpp.

83

(84)  Kopsavilkuma ziņojums, 144. lpp.

84

(85)  Piemēram, kvalifikācijas iegūšana un nemateriālie rezultāti, kas norādīti Apvienotās Karalistes vērtējuma ziņojumā (attiecas uz “distanci, kas pārvarēta līdz darba tirgum”).

85

(86)  To apstiprināja arī daži vērtētāji (Spānija, Itālija).

86

(87)  Piemēram, Spānijā.

87

(88)  Viens šāds gadījums minēts Vācijā.

88

(89)  Jo īpaši Eiropas nodarbinātības stratēģija sekmē ciešākas saites starp ES programmu finansēšanas mehānismiem un pārējiem politikas instrumentiem, regulām un valstu programmām, tostarp netiešu darba tirgus politiku.

89

(90)  Piemēram, Vācijā atbalsts tādiem mērķiem, kas attiecas uz valsts sektora panīkušām nozarēm, ilgtspējīgu attīstību, vienlīdzīgām iespējām, finanšu izlīdzināšanu jaunajām zemēm. Līdzīgi citos valsts ziņojumos uzmanība tika pievērsta dažādiem citiem tematiem.

90

(91)  Valsts ziņojums, 95. lpp.

91

(92)  Metodoloģijas ziņojums, 24.–40. lpp.

92

(93)  Metodoloģijas ziņojums, 44.–49. lpp.

93

(94)  Sk. novērtējumus, kas attiecas uz Franciju, Spāniju un Itāliju.

94

(95)  Piemēri: vajadzīga stingrāka saikne starp plānotajiem mērķiem un vietējo sociāli ekonomisko kontekstu (Itālija); labāk jāizvēlas saņēmēji (Francija); jāizvērš integrētas intervences pieeja (AK); jāpaplašina programmu mērogs, ietverot novatoriskas un ar risku saistītas darbības (Spānija); jāpastiprina pieņemtās darbības mācību jomā (Spānija); vairāk uzmanības jāpievērš mazāk labvēlīgiem apvidiem, vairāk akcentējot tādus rādītājus kā bezdarbs, ilgstošs bezdarbs un sociāla atstumtība (Spānija).

95

(96)  Kopsavilkuma ziņojums, 188.–189. lpp. 1. un 3. mērķim.

96

(97)  Kopsavilkuma ziņojums, 198.–204. lpp.

97

---

I PIELIKUMS

No struktūrfondiem piešķirtā atbalsta sadalījums – Kopienas atbalsta sistēmā pieejamie resursi (1994–1999)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Beļģija | Dānija | Vācija | Grieķija | Spānija | Francija | Īrija | Itālija | Luksemburga | Nīderlande | Portugāle | Apvienotā Karaliste | Austrija | Somija | Zviedrija | Kopā |
| 1. mērķis | 748,50 | | 13 985,30 | 14 333,90 | 26 965,80 | 2 245,40 | 5 762,30 | 15 236,20 | | 153,80 | 14 333,90 | 2 419,70 | 171,50 | | | 96 356,30 |
| 2. mērķis | 349,40 | 123,00 | 1 604,80 | | 2 474,80 | 3 866,40 | | 1 498,20 | 15,40 | 666,20 | | 4 693,40 | 104,40 | 165,40 | 189,30 | 15 750,70 |
| 3./4. mērķis | 476,50 | 308,40 | 1 990,00 | | 1 888,60 | 3 282,20 | | 1 757,40 | 23,60 | 1 105,70 | | 3 460,50 | 408,30 | 354,10 | 537,60 | 15 592,90 |
| 5.a mērķis, zivsaimniecība | 25,10 | 143,20 | 76,30 | | 122,20 | 194,40 | | 137,60 | 1,10 | 47,70 | | 90,80 | 2,10 | 23,80 | 41,40 | 905,70 |
| 5.b mērķis | 78,90 | 55,30 | 1 257,30 | | 680,40 | 2 293,30 | | 923,30 | 6,10 | 153,70 | | 837,20 | 424,90 | 201,00 | 142,70 | 7 054,10 |
| 6. mērķis | | | | | | | | | | | | | | 475,90 | 260,70 | 736,60 |
| Kopā | 1 678,40 | 629,90 | 18 913,70 | 14 333,90 | 32 131,80 | 11 881,70 | 5 762,30 | 19 552,70 | 46,20 | 2 127,10 | 14 333,90 | 11 501,60 | 1 111,20 | 1 220,20 | 1 171,70 | 136 396,30 |
| Avots: Īpašais ziņojums Nr. 16/98 (OV C 347, 16.11.1998.). |

(miljonos EUR)

Beļģija

Dānija

Vācija

Grieķija

Spānija

Francija

Īrija

Itālija

Luksemburga

Nīderlande

Portugāle

Apvienotā Karaliste

Austrija

Somija

Zviedrija

Kopā

1. mērķis

748,50

13 985,30

14 333,90

26 965,80

2 245,40

5 762,30

15 236,20

153,80

14 333,90

2 419,70

171,50

96 356,30

2. mērķis

349,40

123,00

1 604,80

2 474,80

3 866,40

1 498,20

15,40

666,20

4 693,40

104,40

165,40

189,30

15 750,70

3./4. mērķis

476,50

308,40

1 990,00

1 888,60

3 282,20

1 757,40

23,60

1 105,70

3 460,50

408,30

354,10

537,60

15 592,90

5.a mērķis, zivsaimniecība

25,10

143,20

76,30

122,20

194,40

137,60

1,10

47,70

90,80

2,10

23,80

41,40

905,70

5.b mērķis

78,90

55,30

1 257,30

680,40

2 293,30

923,30

6,10

153,70

837,20

424,90

201,00

142,70

7 054,10

6. mērķis

475,90

260,70

736,60

Kopā

1 678,40

629,90

18 913,70

14 333,90

32 131,80

11 881,70

5 762,30

19 552,70

46,20

2 127,10

14 333,90

11 501,60

1 111,20

1 220,20

1 171,70

136 396,30

Avots: Īpašais ziņojums Nr. 16/98 (OV C 347, 16.11.1998.).

No struktūrfondiem piešķirtā atbalsta sadalījums – Kopienas iniciatīvām pieejamie resursi (1994–1999) (1)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Interreg II | 3 562,3 |
| Leader II | 1 777,2 |
| ADAPT | 1 646,4 |
| PME | 1 092,5 |
| URBAN | 894,5 |
| PESCA | 301,5 |
| Rechar II | 465,0 |
| Resider II | 610,9 |
| REFEX | 609,2 |
| EMPLOI | 1 858,5 |
| Konver | 734,9 |
| REGIS II | 615,0 |
| PEACE | 303,1 |
| Kopā | 14 471,0 |
| Avots: Īpašais ziņojums Nr. 16/98 (OV C 347, 16.11.1998). |

(miljonos EUR)

Interreg II

3 562,3

Leader II

1 777,2

ADAPT

1 646,4

PME

1 092,5

URBAN

894,5

PESCA

301,5

Rechar II

465,0

Resider II

610,9

REFEX

609,2

EMPLOI

1 858,5

Konver

734,9

REGIS II

615,0

PEACE

303,1

Kopā

14 471,0

Avots: Īpašais ziņojums Nr. 16/98 (OV C 347, 16.11.1998).

---

(1)  Ar struktūrfondiem saistīto programmu nosaukumi, sīkākas atsauces atrodamas Komisijas budžetā, B2 apakšiedaļā.

Avots: Īpašais ziņojums Nr. 16/98 (OV C 347, 16.11.1998).

---

II PIELIKUMS

IKP un nodarbinātības līmenis

| 1. | Tika veikta daudzfaktoru regresijas analīze, lai pārbaudītu Kopsavikuma ziņojumā pausto apgalvojumu, ka IKP uz iedzīvotāju līmeņa palielināšanās kopumā neizriet no augstāka nodarbinātības līmeņa, ko palielina darba vietu radīšana (1). |
| --- | --- |

1.

Tika veikta daudzfaktoru regresijas analīze, lai pārbaudītu Kopsavikuma ziņojumā pausto apgalvojumu, ka IKP uz iedzīvotāju līmeņa palielināšanās kopumā neizriet no augstāka nodarbinātības līmeņa, ko palielina darba vietu radīšana (1).

| 2. | Precīzākai salīdzināmībai analīzē izmantoti tie paši dati, kas publicēti Kopsavilkuma ziņojumā. Par atkarīgo mainīgo izmantoja IKP uz iedzīvotāju procentuālās izmaiņas katram 1. mērķa reģionam no 1993. līdz 2000. gadam, kamēr par izskaidrojošajiem mainīgajiem izmantoja nodarbinātības līmeņa procentuālās izmaiņas, kā arī bezdarba līmeņa procentuālās izmaiņas vieniem un tiem pašiem reģioniem par diviem gadiem – 1993. un 1999. gadu, kā publicēts ziņojumā. Rezultāti parādīti 1. tabulā. |
| --- | --- |

2.

Precīzākai salīdzināmībai analīzē izmantoti tie paši dati, kas publicēti Kopsavilkuma ziņojumā. Par atkarīgo mainīgo izmantoja IKP uz iedzīvotāju procentuālās izmaiņas katram 1. mērķa reģionam no 1993. līdz 2000. gadam, kamēr par izskaidrojošajiem mainīgajiem izmantoja nodarbinātības līmeņa procentuālās izmaiņas, kā arī bezdarba līmeņa procentuālās izmaiņas vieniem un tiem pašiem reģioniem par diviem gadiem – 1993. un 1999. gadu, kā publicēts ziņojumā. Rezultāti parādīti 1. tabulā.

1. tabula (2)

IKP uz iedzīvotāju izmaiņu regresija uz nodarbinātības izmaiņām (CEMPL) un bezdarba izmaiņām (CUNEMP)

| Regresors | Koeficients | Standartkļūda | T-Ratio | [Varb.] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C1 | 1,7615 | 1,2361 | 1,4251 | [0,161] |
| CEMPL | 0,24563 | 0,14237 | 1,7252 | [0,092] |
| CUNEMP | 0,051927 | 0,027418 | 1,8939 | [0,065] |
| BE | –16,8803 | 6,2156 | –2,7158 | [0,009] |
| IR | 38,2350 | 6,5314 | 5,8540 | [000] |
| DX | 26,9660 | 2,9504 | 9,1398 | [000] |

Regresors

Koeficients

Standartkļūda

T-Ratio

[Varb.]

C1

1,7615

1,2361

1,4251

[0,161]

CEMPL

0,24563

0,14237

1,7252

[0,092]

CUNEMP

0,051927

0,027418

1,8939

[0,065]

BE

–16,8803

6,2156

–2,7158

[0,009]

IR

38,2350

6,5314

5,8540

[000]

DX

26,9660

2,9504

9,1398

[000]

| Determinācijas koeficients (R2) | 0,74449 | Pielāgotais R2 | | 0,71546 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regresijas standartkļūda | 6,1411 | F-stat. F (5,44) | 25,6414 | [000] |
| Vidējais atkarīgais mainīgais | 6,3647 | Atkarīgā mainīgā standartnovirze | | 11,5126 |
| Atlikuma kvadrātu summa | 1 659,4 | Ticamības logaritms | | – 158,5015 |
| Ekeika Inform. kritērijs (AIC) | – 164,5015 | Švarca-Bajesjana kritērijs | | – 170,2376 |
| Durbina-Vatsona statist. tests | 2,3210 | | | |

Determinācijas koeficients (R2)

0,74449

Pielāgotais R2

0,71546

Regresijas standartkļūda

6,1411

F-stat. F (5,44)

25,6414

[000]

Vidējais atkarīgais mainīgais

6,3647

Atkarīgā mainīgā standartnovirze

11,5126

Atlikuma kvadrātu summa

1 659,4

Ticamības logaritms

– 158,5015

Ekeika Inform. kritērijs (AIC)

– 164,5015

Švarca-Bajesjana kritērijs

– 170,2376

Durbina-Vatsona statist. tests

2,3210

| 3. | Sākotnējā datu novērtējumā atklājas, ka trīs konkrēti reģioni uzrāda ievērojami atšķirīgus IKP uz iedzīvotāju izmaiņu modeļus pārskata laikposmā, salīdzinot ar citiem reģioniem, un tas ir īpaši jāskata regresijā, pretējā gadījumā būtu grūti izdarīt vispārējus secinājumus par pakārtotajām saiknēm. Šie reģioni bija: Īrija, kur IKP uz iedzīvotāju pieauga no 81 % uz 115 % no ES vidējā pārskata periodā; otrais bija Eno reģions Beļģijā, kur IKP uz iedzīvotāju samazinājās no 82 % uz 71 %; trešā kategorija attiecas uz Vācijas 1. mērķa reģioniem, kur IKP uz iedzīvotāju palielinājās no aptuveni 50 % līdz gandrīz 70 % no ES vidējā līdz pārskata perioda beigām (piemēram, Tīringenē IKP uz iedzīvotāju pieauga no 52 % 1993. gadā līdz 70 % 2000. gadā). Lai ņemtu vērā tik lielas IKP uz iedzīvotāju relatīvās izmaiņas, šim nolūkam tika izmantoti īpaši statistiskie (jeb fiktīvie) mainīgie, kas ļauj šo triju lielo reģionu funkcijai novirzīties. |
| --- | --- |

3.

Sākotnējā datu novērtējumā atklājas, ka trīs konkrēti reģioni uzrāda ievērojami atšķirīgus IKP uz iedzīvotāju izmaiņu modeļus pārskata laikposmā, salīdzinot ar citiem reģioniem, un tas ir īpaši jāskata regresijā, pretējā gadījumā būtu grūti izdarīt vispārējus secinājumus par pakārtotajām saiknēm. Šie reģioni bija: Īrija, kur IKP uz iedzīvotāju pieauga no 81 % uz 115 % no ES vidējā pārskata periodā; otrais bija Eno reģions Beļģijā, kur IKP uz iedzīvotāju samazinājās no 82 % uz 71 %; trešā kategorija attiecas uz Vācijas 1. mērķa reģioniem, kur IKP uz iedzīvotāju palielinājās no aptuveni 50 % līdz gandrīz 70 % no ES vidējā līdz pārskata perioda beigām (piemēram, Tīringenē IKP uz iedzīvotāju pieauga no 52 % 1993. gadā līdz 70 % 2000. gadā). Lai ņemtu vērā tik lielas IKP uz iedzīvotāju relatīvās izmaiņas, šim nolūkam tika izmantoti īpaši statistiskie (jeb fiktīvie) mainīgie, kas ļauj šo triju lielo reģionu funkcijai novirzīties.

| 4. | Regresijas rezultāti, kas parādīti 1. tabulā, sniedz virkni punktu, kam nav nekādas vērtības. Kopumā 74 % variāciju IKP uz iedzīvotāju izmaiņās rada “izskaidrojošie” mainīgie. Abi galvenie izskaidrojošie mainīgie, kas ir nodarbinātības līmeņu izmaiņas (CEMPL) un bezdarba līmeņu izmaiņas (CUNMP), ir statistiski nozīmīgi. Attiecībā uz CEMPL aprēķinātais koeficients ir 0,24, kas liek domāt, ka palielinājums par katru procentpunktu nodarbinātības vai dalības līmenī ir saistīts ar IKP uz iedzīvotāju uzlabošanos 1. mērķa reģionos par procentpunkta ceturtdaļu, tādējādi, ja nekas cits nemainās, ar šo summu noslēdzot IKP intervālu. |
| --- | --- |

4.

Regresijas rezultāti, kas parādīti 1. tabulā, sniedz virkni punktu, kam nav nekādas vērtības. Kopumā 74 % variāciju IKP uz iedzīvotāju izmaiņās rada “izskaidrojošie” mainīgie. Abi galvenie izskaidrojošie mainīgie, kas ir nodarbinātības līmeņu izmaiņas (CEMPL) un bezdarba līmeņu izmaiņas (CUNMP), ir statistiski nozīmīgi. Attiecībā uz CEMPL aprēķinātais koeficients ir 0,24, kas liek domāt, ka palielinājums par katru procentpunktu nodarbinātības vai dalības līmenī ir saistīts ar IKP uz iedzīvotāju uzlabošanos 1. mērķa reģionos par procentpunkta ceturtdaļu, tādējādi, ja nekas cits nemainās, ar šo summu noslēdzot IKP intervālu.

| 5. | Šis rezultāts ir tiešā pretrunā ar Kopsavilkuma ziņojuma secinājumiem, un no 1. mērķa rezultātu analīzes par šo periodu sniedz noderīgu norādi par tur esošo potenciālu, lai noslēgtu IKP intervālu ar uzlabotiem dalības līmeņiem, – kas ir politiskā plāna būtiskākais rezultāts. |
| --- | --- |

5.

Šis rezultāts ir tiešā pretrunā ar Kopsavilkuma ziņojuma secinājumiem, un no 1. mērķa rezultātu analīzes par šo periodu sniedz noderīgu norādi par tur esošo potenciālu, lai noslēgtu IKP intervālu ar uzlabotiem dalības līmeņiem, – kas ir politiskā plāna būtiskākais rezultāts.

| 6. | Otra lieta, kas 1. tabulas rezultātos ir uzmanības vērta, attiecas uz bezdarba līmeņu izmaiņu ietekmi uz IKP uz iedzīvotāju izmaiņām. Šī ietekme (izskatīta arī nākamajā iedaļā) arī ir statistiski nozīmīga, bet tai ir drīzāk kvantitatīvi neliela, gandrīz nebūtiska vērtība. Bezdarbs kopumā nenozīmīgi samazinās 1. mērķa reģionos, un tas var dot šādu rezultātu. |
| --- | --- |

6.

Otra lieta, kas 1. tabulas rezultātos ir uzmanības vērta, attiecas uz bezdarba līmeņu izmaiņu ietekmi uz IKP uz iedzīvotāju izmaiņām. Šī ietekme (izskatīta arī nākamajā iedaļā) arī ir statistiski nozīmīga, bet tai ir drīzāk kvantitatīvi neliela, gandrīz nebūtiska vērtība. Bezdarbs kopumā nenozīmīgi samazinās 1. mērķa reģionos, un tas var dot šādu rezultātu.

| 7. | Lai sīkāk izpētītu 1. tabulas galvenā rezultāta noturīgumu saistībā ar izmaiņu ietekmi nodarbinātības līmenī un IKP uz iedzīvotāju izmaiņām, 2. tabulā sniegti regresijas rezultāti par visiem (ne tikai 1. mērķa) ES 15 reģioniem, par kuriem bija konsekventi pieejami Eurostat dati. Rezultāti no 145 reģioniem tika iegūti no nedaudz atšķirīgiem datiem nekā 1. tabulā. Tā vietā, lai ņemtu tikai izmaiņu likmi pārskata perioda sākumā un beigās, visam periodam tika aprēķināta vidējā izmaiņu likme. Tas tika darīts, lai dotu reprezentatīvāku attīstības kopsavilkumu vairākos gados, šajā gadījumā – par pieciem gadiem no 1996. līdz 2000. gadam. (Tā kā bija pieejami ierobežoti statistikas dati, vairākiem reģioniem nebija iespējams agrāks sākumpunkts.) |
| --- | --- |

7.

Lai sīkāk izpētītu 1. tabulas galvenā rezultāta noturīgumu saistībā ar izmaiņu ietekmi nodarbinātības līmenī un IKP uz iedzīvotāju izmaiņām, 2. tabulā sniegti regresijas rezultāti par visiem (ne tikai 1. mērķa) ES 15 reģioniem, par kuriem bija konsekventi pieejami Eurostat dati. Rezultāti no 145 reģioniem tika iegūti no nedaudz atšķirīgiem datiem nekā 1. tabulā. Tā vietā, lai ņemtu tikai izmaiņu likmi pārskata perioda sākumā un beigās, visam periodam tika aprēķināta vidējā izmaiņu likme. Tas tika darīts, lai dotu reprezentatīvāku attīstības kopsavilkumu vairākos gados, šajā gadījumā – par pieciem gadiem no 1996. līdz 2000. gadam. (Tā kā bija pieejami ierobežoti statistikas dati, vairākiem reģioniem nebija iespējams agrāks sākumpunkts.)

2. tabula (3)

IKP uz iedzīvotāju vidējo izmaiņu regresija uz nodarbinātības vidējām izmaiņām (ACEMPL) un bezdarba vidējām izmaiņām (ACUNEMP)

| Regresors | Koeficients | Standartkļūda | T-Ratio | [Varb.] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | 5,2110 | 0,12999 | 40,086 | [000] |
| ACEMPL | 0,24119 | 0,63540 | 3,7959 | [000] |
| ACUNEMP | –0,0019479 | 0,012260 | –0,1588 | [0,874] |
| ID | 4,7009 | 0,85873 | 5,4743 | [000] |
| LD | 5,4309 | 0,84670 | 6,4142 | [000] |
| BED | –0,64276 | 0,25885 | –2,4831 | [0,014] |
| DED | –1,3747 | 0,17517 | –7,8479 | [000] |

Regresors

Koeficients

Standartkļūda

T-Ratio

[Varb.]

C

5,2110

0,12999

40,086

[000]

ACEMPL

0,24119

0,63540

3,7959

[000]

ACUNEMP

–0,0019479

0,012260

–0,1588

[0,874]

ID

4,7009

0,85873

5,4743

[000]

LD

5,4309

0,84670

6,4142

[000]

BED

–0,64276

0,25885

–2,4831

[0,014]

DED

–1,3747

0,17517

–7,8479

[000]

| Determinācijas koeficients (R2) | 0,62600 | Pielāgotais R2 | 0,60974 |
| --- | --- | --- | --- |
| Regresijas standartkļūda | 0,84193 | F-stat. F (6, 138) | 38,4979
  [000] |
| Atkarīgā mainīgā vidējais | 5,2359 | Atkarīgā mainīgā standartnovirze | 1,3477 |
| Atlikuma kvadrātu summa | 97,8204 | Ticamības logaritms | – 177,2101 |
| Ekeika inform. kritērijs (AIC) | – 184,2101 | Švarca-Bajesjana kritērijs | – 194,6286 |
| Durbina-Vatsona statist. tests | 1,6353 | | |

Determinācijas koeficients (R2)

0,62600

Pielāgotais R2

0,60974

Regresijas standartkļūda

0,84193

F-stat. F (6, 138)

38,4979

[000]

Atkarīgā mainīgā vidējais

5,2359

Atkarīgā mainīgā standartnovirze

1,3477

Atlikuma kvadrātu summa

97,8204

Ticamības logaritms

– 177,2101

Ekeika inform. kritērijs (AIC)

– 184,2101

Švarca-Bajesjana kritērijs

– 194,6286

Durbina-Vatsona statist. tests

1,6353

| 8. | Rezultāti rāda, ka nodarbinātības vidējo izmaiņu koeficients praktiski neatšķiras no tā, kas bija iepriekšējā gadījumā, t. i., –0,24, norādot, ka visiem reģioniem nodarbinātības līmeņa 1 % pieaugumam ir tendence uz saistību ar 0,24 % IKP uz iedzīvotāju pieaugumu. Arī šis rezultāts ir statistiski nozīmīgs, tāpat kā viss regresijas vienādojums. (Ir pievienots papildu fiktīvais mainīgais Luksemburgai, atkal tādēļ, ka IKP uz iedzīvotāju pieaugums no 161 % 1996. gadā līdz 199 % 2000. gadā ir atzīmēts citādi nekā vidējie pārējo reģionu sasniegumu rādītāji.) |
| --- | --- |

8.

Rezultāti rāda, ka nodarbinātības vidējo izmaiņu koeficients praktiski neatšķiras no tā, kas bija iepriekšējā gadījumā, t. i., –0,24, norādot, ka visiem reģioniem nodarbinātības līmeņa 1 % pieaugumam ir tendence uz saistību ar 0,24 % IKP uz iedzīvotāju pieaugumu. Arī šis rezultāts ir statistiski nozīmīgs, tāpat kā viss regresijas vienādojums. (Ir pievienots papildu fiktīvais mainīgais Luksemburgai, atkal tādēļ, ka IKP uz iedzīvotāju pieaugums no 161 % 1996. gadā līdz 199 % 2000. gadā ir atzīmēts citādi nekā vidējie pārējo reģionu sasniegumu rādītāji.)

| 9. | Izmaiņu ietekme uz bezdarba līmeņa mainīgo atkal ir minimāla, un šajā gadījumā tā ir statistiski nenozīmīga un negatīva. Šo rezultātu nozīme ir tāda, ka bezdarba līmeņa izmaiņu ietekme uz IKP uz iedzīvotāju izmaiņām nav izteikta, iespējams, tādēļ, ka bezdarbieki jau ir ieskaitīti darbaspēkā un izmantotajā IKP mērīšanā, un šā tipa statistiskajā analīzē grūti uztvert jebkādas pārmaiņas pārejā no bezdarbniekiem un nodarbinātajiem. Protams, šķiet, ka šajā jomā jāveic lielāka izpēte. |
| --- | --- |

9.

Izmaiņu ietekme uz bezdarba līmeņa mainīgo atkal ir minimāla, un šajā gadījumā tā ir statistiski nenozīmīga un negatīva. Šo rezultātu nozīme ir tāda, ka bezdarba līmeņa izmaiņu ietekme uz IKP uz iedzīvotāju izmaiņām nav izteikta, iespējams, tādēļ, ka bezdarbieki jau ir ieskaitīti darbaspēkā un izmantotajā IKP mērīšanā, un šā tipa statistiskajā analīzē grūti uztvert jebkādas pārmaiņas pārejā no bezdarbniekiem un nodarbinātajiem. Protams, šķiet, ka šajā jomā jāveic lielāka izpēte.

---

(1)  Kopsavilkuma ziņojums, 62. lpp.

(2)  Aprēķinā izmantoti 50 novērojumu rezultāti. BE, IR un DX ir fiktīvie mainīgie Beļģijai, Īrijai un Vācijai. C1 ir nobīde (intercept).

(3)  Aprēķinā izmantoti 145 novērojumu rezultāti. ID, LD, BED, DED ir fiktīvie mainīgie Īrijai, Luksemburgai, Beļģijai un Vācijai. C ir nobīde (intercept).

---

III PIELIKUMS

IKP pieaugums un struktūrfondi

| 1. | Tika veikta daudzfaktoru regresijas analīze, lai izpētītu sakarību starp IKP uz iedzīvotāju gada vidējo izmaiņu 1. mērķa reģionam (atkarīgais mainīgais) un faktiskajiem ES fondu izdevumiem uz iedzīvotāju katras dalībvalsts 1. mērķa reģionos. Izmantoti tie paši dati un laikposmi (1993–1999), kas Kopsavilkuma ziņojumā. |
| --- | --- |

1.

Tika veikta daudzfaktoru regresijas analīze, lai izpētītu sakarību starp IKP uz iedzīvotāju gada vidējo izmaiņu 1. mērķa reģionam (atkarīgais mainīgais) un faktiskajiem ES fondu izdevumiem uz iedzīvotāju katras dalībvalsts 1. mērķa reģionos. Izmantoti tie paši dati un laikposmi (1993–1999), kas Kopsavilkuma ziņojumā.

| 2. | Jāatzīmē, ka izmaiņu likmju modelēšana ir statistiski darbietilpīgs uzdevums un bieži dod atkarīgā mainīgā zema līmeņa izskaidroto variāciju. Tomēr 1. tabulas rezultāti rāda, ka 53 % atkarīgā mainīgā variācijas rada dažādi ES fondu piešķīrumi uz per capita bāzes. Tas ir statistiski nozīmīgs rezultāts, kas vedina domāt, ka reģionos, kam, rēķinot uz iedzīvotāju, bijuši visaugstākie faktiskie ES struktūrfondu izdevumi, ir tendence arī uz augstāku vidējo IKP uz iedzīvotāju pieaugumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

2.

Jāatzīmē, ka izmaiņu likmju modelēšana ir statistiski darbietilpīgs uzdevums un bieži dod atkarīgā mainīgā zema līmeņa izskaidroto variāciju. Tomēr 1. tabulas rezultāti rāda, ka 53 % atkarīgā mainīgā variācijas rada dažādi ES fondu piešķīrumi uz per capita bāzes. Tas ir statistiski nozīmīgs rezultāts, kas vedina domāt, ka reģionos, kam, rēķinot uz iedzīvotāju, bijuši visaugstākie faktiskie ES struktūrfondu izdevumi, ir tendence arī uz augstāku vidējo IKP uz iedzīvotāju pieaugumu attiecīgajā periodā.

| 3. | Lai gan paraugs ir neliels, kas apgrūtina statistisko novērtējumu, katrs no 11 novērojumu rezultātiem ir informācijas amalgama daudzos reģionos un tādējādi reprezentē plašāku informatīvo bāzi, nekā tikai 11 rezultāti varētu sniegt. Šis rezultāts ir pretstatā ziņojumā dotajam, kas liek domāt, ka šajā jomā vajadzīga papildu izpēte. Šīs regresijas faktisko un pielāgoto vērtību diagramma parādīta 1. attēlā. |
| --- | --- |

3.

Lai gan paraugs ir neliels, kas apgrūtina statistisko novērtējumu, katrs no 11 novērojumu rezultātiem ir informācijas amalgama daudzos reģionos un tādējādi reprezentē plašāku informatīvo bāzi, nekā tikai 11 rezultāti varētu sniegt. Šis rezultāts ir pretstatā ziņojumā dotajam, kas liek domāt, ka šajā jomā vajadzīga papildu izpēte. Šīs regresijas faktisko un pielāgoto vērtību diagramma parādīta 1. attēlā.

1. tabula

IKP uz iedzīvotāju vidējo izmaiņu regresija uz ES struktūrfondu uz iedzīvotāju vidējām izmaiņām (EUSFPC)

| Regresors | Koeficients | Standartkļūda | T-Ratio | [Varb.] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | –2,0780 | 0,90194 | –2,3040 | [0,047] |
| EUSFPC | 2,8192 | 0,88559 | 3,1834 | [0,011] |

Regresors

Koeficients

Standartkļūda

T-Ratio

[Varb.]

C

–2,0780

0,90194

–2,3040

[0,047]

EUSFPC

2,8192

0,88559

3,1834

[0,011]

| Determinācijas koeficients (R2) | 0,52963 | Pielāgotais R2 | | 0,47737 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regresijas standartkļūda | 1,2355 | F-stat. F (1, 9) | 10,1340 | [0,011] |
| Vidējais atkarīgais mainīgais | 0,53688 | Atkarīgā mainīgā standartnovirze | | 1,7089 |
| Atlikuma kvadrātu summa | 13,7371 | Ticamības logaritms | | –16,8304 |
| Ekeika inform. kritērijs (AIC) | –18,8304 | Švarca-Bajesjana kritērijs | | –19,2283 |
| Durbina-Vatsona statist. tests | 1,8219 | | | |

Determinācijas koeficients (R2)

0,52963

Pielāgotais R2

0,47737

Regresijas standartkļūda

1,2355

F-stat. F (1, 9)

10,1340

[0,011]

Vidējais atkarīgais mainīgais

0,53688

Atkarīgā mainīgā standartnovirze

1,7089

Atlikuma kvadrātu summa

13,7371

Ticamības logaritms

–16,8304

Ekeika inform. kritērijs (AIC)

–18,8304

Švarca-Bajesjana kritērijs

–19,2283

Durbina-Vatsona statist. tests

1,8219

Image

---

IV PIELIKUMS

HERMIN simulācijas un bezdarbs

| 1. | HERMIN modeli piemēroja, balstoties uz pieņemto “vidējo” hipotēzi (“vidēja–vidēja”) par ietekmi uz piedāvājumu vai elastību saistībā ar cilvēku kapitālu un infrastruktūru. Rezultātu noturīgumu pārbaudīja ar jutīguma analīzi, pamatojoties uz vēl divām šādām hipotēzēm:







  “nulle–nulle” ietekme | : | — | neliela neoklasiska ietekme (saistībā ar izmaiņām relatīvajās cenās), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

HERMIN modeli piemēroja, balstoties uz pieņemto “vidējo” hipotēzi (“vidēja–vidēja”) par ietekmi uz piedāvājumu vai elastību saistībā ar cilvēku kapitālu un infrastruktūru. Rezultātu noturīgumu pārbaudīja ar jutīguma analīzi, pamatojoties uz vēl divām šādām hipotēzēm:

“nulle–nulle” ietekme

:

—

neliela neoklasiska ietekme (saistībā ar izmaiņām relatīvajās cenās),

| — | nav ietekmes uz piedāvājumu (saistībā ar uzlabojumiem infrastruktūrā un cilvēku kapitālā) vai arī ražošanas iznākuma un produktivitātes koeficientu maza elastība saistībā ar infrastruktūru un cilvēku kapitālu; |
| --- | --- |

—

nav ietekmes uz piedāvājumu (saistībā ar uzlabojumiem infrastruktūrā un cilvēku kapitālā) vai arī ražošanas iznākuma un produktivitātes koeficientu maza elastība saistībā ar infrastruktūru un cilvēku kapitālu;

“augsta–augsta” ietekme

:

| — | lielāka ietekme uz piedāvājumu (attiecībā uz infrastruktūru un cilvēku kapitālu), un tie saglabājas pēc Kopienas atbalsta sistēmas darbības beigām. |
| --- | --- |

—

lielāka ietekme uz piedāvājumu (attiecībā uz infrastruktūru un cilvēku kapitālu), un tie saglabājas pēc Kopienas atbalsta sistēmas darbības beigām.

| 2. | Attiecībā uz bezdarbu HERMIN simulāciju rezultātā Austrumvācijai, Spānijai, Grieķijai, Īrijai un Portugālei ir izmaiņas bezdarba līmenī, kas mainās atbilstīgi šīm trim piemērotajām ietekmes hipotēzēm. Lai labāk novērtētu rezultātu pareizību, Palāta konvertēja kritumu (vai pieaugumu) bezdarba līmenī jaunradītās darba vietās (vai zaudētās darba vietās). Šīs konvertācijas rezultāti ir parādīti 1. tabulā. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz bezdarbu HERMIN simulāciju rezultātā Austrumvācijai, Spānijai, Grieķijai, Īrijai un Portugālei ir izmaiņas bezdarba līmenī, kas mainās atbilstīgi šīm trim piemērotajām ietekmes hipotēzēm. Lai labāk novērtētu rezultātu pareizību, Palāta konvertēja kritumu (vai pieaugumu) bezdarba līmenī jaunradītās darba vietās (vai zaudētās darba vietās). Šīs konvertācijas rezultāti ir parādīti 1. tabulā.

1. tabula

HERMIN simulācijas

| | Jaunradītās darba vietas |
| --- | --- |
| “nulle–nulle” hipotēze | “vidēja–vidēja” hipotēze | “augsta–augsta” hipotēze |
| Austrumvācija | 822 308 | 729 923 | 635 755 |
| Spānija | 1 051 135 | 241 789 | – 806 026 |
| Grieķija | 303 034 | 190 825 | 65 969 |
| Īrija | 86 679 | 64 621 | 36 335 |
| Portugāle | 497 445 | 250 502 | – 253 299 |

Jaunradītās darba vietas

“nulle–nulle” hipotēze

“vidēja–vidēja” hipotēze

“augsta–augsta” hipotēze

Austrumvācija

822 308

729 923

635 755

Spānija

1 051 135

241 789

– 806 026

Grieķija

303 034

190 825

65 969

Īrija

86 679

64 621

36 335

Portugāle

497 445

250 502

– 253 299

| 3. | Rezultātu ticamība jāvērtē, ņemot vērā turpmāk minētos apsvērumus:






  a) | Vācijas jaunajās zemēs, lai gan ar augšupējo metodi iegūtie dati vēl nav pilnīgi, var secināt, ka dati par jaunajām darba vietām, kas iegūti, izmantojot HERMIN, visās hipotēzēs, šķiet, pārsniedz projektu tiešas uzraudzības rezultātā iegūtos datus (aptuveni 500 000 radītas vai saglabātas darba vietas) (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Rezultātu ticamība jāvērtē, ņemot vērā turpmāk minētos apsvērumus:

a)

Vācijas jaunajās zemēs, lai gan ar augšupējo metodi iegūtie dati vēl nav pilnīgi, var secināt, ka dati par jaunajām darba vietām, kas iegūti, izmantojot HERMIN, visās hipotēzēs, šķiet, pārsniedz projektu tiešas uzraudzības rezultātā iegūtos datus (aptuveni 500 000 radītas vai saglabātas darba vietas) (1);

| b) | Īrijas gadījumā salīdzinājums ar pārējiem datiem norāda uz to, ka neto rezultāts 64 621, ko attiecina uz Kopienas atbalsta sistēmu, ir samērā nenovērtēts, salīdzinot ar citiem pierādījumiem. Uzraudzības dati norāda uz to, ka darbības programma rūpniecībai radīja ap 212 000 bruto un 90 000 neto darba vietu. Turklāt darba vietu kopējais skaits visā tautsaimniecībā palielinājās par 395 075 (2). Vērtētāji arī norādīja, ka ir svarīgi aplūkot jautājumu ārpus Kopienas atbalsta sistēmas, lai ņemtu vērā tādus politikas elementus kā atvieglojumi tiešām ārvalstu investīcijām un politiskos centienus ierobežot algu inflāciju, kas pavada Kopienas atbalsta sistēmu. Citiem vārdiem sakot, šis modelis neņem vērā šos elementus, un tas palielina ietekmi, ko saista ar Kopienas atbalsta sistēmu; |
| --- | --- |

b)

Īrijas gadījumā salīdzinājums ar pārējiem datiem norāda uz to, ka neto rezultāts 64 621, ko attiecina uz Kopienas atbalsta sistēmu, ir samērā nenovērtēts, salīdzinot ar citiem pierādījumiem. Uzraudzības dati norāda uz to, ka darbības programma rūpniecībai radīja ap 212 000 bruto un 90 000 neto darba vietu. Turklāt darba vietu kopējais skaits visā tautsaimniecībā palielinājās par 395 075 (2). Vērtētāji arī norādīja, ka ir svarīgi aplūkot jautājumu ārpus Kopienas atbalsta sistēmas, lai ņemtu vērā tādus politikas elementus kā atvieglojumi tiešām ārvalstu investīcijām un politiskos centienus ierobežot algu inflāciju, kas pavada Kopienas atbalsta sistēmu. Citiem vārdiem sakot, šis modelis neņem vērā šos elementus, un tas palielina ietekmi, ko saista ar Kopienas atbalsta sistēmu;

| c) | Spānijā Kopienas atbalsta sistēma 1. mērķim, kas ir vislielākā no Kopienas atbalsta sistēmām, piemērojot vidējas ietekmes hipotēzi, ir krietni mazāk veiksmīga nekā Kopienas atbalsta sistēma 1. mērķim Vācijas jaunajās zemēs saistībā ar darba vietu izveidi, un pārspēj pēdējo minēto šajā jomā tikai tad, ja pieņem, ka dominē ietekme uz pieprasījumu. Tomēr, pieņemot šo hipotēzi, Kopienas atbalsta sistēmas 1. mērķa rezultātā no 1994. līdz 1999. gadam radīto darba vietu skaits neto būtu aptuveni 40 % nodarbinātības līmeņa pieauguma Spānijā no 1995. līdz 2000. gadam, kas šķiet diezgan optimistiski; |
| --- | --- |

c)

Spānijā Kopienas atbalsta sistēma 1. mērķim, kas ir vislielākā no Kopienas atbalsta sistēmām, piemērojot vidējas ietekmes hipotēzi, ir krietni mazāk veiksmīga nekā Kopienas atbalsta sistēma 1. mērķim Vācijas jaunajās zemēs saistībā ar darba vietu izveidi, un pārspēj pēdējo minēto šajā jomā tikai tad, ja pieņem, ka dominē ietekme uz pieprasījumu. Tomēr, pieņemot šo hipotēzi, Kopienas atbalsta sistēmas 1. mērķa rezultātā no 1994. līdz 1999. gadam radīto darba vietu skaits neto būtu aptuveni 40 % nodarbinātības līmeņa pieauguma Spānijā no 1995. līdz 2000. gadam, kas šķiet diezgan optimistiski;

| d) | ja Portugālei piemēro vidējas ietekmes hipotēzi un hipotēzi par dominējošo ietekmi uz pieprasījumu, tad radīto darba vietu neto skaita aplēses ir krietni lielākas nekā aplēses, ko veikušas valsts iestādes (3). Tomēr šis jautājums nav apskatīts; |
| --- | --- |

d)

ja Portugālei piemēro vidējas ietekmes hipotēzi un hipotēzi par dominējošo ietekmi uz pieprasījumu, tad radīto darba vietu neto skaita aplēses ir krietni lielākas nekā aplēses, ko veikušas valsts iestādes (3). Tomēr šis jautājums nav apskatīts;

| e) | tas pats attiecas uz Grieķiju, kur valsts iestādes veiktās aplēses par jauno darba vietu skaitu neto ievērojami pārsniedz aplēses, kas iegūtas no HERMIN modeļa (piemērojot visas hipotēzes) saistībā ar bezdarba mazināšanos. Saskaņā ar valsts ziņojumu Kopienas atbalsta sistēma ir devusi ieguldījumu ikgadējā nodarbinātības līmeņa neto pieaugumā par 1,7 % no darbaspēka (4), kas savukārt nozīmē to, ka no 1994. līdz 1999. gadam neto tika radītas vairāk nekā 400 000 darba vietas; |
| --- | --- |

e)

tas pats attiecas uz Grieķiju, kur valsts iestādes veiktās aplēses par jauno darba vietu skaitu neto ievērojami pārsniedz aplēses, kas iegūtas no HERMIN modeļa (piemērojot visas hipotēzes) saistībā ar bezdarba mazināšanos. Saskaņā ar valsts ziņojumu Kopienas atbalsta sistēma ir devusi ieguldījumu ikgadējā nodarbinātības līmeņa neto pieaugumā par 1,7 % no darbaspēka (4), kas savukārt nozīmē to, ka no 1994. līdz 1999. gadam neto tika radītas vairāk nekā 400 000 darba vietas;

| f) | Spānijas un Portugāles dati par zaudētām darba vietām saistībā ar “lielas–lielas” ietekmes hipotēzi un Kopienas atbalsta sistēmu nešķiet ticami. |
| --- | --- |

f)

Spānijas un Portugāles dati par zaudētām darba vietām saistībā ar “lielas–lielas” ietekmes hipotēzi un Kopienas atbalsta sistēmu nešķiet ticami.

---

(1)  Vērtēšanas ziņojums par Vāciju (1. mērķis), (42., 48., 70., 72., 85., 86. lpp.).

(2)  Vērtēšanas ziņojums par Īriju (61., 92. lpp.).

(3)  Prognožu un plānošanas nodaļa.

(4)  Valsts ziņojums, 210. lpp.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| VI. | Komisija pilnībā apzinās pētījuma ierobežojumus, jo trūkst datu, taču tā rīkosies, lai uzlabotu turpmāko ex post novērtējumu iespējas. |
| --- | --- |

VI.

Komisija pilnībā apzinās pētījuma ierobežojumus, jo trūkst datu, taču tā rīkosies, lai uzlabotu turpmāko ex post novērtējumu iespējas.

| VII. | Lai arī nācās saskarties ar grūtībām, novērtējuma secinājumiem tika izmantota vairāku veidu informācija (dalībvalstu starpposma un beigu novērtējuma ziņojumi, intervijas, dalībvalstu semināri un gadījumu izpēte). |
| --- | --- |

VII.

Lai arī nācās saskarties ar grūtībām, novērtējuma secinājumiem tika izmantota vairāku veidu informācija (dalībvalstu starpposma un beigu novērtējuma ziņojumi, intervijas, dalībvalstu semināri un gadījumu izpēte).

| VIII. | Komisija uzskata, ka uzdevuma apraksts bija mērķim atbilstošs, bet novērtēšana saskārās ar grūtībām, jo īpaši attiecībā uz datu pieejamību. Komisija ņēma vērā paveiktā darba pozitīvos un negatīvos aspektus.
  Tomēr Komisija atzīst, ka iepriekšēja analīze ļautu identificēt dažas informācijas iegūšanas grūtības, kuras minējusi Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija uzskata, ka uzdevuma apraksts bija mērķim atbilstošs, bet novērtēšana saskārās ar grūtībām, jo īpaši attiecībā uz datu pieejamību. Komisija ņēma vērā paveiktā darba pozitīvos un negatīvos aspektus.

Tomēr Komisija atzīst, ka iepriekšēja analīze ļautu identificēt dažas informācijas iegūšanas grūtības, kuras minējusi Revīzijas palāta.

| X. | Lai arī nācās saskarties ar grūtībām, novērtējuma rezultāti, kā tas paredzēts starpposma pārbaudē, bija ņemti vērā. |
| --- | --- |

X.

Lai arī nācās saskarties ar grūtībām, novērtējuma rezultāti, kā tas paredzēts starpposma pārbaudē, bija ņemti vērā.

| XI. | Komisija uzskata, ka turpmākajos ex post novērtējumos vairāk uzmanības jāpievērš datu un resursu ierobežojumiem un tie pilnībā jāņem vērā.
  Komisija uzskata, ka makroekonomiskie modeļi ir atbilstošs instruments liela apjoma intervences ekonomiskās ietekmes mērīšanai. Attiecīgajām valstīm izveidotajos HERMIN modeļos, cik vien tas ir iespējams, ņemti vērā valstu tautsaimniecību, kas saņem struktūrfondu līdzekļus, raksturīgās īpašības. Tomēr, kā jebkuram novērtējuma instrumentam, ir iespējami turpmāki uzlabojumi ierobežojumu samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz “mikro” datiem.
  Komisija piekrīt, ka ex post novērtējumos pilnībā jāņem vērā esošie tematiskie pētījumi.
  Turpmākajos novērtējumos jāiekļauj mazāk vērtējumu jautājumu. Tas dos iespēju padziļināt analīzi noteiktās jomās un atvieglos Komisijai uzraudzību. |
| --- | --- |

XI.

Komisija uzskata, ka turpmākajos ex post novērtējumos vairāk uzmanības jāpievērš datu un resursu ierobežojumiem un tie pilnībā jāņem vērā.

Komisija uzskata, ka makroekonomiskie modeļi ir atbilstošs instruments liela apjoma intervences ekonomiskās ietekmes mērīšanai. Attiecīgajām valstīm izveidotajos HERMIN modeļos, cik vien tas ir iespējams, ņemti vērā valstu tautsaimniecību, kas saņem struktūrfondu līdzekļus, raksturīgās īpašības. Tomēr, kā jebkuram novērtējuma instrumentam, ir iespējami turpmāki uzlabojumi ierobežojumu samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz “mikro” datiem.

Komisija piekrīt, ka ex post novērtējumos pilnībā jāņem vērā esošie tematiskie pētījumi.

Turpmākajos novērtējumos jāiekļauj mazāk vērtējumu jautājumu. Tas dos iespēju padziļināt analīzi noteiktās jomās un atvieglos Komisijai uzraudzību.

IEVADS

| 1. | Jau agrāk Revīzijas palāta ir izteikusi apsvērumus gan par novērtējumu vispār, gan konkrēti par ex post novērtējumu, proti, Īpašajā ziņojumā Nr. 15/1998 par Struktūrfondu intervenci 1989.–1993. gadam un 1994.–1999. gadam un Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2003 par atbalsta īstenošanas plānošanu laikam no 2000. līdz 2006. gadam, struktūrfondu satvaros. Šajā agrākajā darbā Palāta apzināja īpašus šādu novērtējumu ierobežojumus un nonāca pie kopējā apmierinošā novērtējuma, tajā pat laikā norādot uz aspektiem, kuri jāuzlabo. Komisija apsveic Palātas konstruktīvo kritiku šajā jautājumā. |
| --- | --- |

1.

Jau agrāk Revīzijas palāta ir izteikusi apsvērumus gan par novērtējumu vispār, gan konkrēti par ex post novērtējumu, proti, Īpašajā ziņojumā Nr. 15/1998 par Struktūrfondu intervenci 1989.–1993. gadam un 1994.–1999. gadam un Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2003 par atbalsta īstenošanas plānošanu laikam no 2000. līdz 2006. gadam, struktūrfondu satvaros. Šajā agrākajā darbā Palāta apzināja īpašus šādu novērtējumu ierobežojumus un nonāca pie kopējā apmierinošā novērtējuma, tajā pat laikā norādot uz aspektiem, kuri jāuzlabo. Komisija apsveic Palātas konstruktīvo kritiku šajā jautājumā.

| 4. | Turpmākajiem ex post novērtējumiem Komisija pārskatīs novērtējuma procesa organizāciju, jo īpaši attiecībā uz datu vākšanu un sagatavošanu kopsavilkuma ziņojumam.
  Eiropas Sociālais fonds ex post novērtējumiem izmantoja dalībvalstu sagatavotos novērtējumus gan 1994.–1999. gada plānošanas perioda starpposmā, gan tā noslēgumā. |
| --- | --- |

4.

Turpmākajiem ex post novērtējumiem Komisija pārskatīs novērtējuma procesa organizāciju, jo īpaši attiecībā uz datu vākšanu un sagatavošanu kopsavilkuma ziņojumam.

Eiropas Sociālais fonds ex post novērtējumiem izmantoja dalībvalstu sagatavotos novērtējumus gan 1994.–1999. gada plānošanas perioda starpposmā, gan tā noslēgumā.

REĢIONĀLĀS POLITIKAS ĢD VEIKTAIS 1. MĒRĶA EX POST NOVĒRTĒJUMS

| 15. 1. izcēlums | Ex post novērtējums nav Komisijas oficiāls ziņojums. Tomēr Komisija atbalsta ziņojuma kopējos secinājumus, kurus apstiprina Komisijas Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

15. 1. izcēlums

Ex post novērtējums nav Komisijas oficiāls ziņojums. Tomēr Komisija atbalsta ziņojuma kopējos secinājumus, kurus apstiprina Komisijas Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju.

| 16. | Palāta atzīst, ka, veicot ex post novērtējumu, nākas saskarties ar dažām problēmām, proti, ar kvantitatīvu datu trūkumu. Komisija piekrīt, ka ir daudz iespēju turpmākos ex post novērtējumus sagatavot labāk. Tādēļ arī Komisija ir nolēmusi uzsākt ar dalībvalstīm un akadēmiskajām aprindām plašākas diskusijas par metodoloģiju pirms ex post novērtējumu nākamā posma. Būtiska problēma, kas jāatrisina, proti, vai nebūtu labāk koncentrēties uz dažiem, toties būtiskiem attiecīgā novērtējuma jautājumiem. Tādā gadījumā novērtējuma process būtu mazākā mērā atkarīgs no pieejamo datu ierobežojumiem. |
| --- | --- |

16.

Palāta atzīst, ka, veicot ex post novērtējumu, nākas saskarties ar dažām problēmām, proti, ar kvantitatīvu datu trūkumu. Komisija piekrīt, ka ir daudz iespēju turpmākos ex post novērtējumus sagatavot labāk. Tādēļ arī Komisija ir nolēmusi uzsākt ar dalībvalstīm un akadēmiskajām aprindām plašākas diskusijas par metodoloģiju pirms ex post novērtējumu nākamā posma. Būtiska problēma, kas jāatrisina, proti, vai nebūtu labāk koncentrēties uz dažiem, toties būtiskiem attiecīgā novērtējuma jautājumiem. Tādā gadījumā novērtējuma process būtu mazākā mērā atkarīgs no pieejamo datu ierobežojumiem.

| 17. | Lai arī konverģences līmenis dažādos reģionos ir atšķirīgs, pieaugums 1. mērķa reģionos vērojams, pateicoties ne tikai nodarbinātības, bet arī būtiskam produktivitātes pieaugumam. Saskaņā ar citiem empīriskiem pētījumiem produktivitāte ir galvenais faktors, kas nosaka pieauguma rādītāju, kas ir ilgtspējīgs ilgākā laika posmā (izņemot pastāvīgu imigrantu pieplūduma gadījumus). |
| --- | --- |

17.

Lai arī konverģences līmenis dažādos reģionos ir atšķirīgs, pieaugums 1. mērķa reģionos vērojams, pateicoties ne tikai nodarbinātības, bet arī būtiskam produktivitātes pieaugumam. Saskaņā ar citiem empīriskiem pētījumiem produktivitāte ir galvenais faktors, kas nosaka pieauguma rādītāju, kas ir ilgtspējīgs ilgākā laika posmā (izņemot pastāvīgu imigrantu pieplūduma gadījumus).

| 18. | Komisija labprāt pieņem Palātas veikto regresijas analīzi. Tomēr šī analīze ir balstīta tikai uz vienu paskaidrojošo mainīgo. Lai rezultāti saglabātu objektivitāti, vajadzēja veikt pārējo paskaidrojošo mainīgo kontroles analīzi. |
| --- | --- |

18.

Komisija labprāt pieņem Palātas veikto regresijas analīzi. Tomēr šī analīze ir balstīta tikai uz vienu paskaidrojošo mainīgo. Lai rezultāti saglabātu objektivitāti, vajadzēja veikt pārējo paskaidrojošo mainīgo kontroles analīzi.

| 19. | Citi Komisijas pētījumi, piemēram, 3. Kohēzijas ziņojums, liek izdarīt no Kopsavilkuma ziņojuma atšķirīgus secinājumus. Stāvoklis nav viendabīgs, dažās dalībvalstīs galvenais izaugsmes faktors ir nodarbinātības pieaugums, citās valstīs tas ir produktivitātes pieaugums (skatīt 3. Kohēzijas ziņojumu, 3.–4. lpp.). |
| --- | --- |

19.

Citi Komisijas pētījumi, piemēram, 3. Kohēzijas ziņojums, liek izdarīt no Kopsavilkuma ziņojuma atšķirīgus secinājumus. Stāvoklis nav viendabīgs, dažās dalībvalstīs galvenais izaugsmes faktors ir nodarbinātības pieaugums, citās valstīs tas ir produktivitātes pieaugums (skatīt 3. Kohēzijas ziņojumu, 3.–4. lpp.).

| 20. | Komisija piekrīt, ka pieejamos datus par līdzdalības rādītājiem, iekšzemes kopproduktu (IKP) un produktivitāti novērtētājs varēja izmantot labāk. Taču šie rādītāji izmantoti arī citos pētījumos. |
| --- | --- |

20.

Komisija piekrīt, ka pieejamos datus par līdzdalības rādītājiem, iekšzemes kopproduktu (IKP) un produktivitāti novērtētājs varēja izmantot labāk. Taču šie rādītāji izmantoti arī citos pētījumos.

| 21. | Datus par plānotajiem un faktiskajiem izdevumiem nevar uzrādīt dalījumā pa reģioniem, jo liela daļa atbalsta tiek sniegta ar valsts programmām, piemēram, transporta, pētniecības, valsts atbalsta vai cilvēkresursu jomā, un dalībvalstis neveido statistiku pat to, kā līdzekļi tiek piešķirti atsevišķiem reģioniem. Tādēļ regresija var attiekties uz izdevumiem ES līmenī. Tā bija šīs novērtējuma daļas iekšējais ierobežojums. |
| --- | --- |

21.

Datus par plānotajiem un faktiskajiem izdevumiem nevar uzrādīt dalījumā pa reģioniem, jo liela daļa atbalsta tiek sniegta ar valsts programmām, piemēram, transporta, pētniecības, valsts atbalsta vai cilvēkresursu jomā, un dalībvalstis neveido statistiku pat to, kā līdzekļi tiek piešķirti atsevišķiem reģioniem. Tādēļ regresija var attiekties uz izdevumiem ES līmenī. Tā bija šīs novērtējuma daļas iekšējais ierobežojums.

| 23. | Komisija 3. Kohēzijas ziņojumā (147. lpp.) norādīja, ka pastāv saistība starp piešķirtā strukturālā atbalsta apjomu un IKP patieso izaugsmi 1. mērķa reģionos. |
| --- | --- |

23.

Komisija 3. Kohēzijas ziņojumā (147. lpp.) norādīja, ka pastāv saistība starp piešķirtā strukturālā atbalsta apjomu un IKP patieso izaugsmi 1. mērķa reģionos.

| 24. | Kā jau iepriekš norādīts, novērtējuma sagatavošanā nācās saskarties ar vairākiem datu ierobežojumiem, piemēram, attiecībā uz valstu datiem par valsts un privātajiem līdzfinansētajiem izdevumiem. Uzrādītie dati bija galvenokārt balstīti uz novērtējuma procedūrām, kas dažos gadījumos bija kļūdu vai neatbilstību iemesls. |
| --- | --- |

24.

Kā jau iepriekš norādīts, novērtējuma sagatavošanā nācās saskarties ar vairākiem datu ierobežojumiem, piemēram, attiecībā uz valstu datiem par valsts un privātajiem līdzfinansētajiem izdevumiem. Uzrādītie dati bija galvenokārt balstīti uz novērtējuma procedūrām, kas dažos gadījumos bija kļūdu vai neatbilstību iemesls.

| 26. | Privātā sektora līdzdalība galvenokārt ir atkarīga no valsts vispārējā un attiecīgā reģiona ekonomiskā stāvokļa. ES struktūrfondu līdzekļu izlietojuma efektivitāte dažādās valstīs būtiski atšķiras. |
| --- | --- |

26.

Privātā sektora līdzdalība galvenokārt ir atkarīga no valsts vispārējā un attiecīgā reģiona ekonomiskā stāvokļa. ES struktūrfondu līdzekļu izlietojuma efektivitāte dažādās valstīs būtiski atšķiras.

| 27. | Šo jautājumu izskatīšanu apgrūtināja neskaidrība par datiem attiecībā uz privāto sektoru. |
| --- | --- |

27.

Šo jautājumu izskatīšanu apgrūtināja neskaidrība par datiem attiecībā uz privāto sektoru.

| 28. | Tirgus nepilnības ir galvenais jautājums ex ante novērtējuma kontekstā. Lai arī tas ir minēts novērtētāja sastādītajā Metodoloģijas rokasgrāmatā, formāla un sīka piemērotības izpēte uzdevuma aprakstā nebija pieprasīta. |
| --- | --- |

28.

Tirgus nepilnības ir galvenais jautājums ex ante novērtējuma kontekstā. Lai arī tas ir minēts novērtētāja sastādītajā Metodoloģijas rokasgrāmatā, formāla un sīka piemērotības izpēte uzdevuma aprakstā nebija pieprasīta.

| 30. | Novērtētājiem savi spriedumi galvenokārt bija jābalsta uz dalībvalstīs pieejamo informāciju un datiem. Ja dati par, piemēram, dedveitu nebija pieejami, uzdevuma aprakstā nebija minēta prasība novērtētājiem pašiem vākt šādus datus, ņemot vērā novērtējumam paredzētos ierobežotos līdzekļus.
  Attiecībā uz jēdzienu par pievienoto vērtību Kopienas līmenī Komisija uzskata, ka jēdziena saturs atkarīgs no konteksta dažādās dalībvalstīs. Piemēram, plānošana var būt jaunums vienā dalībvalstī, turpretim citā tas nav jaunums. Šķiet, ka kvalitatīvs vērtējums šajos apstākļos ir vispiemērotākais. |
| --- | --- |

30.

Novērtētājiem savi spriedumi galvenokārt bija jābalsta uz dalībvalstīs pieejamo informāciju un datiem. Ja dati par, piemēram, dedveitu nebija pieejami, uzdevuma aprakstā nebija minēta prasība novērtētājiem pašiem vākt šādus datus, ņemot vērā novērtējumam paredzētos ierobežotos līdzekļus.

Attiecībā uz jēdzienu par pievienoto vērtību Kopienas līmenī Komisija uzskata, ka jēdziena saturs atkarīgs no konteksta dažādās dalībvalstīs. Piemēram, plānošana var būt jaunums vienā dalībvalstī, turpretim citā tas nav jaunums. Šķiet, ka kvalitatīvs vērtējums šajos apstākļos ir vispiemērotākais.

| 31. | Ierobežojumi galvenokārt pastāv dēļ datu un budžeta ierobežojumiem. Lai arī citu tematisko pētījumu rezultāti varētu dot secinājumiem papildu svaru, ex post novērtējums bija acīmredzami plašāks. |
| --- | --- |

31.

Ierobežojumi galvenokārt pastāv dēļ datu un budžeta ierobežojumiem. Lai arī citu tematisko pētījumu rezultāti varētu dot secinājumiem papildu svaru, ex post novērtējums bija acīmredzami plašāks.

| 32. | Abiem novērtējumiem ir atšķirīga darbības un piemērošanas joma. Piemēram, tematiskais novērtējums par transportu arī ir balstīts uz Kohēzijas fondu un pārklāj visus uzdevumus. |
| --- | --- |

32.

Abiem novērtējumiem ir atšķirīga darbības un piemērošanas joma. Piemēram, tematiskais novērtējums par transportu arī ir balstīts uz Kohēzijas fondu un pārklāj visus uzdevumus.

| 33. | Zināms, ka novērtēt Struktūrfondu intervences ietekmi uz nodarbinātību ir ļoti grūti un atkarībā no izmantotās metodoloģijas rezultāti var būt atšķirīgi. Tādēļ šos rezultātus vajadzētu interpretēt piesardzīgi. Komisija turpina metodoloģisko darbu, lai labāk novērtētu nodarbinātības ietekmi un tādējādi palielinātu rezultātu atbilstību. |
| --- | --- |

33.

Zināms, ka novērtēt Struktūrfondu intervences ietekmi uz nodarbinātību ir ļoti grūti un atkarībā no izmantotās metodoloģijas rezultāti var būt atšķirīgi. Tādēļ šos rezultātus vajadzētu interpretēt piesardzīgi. Komisija turpina metodoloģisko darbu, lai labāk novērtētu nodarbinātības ietekmi un tādējādi palielinātu rezultātu atbilstību.

| 34. | Metodes, kas tiek izmantotas, lai Kopsavilkuma ziņojumā un Tematiskajā novērtējuma ziņojumā novērtētu nodarbinātības ietekmi, nav salīdzināmas. HERMIN modeļa pamatā ir pārbaudīti pieņēmumi, tas arī ļauj izvērtēt piedāvājuma puses ietekmi, kas saistīta ar ieguldījumiem materiālajā un cilvēkkapitālā, turpretim transporta analīzē tiek novērtēta tiešā un netiešā īslaicīgā ietekme. |
| --- | --- |

34.

Metodes, kas tiek izmantotas, lai Kopsavilkuma ziņojumā un Tematiskajā novērtējuma ziņojumā novērtētu nodarbinātības ietekmi, nav salīdzināmas. HERMIN modeļa pamatā ir pārbaudīti pieņēmumi, tas arī ļauj izvērtēt piedāvājuma puses ietekmi, kas saistīta ar ieguldījumiem materiālajā un cilvēkkapitālā, turpretim transporta analīzē tiek novērtēta tiešā un netiešā īslaicīgā ietekme.

| 35.–36. | Kā jau iepriekš norādīts, Struktūrfondu intervences ietekmi uz nodarbinātību novērtēt ir ļoti grūti, un atkarībā no izmantotās metodoloģijas rezultāti var būt atšķirīgi. Tematiskajā pētījumā par MVU veikta dziļāka analīze par MVU intervenci un citām intervencēm ārpus 1. mērķa reģioniem. |
| --- | --- |

35.–36.

Kā jau iepriekš norādīts, Struktūrfondu intervences ietekmi uz nodarbinātību novērtēt ir ļoti grūti, un atkarībā no izmantotās metodoloģijas rezultāti var būt atšķirīgi. Tematiskajā pētījumā par MVU veikta dziļāka analīze par MVU intervenci un citām intervencēm ārpus 1. mērķa reģioniem.

| 37. | Dalībvalstu uzraudzības dati bija nepieciešamais ieguldījums pētījumā. Ņemot vērā laika un budžeta ierobežojumus, nebija iespējams izvairīties no nepilnībām un trūkumiem datos. |
| --- | --- |

37.

Dalībvalstu uzraudzības dati bija nepieciešamais ieguldījums pētījumā. Ņemot vērā laika un budžeta ierobežojumus, nebija iespējams izvairīties no nepilnībām un trūkumiem datos.

| 38. | Ņemot vēra novērtējuma plašo tvērumu, nebija iespējams visus jautājumus sīki izskatīt, veicot ad hoc pētījumus vai citus praktiskos darbus. |
| --- | --- |

38.

Ņemot vēra novērtējuma plašo tvērumu, nebija iespējams visus jautājumus sīki izskatīt, veicot ad hoc pētījumus vai citus praktiskos darbus.

| 39. | Komisija piekrīt, ka novērtējumos kā analīzes izejas punkts jāizmanto esošie pētījumi un literatūra. Taču ir veikti tematiskie pētījumi citā kontekstā, proti, sagatavojot 2000.–2006. gada programmas, kamēr ex post novērtējumu sagatavoja vēlāk. |
| --- | --- |

39.

Komisija piekrīt, ka novērtējumos kā analīzes izejas punkts jāizmanto esošie pētījumi un literatūra. Taču ir veikti tematiskie pētījumi citā kontekstā, proti, sagatavojot 2000.–2006. gada programmas, kamēr ex post novērtējumu sagatavoja vēlāk.

| 40. | Lai izmantotu formālās kvantitatīvās metodes, nepieciešami uzticami un pietiekami dati no dalībvalstīm. Kā Palāta norāda, šādi dati bieži pietrūka 1994.–1999. gada plānošanas posmā. |
| --- | --- |

40.

Lai izmantotu formālās kvantitatīvās metodes, nepieciešami uzticami un pietiekami dati no dalībvalstīm. Kā Palāta norāda, šādi dati bieži pietrūka 1994.–1999. gada plānošanas posmā.

| 41. | Uzdevuma aprakstā noteiktais mērķis šai jomai bija samērā ierobežots. |
| --- | --- |

41.

Uzdevuma aprakstā noteiktais mērķis šai jomai bija samērā ierobežots.

| 42. | Neskatoties uz grūtībām, ar kurām nācās saskarties, iegūstot datus, tālab, ka dažādi būvniecības darbi bija savstarpēji saistīti, novērtētāji mēģināja dažās jomās noteikt salīdzināmas vienību izmaksas, piemēram, ceļu būvei, vides aizsardzības projektiem un rūpnieciskos projektos radītajām darba vietām. |
| --- | --- |

42.

Neskatoties uz grūtībām, ar kurām nācās saskarties, iegūstot datus, tālab, ka dažādi būvniecības darbi bija savstarpēji saistīti, novērtētāji mēģināja dažās jomās noteikt salīdzināmas vienību izmaksas, piemēram, ceļu būvei, vides aizsardzības projektiem un rūpnieciskos projektos radītajām darba vietām.

| 43. | Komisija piekrīt, ka vēlama sīkāka analīze. Nākošais ex post novērtējums par Kohēzijas fondu sniedza tālāku ieskatu šajā jautājumā. Komisija 1998. gadā sagatavoja rokasgrāmatu “Infrastruktūras projektu izmaksu noteikšanas izpratne un monitorings – lietotāja rokasgrāmata”. |
| --- | --- |

43.

Komisija piekrīt, ka vēlama sīkāka analīze. Nākošais ex post novērtējums par Kohēzijas fondu sniedza tālāku ieskatu šajā jautājumā. Komisija 1998. gadā sagatavoja rokasgrāmatu “Infrastruktūras projektu izmaksu noteikšanas izpratne un monitorings – lietotāja rokasgrāmata”.

| 44. | No uzdevuma apraksta skaidri izriet, ka uzdevumi bija sevišķi grūti un tādēļ bija iespējams iegūt tikai daļējus secinājumus. Uzdevuma aprakstā nebija prasīts sniegt valsts un privāto struktūru partnerības un konkursu procedūru novērtējumu. Valsts un privāto struktūru partnerības jautājums ir analizēts Kohēzijas fonda ex post novērtējumā. |
| --- | --- |

44.

No uzdevuma apraksta skaidri izriet, ka uzdevumi bija sevišķi grūti un tādēļ bija iespējams iegūt tikai daļējus secinājumus. Uzdevuma aprakstā nebija prasīts sniegt valsts un privāto struktūru partnerības un konkursu procedūru novērtējumu. Valsts un privāto struktūru partnerības jautājums ir analizēts Kohēzijas fonda ex post novērtējumā.

| 46. | Novērtētājs izslēdza privātā sektora līdzfinansējumu no makroekonomiskā modeļa, jo šā modeļa mērķis ir skaitliski parādīt kopējo ES un valsts līdzfinansēto izdevumu ietekmi uz tautsaimniecību, tajā skaitā arī privāto ieguldījumu ietekmi. Privātā sektora ieguldījumus uztver kā rezultātu, nevis kā atsevišķu ieguldījumu politikā. Komisija atsaucas uz savām atbildēm 24.–27. punktā. Komisija piekrīt Palātas bažām par grūtībām definēt ārējo ietekmi. Parametri izvelēti, balstoties uz starptautiskiem pētījumiem, no kuriem var izsecināt elastības vērtības apjomu. Laikā, kad pētījums veikts, nebija patiesas alternatīvas veikt ietekmes analīzi. |
| --- | --- |

46.

Novērtētājs izslēdza privātā sektora līdzfinansējumu no makroekonomiskā modeļa, jo šā modeļa mērķis ir skaitliski parādīt kopējo ES un valsts līdzfinansēto izdevumu ietekmi uz tautsaimniecību, tajā skaitā arī privāto ieguldījumu ietekmi. Privātā sektora ieguldījumus uztver kā rezultātu, nevis kā atsevišķu ieguldījumu politikā. Komisija atsaucas uz savām atbildēm 24.–27. punktā. Komisija piekrīt Palātas bažām par grūtībām definēt ārējo ietekmi. Parametri izvelēti, balstoties uz starptautiskiem pētījumiem, no kuriem var izsecināt elastības vērtības apjomu. Laikā, kad pētījums veikts, nebija patiesas alternatīvas veikt ietekmes analīzi.

| 48. | Daži no palātas novērtējumiem 48. un 49. punktā tika izklāstīti Īpašā ziņojumā Nr. 7/2003 par atbalsta īstenošanas plānošanu 2000.–2006. gadam struktūrfondu satvaros. Komisija atsaucas uz atbildēm minētajā ziņojumā.
  Palātas ieteikto alternatīvu nebija iespējams izpildīt. “Mikro” datu vākšanas prasības nebija tādā mērā standartizētas, kas būtu nepieciešams šāda veida analīzei. Komisija piekrīt, ka turpmākiem makroekonomiskiem novērtējumiem vairāk jābalstās uz mikroekonomisko datu analīzi. |
| --- | --- |

48.

Daži no palātas novērtējumiem 48. un 49. punktā tika izklāstīti Īpašā ziņojumā Nr. 7/2003 par atbalsta īstenošanas plānošanu 2000.–2006. gadam struktūrfondu satvaros. Komisija atsaucas uz atbildēm minētajā ziņojumā.

Palātas ieteikto alternatīvu nebija iespējams izpildīt. “Mikro” datu vākšanas prasības nebija tādā mērā standartizētas, kas būtu nepieciešams šāda veida analīzei. Komisija piekrīt, ka turpmākiem makroekonomiskiem novērtējumiem vairāk jābalstās uz mikroekonomisko datu analīzi.

| 49. | a) | Novērtējuma sagatavošanas laikā šādi apsvērumi tika attiecināti uz HERMIN. Tomēr modeļa tālākā attīstībā lielāka uzmanība jāpievērš 1. mērķa reģiona tautsaimniecību pakalpojumu sektoram. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Novērtējuma sagatavošanas laikā šādi apsvērumi tika attiecināti uz HERMIN. Tomēr modeļa tālākā attīstībā lielāka uzmanība jāpievērš 1. mērķa reģiona tautsaimniecību pakalpojumu sektoram.

| b) | Modeļa struktūras nestabilitāte tiks rūpīgi pārbaudīta turpmākajā makroekonomiskajā darbā. |
| --- | --- |

b)

Modeļa struktūras nestabilitāte tiks rūpīgi pārbaudīta turpmākajā makroekonomiskajā darbā.

| c) | Komisija atzīst, ka modelēšana būtu precīzāka, ja būtu pieejami dati par faktiskajiem izdevumiem. Izmantotie dati par saistībām bija vienīgie pieejamie dati par visiem reģioniem novērtējuma tapšanas laikā. |
| --- | --- |

c)

Komisija atzīst, ka modelēšana būtu precīzāka, ja būtu pieejami dati par faktiskajiem izdevumiem. Izmantotie dati par saistībām bija vienīgie pieejamie dati par visiem reģioniem novērtējuma tapšanas laikā.

| e) | Elastības vērtības, kas saistītas ieguldījumiem materiālajā un cilvēkkapitālā, ko izmanto HERMIN modelī, ir balstītas uz plašiem akadēmiskiem pētījumiem. Modelī ņemti vērā dažādi scenāriji, kas balstīti uz augstām, vidējam un zemām vērtībām. No šīs jutības analīzes izriet vērtību virkne.
  Visi makroekonomiskie modeļi saskaras ar datu problēmām. Modelēšana balstījās uz labākajiem pieejamajiem datiem. Komisija piekrīt, ka ir nepieciešams papildu darbs, lai turpmāk uzlabotu modelī izmantotos elastības datus. |
| --- | --- |

e)

Elastības vērtības, kas saistītas ieguldījumiem materiālajā un cilvēkkapitālā, ko izmanto HERMIN modelī, ir balstītas uz plašiem akadēmiskiem pētījumiem. Modelī ņemti vērā dažādi scenāriji, kas balstīti uz augstām, vidējam un zemām vērtībām. No šīs jutības analīzes izriet vērtību virkne.

Visi makroekonomiskie modeļi saskaras ar datu problēmām. Modelēšana balstījās uz labākajiem pieejamajiem datiem. Komisija piekrīt, ka ir nepieciešams papildu darbs, lai turpmāk uzlabotu modelī izmantotos elastības datus.

| f) | HERMIN modelī scenārijs, kas ir pretējs tam, kas balstīts uz faktiem, tiek raksturots kā situācija, kurā trūkst Kopienas atbalsta sistēmas tā, lai būtu iespējams novērtēt novirzi attiecībā pret atskaites punktu. Tomēr var paredzēt citus scenārijus, piemēram, tikai struktūrfondus un kohēzijas fondus (bez valsts līdzfinansējuma). |
| --- | --- |

f)

HERMIN modelī scenārijs, kas ir pretējs tam, kas balstīts uz faktiem, tiek raksturots kā situācija, kurā trūkst Kopienas atbalsta sistēmas tā, lai būtu iespējams novērtēt novirzi attiecībā pret atskaites punktu. Tomēr var paredzēt citus scenārijus, piemēram, tikai struktūrfondus un kohēzijas fondus (bez valsts līdzfinansējuma).

| 50. | Pēc Komisijas domām, neskatoties uz trūkumiem, HERMIN tipa modeļi ir vērtīgi instrumenti, lai saprastu un mērītu kohēzijas politikas ietekmi. To apstiprina fakts, ka aizvien vairāk dalībvalstu šo modeli izmanto un nepastāv pārliecinošas alternatīvas. HERMIN modeli var uzlabot, un Komisija 2007.–2013. gada plānošanas posmā strādā pie tā attīstības. |
| --- | --- |

50.

Pēc Komisijas domām, neskatoties uz trūkumiem, HERMIN tipa modeļi ir vērtīgi instrumenti, lai saprastu un mērītu kohēzijas politikas ietekmi. To apstiprina fakts, ka aizvien vairāk dalībvalstu šo modeli izmanto un nepastāv pārliecinošas alternatīvas. HERMIN modeli var uzlabot, un Komisija 2007.–2013. gada plānošanas posmā strādā pie tā attīstības.

| 51. | Komisija uzskata, ka ir grūti noteikt lineāru saistību starp bezdarba samazinājumu vai pieaugumu un no jauna radīto vai zudušo darba vietu skaitu. Darba tirgus mehānismi ir sarežģītāki, un tie ir rūpīgi jāizpēta, pirms paust galīgos secinājumus. |
| --- | --- |

51.

Komisija uzskata, ka ir grūti noteikt lineāru saistību starp bezdarba samazinājumu vai pieaugumu un no jauna radīto vai zudušo darba vietu skaitu. Darba tirgus mehānismi ir sarežģītāki, un tie ir rūpīgi jāizpēta, pirms paust galīgos secinājumus.

| 52. | Jāatgādina, ka novērtējums bija atkarīgs no datu kvalitātes un dalībvalstu nospraustajiem mērķiem. Šādu datu trūkums daudzos gadījumos radīja grūtības izdarīt novērtējumu. |
| --- | --- |

52.

Jāatgādina, ka novērtējums bija atkarīgs no datu kvalitātes un dalībvalstu nospraustajiem mērķiem. Šādu datu trūkums daudzos gadījumos radīja grūtības izdarīt novērtējumu.

| 56. | Daļēji pretrunīgi vai atšķirīgi ieteikumi dažādos novērtējumos ar dažādiem jautājumiem un metodēm ir normāla un produktīva parādība ekonomiskos un socioloģiskos pētījumos. |
| --- | --- |

56.

Daļēji pretrunīgi vai atšķirīgi ieteikumi dažādos novērtējumos ar dažādiem jautājumiem un metodēm ir normāla un produktīva parādība ekonomiskos un socioloģiskos pētījumos.

| 57. | Ieteikums ex post novērtējumā, lai pievērstu uzmanību piemērotam, darboties spējīgam Uzraudzības komiteju dalībnieku skaitam, neatbilst ieteikumam nodrošināt dalībnieku skaita palielināšanu Tematiskajā novērtējumā. |
| --- | --- |

57.

Ieteikums ex post novērtējumā, lai pievērstu uzmanību piemērotam, darboties spējīgam Uzraudzības komiteju dalībnieku skaitam, neatbilst ieteikumam nodrošināt dalībnieku skaita palielināšanu Tematiskajā novērtējumā.

| 59. | Ex post novērtējums bija balstīts tikai uz daļējiem pētījumiem. Komisija piekrīt, ka pētījuma rezultāti attiecībā uz pārvaldības sistēmām bija pietiekami interesanti, lai tiem pievērstu lielāku uzmanību. Šā jautājuma īpašu novērtējumu Komisijas dienesti veica 2003. gadā (“Struktūrfondu īstenošanas metožu efektivitāte” –2003. gada decembris). |
| --- | --- |

59.

Ex post novērtējums bija balstīts tikai uz daļējiem pētījumiem. Komisija piekrīt, ka pētījuma rezultāti attiecībā uz pārvaldības sistēmām bija pietiekami interesanti, lai tiem pievērstu lielāku uzmanību. Šā jautājuma īpašu novērtējumu Komisijas dienesti veica 2003. gadā (“Struktūrfondu īstenošanas metožu efektivitāte” –2003. gada decembris).

| 60. | Tāpat kā citos Tematiskā novērtējuma pētījumos, bija ieviests partnerības princips, lai sniegtu informāciju par plānošanu 2000.–2006. gadam. Plānošana bija pabeigta līdz ex post novērtējumam. Tādēļ šīs tēmas plašāka apspriešana ex post novērtējumā, lai arī iespējams vēlama, nebija būtiska. |
| --- | --- |

60.

Tāpat kā citos Tematiskā novērtējuma pētījumos, bija ieviests partnerības princips, lai sniegtu informāciju par plānošanu 2000.–2006. gadam. Plānošana bija pabeigta līdz ex post novērtējumam. Tādēļ šīs tēmas plašāka apspriešana ex post novērtējumā, lai arī iespējams vēlama, nebija būtiska.

| 61. | Novērtējumam paredzētie uzdevumi un budžets bija ierobežoti.
  Palātas aktualizētos jautājumus aplūkoja 59. punktā minētajā pētījumā. Projektu atlases jautājums ir vēl viens no pārvaldības un kontroles sistēmu aspektiem, ko pārbauda revīzija, jo tie veido būtisku priekšnoteikumu pareizai finanšu vadībai.
  Komisija tiecas uzskatīt, ka nākošajos ex post novērtējumos jāaplūko mazāk jautājumu. |
| --- | --- |

61.

Novērtējumam paredzētie uzdevumi un budžets bija ierobežoti.

Palātas aktualizētos jautājumus aplūkoja 59. punktā minētajā pētījumā. Projektu atlases jautājums ir vēl viens no pārvaldības un kontroles sistēmu aspektiem, ko pārbauda revīzija, jo tie veido būtisku priekšnoteikumu pareizai finanšu vadībai.

Komisija tiecas uzskatīt, ka nākošajos ex post novērtējumos jāaplūko mazāk jautājumu.

| 62. | Komisija piekrīt, ka dalībvalstu struktūrfondu pārvaldības un kontroles sistēmās 1994.–1999. gadam bija vājās vietas. Taču šīs sistēmas perioda beigās uzlabojās līdz ar kontroles Regulas (EK) Nr. 2064/97 ieviešanu un šī uzlabošanās turpinājās 2000.–2006. gada periodā. |
| --- | --- |

62.

Komisija piekrīt, ka dalībvalstu struktūrfondu pārvaldības un kontroles sistēmās 1994.–1999. gadam bija vājās vietas. Taču šīs sistēmas perioda beigās uzlabojās līdz ar kontroles Regulas (EK) Nr. 2064/97 ieviešanu un šī uzlabošanās turpinājās 2000.–2006. gada periodā.

| 63. | Dalībvalstis un Komisija atzīst, ka struktūrfondu programmu uzraudzība bija vājā vieta 1994.–1999. gada plānošanas posmā. Ievērojamas pūles 2000.–2006. gada posmā bija veltītas šā jautājuma risināšanai. Pirmo reizi tika veikts sistemātisks novērtējums (ieskaitot ex ante novērtējumus un starpposma novērtējumus) visām struktūrfondu programmām. Rezultātā ievērojami uzlabojās struktūrfondu rādītāju un uzraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

63.

Dalībvalstis un Komisija atzīst, ka struktūrfondu programmu uzraudzība bija vājā vieta 1994.–1999. gada plānošanas posmā. Ievērojamas pūles 2000.–2006. gada posmā bija veltītas šā jautājuma risināšanai. Pirmo reizi tika veikts sistemātisks novērtējums (ieskaitot ex ante novērtējumus un starpposma novērtējumus) visām struktūrfondu programmām. Rezultātā ievērojami uzlabojās struktūrfondu rādītāju un uzraudzības sistēmas.

| 64. | Sistēmu sniegtie dati bija visumā uzticami. Taču to nevarētu teikt par uzraudzības datiem, lai gan šādu datu pieejamība pieauga plānošanas perioda beigās. |
| --- | --- |

64.

Sistēmu sniegtie dati bija visumā uzticami. Taču to nevarētu teikt par uzraudzības datiem, lai gan šādu datu pieejamība pieauga plānošanas perioda beigās.

| 65. | Regulās netika pieprasītas “iekšējās vērtēšanas”, taču tās veica, atbildot uz dalībvalstu paustām īpašām vajadzībām. Vērtēšanas izrādījās vērtīgs ex post novērtējuma blakus produkts, ko tagad plaši izmanto. |
| --- | --- |

65.

Regulās netika pieprasītas “iekšējās vērtēšanas”, taču tās veica, atbildot uz dalībvalstu paustām īpašām vajadzībām. Vērtēšanas izrādījās vērtīgs ex post novērtējuma blakus produkts, ko tagad plaši izmanto.

| 66. | Regula 2000.–2006. gada programmēšanas periodam paredzēja detalizētus nosacījumus un prasības. Pamatojoties uz šiem nosacījumiem un prasībām, Komisija pilnveidoja uzraudzības elementu un novērtējuma darba dokumentus. Ex ante novērtējumi, kas veikti regulāri visām programmām un mērķiem, bija nozīmīga iespēja dalībvalstīm ieguldīt rādītāju izstrādē un kvantitatīvos mērķos. Vairums dalībvalstu ieviesa informācijas tehnoloģiju risinājumus, lai veiktu regulāru un sistemātisku atskaiti, kas balstīta uz kvantitatīvu informāciju. Starpposma novērtējums deva iespēju pārskatīt un uzlabot radītājus un to izmantošanu. |
| --- | --- |

66.

Regula 2000.–2006. gada programmēšanas periodam paredzēja detalizētus nosacījumus un prasības. Pamatojoties uz šiem nosacījumiem un prasībām, Komisija pilnveidoja uzraudzības elementu un novērtējuma darba dokumentus. Ex ante novērtējumi, kas veikti regulāri visām programmām un mērķiem, bija nozīmīga iespēja dalībvalstīm ieguldīt rādītāju izstrādē un kvantitatīvos mērķos. Vairums dalībvalstu ieviesa informācijas tehnoloģiju risinājumus, lai veiktu regulāru un sistemātisku atskaiti, kas balstīta uz kvantitatīvu informāciju. Starpposma novērtējums deva iespēju pārskatīt un uzlabot radītājus un to izmantošanu.

| 67. | a) | Uzdevuma aprakstā teikts, ka “dalībvalstīs pieejamie dati var būt nepilnīgi, jo īpaši, ja dalībvalsts negatavojas veikt ex post novērtējumus”. |
| --- | --- | --- |

67.

a)

Uzdevuma aprakstā teikts, ka “dalībvalstīs pieejamie dati var būt nepilnīgi, jo īpaši, ja dalībvalsts negatavojas veikt ex post novērtējumus”.

| b) | Papildu datu vākšanu ierobežoja laika limits un pieejamie resursi. |
| --- | --- |

b)

Papildu datu vākšanu ierobežoja laika limits un pieejamie resursi.

| c) | Novērtējot tīro ietekmi ar mikroekonomiskām metodēm, pastāv metodoloģiskas grūtības. Tomēr šajā jomā jāturpina darbs. |
| --- | --- |

c)

Novērtējot tīro ietekmi ar mikroekonomiskām metodēm, pastāv metodoloģiskas grūtības. Tomēr šajā jomā jāturpina darbs.

| d) | Komisija piekrīt, ka dedveitam ir būtiska nozīme efektivitātes novērtēšanā. Tomēr šajā jautājumā vajadzīgi īpaši turpmāki pētījumi, kas ir dārgi. Tomēr Komisija mudina dalībvalstis šo darbu veikt. |
| --- | --- |

d)

Komisija piekrīt, ka dedveitam ir būtiska nozīme efektivitātes novērtēšanā. Tomēr šajā jautājumā vajadzīgi īpaši turpmāki pētījumi, kas ir dārgi. Tomēr Komisija mudina dalībvalstis šo darbu veikt.

| e) | Potenciālā saikne starp stratēģiju, efektivitāti un ietekmi ir analizēta ex ante novērtējumos. |
| --- | --- |

e)

Potenciālā saikne starp stratēģiju, efektivitāti un ietekmi ir analizēta ex ante novērtējumos.

| f) un g) | Komisijas viedoklis ir, ka labāk Uzdevuma aprakstā noteikt tikai novērtējuma jautājumus, atstājot metodoloģijas priekšlikumus solītājiem. |
| --- | --- |

f) un g)

Komisijas viedoklis ir, ka labāk Uzdevuma aprakstā noteikt tikai novērtējuma jautājumus, atstājot metodoloģijas priekšlikumus solītājiem.

| 68. | Veikti daudzi pētījumi par konverģenci. Pēdējo pētījumu kopsavilkums atrodams Komisijas Kohēzijas ziņojumos. |
| --- | --- |

68.

Veikti daudzi pētījumi par konverģenci. Pēdējo pētījumu kopsavilkums atrodams Komisijas Kohēzijas ziņojumos.

| 69. | Šī varēja būt vēl viena interesanta pieeja, taču tā nebija vajadzīga. Komisija uzskata, ka turpmākajā novērtējumā jānosaka skaidras prioritātes, ierobežojot jautājumu loku. |
| --- | --- |

69.

Šī varēja būt vēl viena interesanta pieeja, taču tā nebija vajadzīga. Komisija uzskata, ka turpmākajā novērtējumā jānosaka skaidras prioritātes, ierobežojot jautājumu loku.

| 70. | Komisija uzskata, ka Uzdevuma apraksts un Metodoloģijas rokasgrāmata bija mērķim atbilstoši. |
| --- | --- |

70.

Komisija uzskata, ka Uzdevuma apraksts un Metodoloģijas rokasgrāmata bija mērķim atbilstoši.

| 72. | Gūstot mācību no ex post novērtējuma, Komisija pašlaik izmanto ekspertu ieteikumus attiecībā uz metodoloģiju jau agrākā novērtējuma posmā. |
| --- | --- |

72.

Gūstot mācību no ex post novērtējuma, Komisija pašlaik izmanto ekspertu ieteikumus attiecībā uz metodoloģiju jau agrākā novērtējuma posmā.

| 73. | Ex post novērtējums 1994.–1999. gadam pieredzēja īpašas izmaiņas, visvairāk attiecībā uz datu pieejamību. |
| --- | --- |

73.

Ex post novērtējums 1994.–1999. gadam pieredzēja īpašas izmaiņas, visvairāk attiecībā uz datu pieejamību.

| 75. | Komisija šajā novērtējumā izmantoja izplatītas pārvaldības tehnikas kā formalizētu starpposma ziņojuma sistēmu, Koordinācijas komitejas uzraudzību, regulāras darba sanāksmes, ka arī iesaistot ekspertus. Šī procesa rezultāts ir pieņemamas kvalitātes ziņojums.

  Ex post novērtējuma sarežģītība bija vērā ņemama. Komisija izmantos gūto pieredzi, lai pievērstos šim jautājumam nākotnē.
  Komisija piekrīt Palātas uzskatam, ka nākošajos ex post novērtējumos jāaplūko mazāk jautājumu. Tas dos iespēju padziļināt analīzi noteiktās jomās un Komisijai atvieglos uzraudzību. |
| --- | --- |

75.

Komisija šajā novērtējumā izmantoja izplatītas pārvaldības tehnikas kā formalizētu starpposma ziņojuma sistēmu, Koordinācijas komitejas uzraudzību, regulāras darba sanāksmes, ka arī iesaistot ekspertus. Šī procesa rezultāts ir pieņemamas kvalitātes ziņojums.

Ex post novērtējuma sarežģītība bija vērā ņemama. Komisija izmantos gūto pieredzi, lai pievērstos šim jautājumam nākotnē.

Komisija piekrīt Palātas uzskatam, ka nākošajos ex post novērtējumos jāaplūko mazāk jautājumu. Tas dos iespēju padziļināt analīzi noteiktās jomās un Komisijai atvieglos uzraudzību.

| 76. | Novērtējums gan Kopsavilkumā, gan Ieteikumu 9. nodaļā sniedz daudz vairāk nekā tikai pārvaldības ieteikumus. Ieteikumi attiecas uz struktūrfondu intervenci visos 1. mērķa reģionos, un tiem ir vispārējs raksturs. Uzsvērta ir Pētniecības un attīstības loma, nepieciešamība pievērst vairāk uzmanības atšķirībām lielajos 1. mērķa reģionos, vajadzība labāk koordinēt struktūrfondu intervences līdzekļus lauku reģionos utt. |
| --- | --- |

76.

Novērtējums gan Kopsavilkumā, gan Ieteikumu 9. nodaļā sniedz daudz vairāk nekā tikai pārvaldības ieteikumus. Ieteikumi attiecas uz struktūrfondu intervenci visos 1. mērķa reģionos, un tiem ir vispārējs raksturs. Uzsvērta ir Pētniecības un attīstības loma, nepieciešamība pievērst vairāk uzmanības atšķirībām lielajos 1. mērķa reģionos, vajadzība labāk koordinēt struktūrfondu intervences līdzekļus lauku reģionos utt.

| 77. | Komisija piekrīt novērtētājam, ka Uzraudzības komitejām jāvelta vairāk uzmanības stratēģiskiem jautājumiem. Tam nevajadzētu traucēt Komitejām veikt citus tām uzticētos uzdevumus saskaņā ar šīm regulām. |
| --- | --- |

77.

Komisija piekrīt novērtētājam, ka Uzraudzības komitejām jāvelta vairāk uzmanības stratēģiskiem jautājumiem. Tam nevajadzētu traucēt Komitejām veikt citus tām uzticētos uzdevumus saskaņā ar šīm regulām.

| 80. | Ieteikumus, uz kuriem Palāta norādīja, Komisija pieņēma 2007.–2013. gada plānošanas posmam. |
| --- | --- |

80.

Ieteikumus, uz kuriem Palāta norādīja, Komisija pieņēma 2007.–2013. gada plānošanas posmam.

NODARBINĀTĪBAS, SOCIĀLO LIETU UN VIENLĪDZĪGU IESPĒJU ĢD VEIKTAIS ESF DARBĪBAS EX POST NOVĒRTĒJUMS (SAISTĪBĀ AR 1. UN 3. MĒRĶI)

| 81. | ĢD REGIO, ĢD EMPL un ESF ex post novērtētāju koordinācijas sanāksme notika 2002. gada oktobrī. Sanāksmē tika nolemts, ka ESF ex post novērtētājiem būs pieejami materiāli, ko savākuši ERAF ex post novērtētāji. Tā arī vēlāk notika. Ex post novērtētāji no katras koordinācijas grupas bija pārstāvēti otrā grupā un saņēma dokumentus no abu koordinācijas grupu dalībniekiem. ESF novērtētāji izmantoja pieejamo ERAF novērtēšanas materiālus. |
| --- | --- |

81.

ĢD REGIO, ĢD EMPL un ESF ex post novērtētāju koordinācijas sanāksme notika 2002. gada oktobrī. Sanāksmē tika nolemts, ka ESF ex post novērtētājiem būs pieejami materiāli, ko savākuši ERAF ex post novērtētāji. Tā arī vēlāk notika. Ex post novērtētāji no katras koordinācijas grupas bija pārstāvēti otrā grupā un saņēma dokumentus no abu koordinācijas grupu dalībniekiem. ESF novērtētāji izmantoja pieejamo ERAF novērtēšanas materiālus.

| 2. izcēlums | ESF ex post novērtētāji izmantoja vairākus informācijas avotus. |
| --- | --- |

2. izcēlums

ESF ex post novērtētāji izmantoja vairākus informācijas avotus.

| 82. | Kopsavilkuma ziņojumā vien ir liela daļa informācijas par ESF resursu izmantošanu (būtība, daudzums un ietekme) dažādās mērķa grupās un pēc pasākuma veida dalībvalstīs (skatīt Kopsavilkuma ziņojuma 2. nodaļu). |
| --- | --- |

82.

Kopsavilkuma ziņojumā vien ir liela daļa informācijas par ESF resursu izmantošanu (būtība, daudzums un ietekme) dažādās mērķa grupās un pēc pasākuma veida dalībvalstīs (skatīt Kopsavilkuma ziņojuma 2. nodaļu).

| 84. | Tabulā minēto saņēmēju skaits ir pamatots ar informāciju, ko sniegušas dalībvalstu uzraudzības sistēmas. Dažu datu precizitātes noteikšanas grūtības būtiski neietekmēja secinājumu noderīgumu.
  Kopējam saņēmēju skaitam ir nozīme tikai attiecībā uz i) atbildību, ii) analīzi saistībai starp ierobežotu ieguldījumu un produktu.

  Ex post novērtējums nebalstījās uz vieniem informācijas avotiem, lai varētu izdarīt secinājumus un sniegt ieteikumus. |
| --- | --- |

84.

Tabulā minēto saņēmēju skaits ir pamatots ar informāciju, ko sniegušas dalībvalstu uzraudzības sistēmas. Dažu datu precizitātes noteikšanas grūtības būtiski neietekmēja secinājumu noderīgumu.

Kopējam saņēmēju skaitam ir nozīme tikai attiecībā uz i) atbildību, ii) analīzi saistībai starp ierobežotu ieguldījumu un produktu.

Ex post novērtējums nebalstījās uz vieniem informācijas avotiem, lai varētu izdarīt secinājumus un sniegt ieteikumus.

| 85. | Komisija atzīst, ka bija problēmas, nosakot ESF saņēmējus. Taču Komisija uzskata, ka tabulā ir vērtīga informācija par politikas veidotājiem.
  Lai arī ex post novērtētājs jau samērā precīzi ir minējis divus informācijas avotus, kas izmantoti, veidojot tabulu, tomēr pilnīgāks skaidrojums par to, kā iegūti skaitļi, tik un tā būtu noderējis. |
| --- | --- |

85.

Komisija atzīst, ka bija problēmas, nosakot ESF saņēmējus. Taču Komisija uzskata, ka tabulā ir vērtīga informācija par politikas veidotājiem.

Lai arī ex post novērtētājs jau samērā precīzi ir minējis divus informācijas avotus, kas izmantoti, veidojot tabulu, tomēr pilnīgāks skaidrojums par to, kā iegūti skaitļi, tik un tā būtu noderējis.

| 86. | Komentāri tekstā attiecas uz sīkāku informāciju, kas sniegta pievienotajā tabulā. Tabulā redzami vidējie rādītāji, bet tekstā dots iedalījums pa apakškategorijām.
  Komisija pieturas pie viedokļa, ka, neskatoties uz to, tas, ka nav iesniegts daudz datu, analīzes vērtību nemazina. |
| --- | --- |

86.

Komentāri tekstā attiecas uz sīkāku informāciju, kas sniegta pievienotajā tabulā. Tabulā redzami vidējie rādītāji, bet tekstā dots iedalījums pa apakškategorijām.

Komisija pieturas pie viedokļa, ka, neskatoties uz to, tas, ka nav iesniegts daudz datu, analīzes vērtību nemazina.

| 87. | 3. nodaļas uzdevums ir sniegt kontekstuālu informāciju par ESF darbībām, un 2. nodaļā ir sniegta skaitliskās informācijas par ESF lielākā daļa. |
| --- | --- |

87.

3. nodaļas uzdevums ir sniegt kontekstuālu informāciju par ESF darbībām, un 2. nodaļā ir sniegta skaitliskās informācijas par ESF lielākā daļa.

| 3. izcēlums | Ierobežots neatbilstību skaits tekstā nekādā ziņā neļauj apšaubīt tabulā sniegto datu precizitāti un noderību. |
| --- | --- |

3. izcēlums

Ierobežots neatbilstību skaits tekstā nekādā ziņā neļauj apšaubīt tabulā sniegto datu precizitāti un noderību.

| 88. | Tabula skaidri liecina par vispārēju atbalstu identificētajam hipotēzēm.
  3. tabulas analīze liecina par:






  a) | lielākais gadījumu skaits, kas ir pretrunā minētajai hipotēzei, ir attiecībā 1 no 30; |
| --- | --- | --- |

88.

Tabula skaidri liecina par vispārēju atbalstu identificētajam hipotēzēm.

3. tabulas analīze liecina par:

a)

lielākais gadījumu skaits, kas ir pretrunā minētajai hipotēzei, ir attiecībā 1 no 30;

| b) | vismaz divas trešdaļas rezultātu ir kategorijās “vairāki apstiprinoši pierādījumi” vai “atsevišķi apstiprinoši pierādījumi” (20/30, 21/30, 22/30 un 26/30). |
| --- | --- |

b)

vismaz divas trešdaļas rezultātu ir kategorijās “vairāki apstiprinoši pierādījumi” vai “atsevišķi apstiprinoši pierādījumi” (20/30, 21/30, 22/30 un 26/30).

| 89. | Viens no galvenajiem novērtējuma procesa aspektiem ir datu trūkuma identificēšana.
  Uzdevuma noteikumos skaidri noteikts, ka novērtējumiem, pirmkārt, jābūt balstītiem uz pirmavotiem, izmantojot sekundāros datus (starpposma un galīgajos novērtējumos, kā arī pārvaldītāju iestāžu ziņojumos un uzraudzības sistēmās pieejamie dati un informācija), un novērtētājiem nevajadzētu pārlieku vākt primāros datus. Papildu pārbaudēm uz vietas un aptaujām izlases veidā būtu nepieciešami papildu resursi, jo īpaši ņemot vērā nepieciešamību vākt informāciju par visu plānošanas posmu. Pirms nākamā ESF ex post novērtējuma 2000.–2006. gadam notiks sagatavošanās analīze. |
| --- | --- |

89.

Viens no galvenajiem novērtējuma procesa aspektiem ir datu trūkuma identificēšana.

Uzdevuma noteikumos skaidri noteikts, ka novērtējumiem, pirmkārt, jābūt balstītiem uz pirmavotiem, izmantojot sekundāros datus (starpposma un galīgajos novērtējumos, kā arī pārvaldītāju iestāžu ziņojumos un uzraudzības sistēmās pieejamie dati un informācija), un novērtētājiem nevajadzētu pārlieku vākt primāros datus. Papildu pārbaudēm uz vietas un aptaujām izlases veidā būtu nepieciešami papildu resursi, jo īpaši ņemot vērā nepieciešamību vākt informāciju par visu plānošanas posmu. Pirms nākamā ESF ex post novērtējuma 2000.–2006. gadam notiks sagatavošanās analīze.

| 90. | Kopsavilkuma ziņojumā ietvertas vairākas atsauces uz “kombinēto pasākumu” nozīmīgumu saistībā ar efektivitāti. |
| --- | --- |

90.

Kopsavilkuma ziņojumā ietvertas vairākas atsauces uz “kombinēto pasākumu” nozīmīgumu saistībā ar efektivitāti.

| 92. | Pirmkārt, novērtētāji uzmanīgi izvēlas vārdus un uzsver, ka viņu secinājumiem ir pagaidu raksturs “Valsts izdevumu un ESF resursu kombinētais piešķīrums, šķiet, nav novedis pie konverģences”. Otrkārt, skaitļi (tabulas 3. nodaļā un 2. pielikumā) neparāda, ka pastāv izdevumu veidu konverģence valstu starpā valstu izdevumu kombinētajā piešķīrumā. Treškārt, kā jau iepriekš minēts atbildē uz 87. punktu (ieskaitot 3. izcēlumu), sniegtie dati 3. nodaļas tabulās, kuras Palāta piemin, ir precīzas un apstiprina novērtētāju sniegto kvalificēto novērojumu. Šis novērojums arī ir balstīts uz darba tirgus tendenču analīzi, kas sniegta Kopsavilkuma ziņojuma 2. pielikumā (ne tikai 3. nodaļā). Komisija jau iepriekš ir norādījusi, ka sniegtie piemēri attiecās uz ierobežotu neatbilstību skaitu tekstā, kas nekāda ziņā neapšauba skaitļu pareizību. |
| --- | --- |

92.

Pirmkārt, novērtētāji uzmanīgi izvēlas vārdus un uzsver, ka viņu secinājumiem ir pagaidu raksturs “Valsts izdevumu un ESF resursu kombinētais piešķīrums, šķiet, nav novedis pie konverģences”. Otrkārt, skaitļi (tabulas 3. nodaļā un 2. pielikumā) neparāda, ka pastāv izdevumu veidu konverģence valstu starpā valstu izdevumu kombinētajā piešķīrumā. Treškārt, kā jau iepriekš minēts atbildē uz 87. punktu (ieskaitot 3. izcēlumu), sniegtie dati 3. nodaļas tabulās, kuras Palāta piemin, ir precīzas un apstiprina novērtētāju sniegto kvalificēto novērojumu. Šis novērojums arī ir balstīts uz darba tirgus tendenču analīzi, kas sniegta Kopsavilkuma ziņojuma 2. pielikumā (ne tikai 3. nodaļā). Komisija jau iepriekš ir norādījusi, ka sniegtie piemēri attiecās uz ierobežotu neatbilstību skaitu tekstā, kas nekāda ziņā neapšauba skaitļu pareizību.

| 93. | Kā gadījumā ar 3. tabulu, 88. pantā minētajiem indivīdiem, dati skaidri norāda uz vispārēju atbalstu norādītajām hipotēzēm. |
| --- | --- |

93.

Kā gadījumā ar 3. tabulu, 88. pantā minētajiem indivīdiem, dati skaidri norāda uz vispārēju atbalstu norādītajām hipotēzēm.

| 95. | Komisija uzskata, ka tās kvalitātes novērtējums bija precīzs un līdzsvarots, ņemot vēra pozitīvos un negatīvos veiktā darba aspektus (nekoncentrējoties tikai uz nelielu skaitu negatīvo aspektu).
  Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā rezultāti un secinājumi bija balstīti uz dažādiem informācijas avotiem, Komisija pieturas pie sava kvalitātes novērtējuma. |
| --- | --- |

95.

Komisija uzskata, ka tās kvalitātes novērtējums bija precīzs un līdzsvarots, ņemot vēra pozitīvos un negatīvos veiktā darba aspektus (nekoncentrējoties tikai uz nelielu skaitu negatīvo aspektu).

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā rezultāti un secinājumi bija balstīti uz dažādiem informācijas avotiem, Komisija pieturas pie sava kvalitātes novērtējuma.

| 97. | a) | Tas neizraisa izbrīnu, ka daži novērtējuma rezultāti ir kvalitatīva rakstura, ja novērtējumā izmantoti sekundārie avoti ir apkopoti kā primārie avoti un ir kvalitatīva rakstura (intervijas ar ieinteresētam personām un valstu semināri par novērtējuma rezultātiem). Dažos gadījumos rezultātu apraksts var būt tikai kvalitatīvas dabas. 1994.–1999. gada plānošanas posmā dedveita aprēķins dalībvalstīm nebija obligāta analīzes tēma, tas arī nebija minēts novērtējuma uzdevuma aprakstā. Iepriekš minētā loģisks iznākums ir, ka pašā ex post novērtējumā varēja balstīties uz pieejamiem dedveita aprēķiniem. |
| --- | --- | --- |

97.

a)

Tas neizraisa izbrīnu, ka daži novērtējuma rezultāti ir kvalitatīva rakstura, ja novērtējumā izmantoti sekundārie avoti ir apkopoti kā primārie avoti un ir kvalitatīva rakstura (intervijas ar ieinteresētam personām un valstu semināri par novērtējuma rezultātiem). Dažos gadījumos rezultātu apraksts var būt tikai kvalitatīvas dabas. 1994.–1999. gada plānošanas posmā dedveita aprēķins dalībvalstīm nebija obligāta analīzes tēma, tas arī nebija minēts novērtējuma uzdevuma aprakstā. Iepriekš minētā loģisks iznākums ir, ka pašā ex post novērtējumā varēja balstīties uz pieejamiem dedveita aprēķiniem.

| b) | Apvienotās Karalistes vērtējuma ziņojumā liela daļa informācijas sniegta kā nekvantificēts rezultāts.
  Citu valstu vērtējuma ziņojumi arī atsaucas uz šo jēdzienu. |
| --- | --- |

b)

Apvienotās Karalistes vērtējuma ziņojumā liela daļa informācijas sniegta kā nekvantificēts rezultāts.

Citu valstu vērtējuma ziņojumi arī atsaucas uz šo jēdzienu.

| c) | Kopsavilkuma ziņojumā un valstu vērtējuma ziņojumos, uz kuriem tas ir balstīts, ir iekļauti vairāki apsvērumi par ESF darbības saturu (finanšu, iedalījumā pa mērķa grupām, pēc pasākuma veida) un sasniegumiem, komentāriem no valstu vērtējumu ziņojumiem, komentāriem no intervijām ar ieinteresētajām personām.
  Informācija par sasniegumiem ir arī pieejama no gadījumu izpētes. |
| --- | --- |

c)

Kopsavilkuma ziņojumā un valstu vērtējuma ziņojumos, uz kuriem tas ir balstīts, ir iekļauti vairāki apsvērumi par ESF darbības saturu (finanšu, iedalījumā pa mērķa grupām, pēc pasākuma veida) un sasniegumiem, komentāriem no valstu vērtējumu ziņojumiem, komentāriem no intervijām ar ieinteresētajām personām.

Informācija par sasniegumiem ir arī pieejama no gadījumu izpētes.

| d) | Ilgtspējīga attīstība vēl nebija politiska prioritāte struktūrfondiem laikā, kad tika izveidotas programmas 1994.–1999. gadam, un tādēļ tā nebija noteikta kā viena no tēmām uzdevuma aprakstā.
  Sociālā kohēzija nav minēta uzdevuma aprakstā: par to ir runāts Kohēzijas ziņojumā. |
| --- | --- |

d)

Ilgtspējīga attīstība vēl nebija politiska prioritāte struktūrfondiem laikā, kad tika izveidotas programmas 1994.–1999. gadam, un tādēļ tā nebija noteikta kā viena no tēmām uzdevuma aprakstā.

Sociālā kohēzija nav minēta uzdevuma aprakstā: par to ir runāts Kohēzijas ziņojumā.

| e) | Katrā no valstu vērtējumu ziņojumiem, kurus Palāta analizēja, ir ievērojams daudzums informācijas par ilglaicīgiem bezdarbniekiem un gados jauniem bezdarbniekiem. Arī Kopsavilkuma ziņojumā ir informācija par divām minētajām “mērķa grupām”. |
| --- | --- |

e)

Katrā no valstu vērtējumu ziņojumiem, kurus Palāta analizēja, ir ievērojams daudzums informācijas par ilglaicīgiem bezdarbniekiem un gados jauniem bezdarbniekiem. Arī Kopsavilkuma ziņojumā ir informācija par divām minētajām “mērķa grupām”.

| f) | Kā jau iepriekš apliecināts, ex post novērtētāji dažos aspektos bija atkarīgi no dalībvalstu sniegtās informācijas. Fakts, ka programmā trūka “īpašu sākotnējo mērķu”, bija vēl viens novērtētājus ierobežojošs apstāklis. |
| --- | --- |

f)

Kā jau iepriekš apliecināts, ex post novērtētāji dažos aspektos bija atkarīgi no dalībvalstu sniegtās informācijas. Fakts, ka programmā trūka “īpašu sākotnējo mērķu”, bija vēl viens novērtētājus ierobežojošs apstāklis.

| g) | ESF un ERAF ex post novērtētāji sadarbojās un ESF ex post novērtētāji izmantoja ziņojumus, ko tiem sniedza 1. mērķa reģiona novērtētāji. Ražīguma pieaugums ESF saņēmējiem saistībā ar labumiem, ko guva uzņēmumi, kas nodarbināja šādus saņēmējus 1994.–1999. gada plānošanas posmā nebija obligāta analīzes tēma dalībvalstīm, tas arī nebija minēts novērtējuma uzdevuma aprakstā. Tādēļ arī neizbrīna fakts, ka šī tēma aplūkota tikai retos gadījumos. |
| --- | --- |

g)

ESF un ERAF ex post novērtētāji sadarbojās un ESF ex post novērtētāji izmantoja ziņojumus, ko tiem sniedza 1. mērķa reģiona novērtētāji. Ražīguma pieaugums ESF saņēmējiem saistībā ar labumiem, ko guva uzņēmumi, kas nodarbināja šādus saņēmējus 1994.–1999. gada plānošanas posmā nebija obligāta analīzes tēma dalībvalstīm, tas arī nebija minēts novērtējuma uzdevuma aprakstā. Tādēļ arī neizbrīna fakts, ka šī tēma aplūkota tikai retos gadījumos.

| 98. | Kopsavilkuma ziņojums konstatēja vairākus faktorus, kas ietekmē aktīvu darba tirgus politiku (ALMP), tādus kā ESF resursu līmenis, struktūrfondu plānošanas process, ESF organizācijas procedūras. Samērā konkrēti arī aprakstīta ESF ietekme Eiropas Nodarbinātības stratēģijas kontekstā.
  Kā jau iepriekš norādīts, neto ietekmes analīze dalībvalstīm nebija obligāta tēma 1994.–1999. gadā. Tādēļ ir saprotams, ka šī tēma neparādās dalībvalstu vērtējuma ziņojumos. Tā kā novērtētājiem lūdza neveikt liela apjoma primāro datu vākšanu, ex post novērtējumus nevar kritizēt par to, ka viņi nav snieguši šādu materiālu. |
| --- | --- |

98.

Kopsavilkuma ziņojums konstatēja vairākus faktorus, kas ietekmē aktīvu darba tirgus politiku (ALMP), tādus kā ESF resursu līmenis, struktūrfondu plānošanas process, ESF organizācijas procedūras. Samērā konkrēti arī aprakstīta ESF ietekme Eiropas Nodarbinātības stratēģijas kontekstā.

Kā jau iepriekš norādīts, neto ietekmes analīze dalībvalstīm nebija obligāta tēma 1994.–1999. gadā. Tādēļ ir saprotams, ka šī tēma neparādās dalībvalstu vērtējuma ziņojumos. Tā kā novērtētājiem lūdza neveikt liela apjoma primāro datu vākšanu, ex post novērtējumus nevar kritizēt par to, ka viņi nav snieguši šādu materiālu.

| 100. | Eiropas Nodarbinātības stratēģijas spēcīgāka struktūra nosprauž mērķus, pēc kuriem var spriest par sasniegumiem. Uzlabotas institucionālas struktūras ir radītas, lai mērītu sasniegumus. Turklāt Eiropas Nodarbinātības stratēģija veicina spēcīgākas saiknes starp ES programmu finansējumu mehānismu un citiem politikas instrumentiem, noteikumiem un nacionālajām programmām. |
| --- | --- |

100.

Eiropas Nodarbinātības stratēģijas spēcīgāka struktūra nosprauž mērķus, pēc kuriem var spriest par sasniegumiem. Uzlabotas institucionālas struktūras ir radītas, lai mērītu sasniegumus. Turklāt Eiropas Nodarbinātības stratēģija veicina spēcīgākas saiknes starp ES programmu finansējumu mehānismu un citiem politikas instrumentiem, noteikumiem un nacionālajām programmām.

| 101. | Komisija uzskata, ka katrā valstu vērtēšanas ziņojumā ir analizēti Kopienas pievienoto vērtību aspekti, kas norādīti uzdevuma aprakstā (finanšu un finansējuma izmantošanas efektivitātes rezultāti, politikas un institucionālās ietekmes rezultāti, sociokulturālie rezultāti un dažādu mērķu atšķirības). Komisija atzīst, ka par šiem aspektiem runāts citās valstu vērtēšanas ziņojumu nodaļās.
  Turklāt valstu ex post vērtējumu ziņojumi (un kopsavilkuma ex post novērtējuma ziņojums) ietver šos dažādos aspektus kopējā Kopienas pievienoto vērtību analīzē. |
| --- | --- |

101.

Komisija uzskata, ka katrā valstu vērtēšanas ziņojumā ir analizēti Kopienas pievienoto vērtību aspekti, kas norādīti uzdevuma aprakstā (finanšu un finansējuma izmantošanas efektivitātes rezultāti, politikas un institucionālās ietekmes rezultāti, sociokulturālie rezultāti un dažādu mērķu atšķirības). Komisija atzīst, ka par šiem aspektiem runāts citās valstu vērtēšanas ziņojumu nodaļās.

Turklāt valstu ex post vērtējumu ziņojumi (un kopsavilkuma ex post novērtējuma ziņojums) ietver šos dažādos aspektus kopējā Kopienas pievienoto vērtību analīzē.

| 102. | Valstu vērtējuma ziņojumos un kopsavilkuma ziņojumos ir daudz informācijas par ESF finanšu resursiem, kas paredzēti konkrētiem mērķiem.
  Spānijas un Itālijas gadījumā novērtētāji izdarīja pozitīvus secinājumus.

  Ex post novērtējumā Spānijai teikts: “No kopējās situācijas var secināt, ka Spānijas iestādes 1994.–1999. gadā ESF līdzekļus izmantojušas atbilstoši un lietderīgi. Lielākā daļa programmu ir pilnībā izpildītas, kā iepriekš plānots” (74. lpp.).
  Itālijas gadījumā novērtētājs secina, ka “par dažām no šīm izmaksām īstenošanas procesā jāuzlabo sniegums un pārredzamība; citas, iespējams, jāsamazina vienkāršojot procedūru”. (Procedūras vienkāršošana sākta nākamajā plānošanas posmā 2000.–2006. gadā). |
| --- | --- |

102.

Valstu vērtējuma ziņojumos un kopsavilkuma ziņojumos ir daudz informācijas par ESF finanšu resursiem, kas paredzēti konkrētiem mērķiem.

Spānijas un Itālijas gadījumā novērtētāji izdarīja pozitīvus secinājumus.

Ex post novērtējumā Spānijai teikts: “No kopējās situācijas var secināt, ka Spānijas iestādes 1994.–1999. gadā ESF līdzekļus izmantojušas atbilstoši un lietderīgi. Lielākā daļa programmu ir pilnībā izpildītas, kā iepriekš plānots” (74. lpp.).

Itālijas gadījumā novērtētājs secina, ka “par dažām no šīm izmaksām īstenošanas procesā jāuzlabo sniegums un pārredzamība; citas, iespējams, jāsamazina vienkāršojot procedūru”. (Procedūras vienkāršošana sākta nākamajā plānošanas posmā 2000.–2006. gadā).

| 104. | Komisija uzskata, ka ziņojums patiesi sniedz daudz noderīgas informācijas par turpmāko ex post novērtējumu veikšanu.
  Ziņojumā ir samērā plaši pārskati par ESF veida darbību novērtēšanu, gan attiecībā uz mērķa darbībām, kas attiecas uz indivīdiem, gan attiecība uz sistēmām.
  Attiecībā uz izmantoto pieeju neto ietekmes vērtējumā uz indivīdiem, ziņojumā ir vairākas atsauces uz izmantotajām metodēm, kas izmantotas, aprēķinot neto ietekmi uz indivīdiem (jo īpaši skatīt 14.–16. lpp., papildu atsauces atrodamas arī 10., 12., 21. lpp. utt.). |
| --- | --- |

104.

Komisija uzskata, ka ziņojums patiesi sniedz daudz noderīgas informācijas par turpmāko ex post novērtējumu veikšanu.

Ziņojumā ir samērā plaši pārskati par ESF veida darbību novērtēšanu, gan attiecībā uz mērķa darbībām, kas attiecas uz indivīdiem, gan attiecība uz sistēmām.

Attiecībā uz izmantoto pieeju neto ietekmes vērtējumā uz indivīdiem, ziņojumā ir vairākas atsauces uz izmantotajām metodēm, kas izmantotas, aprēķinot neto ietekmi uz indivīdiem (jo īpaši skatīt 14.–16. lpp., papildu atsauces atrodamas arī 10., 12., 21. lpp. utt.).

| 105. | Attiecībā uz rekomendācijām par politikas analīzi Metodoloģiskais ziņojums skaidri norāda, ka novērtētāji ir konstatējuši vairākas konkrētas rekomendācijas, kas saistītas ar politikas analīzes jomu, piemēram, rūpīga saistību uzraudzība starp ESF un valsts un reģionālā līmeņa intervencēm.
  Turklāt metodoloģiskajā ziņojumā runāts par “loģikas modeļiem”, kas paredzēti politikas analīzes mērķiem, kā arī izstrādāti novērtējuma jautājumi attiecībā uz darbībām ar ESF finanšu līdzekļiem.
  Nebija prasības ex post novērtētājiem sniegt priekšlikumus par piemērotu rādītāju atlasi dažādos stratēģiskos līmeņos, jo šādi rādītāji jau bija noteikti visam plānošanas periodam Komisijas 2000. gadā izdotajās vadlīnijās. |
| --- | --- |

105.

Attiecībā uz rekomendācijām par politikas analīzi Metodoloģiskais ziņojums skaidri norāda, ka novērtētāji ir konstatējuši vairākas konkrētas rekomendācijas, kas saistītas ar politikas analīzes jomu, piemēram, rūpīga saistību uzraudzība starp ESF un valsts un reģionālā līmeņa intervencēm.

Turklāt metodoloģiskajā ziņojumā runāts par “loģikas modeļiem”, kas paredzēti politikas analīzes mērķiem, kā arī izstrādāti novērtējuma jautājumi attiecībā uz darbībām ar ESF finanšu līdzekļiem.

Nebija prasības ex post novērtētājiem sniegt priekšlikumus par piemērotu rādītāju atlasi dažādos stratēģiskos līmeņos, jo šādi rādītāji jau bija noteikti visam plānošanas periodam Komisijas 2000. gadā izdotajās vadlīnijās.

| 106. | Komisija uzskata, ka novērtēšanas uzdevumi ir atbilstīgi norādīti Uzdevuma aprakstā. Secinājumi valstu ex post vērtējuma ziņojumos ir balstīti uz dažādiem avotiem (intervijas, gadījuma izpēte utt.). Kopsavilkuma ziņojums sniedz vispārēju analīzi par valstu ziņojumu rezultātiem. Uzņēmējs ir sniedzis skaidrojumu par to, kā šie informācijas avoti tika izmantoti, lai izdarītu secinājumus priekšlikumā, kas iesniegts Komisijai.
  Visu darbību, kas veiktas ar ESF līdzekļiem, apraksts un visi novērtējuma apraksti a priori padarītu uzdevuma aprakstu neizpildāmu un neelastīgu.
  Attiecībā uz “konkrētu rīcību”, lai novērtētu ietekmi uz indivīdiem, kad rādītāji nav precīzi noteikti vai kad pēdējā laikā nav veikts īpašs statistiskais novērtējums, kā jau iepriekš minēts, visa novērtēšanas pieeja, ko izmantoja ex post novērtētājs, bija vērsta uz secinājumu izdarīšanu no dažādiem informācijas avotiem (dalībvalstu vērtējuma ziņojumi, valstu semināri, individuālas intervijas ar programmā ieinteresētajām personām, gadījumu izpēte).
  Neatbilstības apjoms starp kvantitatīvajiem mērķiem un pieejamiem datiem nebija zināms laikā, kad tika izstrādāts uzdevuma apraksts, tālab, sastādot uzdevumu aprakstu, to nevarēja ņemt vērā.
  Galvenais uzņēmējs sadarbībā ar valstu uzņēmējiem izveidoja darbības vadlīnijas veicamajam darbam valsts līmenī. |
| --- | --- |

106.

Komisija uzskata, ka novērtēšanas uzdevumi ir atbilstīgi norādīti Uzdevuma aprakstā. Secinājumi valstu ex post vērtējuma ziņojumos ir balstīti uz dažādiem avotiem (intervijas, gadījuma izpēte utt.). Kopsavilkuma ziņojums sniedz vispārēju analīzi par valstu ziņojumu rezultātiem. Uzņēmējs ir sniedzis skaidrojumu par to, kā šie informācijas avoti tika izmantoti, lai izdarītu secinājumus priekšlikumā, kas iesniegts Komisijai.

Visu darbību, kas veiktas ar ESF līdzekļiem, apraksts un visi novērtējuma apraksti a priori padarītu uzdevuma aprakstu neizpildāmu un neelastīgu.

Attiecībā uz “konkrētu rīcību”, lai novērtētu ietekmi uz indivīdiem, kad rādītāji nav precīzi noteikti vai kad pēdējā laikā nav veikts īpašs statistiskais novērtējums, kā jau iepriekš minēts, visa novērtēšanas pieeja, ko izmantoja ex post novērtētājs, bija vērsta uz secinājumu izdarīšanu no dažādiem informācijas avotiem (dalībvalstu vērtējuma ziņojumi, valstu semināri, individuālas intervijas ar programmā ieinteresētajām personām, gadījumu izpēte).

Neatbilstības apjoms starp kvantitatīvajiem mērķiem un pieejamiem datiem nebija zināms laikā, kad tika izstrādāts uzdevuma apraksts, tālab, sastādot uzdevumu aprakstu, to nevarēja ņemt vērā.

Galvenais uzņēmējs sadarbībā ar valstu uzņēmējiem izveidoja darbības vadlīnijas veicamajam darbam valsts līmenī.

| 107. | Uzdevuma aprakstā nav prasīts novērtētājam vērtēt “izmaiņu atbilstību plānošanā”, bet gan tikai tās aprakstīt. Katrā no minētajiem gadījumiem ex post novērtētājs ir aprakstījis izmaiņas plānošanā, balstoties uz pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

107.

Uzdevuma aprakstā nav prasīts novērtētājam vērtēt “izmaiņu atbilstību plānošanā”, bet gan tikai tās aprakstīt. Katrā no minētajiem gadījumiem ex post novērtētājs ir aprakstījis izmaiņas plānošanā, balstoties uz pieejamo informāciju.

| 108. | Nākošajam uzdevumam tiek apsvērta sagatavošanās analīze. |
| --- | --- |

108.

Nākošajam uzdevumam tiek apsvērta sagatavošanās analīze.

| 109. | Komisija uzskata, ka, neskatoties uz to, tas, ka nav iesniegts daudz datu, analīzes kopējo vērtību nemazina. Novērtējuma koncepcija paredzēja dažādu informācijas avotu izmantošanu. Bez dalībvalstu vērtējuma ziņojumu pārskata valstu ex post vērtējuma ziņojumos ir arī materiāli no noslēguma pētījuma, gadījuma pētījumiem, valstu semināriem un individuālām intervijām.
  Attiecībā uz kavēšanos koordinācijas grupa nevarēja paātrināt ESF galveno programmu slēgšanu, jo par tām atbild pārvaldības iestādes.
  Novērtējuma sākumā ex post novērtētājam sniedza visus novērtējuma ziņojumus, kurus sagatavojušas dalībvalstis 1994.–1999. gadā. Ex post novērtētājam iedeva ieteikumu vēstules, lai veicinātu kontaktus ar valstu iestādēm, kas atbildīgas par ESF. |
| --- | --- |

109.

Komisija uzskata, ka, neskatoties uz to, tas, ka nav iesniegts daudz datu, analīzes kopējo vērtību nemazina. Novērtējuma koncepcija paredzēja dažādu informācijas avotu izmantošanu. Bez dalībvalstu vērtējuma ziņojumu pārskata valstu ex post vērtējuma ziņojumos ir arī materiāli no noslēguma pētījuma, gadījuma pētījumiem, valstu semināriem un individuālām intervijām.

Attiecībā uz kavēšanos koordinācijas grupa nevarēja paātrināt ESF galveno programmu slēgšanu, jo par tām atbild pārvaldības iestādes.

Novērtējuma sākumā ex post novērtētājam sniedza visus novērtējuma ziņojumus, kurus sagatavojušas dalībvalstis 1994.–1999. gadā. Ex post novērtētājam iedeva ieteikumu vēstules, lai veicinātu kontaktus ar valstu iestādēm, kas atbildīgas par ESF.

| 111. | Turpmāk Komisija darīs visu nepieciešamo, lai veiksmīgi sagatavotos un slēgtu uzraudzību un pārraudzību. |
| --- | --- |

111.

Turpmāk Komisija darīs visu nepieciešamo, lai veiksmīgi sagatavotos un slēgtu uzraudzību un pārraudzību.

SECINĀJUMI

| 115. | b) | Papildu datu vākšanu ierobežoja laika limits un pieejamie resursi.
  Tomēr lielu apjomu papildu kvalitatīvo datu savāca, piemēram, no intervijām un semināriem. Pārskatīti tika arī valstu noslēguma ziņojumi un vērtējuma ziņojumi, kas sagatavoti dalībvalstīs 1994.–1999. gada plānošanas posmā. |
| --- | --- | --- |

115.

b)

Papildu datu vākšanu ierobežoja laika limits un pieejamie resursi.

Tomēr lielu apjomu papildu kvalitatīvo datu savāca, piemēram, no intervijām un semināriem. Pārskatīti tika arī valstu noslēguma ziņojumi un vērtējuma ziņojumi, kas sagatavoti dalībvalstīs 1994.–1999. gada plānošanas posmā.

| c) | Lai nonāktu pie līdzsvarotiem, labi apsvērtiem secinājumiem, tika izmantoti vairāki informācijas avoti.
  Dažos gadījumos rezultātu apraksts var būt tikai kvalitatīva rakstura. Taču tas neattiecas uz visiem gadījumiem: novērtējuma rezultātos atrodama arī nozīmīga kvantitatīva informācija. |
| --- | --- |

c)

Lai nonāktu pie līdzsvarotiem, labi apsvērtiem secinājumiem, tika izmantoti vairāki informācijas avoti.

Dažos gadījumos rezultātu apraksts var būt tikai kvalitatīva rakstura. Taču tas neattiecas uz visiem gadījumiem: novērtējuma rezultātos atrodama arī nozīmīga kvantitatīva informācija.

| d) | Izdarītie secinājumi bija balstīti uz novērtētāja izmantotajiem sekundārajiem avotiem (ko viņi apkopoja) un kvantitatīva rakstura primārajiem avotiem (intervijas ar ieinteresētajām personām, valstu semināri un novērtējuma rezultāti).
  Skatīt arī atbildes uz 88., 92. un 96. punktu. |
| --- | --- |

d)

Izdarītie secinājumi bija balstīti uz novērtētāja izmantotajiem sekundārajiem avotiem (ko viņi apkopoja) un kvantitatīva rakstura primārajiem avotiem (intervijas ar ieinteresētajām personām, valstu semināri un novērtējuma rezultāti).

Skatīt arī atbildes uz 88., 92. un 96. punktu.

| e) | Dedveita novērtējums nebija paredzēts Uzdevuma aprakstā.
  Novērtējums vispārīgi nevar izanalizēt visus jautājumus, un tajā galvenā uzmanība jāpievērš prioritāriem mērķiem un jomām, vienlaicīgi ievērojot reglamentējošas saistības, laika un resursu ierobežojumus un rezultātu izmantošanas mērķi. Pieredze no šī procesa un gūtā mācība tiks izmantota 2000.–2006. gada ex post novērtējumam. |
| --- | --- |

e)

Dedveita novērtējums nebija paredzēts Uzdevuma aprakstā.

Novērtējums vispārīgi nevar izanalizēt visus jautājumus, un tajā galvenā uzmanība jāpievērš prioritāriem mērķiem un jomām, vienlaicīgi ievērojot reglamentējošas saistības, laika un resursu ierobežojumus un rezultātu izmantošanas mērķi. Pieredze no šī procesa un gūtā mācība tiks izmantota 2000.–2006. gada ex post novērtējumam.

| 116. | a) | Šo jautājumu analīzei traucēja neskaidrība attiecībā uz datiem par privāto sektoru. |
| --- | --- | --- |

116.

a)

Šo jautājumu analīzei traucēja neskaidrība attiecībā uz datiem par privāto sektoru.

| b) | Analīzi ierobežoja datu iegūšanas un salīdzināšanas grūtības, jo metodes un apjoms bija dažādi. |
| --- | --- |

b)

Analīzi ierobežoja datu iegūšanas un salīdzināšanas grūtības, jo metodes un apjoms bija dažādi.

| c) | Daži mēģinājumi tika veikti, lai noteiktu produktivitāti ar ierobežotu projektu skaitu. |
| --- | --- |

c)

Daži mēģinājumi tika veikti, lai noteiktu produktivitāti ar ierobežotu projektu skaitu.

| d) | HERMIN modeļos nav ņemtas vērā valstu tautsaimniecību specifiskas īpašības, taču tiks turpināts darbs, lai risinātu šādus ierobežojumus. |
| --- | --- |

d)

HERMIN modeļos nav ņemtas vērā valstu tautsaimniecību specifiskas īpašības, taču tiks turpināts darbs, lai risinātu šādus ierobežojumus.

Komisija uzskata, ka ierobežots skaits neatbilstību ziņojuma 3. nodaļā nevar būt par iemeslu šaubām par secinājumos izmantoto datu precizitāti, uzticamību un noderību. Tabulās uzrādītie dati, par kuriem Palāta izteica komentārus 88. un 92. punktā, liecina, ka būtiskas apliecinošas ir liecības, kas apstiprina minētās hipotēzes.

Dažu datu pilnīguma noteikšanas grūtības būtiski neietekmēja secinājumu noderīgumu.

| 117. | Komisija uzskata, ka novērtējums ir balstīts uz stabiliem pamatiem, un tajā izmantoti dažādi informācijas avoti un secinājumi ir uzticami.
  Turpmāk Komisija darīs visu nepieciešamo, lai veiksmīgi sagatavotos un slēgtu uzraudzību un pārraudzību.
  Skatīt atbildi uz 111. punktu. |
| --- | --- |

117.

Komisija uzskata, ka novērtējums ir balstīts uz stabiliem pamatiem, un tajā izmantoti dažādi informācijas avoti un secinājumi ir uzticami.

Turpmāk Komisija darīs visu nepieciešamo, lai veiksmīgi sagatavotos un slēgtu uzraudzību un pārraudzību.

Skatīt atbildi uz 111. punktu.

| 118. | Turpmāk Komisija darīs visu nepieciešamo, lai veiksmīgi sagatavotos un slēgtu uzraudzību un pārraudzību. |
| --- | --- |

118.

Turpmāk Komisija darīs visu nepieciešamo, lai veiksmīgi sagatavotos un slēgtu uzraudzību un pārraudzību.

IETEIKUMI

| 119. | Turpmākiem ex post novērtējumiem tiks veikta sagatavošanas analīze vai priekšizpēte, lai novērtētu datu pieejamību un to, kādus rezultātus var sniegt ar pieejamo budžeta un laiku. |
| --- | --- |

119.

Turpmākiem ex post novērtējumiem tiks veikta sagatavošanas analīze vai priekšizpēte, lai novērtētu datu pieejamību un to, kādus rezultātus var sniegt ar pieejamo budžeta un laiku.

| 120. | Komisija piekrīt, ka izmantotās kvalitātes kontroles procedūras 1994.–1999. gada ex post novērtējumam jāturpina uzlabot.
  Komisija atzīst, ka nākamajai struktūrfondu ex post novērtējumam sagatavošanas analīzei var būt ievērojama loma, veicinot darba izpildītāju darbu pašā novērtēšanā.






  a) | Pamata datus, kas izmantoti ex post novērtējumā, savāc un sniedz dalībvalstis, izmantojot uzraudzības sistēmu. Uzticamu datu pieejamība var būt ierobežojums novērtējumam, bet 2000.–2006. gada vērojams progress šajā jomā. |
| --- | --- | --- |

120.

Komisija piekrīt, ka izmantotās kvalitātes kontroles procedūras 1994.–1999. gada ex post novērtējumam jāturpina uzlabot.

Komisija atzīst, ka nākamajai struktūrfondu ex post novērtējumam sagatavošanas analīzei var būt ievērojama loma, veicinot darba izpildītāju darbu pašā novērtēšanā.

a)

Pamata datus, kas izmantoti ex post novērtējumā, savāc un sniedz dalībvalstis, izmantojot uzraudzības sistēmu. Uzticamu datu pieejamība var būt ierobežojums novērtējumam, bet 2000.–2006. gada vērojams progress šajā jomā.

| b) | Uzdevuma aprakstā jādod Komisijai iespēja novērtēt darba izpildītāja spējas sagatavot novērtējumu, kā arī pārliecināties, vai piedāvātās metodes un paņēmieni dod vēlamo rezultātu.
  Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka Uzdevuma aprakstam ir būtiska nozīme labu novērtējuma rezultātu sasniegšanā. |
| --- | --- |

b)

Uzdevuma aprakstā jādod Komisijai iespēja novērtēt darba izpildītāja spējas sagatavot novērtējumu, kā arī pārliecināties, vai piedāvātās metodes un paņēmieni dod vēlamo rezultātu.

Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka Uzdevuma aprakstam ir būtiska nozīme labu novērtējuma rezultātu sasniegšanā.

| c) | Ņemot vērā budžeta un laika ierobežojumus, nākamie ex post novērtējumi būs vairāk vērsti uz galvenajiem novērtēšanas jautājumiem; tos sagatavos un laidīs klajā pirms 1994.–1999. gada novērtējuma. |
| --- | --- |

c)

Ņemot vērā budžeta un laika ierobežojumus, nākamie ex post novērtējumi būs vairāk vērsti uz galvenajiem novērtēšanas jautājumiem; tos sagatavos un laidīs klajā pirms 1994.–1999. gada novērtējuma.

Ievērojot pieredzi saistībā ar 1994.–1999. gada novērtējumu, uzraudzības un pārraudzības kārtība tiks pastiprināta un process tiks sākts ātrāk.

| 121. | Komisija uzskata, ka makroekonomiskie modeļi ir atbilstošs instruments liela apjoma intervences ekonomiskās ietekmes novērtēšanai. HERMIN modelis tika īpaši radīts šādam mērķim 1990. gadu sākumā. Tomēr kā jebkuram ekonomikas modelim būs nepieciešams veikt turpmākus uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz “mikro” datiem par ekonomisko ienesīgumu materiālos un cilvēkresursos. Komisija uzskata, ka turpmākajiem ex post novērtējumiem jābūt skaidrāk noteiktiem. |
| --- | --- |

121.

Komisija uzskata, ka makroekonomiskie modeļi ir atbilstošs instruments liela apjoma intervences ekonomiskās ietekmes novērtēšanai. HERMIN modelis tika īpaši radīts šādam mērķim 1990. gadu sākumā. Tomēr kā jebkuram ekonomikas modelim būs nepieciešams veikt turpmākus uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz “mikro” datiem par ekonomisko ienesīgumu materiālos un cilvēkresursos. Komisija uzskata, ka turpmākajiem ex post novērtējumiem jābūt skaidrāk noteiktiem.

| 122. | Komisija piekrīt, ka ex post novērtējumos pilnībā jāņem vērā esošie tematiskie pētījumi. Ex post novērtējumiem un tematiskajiem pētījumiem ir dažādi mērķi, un tādēļ to rezultāti var atšķirties. |
| --- | --- |

122.

Komisija piekrīt, ka ex post novērtējumos pilnībā jāņem vērā esošie tematiskie pētījumi. Ex post novērtējumiem un tematiskajiem pētījumiem ir dažādi mērķi, un tādēļ to rezultāti var atšķirties.

| 123. | a) | Komisija piekrīt, ka privātie ieguldījumi ir galvenais tautsaimniecības virzītājspēks. Tomēr pieredze rāda, ka privātā sektora līdzekļu izlietojuma efektivitāte atšķiras dažādās valstīs atkarībā no īpašiem ekonomiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- | --- |

123.

a)

Komisija piekrīt, ka privātie ieguldījumi ir galvenais tautsaimniecības virzītājspēks. Tomēr pieredze rāda, ka privātā sektora līdzekļu izlietojuma efektivitāte atšķiras dažādās valstīs atkarībā no īpašiem ekonomiskajiem apstākļiem.

| b) | Šādu pieeju nevar piemērot visiem, jo ekonomiskie apstākļi dalībvalstīs un reģionos būtiski atšķiras. |
| --- | --- |

b)

Šādu pieeju nevar piemērot visiem, jo ekonomiskie apstākļi dalībvalstīs un reģionos būtiski atšķiras.

| c) | Komisija apzinās, ka turpmāks sistemātisks darbs ir vajadzīgs šajā ļoti sarežģītajā jomā. |
| --- | --- |

c)

Komisija apzinās, ka turpmāks sistemātisks darbs ir vajadzīgs šajā ļoti sarežģītajā jomā.

| d) | Komisija apzinās, ka jāturpina darbs šajā jomā. |
| --- | --- |

d)

Komisija apzinās, ka jāturpina darbs šajā jomā.

| e) | Dalībvalstu iesniegtie ex post novērtējuma ziņojumi bija vieni no galvenajiem informācijas avotiem 1994.–1999. gada novērtējumiem. Lai gan Komisija pirmām kārtām ir atbildīga par ex post novērtējumu, sadarbība ar dalībvalstīm nākotnē ir jāstiprina un starptautiskajiem novērtējumiem jāspēlē lielāka loma. |
| --- | --- |

e)

Dalībvalstu iesniegtie ex post novērtējuma ziņojumi bija vieni no galvenajiem informācijas avotiem 1994.–1999. gada novērtējumiem. Lai gan Komisija pirmām kārtām ir atbildīga par ex post novērtējumu, sadarbība ar dalībvalstīm nākotnē ir jāstiprina un starptautiskajiem novērtējumiem jāspēlē lielāka loma.

| 124. | Komisijas sper soļus, lai uzlabotu procesa uzraudzību. |
| --- | --- |

124.

Komisijas sper soļus, lai uzlabotu procesa uzraudzību.

| 125. | Komisija piekrīt, ka struktūrfondu ex post novērtējumos jāizmanto visas zināšanas, kas iegūtas visā plānošanas posmā, un šajā nolūkā Komisija piekrīt viedoklim, ka sagatavošanās analīze varētu palīdzēt darba izpildītāju darbā, kā arī uzlabot nākošo struktūrfondu ex post novērtējumus.
  Jau pašlaik Komisija plaši sadarbojas ar pētniecības iestādēm un universitātēm un ir gatava veikt turpmākus uzdevumus, par kuriem tekstā minējusi Palāta. |
| --- | --- |

125.

Komisija piekrīt, ka struktūrfondu ex post novērtējumos jāizmanto visas zināšanas, kas iegūtas visā plānošanas posmā, un šajā nolūkā Komisija piekrīt viedoklim, ka sagatavošanās analīze varētu palīdzēt darba izpildītāju darbā, kā arī uzlabot nākošo struktūrfondu ex post novērtējumus.

Jau pašlaik Komisija plaši sadarbojas ar pētniecības iestādēm un universitātēm un ir gatava veikt turpmākus uzdevumus, par kuriem tekstā minējusi Palāta.

---

| 12.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/41

---

ATZINUMS Nr. 6/2006

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumā Nr. 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma)

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 302/02)

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 280. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza un paplašina Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (1),

ņemot vērā Palātas 2006. gada 14. jūlijā saņemto Padomes lūgumu sniegt atzinumu par šo priekšlikumu,

ņemot vērā Revīzijas palātas 2003. gada 11. novembra Atzinumu Nr. 8/2003 par sākotnējo Kopienas rīcības programmu,

tā kā ierosinātais lēmums balstās uz Līguma 280. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka: “Padome.. apspriedusies ar Revīzijas palātu, paredz novēršanas un apkarošanas pasākumus cīņai pret krāpšanu, kas apdraud Kopienas finansiālās intereses”,

tā kā Komisijas priekšlikuma galvenais mērķis ir pagarināt Hercule
   (2) programmu vēl par septiņiem gadiem (2007.–2013. g.). Provizoriskais piešķīrums (98,5 miljoni EUR) paredz vidējās ikgadējās iemaksas aptuveni 14 miljonu EUR apmērā. Programma sniedz OLAF finanšu līdzekļus, kas vajadzīgi, lai īstenotu dalībvalstīm piedāvāto pakalpojumu platformu nolūkā koordinēt krāpšanas apkarošanu Eiropas Savienības līmenī (3).

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1. | Galvenās programmas sadaļas (tehniskā palīdzība, mācību pasākumi un informācijas apmaiņa starp tiesu iestādēm, kas apkaro krāpšanu) nav vērtētas saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 3. punkta noteikumiem, kuri paredz, ka mērķu sasniegšanu uzrauga ar rezultatīvo rādītāju palīdzību. Turpretim darbības ir vērtētas konkrētu darbību līmenī, nepiemērojot izmērāmus rādītājus, un tādēļ sagaidāmo rezultātu sasniegšanu un programmas ietekmi būs grūti noteikt. |
| --- | --- |

1.

Galvenās programmas sadaļas (tehniskā palīdzība, mācību pasākumi un informācijas apmaiņa starp tiesu iestādēm, kas apkaro krāpšanu) nav vērtētas saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 3. punkta noteikumiem, kuri paredz, ka mērķu sasniegšanu uzrauga ar rezultatīvo rādītāju palīdzību. Turpretim darbības ir vērtētas konkrētu darbību līmenī, nepiemērojot izmērāmus rādītājus, un tādēļ sagaidāmo rezultātu sasniegšanu un programmas ietekmi būs grūti noteikt.

| 2. | Priekšlikuma 7. panta a) punkts paredz, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sagatavo ziņojumu par programmas īstenošanu un tās turpināšanas lietderību ne vēlāk par 2010. gada 31. decembri, bet ar 7. panta b) punktu programmas sasniegumu vērtēšana ir atlikta līdz 2014. gada 31. decembrim. Palāta uzskata, ka šis termiņš ir pārāk ilgs, un tādēļ ierosina neatkarīgo vērtējumu sniegt vēlākais 2010. gadā un tajā ietvert programmas mērķu sasniegšanas starpposma vērtējumu. Turklāt informāciju par finansētajām darbībām un sasniegtajiem rezultātiem saistībā ar Hercule II programmu jāizklāsta gada ziņojumā, ko Komisija izstrādā saskaņā ar Līguma 280. panta 5. punktu. Lai atvieglotu programmas vērtēšanu, priekšlikumam pievienotajā pielikumā jāuzlabo vispārīgo kritēriju skaidrība un specifika. |
| --- | --- |

2.

Priekšlikuma 7. panta a) punkts paredz, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sagatavo ziņojumu par programmas īstenošanu un tās turpināšanas lietderību ne vēlāk par 2010. gada 31. decembri, bet ar 7. panta b) punktu programmas sasniegumu vērtēšana ir atlikta līdz 2014. gada 31. decembrim. Palāta uzskata, ka šis termiņš ir pārāk ilgs, un tādēļ ierosina neatkarīgo vērtējumu sniegt vēlākais 2010. gadā un tajā ietvert programmas mērķu sasniegšanas starpposma vērtējumu. Turklāt informāciju par finansētajām darbībām un sasniegtajiem rezultātiem saistībā ar Hercule II programmu jāizklāsta gada ziņojumā, ko Komisija izstrādā saskaņā ar Līguma 280. panta 5. punktu. Lai atvieglotu programmas vērtēšanu, priekšlikumam pievienotajā pielikumā jāuzlabo vispārīgo kritēriju skaidrība un specifika.

| 3. | Finanšu regulas V sadaļā minētie iepirkuma līgumi paver iespēju OLAF pārvaldīt programmu. Šī procedūra ir atbalstāma kā līdzeklis, ar kuru OLAF varētu labāk kontrolēt programmas izpildi. |
| --- | --- |

3.

Finanšu regulas V sadaļā minētie iepirkuma līgumi paver iespēju OLAF pārvaldīt programmu. Šī procedūra ir atbalstāma kā līdzeklis, ar kuru OLAF varētu labāk kontrolēt programmas izpildi.

| 4. | Tiesību aktos paredzētajos finanšu pārskatos izklāstītā programmas struktūra ietver darbības mērķus, kuri savukārt ir iedalīti sīkākās darbībās. Bez dziļākas analīzes varētu šķist, ka šī struktūra atbilst Finanšu regulas 27. panta 3. punkta prasībām, tomēr struktūra tiesību aktos paredzētajā pārskatā neatbilst programmas pārvaldības struktūrai (ar trīs atsevišķiem komponentiem). Programmas koordinatora iecelšana diez vai atrisinās jautājumus attiecībā uz mērķu sasniegšanu (kas ir gan formāli, gan dažādi) vai arī attiecībā uz darbībām, kas neatbilst pārvaldībai praksē. Tādēļ būtu vēlams pārformulēt deklarētos mērķus un sasaistīt tos vairāk ar vadītāju faktiski sasniedzamajiem mērķiem. Ja to neveiks, rezultatīvos radītājus būs ļoti grūti piemērot. |
| --- | --- |

4.

Tiesību aktos paredzētajos finanšu pārskatos izklāstītā programmas struktūra ietver darbības mērķus, kuri savukārt ir iedalīti sīkākās darbībās. Bez dziļākas analīzes varētu šķist, ka šī struktūra atbilst Finanšu regulas 27. panta 3. punkta prasībām, tomēr struktūra tiesību aktos paredzētajā pārskatā neatbilst programmas pārvaldības struktūrai (ar trīs atsevišķiem komponentiem). Programmas koordinatora iecelšana diez vai atrisinās jautājumus attiecībā uz mērķu sasniegšanu (kas ir gan formāli, gan dažādi) vai arī attiecībā uz darbībām, kas neatbilst pārvaldībai praksē. Tādēļ būtu vēlams pārformulēt deklarētos mērķus un sasaistīt tos vairāk ar vadītāju faktiski sasniedzamajiem mērķiem. Ja to neveiks, rezultatīvos radītājus būs ļoti grūti piemērot.

| 5. | Pēc OLAF darbībām cīņā pret cigarešu kontrabandu 2004. gada 9. jūnijā Komisija, desmit dalībvalstis un viens no lielākajiem ražotājiem tabakas nozarē panāca vienošanos (4), saskaņā ar kuru ražotājs piekrita 12 gadu laikā izmaksāt aptuveni 1 250 miljonus USD. Šī summa, kuru Komisija dala ar vienošanās dalībvalstīm, ir jo īpaši paredzēta tam, lai “sniegtu papildu finansējuma avotu pasākumiem, kas vērsti uz kontrabandas un viltojumu apkarošanu”. Tādējādi saskaņā ar panākto vienošanos Hercule II programmas ikgadējais budžets ietver papildu 6 miljonus EUR. Lai gan ir atbalstāms papildu līdzekļu piešķīrums cīņai pret krāpšanu tabakas nozarē, jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamus resursus cīņai pret krāpšanu arī citās līdzvērtīgi svarīgās nozarēs. |
| --- | --- |

5.

Pēc OLAF darbībām cīņā pret cigarešu kontrabandu 2004. gada 9. jūnijā Komisija, desmit dalībvalstis un viens no lielākajiem ražotājiem tabakas nozarē panāca vienošanos (4), saskaņā ar kuru ražotājs piekrita 12 gadu laikā izmaksāt aptuveni 1 250 miljonus USD. Šī summa, kuru Komisija dala ar vienošanās dalībvalstīm, ir jo īpaši paredzēta tam, lai “sniegtu papildu finansējuma avotu pasākumiem, kas vērsti uz kontrabandas un viltojumu apkarošanu”. Tādējādi saskaņā ar panākto vienošanos Hercule II programmas ikgadējais budžets ietver papildu 6 miljonus EUR. Lai gan ir atbalstāms papildu līdzekļu piešķīrums cīņai pret krāpšanu tabakas nozarē, jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamus resursus cīņai pret krāpšanu arī citās līdzvērtīgi svarīgās nozarēs.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 26. oktobra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  COM(2006) 339, galīgā redakcija, 2006. gada 28. jūnijs.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 804/2004/EK (OV L 143, 30.4.2004., 9. lpp.).

2

(3)  Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 50. un 76. punkts (OV C 202, 18.8.2005.).

3

(4)  Philip Morris Group (PMI).

4

---