# Jurnalul Oficial L 238/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 238 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6323 iulie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 238

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6323 iulie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1080 al Comisiei din 22 iulie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1081 al Comisiei din 22 iulie 2020 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului | 43 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1082 al Comisiei din 22 iulie 2020 de modificare pentru a 315-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida | 82 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1080 al Comisiei din 22 iulie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1081 al Comisiei din 22 iulie 2020 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

43

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1082 al Comisiei din 22 iulie 2020 de modificare pentru a 315-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida

82

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 238/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1080 AL COMISIEI

din 22 iulie 2020

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

Măsuri în vigoare

| (1) | În mai 2014, Comisia a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei (2) (denumit în continuare cu termenul „măsurile inițiale”). |
| --- | --- |

(1)

În mai 2014, Comisia a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei (2) (denumit în continuare cu termenul „măsurile inițiale”).

2

| (2) | În august 2015, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor în temeiul articolului 12 din regulamentul de bază, Comisia a modificat măsurile inițiale prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1394 al Comisiei (3). Taxele antidumping individuale se situează între 17,5 % și 75,4 %. Toate celelalte societăți fac obiectul unei taxe antidumping la nivel național de 67,1 % (denumită în continuare cu termenul „măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(2)

În august 2015, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor în temeiul articolului 12 din regulamentul de bază, Comisia a modificat măsurile inițiale prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1394 al Comisiei (3). Taxele antidumping individuale se situează între 17,5 % și 75,4 %. Toate celelalte societăți fac obiectul unei taxe antidumping la nivel național de 67,1 % (denumită în continuare cu termenul „măsurile în vigoare”).

3

| (3) | În cadrul unei proceduri separate, Comisia a instituit, în mai 2014, taxe compensatorii care se situează între 3,2 % și 17,1 % (4). |
| --- | --- |

(3)

În cadrul unei proceduri separate, Comisia a instituit, în mai 2014, taxe compensatorii care se situează între 3,2 % și 17,1 % (4).

4

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor în vigoare (5), EU ProSun Glass (denumit în continuare „solicitantul”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii, a solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor la 13 februarie 2019 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”). Solicitantul a susținut că expirarea măsurilor inițiale ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor în vigoare (5), EU ProSun Glass (denumit în continuare „solicitantul”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii, a solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor la 13 februarie 2019 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”). Solicitantul a susținut că expirarea măsurilor inițiale ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

5

| (5) | La 14 mai 2019, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

La 14 mai 2019, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

1.3.   Ancheta

Ancheta

1.3.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (6) | Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018. Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(6)

Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018. Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.3.2.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitantul, producătorii cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți, utilizatorii produsului care face obiectul reexaminării din Uniune și autoritățile din RPC. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitantul, producătorii cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți, utilizatorii produsului care face obiectul reexaminării din Uniune și autoritățile din RPC.

| (8) | Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, posibilitatea de a solicita o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale (denumit în continuare „consilierul-auditor”). |
| --- | --- |

(8)

Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, posibilitatea de a solicita o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale (denumit în continuare „consilierul-auditor”).

| (9) | Unul dintre producătorii din Uniune a solicitat păstrarea confidențialității numelui său pe motiv că participarea la procedură a grupului din care face parte ar putea avea repercusiuni asupra afacerilor grupului în China și ar putea conduce la represalii din partea clienților acestuia. Comisia a examinat solicitarea. Comisia a considerat că simpla prezență a grupului în China descrie un pericol abstract și că nu este suficientă pentru a considera că există o amenințare reală de represalii. Nu s-a furnizat niciun element concret de probă serviciilor Comisiei în acest sens. Mai mult, niciuna dintre activitățile economice desfășurate de grup în China nu are legătură cu sticla solară. Pe această bază, Comisia a decis să respingă solicitarea. |
| --- | --- |

(9)

Unul dintre producătorii din Uniune a solicitat păstrarea confidențialității numelui său pe motiv că participarea la procedură a grupului din care face parte ar putea avea repercusiuni asupra afacerilor grupului în China și ar putea conduce la represalii din partea clienților acestuia. Comisia a examinat solicitarea. Comisia a considerat că simpla prezență a grupului în China descrie un pericol abstract și că nu este suficientă pentru a considera că există o amenințare reală de represalii. Nu s-a furnizat niciun element concret de probă serviciilor Comisiei în acest sens. Mai mult, niciuna dintre activitățile economice desfășurate de grup în China nu are legătură cu sticla solară. Pe această bază, Comisia a decis să respingă solicitarea.

| (10) | Societatea în cauză a sesizat consilierul-auditor cu această problemă. Consilierul-auditor a confirmat respingerea solicitării de către Comisie deoarece a considerat că solicitarea de păstrare a anonimatului se întemeia pe presupunerea că vor exista represalii, nu pe amenințări efective adresate societății sau grupului și deoarece societatea nu furnizase fapte sau informații noi care să justifice modificarea deciziei anterioare. |
| --- | --- |

(10)

Societatea în cauză a sesizat consilierul-auditor cu această problemă. Consilierul-auditor a confirmat respingerea solicitării de către Comisie deoarece a considerat că solicitarea de păstrare a anonimatului se întemeia pe presupunerea că vor exista represalii, nu pe amenințări efective adresate societății sau grupului și deoarece societatea nu furnizase fapte sau informații noi care să justifice modificarea deciziei anterioare.

| (11) | Mai multe părți au solicitat să fie audiate de serviciile Comisiei. La 9 ianuarie 2020 a avut loc o audiere între Comisie și cei doi producători din Uniune incluși în eșantion. La 11 februarie 2020 a avut loc o audiere cu Grupul REC, Solitek și EU ProSun, o asociație care reprezintă mai mulți utilizatori. Audierile au avut ca obiect prezentarea argumentelor acestor părți, detaliate în continuare la punctele 4-6 privind prejudiciul, respectiv interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Mai multe părți au solicitat să fie audiate de serviciile Comisiei. La 9 ianuarie 2020 a avut loc o audiere între Comisie și cei doi producători din Uniune incluși în eșantion. La 11 februarie 2020 a avut loc o audiere cu Grupul REC, Solitek și EU ProSun, o asociație care reprezintă mai mulți utilizatori. Audierile au avut ca obiect prezentarea argumentelor acestor părți, detaliate în continuare la punctele 4-6 privind prejudiciul, respectiv interesul Uniunii.

1.3.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (12) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion alcătuit din părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion alcătuit din părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.3.3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum al producției și a vânzărilor produsului similar care ar putea face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul a constat din doi producători din Uniune, care reprezintă peste 80 % din producția în cadrul Uniunii a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Singura observație primită de solicitant a fost în favoarea eșantionului. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. Acesta constă din următoarele două societăți:






  — | Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (denumită în continuare „Saint Gobain Solar”); |
| --- | --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum al producției și a vânzărilor produsului similar care ar putea face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul a constat din doi producători din Uniune, care reprezintă peste 80 % din producția în cadrul Uniunii a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Singura observație primită de solicitant a fost în favoarea eșantionului. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. Acesta constă din următoarele două societăți:

—

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (denumită în continuare „Saint Gobain Solar”);

| — | Interfloat și GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (denumită în continuare „Grupul Interfloat”). |
| --- | --- |

—

Interfloat și GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (denumită în continuare „Grupul Interfloat”).

1.3.3.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (14) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere și i-a invitat să participe la prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere și i-a invitat să participe la prezenta anchetă.

| (15) | Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat. |
| --- | --- |

(15)

Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat.

1.3.3.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (16) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (17) | Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. O societate din RPC a trimis observații tardive, dar în cele din urmă nu a cooperat. |
| --- | --- |

(17)

Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. O societate din RPC a trimis observații tardive, dar în cele din urmă nu a cooperat.

| (18) | Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 24 mai 2019 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază în contextul analizării continuării sau reapariției dumpingului. Autoritățile din RPC nu au răspuns la respectiva notă verbală. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 24 mai 2019 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază în contextul analizării continuării sau reapariției dumpingului. Autoritățile din RPC nu au răspuns la respectiva notă verbală.

1.3.4.   Chestionarele și vizitele de verificare

Chestionarele și vizitele de verificare

| (19) | Comisia a trimis chestionare guvernului chinez (denumit în continuare „GC”) și celor doi producători din Uniune incluși în eșantion. GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar. Cei doi producători din Uniune incluși în eșantion au furnizat răspunsuri la chestionar. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a trimis chestionare guvernului chinez (denumit în continuare „GC”) și celor doi producători din Uniune incluși în eșantion. GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar. Cei doi producători din Uniune incluși în eșantion au furnizat răspunsuri la chestionar.

| (20) | Fără a aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(20)

Fără a aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători din Uniune incluși în eșantion.

1.3.5.   Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

| (21) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la inițierea anchetei care indicau existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la inițierea anchetei care indicau existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (22) | La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, selectase cu titlu provizoriu Turcia ca țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina alte posibile țări reprezentative adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, selectase cu titlu provizoriu Turcia ca țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina alte posibile țări reprezentative adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

| (23) | La 14 iunie 2019, prin intermediul unei note (denumită în continuare „nota din 14 iunie”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le folosească la stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia utilizate pentru fabricarea sticlei solare. În plus, pe baza criteriilor care orientează alegerea prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia și-a confirmat intenția de a alege Turcia ca țară reprezentativă adecvată. Comisia nu a primit observații cu privire la nota din 14 iunie. |
| --- | --- |

(23)

La 14 iunie 2019, prin intermediul unei note (denumită în continuare „nota din 14 iunie”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le folosească la stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia utilizate pentru fabricarea sticlei solare. În plus, pe baza criteriilor care orientează alegerea prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia și-a confirmat intenția de a alege Turcia ca țară reprezentativă adecvată. Comisia nu a primit observații cu privire la nota din 14 iunie.

| (24) | La 17 februarie 2020, prin intermediul unei a doua note (denumită în continuare „nota din 17 februarie”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le folosească la stabilirea valorii normale, luând în considerare Turcia ca țară reprezentativă. A informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profituri, pe baza informațiilor referitoare la societatea Sisecam/Trakya, un producător din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(24)

La 17 februarie 2020, prin intermediul unei a doua note (denumită în continuare „nota din 17 februarie”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le folosească la stabilirea valorii normale, luând în considerare Turcia ca țară reprezentativă. A informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profituri, pe baza informațiilor referitoare la societatea Sisecam/Trakya, un producător din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații.

1.3.6.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (25) | La 26 mai 2020, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. Solicitantul, EU ProSun și Asociația industriei producătoare de panouri fotovoltaice din Uniune, European Solar Manufacturing Council („ESMC”), au prezentat observații. |
| --- | --- |

(25)

La 26 mai 2020, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. Solicitantul, EU ProSun și Asociația industriei producătoare de panouri fotovoltaice din Uniune, European Solar Manufacturing Council („ESMC”), au prezentat observații.

| (26) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. La 9 iunie 2020 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și EU ProSun. |
| --- | --- |

(26)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. La 9 iunie 2020 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și EU ProSun.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (27) | Produsul care face obiectul acestei reexaminări este sticla solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (coduri TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 și 7007198085) și originar din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” și denumit în mod curent „sticlă solară”). |
| --- | --- |

(27)

Produsul care face obiectul acestei reexaminări este sticla solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (coduri TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 și 7007198085) și originar din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” și denumit în mod curent „sticlă solară”).

| (28) | Sticla solară poate să fie imprimată sau neimprimată, cu o suprafață fie transparentă, fie difuză sau cu o varietate de bizotaje. Sticla poate fi imprimată cu modele diverse pe ambele laturi sau doar pe una. Sticla solară poate să fie perforată și, de asemenea, imprimată prin aplicarea, de exemplu, a unor culori ceramice. Suprafața sticlei poate să fie tratată cu ajutorul a diverse tehnologii. Cea mai comună dintre acestea este aplicarea unui strat antireflex înainte sau după procesul de călire. Alte tehnologii permit aplicarea pe sticla solară a unor straturi funcționale subțiri care îi conferă proprietăți de transmisie crescută, autocurățare, protecție la murdărire sau duritate. |
| --- | --- |

(28)

Sticla solară poate să fie imprimată sau neimprimată, cu o suprafață fie transparentă, fie difuză sau cu o varietate de bizotaje. Sticla poate fi imprimată cu modele diverse pe ambele laturi sau doar pe una. Sticla solară poate să fie perforată și, de asemenea, imprimată prin aplicarea, de exemplu, a unor culori ceramice. Suprafața sticlei poate să fie tratată cu ajutorul a diverse tehnologii. Cea mai comună dintre acestea este aplicarea unui strat antireflex înainte sau după procesul de călire. Alte tehnologii permit aplicarea pe sticla solară a unor straturi funcționale subțiri care îi conferă proprietăți de transmisie crescută, autocurățare, protecție la murdărire sau duritate.

| (29) | Sticla solară este una din componentele folosite la fabricarea modulelor fotovoltaice din siliciu cristalin și a modulelor fotovoltaice cu strat subțire în scopul producerii de energie electrică (denumite în continuare „module fotovoltaice”), precum și la fabricarea colectoarelor de energie fototermică plate folosite, de exemplu, pentru producerea apei calde (denumite în continuare „module fototermice”). Sticla solară este utilizată, de asemenea, în construcția de sere (așa-numita „sticlă pentru horticultură” sau „sticlă pentru sere”). |
| --- | --- |

(29)

Sticla solară este una din componentele folosite la fabricarea modulelor fotovoltaice din siliciu cristalin și a modulelor fotovoltaice cu strat subțire în scopul producerii de energie electrică (denumite în continuare „module fotovoltaice”), precum și la fabricarea colectoarelor de energie fototermică plate folosite, de exemplu, pentru producerea apei calde (denumite în continuare „module fototermice”). Sticla solară este utilizată, de asemenea, în construcția de sere (așa-numita „sticlă pentru horticultură” sau „sticlă pentru sere”).

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (30) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, sticla solară produsă și vândută în Uniune de industria din Uniune, sticla solară produsă și vândută pe piața internă din RPC și sticla solară importată în Uniune din RPC au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, acestea sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, sticla solară produsă și vândută în Uniune de industria din Uniune, sticla solară produsă și vândută pe piața internă din RPC și sticla solară importată în Uniune din RPC au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, acestea sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (31) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și astfel cum s-a precizat în avizul de deschidere, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și astfel cum s-a precizat în avizul de deschidere, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1.   Lipsa de cooperare din partea societăților incluse în eșantion și din partea GC

Lipsa de cooperare din partea societăților incluse în eșantion și din partea GC

| (32) | Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Producătorii-exportatori chinezi nu au prezentat nicio informație privind presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. De asemenea, niciun producător-exportator nu a furnizat răspunsuri la chestionar. |
| --- | --- |

(32)

Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Producătorii-exportatori chinezi nu au prezentat nicio informație privind presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. De asemenea, niciun producător-exportator nu a furnizat răspunsuri la chestionar.

| (33) | GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar și nici nu a abordat elementele de probă din dosar furnizate de către solicitant, inclusiv „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (denumit în continuare „raportul”) (7). |
| --- | --- |

(33)

GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar și nici nu a abordat elementele de probă din dosar furnizate de către solicitant, inclusiv „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (denumit în continuare „raportul”) (7).

7

| (34) | La 24 mai și la 25 iunie 2019, Comisia a informat GC că, în urma lipsei oricărei cooperări din partea exportatorilor/producătorilor din RPC, aceasta intenționează să-și bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a subliniat, de asemenea, că o constatare bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin favorabilă părții în cauză și a invitat autoritățile chineze să prezinte observații. Autoritățile chineze nu au prezentat observații. |
| --- | --- |

(34)

La 24 mai și la 25 iunie 2019, Comisia a informat GC că, în urma lipsei oricărei cooperări din partea exportatorilor/producătorilor din RPC, aceasta intenționează să-și bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a subliniat, de asemenea, că o constatare bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin favorabilă părții în cauză și a invitat autoritățile chineze să prezinte observații. Autoritățile chineze nu au prezentat observații.

| (35) | Prin urmare, pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prezentate mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile. Comisia a recurs, în special, la informațiile cuprinse în cererea de reexaminare și la statisticile elaborate pe baza datelor raportate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”], precum și la datele Eurostat. În plus, Comisia a utilizat și alte surse de informații disponibile în mod public, cum ar fi baza de date a Global Trade Atlas (8) (denumit în continuare „GTA”) și a Orbis Bureau van Dijk (9) (denumit în continuare „Orbis”). |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prezentate mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile. Comisia a recurs, în special, la informațiile cuprinse în cererea de reexaminare și la statisticile elaborate pe baza datelor raportate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”], precum și la datele Eurostat. În plus, Comisia a utilizat și alte surse de informații disponibile în mod public, cum ar fi baza de date a Global Trade Atlas (8) (denumit în continuare „GTA”) și a Orbis Bureau van Dijk (9) (denumit în continuare „Orbis”).

8

9

3.2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

3.2.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (36) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(36)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (37) | Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „în cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate”, și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. |
| --- | --- |

(37)

Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „în cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate”, și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”.

| (38) | Astfel cum se explică în continuare la punctul 3.2.2, Comisia a concluzionat în cadrul acestei anchete că, pe baza dovezilor disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este adecvată. |
| --- | --- |

(38)

Astfel cum se explică în continuare la punctul 3.2.2, Comisia a concluzionat în cadrul acestei anchete că, pe baza dovezilor disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este adecvată.

3.2.2.   Existența unor distorsiuni semnificative

Existența unor distorsiuni semnificative

3.2.2.1.   Introducere

Introducere

| (39) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:






  — | deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective; |
| --- | --- | --- |

(39)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

—

deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

| — | prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor; |
| --- | --- |

—

prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

| — | existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă; |
| --- | --- |

—

existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

| — | lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea; |
| --- | --- |

—

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

| — | distorsionarea costurilor salariale; |
| --- | --- |

—

distorsionarea costurilor salariale;

| — | accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”. |
| --- | --- |

—

accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

| (40) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare impactul potențial al unuia sau mai multora dintre elementele respective asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului care face obiectul reexaminării. În fapt, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie luată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață. |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare impactul potențial al unuia sau mai multora dintre elementele respective asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului care face obiectul reexaminării. În fapt, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie luată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață.

| (41) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”. |
| --- | --- |

(41)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

| (42) | În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind China (a se vedea considerentul 33, nota de subsol 7), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze probele din dosarul de anchetă – care include raportul – la momentul deschiderii acesteia. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(42)

În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind China (a se vedea considerentul 33, nota de subsol 7), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze probele din dosarul de anchetă – care include raportul – la momentul deschiderii acesteia. Nu s-au primit observații.

| (43) | Cererea de reexaminare depusă de solicitant a furnizat elemente de probă suplimentare privind existența unor distorsiuni semnificative în sectorul sticlei solare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b), care completează raportul. Probele se referă la diverse distorsiuni și sunt prezentate mai jos, la punctele 3.2.2.2-3.2.2.8. |
| --- | --- |

(43)

Cererea de reexaminare depusă de solicitant a furnizat elemente de probă suplimentare privind existența unor distorsiuni semnificative în sectorul sticlei solare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b), care completează raportul. Probele se referă la diverse distorsiuni și sunt prezentate mai jos, la punctele 3.2.2.2-3.2.2.8.

| (44) | Astfel cum se precizează la considerentul 33, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de solicitant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. |
| --- | --- |

(44)

Astfel cum se precizează la considerentul 33, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de solicitant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

| (45) | Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(45)

Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării.

3.2.2.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

| (46) | Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a Chinei. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a oamenilor muncii”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (10). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (11). |
| --- | --- |

(46)

Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a Chinei. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a oamenilor muncii”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (10). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (11).

10

11

| (47) | În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „sistemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” a fost inserată o a doua teză nouă, care prevede: „trăsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (12). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al Chinei. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(47)

În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „sistemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” a fost inserată o a doua teză nouă, care prevede: „trăsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (12). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al Chinei. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă.

12

| (48) | Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în vederea îndeplinirii unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (13). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

(48)

Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în vederea îndeplinirii unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (13). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare.

13

| (49) | În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, în timp ce aceasta a fost o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative), în conformitate cu prioritățile guvernului și cu obiectivele de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.) care le sunt atribuite. Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să-și adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Nu numai datorită caracterului obligatoriu al planurilor, ci și pentru că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, operatorii economici sunt determinați, astfel, să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, punctul 3.2.2.5 de mai jos) (14). |
| --- | --- |

(49)

În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, în timp ce aceasta a fost o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative), în conformitate cu prioritățile guvernului și cu obiectivele de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.) care le sunt atribuite. Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să-și adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Nu numai datorită caracterului obligatoriu al planurilor, ci și pentru că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, operatorii economici sunt determinați, astfel, să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, punctul 3.2.2.5 de mai jos) (14).

14

| (50) | În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al Chinei este dominat de băncile comerciale de stat. Atunci când își stabilesc și își pun în aplicare politica de creditare, aceste bănci trebuie să se alinieze mai degrabă la obiectivele de politică industrială ale guvernului decât la evaluarea avantajelor economice ale unui anumit proiect (a se vedea, de asemenea, punctul 3.2.2.8 de mai jos) (15). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (16). |
| --- | --- |

(50)

În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al Chinei este dominat de băncile comerciale de stat. Atunci când își stabilesc și își pun în aplicare politica de creditare, aceste bănci trebuie să se alinieze mai degrabă la obiectivele de politică industrială ale guvernului decât la evaluarea avantajelor economice ale unui anumit proiect (a se vedea, de asemenea, punctul 3.2.2.8 de mai jos) (15). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (16).

15

16

| (51) | În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (17). În mod similar, în domeniul investițiilor, guvernul chinez menține un control și o influență semnificative asupra destinației și amplorii investițiilor de stat și investițiilor private. Examinarea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții sunt utilizate de către autorități ca instrument important pentru sprijinirea obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului de către stat asupra sectoarelor-cheie sau consolidarea industriei interne (18). |
| --- | --- |

(51)

În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (17). În mod similar, în domeniul investițiilor, guvernul chinez menține un control și o influență semnificative asupra destinației și amplorii investițiilor de stat și investițiilor private. Examinarea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții sunt utilizate de către autorități ca instrument important pentru sprijinirea obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului de către stat asupra sectoarelor-cheie sau consolidarea industriei interne (18).

17

18

| (52) | În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (19). |
| --- | --- |

(52)

În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (19).

19

3.2.2.3.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

| (53) | În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei. |
| --- | --- |

(53)

În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

| (54) | În lipsa oricărei cooperări din partea Chinei, Comisia dispune de informații limitate cu privire la structura de proprietate a societăților din sectorul sticlei solare din RPC. |
| --- | --- |

(54)

În lipsa oricărei cooperări din partea Chinei, Comisia dispune de informații limitate cu privire la structura de proprietate a societăților din sectorul sticlei solare din RPC.

| (55) | În ceea ce privește proprietatea statului asupra acestor societăți, în timp ce Xinyi Solar Holdings și Flat Glass Group, cei mai mari doi producători de sticlă solară din China, sunt entități private, mulți dintre ceilalți mari producători – printre care Dongguan CSG (care face parte din CSG Holding), Luoyang Glass și CNBM – sunt întreprinderi deținute de stat. |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește proprietatea statului asupra acestor societăți, în timp ce Xinyi Solar Holdings și Flat Glass Group, cei mai mari doi producători de sticlă solară din China, sunt entități private, mulți dintre ceilalți mari producători – printre care Dongguan CSG (care face parte din CSG Holding), Luoyang Glass și CNBM – sunt întreprinderi deținute de stat.

| (56) | GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează, de obicei, prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților, precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (20). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (21). Elementele care indică existența controlului guvernamental asupra întreprinderilor din sectorul sticlei solare sunt detaliate în continuare la punctul 3.2.2.4 de mai jos. |
| --- | --- |

(56)

GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează, de obicei, prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților, precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (20). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (21). Elementele care indică existența controlului guvernamental asupra întreprinderilor din sectorul sticlei solare sunt detaliate în continuare la punctul 3.2.2.4 de mai jos.

20

21

| (57) | În ceea ce privește supravegherea în privința politicilor și îndrumarea statului în sectorul sticlei solare, analiza este prezentată la punctele 3.2.2.4 și 3.2.2.5 de mai jos. Având în vedere nivelul ridicat al controlului și al intervenției statului în sectorul sticlei solare, astfel cum este descris mai jos, până și producătorii privați de sticlă solară sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condițiile pieței libere. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește supravegherea în privința politicilor și îndrumarea statului în sectorul sticlei solare, analiza este prezentată la punctele 3.2.2.4 și 3.2.2.5 de mai jos. Având în vedere nivelul ridicat al controlului și al intervenției statului în sectorul sticlei solare, astfel cum este descris mai jos, până și producătorii privați de sticlă solară sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condițiile pieței libere.

| (58) | Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria sticlei solare și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul sticlei solare fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată la punctul 3.2.2.5 de mai jos. |
| --- | --- |

(58)

Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria sticlei solare și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul sticlei solare fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată la punctul 3.2.2.5 de mai jos.

3.2.2.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

| (59) | Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (22), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului întreprinderilor comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare întreprindere [cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (23)], iar întreprinderea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în întreprinderile deținute de stat ca o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (24). În 2017 s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul întreprinderilor respective (25). Aceste reguli se aplică în mod general întregii economii chineze, la nivelul tuturor sectoarelor, inclusiv sectorului sticlei solare. Prin urmare, se constată că aceste reguli se aplică, de asemenea, producătorilor de sticlă solară și furnizorilor lor de factori de producție. |
| --- | --- |

(59)

Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (22), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului întreprinderilor comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare întreprindere [cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (23)], iar întreprinderea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în întreprinderile deținute de stat ca o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (24). În 2017 s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul întreprinderilor respective (25). Aceste reguli se aplică în mod general întregii economii chineze, la nivelul tuturor sectoarelor, inclusiv sectorului sticlei solare. Prin urmare, se constată că aceste reguli se aplică, de asemenea, producătorilor de sticlă solară și furnizorilor lor de factori de producție.

22

23

24

25

| (60) | Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.2.2.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (26). |
| --- | --- |

(60)

Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.2.2.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (26).

26

| (61) | Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.2.2.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (27). Astfel, prezența statului în societăți, inclusiv în întreprinderile deținute de stat, din sectorul sticlei solare și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile. |
| --- | --- |

(61)

Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.2.2.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (27). Astfel, prezența statului în societăți, inclusiv în întreprinderile deținute de stat, din sectorul sticlei solare și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

27

3.2.2.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

| (62) | Direcția economiei chineze este determinată în mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din China are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în conformitate cu forțele pieței (28). |
| --- | --- |

(62)

Direcția economiei chineze este determinată în mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze autoritățile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din China are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în conformitate cu forțele pieței (28).

28

| (63) | Cel de al 13-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională a RPC (denumit în continuare „cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, deci și PAR, evidențiază viziunea strategică a GC pentru ameliorarea și promovarea industriilor-cheie, precum industria energiei solare. Cel de al 13-lea plan cincinal este succesorul celui de al 12-lea plan cincinal, în care industria sticlei solare a fost promovată ca domeniu-cheie de dezvoltare a producției. |
| --- | --- |

(63)

Cel de al 13-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională a RPC (denumit în continuare „cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, deci și PAR, evidențiază viziunea strategică a GC pentru ameliorarea și promovarea industriilor-cheie, precum industria energiei solare. Cel de al 13-lea plan cincinal este succesorul celui de al 12-lea plan cincinal, în care industria sticlei solare a fost promovată ca domeniu-cheie de dezvoltare a producției.

| (64) | Capitolul 30 din cel de-al 13-lea plan cincinal exprimă angajamentul GC de a „[construi] un sistem energetic modern”. Punctul 1 din capitolul menționat, în special, oferă elemente de probă solide care demonstrează că GC consideră în continuare industria sticlei solare drept industrie încurajată. Într-adevăr, punctul 1 menționează că „[GC] va impulsiona în continuare dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice” și că „[GC] va îmbunătăți politicile de sprijin al producerii de energie electrică din [...] energie [...] solară”. De asemenea, „dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice în regiunile de nord, nord-est și nord-vest și în zonele de coastă” va fi optimizată în contextul proiectelor de dezvoltare energetică. Aceste pasaje demonstrează că GC sprijină în continuare și industria sticlei solare, care este esențială pentru dezvoltarea industriei energiei solare. |
| --- | --- |

(64)

Capitolul 30 din cel de-al 13-lea plan cincinal exprimă angajamentul GC de a „[construi] un sistem energetic modern”. Punctul 1 din capitolul menționat, în special, oferă elemente de probă solide care demonstrează că GC consideră în continuare industria sticlei solare drept industrie încurajată. Într-adevăr, punctul 1 menționează că „[GC] va impulsiona în continuare dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice” și că „[GC] va îmbunătăți politicile de sprijin al producerii de energie electrică din [...] energie [...] solară”. De asemenea, „dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice în regiunile de nord, nord-est și nord-vest și în zonele de coastă” va fi optimizată în contextul proiectelor de dezvoltare energetică. Aceste pasaje demonstrează că GC sprijină în continuare și industria sticlei solare, care este esențială pentru dezvoltarea industriei energiei solare.

| (65) | Cel de al 13-lea plan privind materialele de construcții menționează, de asemenea, tipuri diferite de sticlă, inclusiv sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată, sticla peliculizată multifuncțională de înaltă performanță, tehnologia de fabricație pentru sticla electrocromă/termocromă, tehnologia de fabricație pentru produse de sticlă care integrează structura și funcția fotovoltaică și fototermică. |
| --- | --- |

(65)

Cel de al 13-lea plan privind materialele de construcții menționează, de asemenea, tipuri diferite de sticlă, inclusiv sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată, sticla peliculizată multifuncțională de înaltă performanță, tehnologia de fabricație pentru sticla electrocromă/termocromă, tehnologia de fabricație pentru produse de sticlă care integrează structura și funcția fotovoltaică și fototermică.

| (66) | În 2018, GC a emis noi măsuri de reglementare pentru instalațiile fotovoltaice prin Notificarea din 2018 privind producerea de energie fotovoltaică (denumită în continuare „politica 531”, deoarece a fost anunțată la 31 mai 2018), menținând subvențiile, însă cu oarecare reduceri. În temeiul acestei politici, guvernul Chinei a redus semnificativ cota anuală de capacități noi de producție a energiei solare care sunt eligibile pentru subvenții de stat. |
| --- | --- |

(66)

În 2018, GC a emis noi măsuri de reglementare pentru instalațiile fotovoltaice prin Notificarea din 2018 privind producerea de energie fotovoltaică (denumită în continuare „politica 531”, deoarece a fost anunțată la 31 mai 2018), menținând subvențiile, însă cu oarecare reduceri. În temeiul acestei politici, guvernul Chinei a redus semnificativ cota anuală de capacități noi de producție a energiei solare care sunt eligibile pentru subvenții de stat.

| (67) | Strategia „Made in China 2025” (denumită în continuare „MIC2025”) încurajează, de asemenea, dezvoltarea ecologică. Industria sticlei este susținută în MIC2025, fiind inclusă, în special, în Catalogul din 2016 al celor „patru dezvoltări industriale esențiale” (MIC2025), la capitolul 9 – „Materiale noi”, subsecțiunea II – „Materiale de bază esențiale”: punctul 24 enumeră materialele pe bază de sticlă, iar punctul 29 enumeră sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată. |
| --- | --- |

(67)

Strategia „Made in China 2025” (denumită în continuare „MIC2025”) încurajează, de asemenea, dezvoltarea ecologică. Industria sticlei este susținută în MIC2025, fiind inclusă, în special, în Catalogul din 2016 al celor „patru dezvoltări industriale esențiale” (MIC2025), la capitolul 9 – „Materiale noi”, subsecțiunea II – „Materiale de bază esențiale”: punctul 24 enumeră materialele pe bază de sticlă, iar punctul 29 enumeră sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată.

| (68) | Prin urmare, sticla solară este considerată ca făcând parte dintr-o industrie încurajată. |
| --- | --- |

(68)

Prin urmare, sticla solară este considerată ca făcând parte dintr-o industrie încurajată.

| (69) | Mai mult, „Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a «Dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale»” (care, împreună cu „Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale”, este denumită în continuare „Decizia nr. 40”) afirmă că GC va sprijini în mod activ dezvoltarea noilor industrii energetice și va accelera dezvoltarea energiei solare (29); instruiește toate instituțiile financiare să ofere sprijin prin credite doar proiectelor încurajate; și promite punerea în aplicare a „altor politici preferențiale pentru proiectele încurajate” (30). |
| --- | --- |

(69)

Mai mult, „Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a «Dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale»” (care, împreună cu „Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale”, este denumită în continuare „Decizia nr. 40”) afirmă că GC va sprijini în mod activ dezvoltarea noilor industrii energetice și va accelera dezvoltarea energiei solare (29); instruiește toate instituțiile financiare să ofere sprijin prin credite doar proiectelor încurajate; și promite punerea în aplicare a „altor politici preferențiale pentru proiectele încurajate” (30).

29

30

| (70) | În plus, „Decizia nr. 9 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale” (denumită în continuare „Decizia nr. 9”) „încurajează activ” GC și agențiile publice „să îndrume dezvoltarea industriilor relevante, să optimizeze modernizarea structurii industriale”. Punctul 12.2 din Decizia nr. 9 menționează în mod explicit încurajarea producției de „sticlă flotată ultratransparentă pentru industria energiei solare”. Această decizie, în vigoare până în 2020, a fost înlocuită în 2019 de „Decizia nr. 29 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale (ediția 2019)”, care a reținut mențiunea de la punctul 12.2. |
| --- | --- |

(70)

În plus, „Decizia nr. 9 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale” (denumită în continuare „Decizia nr. 9”) „încurajează activ” GC și agențiile publice „să îndrume dezvoltarea industriilor relevante, să optimizeze modernizarea structurii industriale”. Punctul 12.2 din Decizia nr. 9 menționează în mod explicit încurajarea producției de „sticlă flotată ultratransparentă pentru industria energiei solare”. Această decizie, în vigoare până în 2020, a fost înlocuită în 2019 de „Decizia nr. 29 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale (ediția 2019)”, care a reținut mențiunea de la punctul 12.2.

| (71) | În sfârșit, Planul național de dezvoltare a științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020), care cuprinde și PAR, promite să „pună pe primul loc politica financiară”, „să încurajeze instituțiile financiare să sprijine prin credite preferențiale principalele proiecte naționale de industrializare din domeniul științei și tehnologiei”, „să încurajeze instituțiile financiare să îmbunătățească și să consolideze serviciile financiare furnizate întreprinderilor de înaltă tehnologie” și să „pună în aplicare politici fiscale preferențiale pentru a promova dezvoltarea de întreprinderi de înaltă tehnologie”. Întrucât cel puțin unii dintre producătorii-exportatori de sticlă solară se califică drept „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă”, acest plan național consolidează și mai mult statutul de industrie încurajată al industriei sticlei solare. |
| --- | --- |

(71)

În sfârșit, Planul național de dezvoltare a științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020), care cuprinde și PAR, promite să „pună pe primul loc politica financiară”, „să încurajeze instituțiile financiare să sprijine prin credite preferențiale principalele proiecte naționale de industrializare din domeniul științei și tehnologiei”, „să încurajeze instituțiile financiare să îmbunătățească și să consolideze serviciile financiare furnizate întreprinderilor de înaltă tehnologie” și să „pună în aplicare politici fiscale preferențiale pentru a promova dezvoltarea de întreprinderi de înaltă tehnologie”. Întrucât cel puțin unii dintre producătorii-exportatori de sticlă solară se califică drept „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă”, acest plan național consolidează și mai mult statutul de industrie încurajată al industriei sticlei solare.

| (72) | Se pare că GC ghidează dezvoltarea industriei energiei solare în general și, astfel, și industria sticlei solare, prin intermediul unei game ample de instrumente de politică și de directive. Datorită acestor instrumente și directive de politică, GC conduce și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului sticlei solare. |
| --- | --- |

(72)

Se pare că GC ghidează dezvoltarea industriei energiei solare în general și, astfel, și industria sticlei solare, prin intermediul unei game ample de instrumente de politică și de directive. Datorită acestor instrumente și directive de politică, GC conduce și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului sticlei solare.

| (73) | În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de sprijinire a industriilor încurajate, inclusiv a producției de sticlă solară. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber. |
| --- | --- |

(73)

În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de sprijinire a industriilor încurajate, inclusiv a producției de sticlă solară. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

3.2.2.6.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa aplicării, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa aplicării, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea

| (74) | În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să se datoreze faptului că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât China, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (31). |
| --- | --- |

(74)

În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să se datoreze faptului că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât China, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (31).

31

| (75) | În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în China (32). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (33). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice în cadrul alocării terenurilor (34). |
| --- | --- |

(75)

În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în China (32). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (33). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice în cadrul alocării terenurilor (34).

32

33

34

| (76) | La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de sticlă solară se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația Chinei privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Prezenta anchetă nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Ca atare, Comisia a concluzionat în mod preliminar că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește alocarea de terenuri în RPC. Aceste considerente, bazate pe elementele de probă existente, par să fie pe deplin aplicabile și în sectorul sticlei solare. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și de proprietate în sectorul sticlei solare. |
| --- | --- |

(76)

La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de sticlă solară se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația Chinei privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Prezenta anchetă nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Ca atare, Comisia a concluzionat în mod preliminar că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește alocarea de terenuri în RPC. Aceste considerente, bazate pe elementele de probă existente, par să fie pe deplin aplicabile și în sectorul sticlei solare. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și de proprietate în sectorul sticlei solare.

3.2.2.7.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

| (77) | Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în China, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile de a se organiza colectiv. China nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (35). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este totuși independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (36). În plus, mobilitatea forței de muncă din RPC este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (37). Aceste constatări conduc la distorsiunea costurilor salariale în China. |
| --- | --- |

(77)

Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în China, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile de a se organiza colectiv. China nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (35). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este totuși independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (36). În plus, mobilitatea forței de muncă din RPC este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (37). Aceste constatări conduc la distorsiunea costurilor salariale în China.

35

36

37

| (78) | Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul sticlei solare nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, sectorul sticlei solare este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC). |
| --- | --- |

(78)

Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul sticlei solare nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, sectorul sticlei solare este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

3.2.2.8.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

| (79) | Accesul la capital al actorilor corporativi din China este supus unor diverse distorsiuni. |
| --- | --- |

(79)

Accesul la capital al actorilor corporativi din China este supus unor diverse distorsiuni.

| (80) | În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (38), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (39) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (40). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (41). |
| --- | --- |

(80)

În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (38), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (39) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (40). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (41).

38

39

40

41

| (81) | Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială (42), sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice. |
| --- | --- |

(81)

Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială (42), sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice.

42

| (82) | În plus, ratingul obligațiunilor și cel de credit sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv faptul că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru guvernul chinez și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din RPC corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare. |
| --- | --- |

(82)

În plus, ratingul obligațiunilor și cel de credit sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv faptul că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru guvernul chinez și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din RPC corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare.

| (83) | Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (43). Aceasta are drept rezultat o favorizare a împrumuturilor acordate întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață. |
| --- | --- |

(83)

Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (43). Aceasta are drept rezultat o favorizare a împrumuturilor acordate întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

43

| (84) | În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor, ceea ce a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu profitabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a profitabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale. |
| --- | --- |

(84)

În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor, ceea ce a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu profitabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a profitabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale.

| (85) | În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor acordate la rata de referință sau sub aceasta încă reprezintă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, întrucât cota acestora a crescut semnificativ începând cu 2015, în pofida înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului. |
| --- | --- |

(85)

În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor acordate la rata de referință sau sub aceasta încă reprezintă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, întrucât cota acestora a crescut semnificativ începând cu 2015, în pofida înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

| (86) | Creșterea totală a creditelor în China indică o înrăutățire a eficienței alocării de capital, fără a exista semne de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a datoriilor de risc, guvernul chinez a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele irecuperabile au fost soluționate prin reînnoirea datoriilor, creând așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea dreptului de proprietate asupra datoriilor (de exemplu, prin fuziuni sau prin conversia creanțelor în acțiuni), fără a elimina neapărat problema datoriei globale sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia. |
| --- | --- |

(86)

Creșterea totală a creditelor în China indică o înrăutățire a eficienței alocării de capital, fără a exista semne de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a datoriilor de risc, guvernul chinez a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele irecuperabile au fost soluționate prin reînnoirea datoriilor, creând așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea dreptului de proprietate asupra datoriilor (de exemplu, prin fuziuni sau prin conversia creanțelor în acțiuni), fără a elimina neapărat problema datoriei globale sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia.

| (87) | În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al Chinei este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital. |
| --- | --- |

(87)

În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al Chinei este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital.

| (88) | Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul sticlei solare ar fi scutit de intervențiile statului în sistemul financiar descrise mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(88)

Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul sticlei solare ar fi scutit de intervențiile statului în sistemul financiar descrise mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

3.2.2.9.   Natura sistemică a distorsiunilor descrise

Natura sistemică a distorsiunilor descrise

| (89) | Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă faptul că datele și caracteristicile sistemului chinez, descrise mai sus la punctele 3.2.2.2-3.2.2.5, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați la punctele 3.2.2.6-3.2.2.8 și în partea B a raportului. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă faptul că datele și caracteristicile sistemului chinez, descrise mai sus la punctele 3.2.2.2-3.2.2.5, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați la punctele 3.2.2.6-3.2.2.8 și în partea B a raportului.

| (90) | Pentru a produce sticlă solară, este necesară o gamă largă de factori de producție. În lipsa oricărei cooperări din partea Chinei, informațiile disponibile privind factorii de producție achiziționați de producătorii din China au fost limitate. În cazul în care producătorii de sticlă solară cumpără/contractează factori de producție din China, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri în contabilitatea lor) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a produce sticlă solară, este necesară o gamă largă de factori de producție. În lipsa oricărei cooperări din partea Chinei, informațiile disponibile privind factorii de producție achiziționați de producătorii din China au fost limitate. În cazul în care producătorii de sticlă solară cumpără/contractează factori de producție din China, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri în contabilitatea lor) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (91) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un mijloc de producție care a fost, în sine, produs în China prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(91)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un mijloc de producție care a fost, în sine, produs în China prin combinarea unei serii de factori de producție, este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

3.2.2.10.   Concluzie

Concluzie

| (92) | Analiza prezentată la punctele 3.2.2.2-3.2.2.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția Chinei în economia sa în general, precum și în sectorul sticlei solare în special, a arătat că prețurile sau costurile, incluzând costul materiilor prime, al energiei și al forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, fiind afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum arată impactul real sau potențial al unuia sau mai multor elemente relevante enumerate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. |
| --- | --- |

(92)

Analiza prezentată la punctele 3.2.2.2-3.2.2.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția Chinei în economia sa în general, precum și în sectorul sticlei solare în special, a arătat că prețurile sau costurile, incluzând costul materiilor prime, al energiei și al forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, fiind afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum arată impactul real sau potențial al unuia sau mai multor elemente relevante enumerate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

| (93) | Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(93)

Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.2.3.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

3.2.3.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (94) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:






  — | un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (44); |
| --- | --- | --- |

(94)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:

—

un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (44);

44

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă; |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă;

| — | disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă;

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (95) | Prin nota din 14 iunie și nota din 17 februarie menționate mai sus, la punctul 1.3.5, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să folosească Turcia drept țară reprezentativă adecvată. Nu s-au primit observații din partea părților interesate. |
| --- | --- |

(95)

Prin nota din 14 iunie și nota din 17 februarie menționate mai sus, la punctul 1.3.5, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să folosească Turcia drept țară reprezentativă adecvată. Nu s-au primit observații din partea părților interesate.

3.2.3.2.   Un nivel de dezvoltare economică similar cu RPC

Un nivel de dezvoltare economică similar cu RPC

| (96) | Turcia este clasificată ca o țară cu un nivel de dezvoltare economică similar cu RPC, întrucât a fost clasificată ca o țară cu „venituri medii-superioare” de către Banca Mondială. Mai există o singură altă țară care să fie clasificată, de asemenea, ca țară cu „venituri medii-superioare” și în care să se fabrice produsul care face obiectul reexaminării, și anume Malaysia, unde există doi producători ai produsului care face obiectul reexaminării. Totuși, spre deosebire de Turcia, niciuna dintre societățile în cauză din Malaysia nu avea date financiare publicate. |
| --- | --- |

(96)

Turcia este clasificată ca o țară cu un nivel de dezvoltare economică similar cu RPC, întrucât a fost clasificată ca o țară cu „venituri medii-superioare” de către Banca Mondială. Mai există o singură altă țară care să fie clasificată, de asemenea, ca țară cu „venituri medii-superioare” și în care să se fabrice produsul care face obiectul reexaminării, și anume Malaysia, unde există doi producători ai produsului care face obiectul reexaminării. Totuși, spre deosebire de Turcia, niciuna dintre societățile în cauză din Malaysia nu avea date financiare publicate.

3.2.3.3.   Fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara reprezentativă

Fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara reprezentativă

| (97) | Datele de care dispune Comisia au arătat că în Turcia există un producător al produsului care face obiectul reexaminării, și anume societatea Sisecam/Trakya. În plus, Comisia a reușit să obțină prin Orbis situațiile financiare ale acestei societăți, disponibile în mod public. |
| --- | --- |

(97)

Datele de care dispune Comisia au arătat că în Turcia există un producător al produsului care face obiectul reexaminării, și anume societatea Sisecam/Trakya. În plus, Comisia a reușit să obțină prin Orbis situațiile financiare ale acestei societăți, disponibile în mod public.

3.2.3.4.   Disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

Disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

| (98) | Comisia a analizat cu atenție toate datele relevante disponibile la dosar în ceea ce privește factorii de producție din Turcia și a remarcat următoarele:






  — | Comisia a analizat statisticile privind importurile pentru toți factorii de producție menționați în nota din 14 iunie, astfel cum au fost actualizați prin nota din 17 februarie, și a concluzionat că, în cursul PAR, au existat importuri pentru toți factorii de producție necesari pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- | --- |

(98)

Comisia a analizat cu atenție toate datele relevante disponibile la dosar în ceea ce privește factorii de producție din Turcia și a remarcat următoarele:

—

Comisia a analizat statisticile privind importurile pentru toți factorii de producție menționați în nota din 14 iunie, astfel cum au fost actualizați prin nota din 17 februarie, și a concluzionat că, în cursul PAR, au existat importuri pentru toți factorii de producție necesari pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării.

| — | Au fost disponibile statistici privind sectorul energetic (prețurile industriale la gaze naturale și energie electrică) din timpul PAR, sub forma datelor furnizate de Institutul de Statistică al Turciei (TurkStat) (45). |
| --- | --- |

—

Au fost disponibile statistici privind sectorul energetic (prețurile industriale la gaze naturale și energie electrică) din timpul PAR, sub forma datelor furnizate de Institutul de Statistică al Turciei (TurkStat) (45).

45

| — | Datele privind costurile cu forța de muncă au fost preluate din statisticile disponibile pe site-ul TurkStat referitoare la costul mediu cu forța de muncă aferent sectorului 23 din Nomenclatorul statistic al activităților economice, denumit în mod curent NACE, care include și costurile cu forța de muncă din sectorul producției de sticlă (46). |
| --- | --- |

—

Datele privind costurile cu forța de muncă au fost preluate din statisticile disponibile pe site-ul TurkStat referitoare la costul mediu cu forța de muncă aferent sectorului 23 din Nomenclatorul statistic al activităților economice, denumit în mod curent NACE, care include și costurile cu forța de muncă din sectorul producției de sticlă (46).

46

| (99) | Potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru costurile VAG și pentru profituri. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de producție care să acopere costurile neincluse în factorii de producție. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia a afirmat că producătorul-exportator Sisecam/Trakya din Turcia avea situații financiare publicate care au putut să fie utilizate drept substitut pentru a determina o valoare nedistorsionată și rezonabilă a costurilor VAG și a profiturilor. |
| --- | --- |

(99)

Potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru costurile VAG și pentru profituri. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de producție care să acopere costurile neincluse în factorii de producție. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia a afirmat că producătorul-exportator Sisecam/Trakya din Turcia avea situații financiare publicate care au putut să fie utilizate drept substitut pentru a determina o valoare nedistorsionată și rezonabilă a costurilor VAG și a profiturilor.

3.2.3.5.   Concluzie privind țara reprezentativă

Concluzie privind țara reprezentativă

| (100) | Având în vedere analiza de mai sus și datele disponibile la dosar, Comisia a utilizat datele aferente Turciei și întreprinderii turce Sisecam/Trakya pentru stabilirea costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare într-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere analiza de mai sus și datele disponibile la dosar, Comisia a utilizat datele aferente Turciei și întreprinderii turce Sisecam/Trakya pentru stabilirea costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare într-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.2.4.   Factori de producție

Factori de producție

| (101) | Astfel cum s-a menționat în nota din 14 iunie și în nota din 17 februarie, Comisia a analizat toate datele disponibile referitoare la factorii de producție și a decis să utilizeze următoarele surse și valori pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

  Tabelul 1


  Factori de producție ai sticlei solare










  Factor de producție | Codul SA | Sursa datelor privind importurile pe care Comisia intenționează să le utilizeze | Unitatea de măsură |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nisip | 250510 | Global Trade Atlas (GTA) (47) | KG |
| Carbonat disodic | 283620 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Dolomită necalcinată, nesinterizată, denumită „crudă” | 251810 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Granule de marmură | 251741 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Nitrat de sodiu | 310250 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Sulfat de disodiu | 283311 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Piroantimonat de sodiu | 284190 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Materiale de acoperire (48) | 382499 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Materialul de ambalare (49) | 441510 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Materialul de ambalare (50) | 441520 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |
| Materialul de ambalare (51) | 480439 | Global Trade Atlas (GTA) | KG |

(101)

Astfel cum s-a menționat în nota din 14 iunie și în nota din 17 februarie, Comisia a analizat toate datele disponibile referitoare la factorii de producție și a decis să utilizeze următoarele surse și valori pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factori de producție ai sticlei solare

Factori de producție ai sticlei solare

Factor de producție

Factor de producție

Codul SA

Codul SA

Sursa datelor privind importurile pe care Comisia intenționează să le utilizeze

Sursa datelor privind importurile pe care Comisia intenționează să le utilizeze

Unitatea de măsură

Unitatea de măsură

Nisip

250510

Global Trade Atlas (GTA) (47)

47

KG

Carbonat disodic

283620

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Dolomită necalcinată, nesinterizată, denumită „crudă”

251810

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Granule de marmură

251741

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Nitrat de sodiu

310250

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Sulfat de disodiu

283311

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Piroantimonat de sodiu

284190

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Materiale de acoperire (48)

48

382499

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Materialul de ambalare (49)

49

441510

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Materialul de ambalare (50)

50

441520

Global Trade Atlas (GTA)

KG

Materialul de ambalare (51)

51

480439

Global Trade Atlas (GTA)

KG

3.2.4.1.   Materiile prime

Materiile prime

| (102) | Procesul de producție a sticlei solare necesită, în general, o serie de materii prime cu conținut redus de fier. Acest proces începe prin topirea unui amestec format din materiile prime și cioburi într-un cuptor cu pereți refractari, la temperaturi de peste 1 500 °C. Apoi sticla lichidă este modelată (laminată) între doi cilindri din oțel/aliaj răciți cu apă. Acești cilindri pot avea un șablon negativ, care se va imprima în sticla lichidă. O metodă alternativă de fabricație presupune modelarea sticlei prin curgere (flotare) într-o baie de staniu lichid. Astfel se formează o panglică de sticlă continuă, neîntreruptă. Panglica este tăiată fie continuu, fie discontinuu (online sau offline) la dimensiuni individuale. După tăiere, muchiile sticlei nerafinate sunt șlefuite, iar sticla este spălată și apoi călită. Fie înainte de călire, fie după aceasta, pe sticlă se poate aplica un strat funcțional prin diverse metode. Acest strat poate mări proprietățile de transmisie sau rezistența la abraziune, precum și protecția la murdărire. Produsul finit poate avea sau nu un strat antireflex (AR). Structura de costuri aferentă sticlei solare depinde în mare măsură de costurile materiilor prime, în special al nisipului, și de costul energiei. |
| --- | --- |

(102)

Procesul de producție a sticlei solare necesită, în general, o serie de materii prime cu conținut redus de fier. Acest proces începe prin topirea unui amestec format din materiile prime și cioburi într-un cuptor cu pereți refractari, la temperaturi de peste 1 500 °C. Apoi sticla lichidă este modelată (laminată) între doi cilindri din oțel/aliaj răciți cu apă. Acești cilindri pot avea un șablon negativ, care se va imprima în sticla lichidă. O metodă alternativă de fabricație presupune modelarea sticlei prin curgere (flotare) într-o baie de staniu lichid. Astfel se formează o panglică de sticlă continuă, neîntreruptă. Panglica este tăiată fie continuu, fie discontinuu (online sau offline) la dimensiuni individuale. După tăiere, muchiile sticlei nerafinate sunt șlefuite, iar sticla este spălată și apoi călită. Fie înainte de călire, fie după aceasta, pe sticlă se poate aplica un strat funcțional prin diverse metode. Acest strat poate mări proprietățile de transmisie sau rezistența la abraziune, precum și protecția la murdărire. Produsul finit poate avea sau nu un strat antireflex (AR). Structura de costuri aferentă sticlei solare depinde în mare măsură de costurile materiilor prime, în special al nisipului, și de costul energiei.

| (103) | Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând la punctul 3.2.2 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. În mod similar, au fost excluse, de asemenea, datele privind importurile în țara reprezentativă din țările care nu sunt membre ale OMC enumerate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 a Parlamentului European și a Consiliului (52). Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se consideră că prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale și, în orice caz, datele privind astfel de importuri au fost neglijabile. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas în mare parte reprezentative, variind între 70 % și 100 % din totalul volumelor importate în Turcia, cu excepția unei materii prime (53) încă reprezentative la 21 %. |
| --- | --- |

(103)

Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând la punctul 3.2.2 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. În mod similar, au fost excluse, de asemenea, datele privind importurile în țara reprezentativă din țările care nu sunt membre ale OMC enumerate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 a Parlamentului European și a Consiliului (52). Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se consideră că prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale și, în orice caz, datele privind astfel de importuri au fost neglijabile. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas în mare parte reprezentative, variind între 70 % și 100 % din totalul volumelor importate în Turcia, cu excepția unei materii prime (53) încă reprezentative la 21 %.

52

53

| (104) | Pentru a stabili valoarea normală conform metodologiei Comisiei, taxele de import pentru factorii de producție și materialele importate în Turcia, precum și costurile aferente transportului intern ar trebui să fie adăugate, în mod normal, la aceste prețuri de import. Având în vedere constatările de la considerentele 116-117, precum și natura acestei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, care urmărește mai degrabă să determine dacă dumpingul a continuat în perioada anchetei de reexaminare decât să stabilească amploarea exactă a acestuia, Comisia a decis că nu sunt necesare ajustări ale taxelor la import și ale transportului intern, întrucât aceste ajustări ar avea drept rezultat doar creșterea valorii normale, și prin urmare, a marjei de dumping. |
| --- | --- |

(104)

Pentru a stabili valoarea normală conform metodologiei Comisiei, taxele de import pentru factorii de producție și materialele importate în Turcia, precum și costurile aferente transportului intern ar trebui să fie adăugate, în mod normal, la aceste prețuri de import. Având în vedere constatările de la considerentele 116-117, precum și natura acestei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, care urmărește mai degrabă să determine dacă dumpingul a continuat în perioada anchetei de reexaminare decât să stabilească amploarea exactă a acestuia, Comisia a decis că nu sunt necesare ajustări ale taxelor la import și ale transportului intern, întrucât aceste ajustări ar avea drept rezultat doar creșterea valorii normale, și prin urmare, a marjei de dumping.

3.2.4.2.   Forța de muncă

Forța de muncă

| (105) | TurkStat publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat cele mai recente (2016) statistici disponibile referitoare la costul mediu cu forța de muncă aferent sectorului 23 din Nomenclatorul statistic al activităților economice, denumit în mod curent NACE, care include și costurile cu forța de muncă din sectorul producției de sticlă (54). |
| --- | --- |

(105)

TurkStat publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat cele mai recente (2016) statistici disponibile referitoare la costul mediu cu forța de muncă aferent sectorului 23 din Nomenclatorul statistic al activităților economice, denumit în mod curent NACE, care include și costurile cu forța de muncă din sectorul producției de sticlă (54).

54

3.2.4.3.   Electricitate

Electricitate

| (106) | Prețul energiei electrice pentru societățile (utilizatorii industriali) din Turcia este publicat de TurkStat în comunicatele sale de presă periodice. Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice pentru utilizatorii industriali în tranșa corespunzătoare de consum, exprimată în Kuruș/kWh (55), astfel cum au fost publicate la 26 martie 2019 (acoperind perioada anchetei de reexaminare) (56). |
| --- | --- |

(106)

Prețul energiei electrice pentru societățile (utilizatorii industriali) din Turcia este publicat de TurkStat în comunicatele sale de presă periodice. Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice pentru utilizatorii industriali în tranșa corespunzătoare de consum, exprimată în Kuruș/kWh (55), astfel cum au fost publicate la 26 martie 2019 (acoperind perioada anchetei de reexaminare) (56).

55

56

3.2.4.4.   Gaze naturale

Gaze naturale

| (107) | Prețul gazelor naturale pentru societățile din Turcia este publicat de TurkStat în comunicatele sale de presă periodice. Comisia a utilizat prețurile corespunzătoare percepute de la utilizatorii industriali, publicate în ediția din 26 martie 2019 (și valabile pentru perioada anchetei de reexaminare) (57). |
| --- | --- |

(107)

Prețul gazelor naturale pentru societățile din Turcia este publicat de TurkStat în comunicatele sale de presă periodice. Comisia a utilizat prețurile corespunzătoare percepute de la utilizatorii industriali, publicate în ediția din 26 martie 2019 (și valabile pentru perioada anchetei de reexaminare) (57).

57

3.2.4.5.   Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profiturile și deprecierea

Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profiturile și deprecierea

| (108) | Potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) al doilea paragraf din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită pentru cheltuielile indirecte de producție o valoare care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați mai sus. |
| --- | --- |

(108)

Potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) al doilea paragraf din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită pentru cheltuielile indirecte de producție o valoare care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați mai sus.

| (109) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor despre Sisecam/Trakya, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție, pe de o parte, și costurile totale de fabricație și cu forța de muncă, pe de altă parte. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție, în funcție de modelul produs. |
| --- | --- |

(109)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor despre Sisecam/Trakya, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție, pe de o parte, și costurile totale de fabricație și cu forța de muncă, pe de altă parte. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție, în funcție de modelul produs.

| (110) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată și rezonabilă a cheltuielilor indirecte de producție, a costurilor VAG, a profitului și a deprecierii, Comisia a utilizat datele financiare pentru 2018 ale societății Sisecam/Trakya, astfel cum au fost extrase din Orbis. |
| --- | --- |

(110)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată și rezonabilă a cheltuielilor indirecte de producție, a costurilor VAG, a profitului și a deprecierii, Comisia a utilizat datele financiare pentru 2018 ale societății Sisecam/Trakya, astfel cum au fost extrase din Orbis.

3.2.5.   Calculul

Calculul

| (111) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(111)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

| (112) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare și referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale și forță de muncă) la fabricarea sticlei solare. Aceste rate de consum furnizate de solicitant au fost verificate în cadrul vizitelor de verificare. Comisia a înmulțit factorii legați de utilizare cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă Turcia. |
| --- | --- |

(112)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare și referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale și forță de muncă) la fabricarea sticlei solare. Aceste rate de consum furnizate de solicitant au fost verificate în cadrul vizitelor de verificare. Comisia a înmulțit factorii legați de utilizare cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă Turcia.

| (113) | Odată stabilit costul nedistorsionat de producție, Comisia a aplicat cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profitul și deprecierea, astfel cum sunt descrise la considerentele 108-110. Acestea au fost determinate pe baza situațiilor financiare ale societății Sisecam/Trakya (a se vedea punctul 3.2.3). Comisia a adăugat următoarele elemente la costul nedistorsionat de producție:






  — | cheltuielile indirecte de producție și deprecierea, astfel cum se explică la considerentul 109, care au reprezentat în total 39 % din costurile cu materialele suportate de Sisecam/Trakya; |
| --- | --- | --- |

(113)

Odată stabilit costul nedistorsionat de producție, Comisia a aplicat cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profitul și deprecierea, astfel cum sunt descrise la considerentele 108-110. Acestea au fost determinate pe baza situațiilor financiare ale societății Sisecam/Trakya (a se vedea punctul 3.2.3). Comisia a adăugat următoarele elemente la costul nedistorsionat de producție:

—

cheltuielile indirecte de producție și deprecierea, astfel cum se explică la considerentul 109, care au reprezentat în total 39 % din costurile cu materialele suportate de Sisecam/Trakya;

| — | costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 41 % din costurile cu materialele suportate de Sisecam/Trakya; și |
| --- | --- |

—

costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 41 % din costurile cu materialele suportate de Sisecam/Trakya; și

| — | profiturile, care s-au ridicat la 30,8 % din costul total de producție, pe baza profiturilor obținute de Sisecam/Trakya. |
| --- | --- |

—

profiturile, care s-au ridicat la 30,8 % din costul total de producție, pe baza profiturilor obținute de Sisecam/Trakya.

3.2.6.   Prețul de export

Prețul de export

| (114) | Ca urmare a lipsei de cooperare, prețurile de export au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a utilizat datele privind importurile din China raportate în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) pentru a determina prețurile de export. |
| --- | --- |

(114)

Ca urmare a lipsei de cooperare, prețurile de export au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a utilizat datele privind importurile din China raportate în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) pentru a determina prețurile de export.

| (115) | Întrucât aceste prețuri sunt raportate pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), ele au fost ajustate la nivel franco fabrică prin deducerea unei valori adecvate aferente costurilor cu transportul și asigurarea suportate la deplasarea între RPC și frontiera Uniunii. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat același procent pentru ajustare ca și în ancheta antidumping inițială (11,7 %). |
| --- | --- |

(115)

Întrucât aceste prețuri sunt raportate pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), ele au fost ajustate la nivel franco fabrică prin deducerea unei valori adecvate aferente costurilor cu transportul și asigurarea suportate la deplasarea între RPC și frontiera Uniunii. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat același procent pentru ajustare ca și în ancheta antidumping inițială (11,7 %).

3.2.7.   Comparație și marja de dumping

Comparație și marja de dumping

| (116) | Comisia a comparat valoarea normală construită, stabilită pe o bază franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export la nivelul franco fabrică către Uniune. |
| --- | --- |

(116)

Comisia a comparat valoarea normală construită, stabilită pe o bază franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, cu prețul de export la nivelul franco fabrică către Uniune.

| (117) | Marja de dumping constatată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 33 %. |
| --- | --- |

(117)

Marja de dumping constatată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 33 %.

| (118) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că cifrele utilizate de Comisie pentru a calcula marja de dumping nu corespundeau prețurilor/experienței reale în materie de costuri ale producătorilor de sticlă solară și nu puteau fi conciliate cu faptul că prețurile practicate de industria din Uniune au fost mai mici decât valoarea normală calculată și, uneori, de asemenea, inferioare prețurilor de import. |
| --- | --- |

(118)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că cifrele utilizate de Comisie pentru a calcula marja de dumping nu corespundeau prețurilor/experienței reale în materie de costuri ale producătorilor de sticlă solară și nu puteau fi conciliate cu faptul că prețurile practicate de industria din Uniune au fost mai mici decât valoarea normală calculată și, uneori, de asemenea, inferioare prețurilor de import.

| (119) | Comisia a reamintit că marja de dumping a fost stabilită prin compararea unei valori normale construite pe baza datelor provenite de la o țară terță reprezentativă în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu prețurile medii de export către Uniune preluate din statisticile chineze, ajustate la nivelul franco fabrică. Prin urmare, prețurile practicate de industria din Uniune nu au niciun impact asupra calculării unei marje de dumping. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a reamintit că marja de dumping a fost stabilită prin compararea unei valori normale construite pe baza datelor provenite de la o țară terță reprezentativă în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu prețurile medii de export către Uniune preluate din statisticile chineze, ajustate la nivelul franco fabrică. Prin urmare, prețurile practicate de industria din Uniune nu au niciun impact asupra calculării unei marje de dumping.

3.2.8.   Concluzie privind continuarea dumpingului

Concluzie privind continuarea dumpingului

| (120) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul PAR. |
| --- | --- |

(120)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că practicile de dumping au continuat în cursul PAR.

3.3.   Evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

Evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

| (121) | Continuarea dumpingului în cursul PAR este un indiciu al probabilității continuării dumpingului în eventualitatea expirării măsurilor. În plus, Comisia a analizat, de asemenea, dacă există probabilitatea ca volumele exporturilor care fac obiectul unui dumping să crească în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest scop, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi de pe alte piețe, precum și atractivitatea pieței Uniunii. Ca urmare a lipsei de cooperare a producătorilor/exportatorilor din RPC, Comisia și-a întemeiat evaluarea pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(121)

Continuarea dumpingului în cursul PAR este un indiciu al probabilității continuării dumpingului în eventualitatea expirării măsurilor. În plus, Comisia a analizat, de asemenea, dacă există probabilitatea ca volumele exporturilor care fac obiectul unui dumping să crească în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest scop, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi de pe alte piețe, precum și atractivitatea pieței Uniunii. Ca urmare a lipsei de cooperare a producătorilor/exportatorilor din RPC, Comisia și-a întemeiat evaluarea pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

3.3.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (122) | Din cauza lipsei de cooperare, niciunul dintre exportatorii/producătorii chinezi nu a furnizat informații referitoare la capacitatea de producție din China. Solicitantul a afirmat că industria sticlei solare din China are o capacitate de producție de peste 750 de milioane m2 pe an (58). Cererea de reexaminare conține elemente de probă care arată că această capacitate reprezintă 78 % din capacitatea mondială de producție a sticlei solare (59). Solicitantul a afirmat, de asemenea, că cererea internă de sticlă solară din China a fost de doar 600 de milioane m2 în 2016 și s-a redus mai mult în a doua jumătate a PAR ca urmare a punerii în aplicare a politicii 531 (60). Acest impact a fost confirmat, de exemplu, în raportul anual al unui producător-exportator chinez (61). Prin comparație, industria din Uniune a avut, în cursul PAR, o capacitate de producție de [33-38] de milioane m2 (considerentul 151), iar cererea în Uniune a fost de [13-18] milioane m2 (considerentele 135-136). Prin urmare, capacitatea de producție din China a depășit cu mult cererea din Uniune (cu un factor de aproximativ 37) și este posibil să se fi concentrat mai mult pe piața Uniunii ca urmare a politicii 531. |
| --- | --- |

(122)

Din cauza lipsei de cooperare, niciunul dintre exportatorii/producătorii chinezi nu a furnizat informații referitoare la capacitatea de producție din China. Solicitantul a afirmat că industria sticlei solare din China are o capacitate de producție de peste 750 de milioane m2 pe an (58). Cererea de reexaminare conține elemente de probă care arată că această capacitate reprezintă 78 % din capacitatea mondială de producție a sticlei solare (59). Solicitantul a afirmat, de asemenea, că cererea internă de sticlă solară din China a fost de doar 600 de milioane m2 în 2016 și s-a redus mai mult în a doua jumătate a PAR ca urmare a punerii în aplicare a politicii 531 (60). Acest impact a fost confirmat, de exemplu, în raportul anual al unui producător-exportator chinez (61). Prin comparație, industria din Uniune a avut, în cursul PAR, o capacitate de producție de [33-38] de milioane m2 (considerentul 151), iar cererea în Uniune a fost de [13-18] milioane m2 (considerentele 135-136). Prin urmare, capacitatea de producție din China a depășit cu mult cererea din Uniune (cu un factor de aproximativ 37) și este posibil să se fi concentrat mai mult pe piața Uniunii ca urmare a politicii 531.

2

58

59

2

60

61

2

2

| (123) | În plus, Comisia a aflat din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) că un producător-exportator chinez a fost responsabil pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR. Pe site-ul acestui producător-exportator se menționează o capacitate de producție de [15-25] de mii m2 pe zi sau [5,5-9] milioane m2 pe an. În cursul PAR, doar [10-20] % din această capacitate de producție a fost canalizată spre piața Uniunii. Este foarte probabil ca eventuala combinație între politica 531 și expirarea măsurilor în vigoare să ducă la canalizarea unei proporții mai mari din această capacitate de producție spre piața Uniunii. |
| --- | --- |

(123)

În plus, Comisia a aflat din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) că un producător-exportator chinez a fost responsabil pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR. Pe site-ul acestui producător-exportator se menționează o capacitate de producție de [15-25] de mii m2 pe zi sau [5,5-9] milioane m2 pe an. În cursul PAR, doar [10-20] % din această capacitate de producție a fost canalizată spre piața Uniunii. Este foarte probabil ca eventuala combinație între politica 531 și expirarea măsurilor în vigoare să ducă la canalizarea unei proporții mai mari din această capacitate de producție spre piața Uniunii.

2

2

| (124) | În concluzie, combinația dintre capacitatea mare de producție, modificările cererii în China, o cerere relativ limitată în Uniune și datele disponibile despre societate indică creșterea probabilă a volumului exporturilor care fac obiectul unui dumping din RPC în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(124)

În concluzie, combinația dintre capacitatea mare de producție, modificările cererii în China, o cerere relativ limitată în Uniune și datele disponibile despre societate indică creșterea probabilă a volumului exporturilor care fac obiectul unui dumping din RPC în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.3.2.   Exporturile către țări terțe

Exporturile către țări terțe

| (125) | Întrucât nu a existat nicio cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile pentru a stabili prețurile de export din China către alte piețe din țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA. Aceste date erau disponibile doar la nivelul „codului tarifar” de șase cifre și au inclus, prin urmare, și alte diverse produse din sticlă pe lângă produsul care face obiectul reexaminării. Comisia a concluzionat că aceste date nu erau suficient de precise pentru a fi utilizate în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(125)

Întrucât nu a existat nicio cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile pentru a stabili prețurile de export din China către alte piețe din țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA. Aceste date erau disponibile doar la nivelul „codului tarifar” de șase cifre și au inclus, prin urmare, și alte diverse produse din sticlă pe lângă produsul care face obiectul reexaminării. Comisia a concluzionat că aceste date nu erau suficient de precise pentru a fi utilizate în cadrul anchetei.

3.3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (126) | Solicitantul a afirmat că industria din Uniune reprezintă singura piață consistentă pentru sticla solară în afara celei din RPC, aceasta din urmă fiind deja saturată ca urmare a politicii 531 (62). În pofida măsurilor în vigoare, cota de piață a Chinei era încă de 9 % în cursul PAR, așadar piața din Uniune rămâne o piață de export atractivă pentru producătorii chinezi de sticlă solară. În plus, se estimează că piața din Uniune va crește, astfel cum se arată la punctul 6.2.3. Nu s-a putut efectua nicio comparație de prețuri între datele referitoare la exporturile chineze și datele referitoare la alte țări din cauza problemei legate de GTA menționate mai sus. |
| --- | --- |

(126)

Solicitantul a afirmat că industria din Uniune reprezintă singura piață consistentă pentru sticla solară în afara celei din RPC, aceasta din urmă fiind deja saturată ca urmare a politicii 531 (62). În pofida măsurilor în vigoare, cota de piață a Chinei era încă de 9 % în cursul PAR, așadar piața din Uniune rămâne o piață de export atractivă pentru producătorii chinezi de sticlă solară. În plus, se estimează că piața din Uniune va crește, astfel cum se arată la punctul 6.2.3. Nu s-a putut efectua nicio comparație de prețuri între datele referitoare la exporturile chineze și datele referitoare la alte țări din cauza problemei legate de GTA menționate mai sus.

62

| (127) | Comisia a precizat, de asemenea, că alte țări, și anume India și Turcia, au adoptat măsuri de apărare comercială cu privire la produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce crește probabilitatea ca fluxul de exporturi din RPC să fie direcționat spre Uniune. |
| --- | --- |

(127)

Comisia a precizat, de asemenea, că alte țări, și anume India și Turcia, au adoptat măsuri de apărare comercială cu privire la produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce crește probabilitatea ca fluxul de exporturi din RPC să fie direcționat spre Uniune.

| (128) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că Uniunea este o piață atractivă pentru exporturile din China. |
| --- | --- |

(128)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că Uniunea este o piață atractivă pentru exporturile din China.

3.3.4.   Concluzie privind evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

Concluzie privind evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

| (129) | Având în vedere capacitatea semnificativă de producție din RPC și atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii-exportatori chinezi, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(129)

Având în vedere capacitatea semnificativă de producție din RPC și atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii-exportatori chinezi, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping.

3.4.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (130) | Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul PAR și evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor, Comisia a concluzionat, pe baza datelor disponibile, că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(130)

Având în vedere constatările sale privind continuarea dumpingului în cursul PAR și evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor, Comisia a concluzionat, pe baza datelor disponibile, că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la continuarea dumpingului.

4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

4.1.   Producția Uniunii și industria din Uniune

Producția Uniunii și industria din Uniune

| (131) | Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(131)

Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (132) | Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 12 milioane m2. Comisia a calculat cifra pe baza tuturor informațiilor disponibile, cum ar fi cererea de reexaminare și răspunsurile la chestionar ale societăților incluse în eșantion. După cum s-a precizat la considerentul 13, în eșantion au fost incluși producători din Uniune care reprezintă peste 80 % din producția totală a produsului similar din Uniune. |
| --- | --- |

(132)

Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 12 milioane m2. Comisia a calculat cifra pe baza tuturor informațiilor disponibile, cum ar fi cererea de reexaminare și răspunsurile la chestionar ale societăților incluse în eșantion. După cum s-a precizat la considerentul 13, în eșantion au fost incluși producători din Uniune care reprezintă peste 80 % din producția totală a produsului similar din Uniune.

2

4.2.   Observație preliminară

Observație preliminară

| (133) | Pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune incluși în eșantion sunt prezentate sub formă de indici sau intervale. |
| --- | --- |

(133)

Pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune incluși în eșantion sunt prezentate sub formă de indici sau intervale.

4.3.   Consumul în Uniune

Consumul în Uniune

| (134) | Comisia a stabilit consumul din Uniune prin însumarea volumelor de vânzări efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii cu importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza cifrelor din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Volumele de vânzări ale producătorilor din Uniune au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Volumul importurilor a făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. |
| --- | --- |

(134)

Comisia a stabilit consumul din Uniune prin însumarea volumelor de vânzări efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii cu importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza cifrelor din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Volumele de vânzări ale producătorilor din Uniune au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Volumul importurilor a făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat.

| (135) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum (mii de m2) | 20 000-25 000 | 17 000-22 000 | 16 000-21 000 | 13 000-18 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 89 | 84 | 65 |
| Sursă: cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat |

(135)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2015

2016

2017

PAR

Consum (mii de m2)

2

20 000-25 000

17 000-22 000

16 000-21 000

13 000-18 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

89

89

84

84

65

65

Sursă: cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat

Sursă:

| (136) | În cursul perioadei examinate, consumul în Uniune al produsului care face obiectul reexaminării a scăzut cu 35 %. Cea mai mare scădere (de 19 puncte procentuale) a avut loc între 2017 și PAR. Scăderea a fost cauzată de o reducere a cererii de module fotovoltaice din partea producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(136)

În cursul perioadei examinate, consumul în Uniune al produsului care face obiectul reexaminării a scăzut cu 35 %. Cea mai mare scădere (de 19 puncte procentuale) a avut loc între 2017 și PAR. Scăderea a fost cauzată de o reducere a cererii de module fotovoltaice din partea producătorilor din Uniune.

| (137) | Pe piața din Uniune, sticla solară a început să fie utilizată din ce în ce mai mult la construcția de sere. Cererea (și consumul conex) a rămas totuși dependentă de proiecte și limitată în comparație cu consumul actual de sticlă solară de pe piețele de module fotovoltaice sau solare termice. |
| --- | --- |

(137)

Pe piața din Uniune, sticla solară a început să fie utilizată din ce în ce mai mult la construcția de sere. Cererea (și consumul conex) a rămas totuși dependentă de proiecte și limitată în comparație cu consumul actual de sticlă solară de pe piețele de module fotovoltaice sau solare termice.

4.4.   Importurile din RPC în Uniune

Importurile din RPC în Uniune

4.4.1.   Volumul importurilor din RPC și cota de piață

Volumul importurilor din RPC și cota de piață

| (138) | Comisia a stabilit volumul importurilor cu ajutorul bazei de date constituite în temeiul articolului 14 alineatul (6), iar datele respective au făcut obiectul unei verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. Cota de piață a fost stabilită pe baza consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat în tabelul 2. În perioada examinată, importurile din RPC în Uniune și cota de piață au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor din RPC și cota de piață | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (mii de m2) | 5 133 | 1 169 | 1 423 | 1 208 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 23 | 28 | 24 |
| Cota de piață a importurilor din RPC (%) | 24 | 6 | 8 | 9 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 26 | 33 | 36 |
| Sursă: cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat |

(138)

Comisia a stabilit volumul importurilor cu ajutorul bazei de date constituite în temeiul articolului 14 alineatul (6), iar datele respective au făcut obiectul unei verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. Cota de piață a fost stabilită pe baza consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat în tabelul 2. În perioada examinată, importurile din RPC în Uniune și cota de piață au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor din RPC și cota de piață

Volumul importurilor din RPC și cota de piață

2015

2016

2017

PAR

Volumul importurilor din RPC (mii de m2)

2

5 133

1 169

1 423

1 208

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

23

23

28

28

24

24

Cota de piață a importurilor din RPC (%)

24

6

8

9

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

26

26

33

33

36

36

Sursă: cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat

Sursă

| (139) | Volumul importurilor din RPC a scăzut în cursul perioadei examinate cu 76 %, de la peste 5 milioane m2 în 2015 la 1,2 milioane m2 în cursul PAR. În aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din RPC a scăzut de la 24 % la 9 % (o reducere de 64 %). Cea mai mare scădere a cotei de piață (74 %) s-a produs între 2015 și 2016, după adoptarea măsurilor antiabsorbție în august 2015 (63), când rata taxei antidumping la nivel național a crescut de la 25 % la 67,1 %. Cu toate acestea, din 2016 până la PAR, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu trei puncte procentuale, ajungând la 9 % în PAR. |
| --- | --- |

(139)

Volumul importurilor din RPC a scăzut în cursul perioadei examinate cu 76 %, de la peste 5 milioane m2 în 2015 la 1,2 milioane m2 în cursul PAR. În aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din RPC a scăzut de la 24 % la 9 % (o reducere de 64 %). Cea mai mare scădere a cotei de piață (74 %) s-a produs între 2015 și 2016, după adoptarea măsurilor antiabsorbție în august 2015 (63), când rata taxei antidumping la nivel național a crescut de la 25 % la 67,1 %. Cu toate acestea, din 2016 până la PAR, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu trei puncte procentuale, ajungând la 9 % în PAR.

2

2

63

4.4.2.   Prețul importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

Prețul importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (140) | Din cauza lipsei cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a stabilit prețul mediu de import pentru importurile din RPC pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, adică pe baza informațiilor conținute în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Aceste date au făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. În cursul PAR, prețul mediu de import a fost de 6,34 EUR/m2.

  Tabelul 4


  Prețurile medii ale importurilor din RPC | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de import (EUR/m2) | 5,02 | 7,66 | 5,79 | 6,34 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 153 | 115 | 126 |
| Sursă: baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat. |

(140)

Din cauza lipsei cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a stabilit prețul mediu de import pentru importurile din RPC pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, adică pe baza informațiilor conținute în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Aceste date au făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. În cursul PAR, prețul mediu de import a fost de 6,34 EUR/m2.

2

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețurile medii ale importurilor din RPC

Prețurile medii ale importurilor din RPC

2015

2016

2017

PAR

Prețul mediu de import (EUR/m2)

2

5,02

7,66

5,79

6,34

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

153

153

115

115

126

126

Sursă: baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat.

Sursă

| (141) | În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import a înregistrat o creștere de 26 %. În aceeași perioadă, prețul de pe piața Uniunii a crescut cu 19 % (a se vedea tabelul 9). |
| --- | --- |

(141)

În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import a înregistrat o creștere de 26 %. În aceeași perioadă, prețul de pe piața Uniunii a crescut cu 19 % (a se vedea tabelul 9).

| (142) | Comisia a constatat că prețurile de import au subcotat prețurile industriei din Uniune. Comisia a calculat subcotarea prețurilor în cursul PAR prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat perceput de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienți neafiliați pe piața Uniunii la nivel franco fabrică cu prețul corespunzător mediu ponderat al importurilor din RPC, stabilit pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(142)

Comisia a constatat că prețurile de import au subcotat prețurile industriei din Uniune. Comisia a calculat subcotarea prețurilor în cursul PAR prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat perceput de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienți neafiliați pe piața Uniunii la nivel franco fabrică cu prețul corespunzător mediu ponderat al importurilor din RPC, stabilit pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

| (143) | Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri ipotetică pe parcursul PAR. Acesta se obține înmulțind prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune cu cantitățile exportate către Uniune. Comparația între prețuri a pus în evidență o marjă medie ponderată a subcotării de aproape 10 % aferentă importurilor din RPC pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(143)

Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri ipotetică pe parcursul PAR. Acesta se obține înmulțind prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune cu cantitățile exportate către Uniune. Comparația între prețuri a pus în evidență o marjă medie ponderată a subcotării de aproape 10 % aferentă importurilor din RPC pe piața Uniunii.

4.5.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (144) | Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe și cotele de piață ale acestora au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Importurile din țări terțe | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importurile din toate țările terțe


  (mii de m2) | 579 | 943 | 1 492 | 1 704 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 163 | 258 | 294 |
| Cota de piață a importurilor din toate țările terțe (%) | 3 | 5 | 8 | 12 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 183 | 306 | 451 |
| Prețul importurilor din toate țările terțe (EUR/m2) | 6,08 | 6,37 | 7,10 | 7,31 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 105 | 117 | 120 |
| Importurile din principalele țări terțe |
| Importurile din Turcia (mii de m2) | 356 | 785 | 478 | 240 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 221 | 134 | 67 |
| Cota de piață a importurilor din Turcia (%) | 2 | 4 | 3 | 2 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 248 | 159 | 103 |
| Prețul importurilor din Turcia (EUR/m2) | 5,97 | 6,54 | 6,54 | 6,38 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 110 | 110 | 107 |
| Importurile din Malaysia (mii de m2) | / | / | 691 | 927 |
| Indice (2015 = 100) | / | / | 100 | 134 |
| Cota de piață a importurilor din Malaysia (%) | / | / | 4 | 7 |
| Indice (2015 = 100) | / | / | 100 | 173 |
| Prețul importurilor din Malaysia (EUR/m2) | / | / | 8,16 | 8,43 |
| Indice (2015 = 100) | / | / | 100 | 103 |
| Importurile din India (mii de m2) | 101 | 130 | 173 | 462 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 130 | 172 | 460 |
| Cota de piață a importurilor din India (%) | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 146 | 204 | 704 |
| Prețul importurilor din India (EUR/m2) | 5,51 | 4,48 | 5,03 | 5,43 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 81 | 91 | 99 |
| Importurile din Taiwan (mii de m2) | 119 | 21 | 98 | 0 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 18 | 83 | 0 |
| Cota de piață a importurilor din Taiwan (%) | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 20 | 98 | 0 |
| Prețul importurilor din Taiwan (EUR/m2) | 6,76 | 7,59 | 6,43 | 4,45 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 112 | 95 | 66 |
| Importurile din Ucraina (mii de m2) | 3 | 5 | 40 | 68 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 183 | 1 477 | 2 527 |
| Cota de piață a importurilor din Ucraina (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 206 | 1 754 | 3 870 |
| Prețul importurilor din Ucraina (EUR/m2) | 5,25 | 6,27 | 6,45 | 7,24 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 119 | 123 | 138 |
| Sursă: baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(144)

Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe și cotele de piață ale acestora au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

2015

2016

2017

PAR

Importurile din toate țările terțe

Importurile din toate țările terțe

(mii de m2)

(mii de m2

579

579

943

943

1 492

1 492

1 704

1 704

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

163

163

258

258

294

294

Cota de piață a importurilor din toate țările terțe (%)

3

5

8

12

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

183

183

306

306

451

451

Prețul importurilor din toate țările terțe (EUR/m2)

2

6,08

6,37

7,10

7,31

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

105

105

117

117

120

120

Importurile din principalele țări terțe

Importurile din principalele țări terțe

Importurile din Turcia (mii de m2)

Importurile din Turcia (mii de m2

356

356

785

785

478

478

240

240

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

221

221

134

134

67

67

Cota de piață a importurilor din Turcia (%)

2

4

3

2

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

248

248

159

159

103

103

Prețul importurilor din Turcia (EUR/m2)

2

5,97

6,54

6,54

6,38

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

110

110

110

110

107

107

Importurile din Malaysia (mii de m2)

Importurile din Malaysia (mii de m2

/

/

/

/

691

691

927

927

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

/

/

/

/

100

100

134

134

Cota de piață a importurilor din Malaysia (%)

/

/

4

7

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

/

/

/

/

100

100

173

173

Prețul importurilor din Malaysia (EUR/m2)

2

/

/

8,16

8,43

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

/

/

/

/

100

100

103

103

Importurile din India (mii de m2)

Importurile din India (mii de m2

101

101

130

130

173

173

462

462

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

130

130

172

172

460

460

Cota de piață a importurilor din India (%)

0

1

1

3

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

146

146

204

204

704

704

Prețul importurilor din India (EUR/m2)

2

5,51

4,48

5,03

5,43

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

81

81

91

91

99

99

Importurile din Taiwan (mii de m2)

Importurile din Taiwan (mii de m2

119

119

21

21

98

98

0

0

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

18

18

83

83

0

0

Cota de piață a importurilor din Taiwan (%)

1

0

1

0

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

20

20

98

98

0

0

Prețul importurilor din Taiwan (EUR/m2)

2

6,76

7,59

6,43

4,45

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

112

112

95

95

66

66

Importurile din Ucraina (mii de m2)

Importurile din Ucraina (mii de m2

3

3

5

5

40

40

68

68

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

183

183

1 477

1 477

2 527

2 527

Cota de piață a importurilor din Ucraina (%)

0

0

0

0

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

206

206

1 754

1 754

3 870

3 870

Prețul importurilor din Ucraina (EUR/m2)

2

5,25

6,27

6,45

7,24

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

119

119

123

123

138

138

Sursă: baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursă

| (145) | Volumele importurilor din toate celelalte țări terțe au crescut cu 194 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri în cursul PAR a fost de 12 %, față de 3 % în 2015. Principala țară care exportă în Uniune produsul care face obiectul reexaminării și împotriva căreia nu s-au impus măsuri este Malaysia, care a intrat pe piață doar în 2017, dar a ajuns deja la o cotă de piață de 7 % în cursul PAR. Și exporturile din India au crescut considerabil, ajungând la o cotă de piață de 3 % în cursul PAR. Cota de piață a Turciei a intrat în declin, scăzând de la aproximativ 4 % în 2016 la 2 % în cursul PAR. În sfârșit, prețul mediu al tuturor importurilor din țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri a crescut cu 20 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 7,31 % EUR/m2 în cursul PAR. |
| --- | --- |

(145)

Volumele importurilor din toate celelalte țări terțe au crescut cu 194 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri în cursul PAR a fost de 12 %, față de 3 % în 2015. Principala țară care exportă în Uniune produsul care face obiectul reexaminării și împotriva căreia nu s-au impus măsuri este Malaysia, care a intrat pe piață doar în 2017, dar a ajuns deja la o cotă de piață de 7 % în cursul PAR. Și exporturile din India au crescut considerabil, ajungând la o cotă de piață de 3 % în cursul PAR. Cota de piață a Turciei a intrat în declin, scăzând de la aproximativ 4 % în 2016 la 2 % în cursul PAR. În sfârșit, prețul mediu al tuturor importurilor din țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri a crescut cu 20 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 7,31 % EUR/m2 în cursul PAR.

2

| (146) | În perioada examinată, cu excepția anului 2016, prețul mediu al importurilor din celelalte țări terțe a fost mai mare decât prețul mediu al importurilor din China. Pe parcursul PAR, prețul mediu de import al producătorilor chinezi (6,34 EUR/m2) a fost cu aproximativ 13 % mai mic decât prețul mediu al importurilor din alte țări terțe (7,31 EUR/m2). |
| --- | --- |

(146)

În perioada examinată, cu excepția anului 2016, prețul mediu al importurilor din celelalte țări terțe a fost mai mare decât prețul mediu al importurilor din China. Pe parcursul PAR, prețul mediu de import al producătorilor chinezi (6,34 EUR/m2) a fost cu aproximativ 13 % mai mic decât prețul mediu al importurilor din alte țări terțe (7,31 EUR/m2).

2

2

4.6.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.6.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (147) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care au avut un impact asupra situației industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. |
| --- | --- |

(147)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care au avut un impact asupra situației industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici.

| (148) | Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din cererea de reexaminare și din răspunsurile verificate la chestionar. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune și vizează: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(148)

Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din cererea de reexaminare și din răspunsurile verificate la chestionar. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune și vizează: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (149) | Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Aceste date se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion și vizează: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(149)

Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Aceste date se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion și vizează: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

4.6.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.6.2.1.   Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

| (150) | Comisia a stabilit volumul producției și capacitatea de producție pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(150)

Comisia a stabilit volumul producției și capacitatea de producție pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (151) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției
  (mii de m2) | 15 000-18 000 | 15 000-18 000 | 15 000-18 000 | 11 000-14 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 103 | 99 | 74 |
| Capacitatea de producție
  (mii de m2) | 38 000-42 000 | 38 000-42 000 | 36 000-41 000 | 33 000-38 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 102 | 95 | 89 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 35-43 | 35-43 | 36-44 | 30-37 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 101 | 104 | 83 |
| Sursă: cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar. |

(151)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

2015

2016

2017

PAR

Volumul producției

(mii de m2)

2

15 000-18 000

15 000-18 000

15 000-18 000

11 000-14 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

103

103

99

99

74

74

Capacitatea de producție

(mii de m2)

2

38 000-42 000

38 000-42 000

36 000-41 000

33 000-38 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

102

102

95

95

89

89

Gradul de utilizare a capacității (%)

35-43

35-43

36-44

30-37

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

101

101

104

104

83

83

Sursă: cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă

| (152) | Îmbunătățirea volumului de producție, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității de producție între 2015 și 2016 corespunde impunerii taxelor antidumping mai mari ca urmare a noii anchete privind absorbția măsurilor (64), iar scăderea ulterioară s-a datorat reducerii consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost descris la considerentul 135. |
| --- | --- |

(152)

Îmbunătățirea volumului de producție, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității de producție între 2015 și 2016 corespunde impunerii taxelor antidumping mai mari ca urmare a noii anchete privind absorbția măsurilor (64), iar scăderea ulterioară s-a datorat reducerii consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost descris la considerentul 135.

64

| (153) | În 2016, producția totală din Uniune a crescut cu 3 %, după care a scăzut doi ani la rând, ajungând la o reducere de 26 % între 2015 și PAR. Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune au urmat un tipar similar. Un motiv important al acestor scăderi a fost falimentul unui mare producător din Uniune, produs în 2017 (este vorba despre Ducatt, care reprezenta, în 2015, aproximativ 20 % din producția din Uniune și circa 15 % din capacitatea de producție a industriei din Uniune). |
| --- | --- |

(153)

În 2016, producția totală din Uniune a crescut cu 3 %, după care a scăzut doi ani la rând, ajungând la o reducere de 26 % între 2015 și PAR. Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune au urmat un tipar similar. Un motiv important al acestor scăderi a fost falimentul unui mare producător din Uniune, produs în 2017 (este vorba despre Ducatt, care reprezenta, în 2015, aproximativ 20 % din producția din Uniune și circa 15 % din capacitatea de producție a industriei din Uniune).

4.6.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

| (154) | Comisia a stabilit volumul vânzărilor pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Vânzările și cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (mii de m2) | 14 000-17 000 | 15 000-18 000 | 14 000-17 000 | 9 000-12 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 108 | 97 | 71 |
| Cota de piață (%) | 73 | 89 | 84 | 79 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 122 | 115 | 108 |
| Sursă: cererea de reexaminare, răspunsurile verificate la chestionar, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat. |

(154)

Comisia a stabilit volumul vânzărilor pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Vânzările și cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

2015

2016

2017

PAR

Volumul vânzărilor (mii de m2)

2

14 000-17 000

15 000-18 000

14 000-17 000

9 000-12 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

108

108

97

97

71

71

Cota de piață (%)

73

89

84

79

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

122

122

115

115

108

108

Sursă: cererea de reexaminare, răspunsurile verificate la chestionar, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat.

Sursă

| (155) | Între 2015 și 2016, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a crescut cu 8 %. În 2017, acesta a scăzut cu 11 % față de anul precedent și a ajuns cu 3 % mai mic decât nivelul din 2015. În cursul PAR, scăderea vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost mai pronunțată, ajungând în cursul PAR cu 29 % sub nivelurile din 2015. În ceea ce privește cota de piață, tiparul este similar, dar industria din Uniune și-a majorat totuși cota de piață de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR datorită scăderii cu 35 % a consumului la nivelul Uniunii care s-a produs în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 2). |
| --- | --- |

(155)

Între 2015 și 2016, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a crescut cu 8 %. În 2017, acesta a scăzut cu 11 % față de anul precedent și a ajuns cu 3 % mai mic decât nivelul din 2015. În cursul PAR, scăderea vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost mai pronunțată, ajungând în cursul PAR cu 29 % sub nivelurile din 2015. În ceea ce privește cota de piață, tiparul este similar, dar industria din Uniune și-a majorat totuși cota de piață de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR datorită scăderii cu 35 % a consumului la nivelul Uniunii care s-a produs în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 2).

4.6.2.3.   Creșterea

Creșterea

| (156) | Între 2015 și PAR, consumul de sticlă solară a scăzut cu 35 %. Scăderea consumului a avut un impact negativ asupra producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, volumul producției a scăzut cu doar 26 %, iar volumul vânzărilor cu 29 %. Dimpotrivă, cota de piață a industriei Uniunii a crescut cu 8 %. |
| --- | --- |

(156)

Între 2015 și PAR, consumul de sticlă solară a scăzut cu 35 %. Scăderea consumului a avut un impact negativ asupra producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, volumul producției a scăzut cu doar 26 %, iar volumul vânzărilor cu 29 %. Dimpotrivă, cota de piață a industriei Uniunii a crescut cu 8 %.

4.6.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (157) | Comisia a stabilit datele referitoare la ocuparea forței de muncă și la productivitate pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați (echivalent normă întreagă) | 546 | 514 | 458 | 403 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Productivitatea (m2/angajat) | 29 896 | 32 840 | 35 189 | 29 917 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 110 | 118 | 100 |
| Sursă: cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar. |

(157)

Comisia a stabilit datele referitoare la ocuparea forței de muncă și la productivitate pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2015

2016

2017

PAR

Numărul de angajați (echivalent normă întreagă)

546

514

458

403

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

94

94

84

84

74

74

Productivitatea (m2/angajat)

2

29 896

32 840

35 189

29 917

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

110

110

118

118

100

100

Sursă: cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă

| (158) | În cursul perioadei examinate, ocuparea forței de muncă în cadrul industriei Uniunii a scăzut cu 26 %. Această scădere corespunde unei reduceri cu 29 % a producției în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 6). |
| --- | --- |

(158)

În cursul perioadei examinate, ocuparea forței de muncă în cadrul industriei Uniunii a scăzut cu 26 %. Această scădere corespunde unei reduceri cu 29 % a producției în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 6).

4.6.2.5.   Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare

Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare

| (159) | După cum s-a explicat la punctul 4.4, cota de piață a importurilor din China a crescut începând din 2016, ajungând la 9 % în cursul PAR. Dumpingul a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, după cum se explică la punctul 3 de mai sus, iar prețurile producătorilor-exportatori chinezi au continuat să subcoteze semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(159)

După cum s-a explicat la punctul 4.4, cota de piață a importurilor din China a crescut începând din 2016, ajungând la 9 % în cursul PAR. Dumpingul a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, după cum se explică la punctul 3 de mai sus, iar prețurile producătorilor-exportatori chinezi au continuat să subcoteze semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii.

| (160) | Analiza indicatorilor de prejudiciu arată că rata majorată a taxei antidumping impusă în 2015 în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor a avut un efect pozitiv asupra industriei Uniunii, care s-a redresat după dumpingul anterior. Importurile care fac obiectul unui dumping au continuat, totuși, să exercite presiuni asupra industriei Uniunii. Impactul combinat al creșterii volumului importurilor din RPC la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, și al marjelor reale de dumping nu a permis industriei Uniunii să se redreseze pe deplin în urma dumpingului anterior. |
| --- | --- |

(160)

Analiza indicatorilor de prejudiciu arată că rata majorată a taxei antidumping impusă în 2015 în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor a avut un efect pozitiv asupra industriei Uniunii, care s-a redresat după dumpingul anterior. Importurile care fac obiectul unui dumping au continuat, totuși, să exercite presiuni asupra industriei Uniunii. Impactul combinat al creșterii volumului importurilor din RPC la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, și al marjelor reale de dumping nu a permis industriei Uniunii să se redreseze pe deplin în urma dumpingului anterior.

4.6.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.6.3.1.   Prețurile

Prețurile

| (161) | Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Prețul de vânzare și costul de producție | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/m2) | 5-8 | 6-9 | 7-10 | 7-10 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Costul unitar de producție (EUR/m2) | 5-8 | 5-8 | 5-8 | 5-8 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 96 | 94 | 98 |
| Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar. |

(161)

Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Prețul de vânzare și costul de producție

Prețul de vânzare și costul de producție

2015

2016

2017

PAR

Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/m2)

2

5-8

6-9

7-10

7-10

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

111

111

117

117

119

119

Costul unitar de producție (EUR/m2)

2

5-8

5-8

5-8

5-8

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

96

96

94

94

98

98

Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă

| (162) | Pe parcursul perioadei examinate, prețul unitar mediu de vânzare pe metru pătrat a crescut cu 19 %. Costurile de producție, în schimb, au rămas mai mult sau mai puțin stabile. |
| --- | --- |

(162)

Pe parcursul perioadei examinate, prețul unitar mediu de vânzare pe metru pătrat a crescut cu 19 %. Costurile de producție, în schimb, au rămas mai mult sau mai puțin stabile.

4.6.3.2.   Costuri cu forța de muncă

Costuri cu forța de muncă

| (163) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Costuri cu forța de muncă | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR) | 36 259 | 38 171 | 40 781 | 42 931 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 105 | 112 | 118 |
| Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar |

(163)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Costuri cu forța de muncă

Costuri cu forța de muncă

2015

2016

2017

PAR

Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR)

36 259

38 171

40 781

42 931

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

105

105

112

112

118

118

Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar

Sursă

| (164) | Între 2015 și PAR, costurile medii cu forța de muncă, pe angajat, ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 18 %. |
| --- | --- |

(164)

Între 2015 și PAR, costurile medii cu forța de muncă, pe angajat, ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 18 %.

4.6.3.3.   Stocurile

Stocurile

| (165) | Nivelurile stocurilor deținute de industria Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Stocurile | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (mii de m2) | 1 200-1 500 | 1 300-1 600 | 1 300-1 600 | 1 400-1 700 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 125 | 131 | 132 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție (%) | 12,5 | 14,4 | 13,7 | 16,2 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 115 | 109 | 129 |
| Sursă: răspunsuri verificate la chestionar. |

(165)

Nivelurile stocurilor deținute de industria Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Stocurile

Stocurile

2015

2016

2017

PAR

Stocuri finale (mii de m2)

2

1 200-1 500

1 300-1 600

1 300-1 600

1 400-1 700

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

125

125

131

131

132

132

Stocuri finale ca procentaj din producție (%)

12,5

14,4

13,7

16,2

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

115

115

109

109

129

129

Sursă: răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă

| (166) | Pe parcursul perioadei examinate, nivelul stocurilor a crescut cu 32 % în termeni absoluți, respectiv cu 29 % în termeni relativi. Cu toate acestea, având în vedere diferențele de dimensiune, model imprimat, acoperire etc. la nivelul produsului care face obiectul reexaminării livrat fiecărui client, producătorii din Uniune incluși în eșantion au produs exclusiv pe bază de comandă. Prin urmare, stocurile deținute de aceste societăți au înregistrat produse a căror fabricație s-a desfășurat pe parcursul anului respectiv, dar care erau destinate unui client anume, căruia urmau să îi fie vândute ulterior. |
| --- | --- |

(166)

Pe parcursul perioadei examinate, nivelul stocurilor a crescut cu 32 % în termeni absoluți, respectiv cu 29 % în termeni relativi. Cu toate acestea, având în vedere diferențele de dimensiune, model imprimat, acoperire etc. la nivelul produsului care face obiectul reexaminării livrat fiecărui client, producătorii din Uniune incluși în eșantion au produs exclusiv pe bază de comandă. Prin urmare, stocurile deținute de aceste societăți au înregistrat produse a căror fabricație s-a desfășurat pe parcursul anului respectiv, dar care erau destinate unui client anume, căruia urmau să îi fie vândute ulterior.

4.6.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (167) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investiției | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | – 10 %-0 % | 5 %-15 % | 5 %-15 % | 5 %-15 % |
| Indice (2015 = 100) | – 100 | 192 | 236 | 214 |
| Fluxul de lichidități (mii de EUR) | 2 000‐5 000 | 10 000‐13 000 | 15 000‐18 000 | 13 000‐16 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 437 | 581 | 465 |
| Investiții (mii de EUR) | 4 000‐7 000 | 0-3 000 | 1 000‐4 000 | 1 000‐4 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 12 | 23 | 25 |
| Randamentul investițiilor (% din active nete) | – 10-0 | 20-30 | 40-50 | 30-40 |
| Indice (2015 = 100) | – 100 | 355 | 549 | 481 |
| Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar. |

(167)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investiției

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investiției

2015

2016

2017

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

– 10 %-0 %

5 %-15 %

5 %-15 %

5 %-15 %

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

– 100

– 100

192

192

236

236

214

214

Fluxul de lichidități (mii de EUR)

2 000‐5 000

10 000‐13 000

15 000‐18 000

13 000‐16 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

437

437

581

581

465

465

Investiții (mii de EUR)

4 000‐7 000

0-3 000

1 000‐4 000

1 000‐4 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

12

12

23

23

25

25

Randamentul investițiilor (% din active nete)

– 10-0

20-30

40-50

30-40

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

– 100

– 100

355

355

549

549

481

481

Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă

| (168) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a crescut de la [– 10 %-0 %] la [5 %-15 %], în timp ce fluxul de lichidități s-a îmbunătățit cu 365 %. Valoarea nominală a investițiilor a înregistrat o scădere cu 75 % în perioada examinată. Randamentul investițiilor, exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor, a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(168)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a crescut de la [– 10 %-0 %] la [5 %-15 %], în timp ce fluxul de lichidități s-a îmbunătățit cu 365 %. Valoarea nominală a investițiilor a înregistrat o scădere cu 75 % în perioada examinată. Randamentul investițiilor, exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor, a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate.

| (169) | Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a fost pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Datorită îmbunătățirii rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capital a crescut considerabil între 2015 și PAR. |
| --- | --- |

(169)

Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a fost pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Datorită îmbunătățirii rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capital a crescut considerabil între 2015 și PAR.

4.6.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (170) | În cursul perioadei examinate, indicatorii economici ai industriei din Uniune au fost influențați de o reducere cu 35 % a consumului de sticlă solară la nivelul Uniunii între 2015 și PAR. |
| --- | --- |

(170)

În cursul perioadei examinate, indicatorii economici ai industriei din Uniune au fost influențați de o reducere cu 35 % a consumului de sticlă solară la nivelul Uniunii între 2015 și PAR.

| (171) | În pofida scăderii consumului, industria din Uniune a menținut, între 2015 și 2017, un volum de producție relativ stabil. Volumul producției a scăzut mai mult (cu 25 %) între 2017 și PAR. Cota de piață a industriei Uniunii a crescut de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(171)

În pofida scăderii consumului, industria din Uniune a menținut, între 2015 și 2017, un volum de producție relativ stabil. Volumul producției a scăzut mai mult (cu 25 %) între 2017 și PAR. Cota de piață a industriei Uniunii a crescut de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR.

| (172) | În pofida scăderii inițiale a cotei de piață a importurilor din China ca urmare a măsurilor antiabsorbție din august 2015, această cotă a rămas relativ ridicată (9 %) în cursul PAR. |
| --- | --- |

(172)

În pofida scăderii inițiale a cotei de piață a importurilor din China ca urmare a măsurilor antiabsorbție din august 2015, această cotă a rămas relativ ridicată (9 %) în cursul PAR.

| (173) | Indicatorii macroeconomici au reflectat o fragilitate a industriei din Uniune. Aceștia s-au îmbunătățit după adoptarea măsurilor antiabsorbție în 2015, dar ulterior s-au deteriorat din cauza consumului redus la nivelul Uniunii. După cum s-a explicat mai sus la punctul 4.6, acest tipar poate fi observat în ceea ce privește producția/capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață, precum și productivitatea industriei din Uniune. Numărul angajaților a scăzut constant în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(173)

Indicatorii macroeconomici au reflectat o fragilitate a industriei din Uniune. Aceștia s-au îmbunătățit după adoptarea măsurilor antiabsorbție în 2015, dar ulterior s-au deteriorat din cauza consumului redus la nivelul Uniunii. După cum s-a explicat mai sus la punctul 4.6, acest tipar poate fi observat în ceea ce privește producția/capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață, precum și productivitatea industriei din Uniune. Numărul angajaților a scăzut constant în cursul perioadei examinate.

| (174) | Dimpotrivă, indicatorii microeconomici au reflectat o îmbunătățire a situației industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, costul de producție unitar a rămas stabil în timp ce prețurile de pe piața Uniunii au crescut. Această situație favorabilă s-a reflectat într-o creștere a valorii rentabilității de la [– 10 %-0 %] în 2015 la [5 %-15 %] în cursul PAR. |
| --- | --- |

(174)

Dimpotrivă, indicatorii microeconomici au reflectat o îmbunătățire a situației industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, costul de producție unitar a rămas stabil în timp ce prețurile de pe piața Uniunii au crescut. Această situație favorabilă s-a reflectat într-o creștere a valorii rentabilității de la [– 10 %-0 %] în 2015 la [5 %-15 %] în cursul PAR.

| (175) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a apreciat că industria din Uniune s-a redresat în mare parte după prejudiciul important – în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază – provocat de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, date fiind consumul redus din Uniune și cota de piață relativ mare a importurilor din China care fac obiectul unui dumping, situația industriei din Uniune rămâne fragilă. |
| --- | --- |

(175)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a apreciat că industria din Uniune s-a redresat în mare parte după prejudiciul important – în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază – provocat de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, date fiind consumul redus din Uniune și cota de piață relativ mare a importurilor din China care fac obiectul unui dumping, situația industriei din Uniune rămâne fragilă.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

5.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (176) | Întrucât industria Uniunii nu a continuat să sufere un prejudiciu important, Comisia a examinat în ce măsură există probabilitatea reapariției prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(176)

Întrucât industria Uniunii nu a continuat să sufere un prejudiciu important, Comisia a examinat în ce măsură există probabilitatea reapariției prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (177) | Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(177)

Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii.

| (178) | Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza capacităților de producție și a capacităților neutilizate din RPC s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a utilizat baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat, bazele de date menționate la considerentul 35 și elementele de probă furnizate de solicitant în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(178)

Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza capacităților de producție și a capacităților neutilizate din RPC s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a utilizat baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat, bazele de date menționate la considerentul 35 și elementele de probă furnizate de solicitant în cererea de reexaminare.

| (179) | În continuare, Comisia a analizat efectele pe care le-ar avea asupra industriei din Uniune posibila reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping. Analiza a ținut cont, de asemenea, de probabilitatea unei creșteri viitoare a consumului de sticlă solară în Uniune și de situația rentabilă a industriei Uniunii la sfârșitul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(179)

În continuare, Comisia a analizat efectele pe care le-ar avea asupra industriei din Uniune posibila reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping. Analiza a ținut cont, de asemenea, de probabilitatea unei creșteri viitoare a consumului de sticlă solară în Uniune și de situația rentabilă a industriei Uniunii la sfârșitul perioadei examinate.

5.2.   Probabilitatea redirecționării importurilor care fac obiectul unui dumping către piața Uniunii în cazul expirării măsurilor

Probabilitatea redirecționării importurilor care fac obiectul unui dumping către piața Uniunii în cazul expirării măsurilor

5.2.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (180) | China este cel mai mare producător de sticlă solară din lume. Din 2015, capacitatea sa de producție a crescut substanțial, de la 460 de milioane m2 în 2015 la aproape 770 de milioane m2 în cursul PAR. Această capacitate a depășit cu mult consumul intern, care a fost afectat negativ, începând din 2018, de politica 531 a Guvernului Chinei menționată la considerentul 66. |
| --- | --- |

(180)

China este cel mai mare producător de sticlă solară din lume. Din 2015, capacitatea sa de producție a crescut substanțial, de la 460 de milioane m2 în 2015 la aproape 770 de milioane m2 în cursul PAR. Această capacitate a depășit cu mult consumul intern, care a fost afectat negativ, începând din 2018, de politica 531 a Guvernului Chinei menționată la considerentul 66.

2

2

| (181) | În același timp, există elemente de probă care arată că unii producători-exportatori chinezi sunt în curs de a-și extinde capacitățile (65). |
| --- | --- |

(181)

În același timp, există elemente de probă care arată că unii producători-exportatori chinezi sunt în curs de a-și extinde capacitățile (65).

65

5.2.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (182) | Piața Uniunii este relativ mare și există probabilitatea unei expansiuni în viitor (66). În pofida scăderii inițiale din perioada 2015-2016, importurile de la producătorii-exportatori chinezi au început să crească din 2016 și au ajuns la 9 % în PAR. Aceasta arată că, în pofida măsurilor în vigoare, piața din Uniune a rămas atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(182)

Piața Uniunii este relativ mare și există probabilitatea unei expansiuni în viitor (66). În pofida scăderii inițiale din perioada 2015-2016, importurile de la producătorii-exportatori chinezi au început să crească din 2016 și au ajuns la 9 % în PAR. Aceasta arată că, în pofida măsurilor în vigoare, piața din Uniune a rămas atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

66

| (183) | În plus, în cursul PAR, prețurile din Uniune au fost relativ mai mari decât prețurile importurilor actuale din China (a se vedea tabelele 4 și 9). Prețurile de import din China au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PAR. Aceasta face ca piața din Uniune să fie atractivă din punctul de vedere al prețurilor. Prin urmare, este foarte probabil ca, în eventualitatea expirării măsurilor, exporturile din China să acapareze consumul la nivelul Uniunii prin simplul fapt că au prețuri scăzute. |
| --- | --- |

(183)

În plus, în cursul PAR, prețurile din Uniune au fost relativ mai mari decât prețurile importurilor actuale din China (a se vedea tabelele 4 și 9). Prețurile de import din China au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PAR. Aceasta face ca piața din Uniune să fie atractivă din punctul de vedere al prețurilor. Prin urmare, este foarte probabil ca, în eventualitatea expirării măsurilor, exporturile din China să acapareze consumul la nivelul Uniunii prin simplul fapt că au prețuri scăzute.

| (184) | În plus, măsurile de apărare comercială împotriva importurilor produsului care face obiectul reexaminării în India și Turcia, alte piețe importante, limitează posibilitățile producătorilor-exportatori chinezi de a exporta către aceste țări și cresc și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, către care pot fi redirecționate aceste exporturi în eventualitatea în care măsurile privind importurile de sticlă solară în Uniune nu sunt prelungite. |
| --- | --- |

(184)

În plus, măsurile de apărare comercială împotriva importurilor produsului care face obiectul reexaminării în India și Turcia, alte piețe importante, limitează posibilitățile producătorilor-exportatori chinezi de a exporta către aceste țări și cresc și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, către care pot fi redirecționate aceste exporturi în eventualitatea în care măsurile privind importurile de sticlă solară în Uniune nu sunt prelungite.

5.2.3.   Concluzie

Concluzie

| (185) | Date fiind capacitățile neutilizate semnificative din China, atractivitatea pieței Uniunii și prețurile relativ ridicate din Uniune, există probabilitatea ca, în eventualitatea expirării măsurilor, volume semnificative de sticlă solară din China care fac obiectul unui dumping să fie exportate către Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(185)

Date fiind capacitățile neutilizate semnificative din China, atractivitatea pieței Uniunii și prețurile relativ ridicate din Uniune, există probabilitatea ca, în eventualitatea expirării măsurilor, volume semnificative de sticlă solară din China care fac obiectul unui dumping să fie exportate către Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii.

5.3.   Efectul asupra situației industriei Uniunii

Efectul asupra situației industriei Uniunii

| (186) | Comisia a examinat modul probabil în care ar fi afectați indicatorii de prejudiciu în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(186)

Comisia a examinat modul probabil în care ar fi afectați indicatorii de prejudiciu în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (187) | Potrivit producătorilor din Uniune, creșterea probabilă a importurilor din China care fac obiectul unui dumping ar avea un efect negativ sever asupra situației financiare a acestor producători. În opinia lor, utilizatorii ar începe, probabil, să achiziționeze sticlă solară originară din China la prețuri scăzute în loc să păstreze industria Uniunii ca furnizor principal. Acești producători sunt de părere că vânzările de sticlă solară către clienții lor ar scădea, în consecință, cu 30 %-75 %, în funcție de societate și de client. Având în vedere ofertele cu preț redus din China pe care le-ar avea la dispoziție, aceștia au considerat că s-ar exercita o presiune asupra prețurilor industriei din Uniune, care ar scădea în consecință cu 0,9-2,6 EUR/m2, în funcție de client și de produs. De asemenea, producătorii din Uniune au considerat că sticla pentru horticultură ar fi afectată într-o măsură mai mică, deoarece sticla solară utilizată la construcția serelor este tăiată într-o formă specifică, comenzile se fac separat pentru fiecare proiect, iar livrarea promptă joacă un rol important. |
| --- | --- |

(187)

Potrivit producătorilor din Uniune, creșterea probabilă a importurilor din China care fac obiectul unui dumping ar avea un efect negativ sever asupra situației financiare a acestor producători. În opinia lor, utilizatorii ar începe, probabil, să achiziționeze sticlă solară originară din China la prețuri scăzute în loc să păstreze industria Uniunii ca furnizor principal. Acești producători sunt de părere că vânzările de sticlă solară către clienții lor ar scădea, în consecință, cu 30 %-75 %, în funcție de societate și de client. Având în vedere ofertele cu preț redus din China pe care le-ar avea la dispoziție, aceștia au considerat că s-ar exercita o presiune asupra prețurilor industriei din Uniune, care ar scădea în consecință cu 0,9-2,6 EUR/m2, în funcție de client și de produs. De asemenea, producătorii din Uniune au considerat că sticla pentru horticultură ar fi afectată într-o măsură mai mică, deoarece sticla solară utilizată la construcția serelor este tăiată într-o formă specifică, comenzile se fac separat pentru fiecare proiect, iar livrarea promptă joacă un rol important.

2

| (188) | Pe baza presupunerilor de mai sus, producătorii din Uniune au imaginat diverse scenarii ale impactului probabil al măsurilor asupra situației lor financiare și au simulat efectul scăderii vânzărilor și/sau al prețurilor asupra structurii lor de costuri. Unul dintre scenarii a luat în considerare creșterea prognozată a pieței. În toate scenariile imaginate, simulările au arătat că expirarea măsurilor ar duce la pierderi considerabile pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(188)

Pe baza presupunerilor de mai sus, producătorii din Uniune au imaginat diverse scenarii ale impactului probabil al măsurilor asupra situației lor financiare și au simulat efectul scăderii vânzărilor și/sau al prețurilor asupra structurii lor de costuri. Unul dintre scenarii a luat în considerare creșterea prognozată a pieței. În toate scenariile imaginate, simulările au arătat că expirarea măsurilor ar duce la pierderi considerabile pentru industria Uniunii.

| (189) | Comisia a evaluat scenariile menționate mai sus pentru a determina dacă sunt realiste. Între 2009 și 2012 (cu alte cuvinte, înainte de instituirea măsurilor), importurile de sticlă solară în Uniune au crescut de la 1,2 milioane m2 în 2009 la 8,35 milioane m2 în 2012. Creșterea bruscă a importurilor la prețuri mici a determinat scăderea prețurilor, pierderea cotei de piață și o deteriorare a rentabilității industriei din Uniune, producându-i un prejudiciu important acesteia din urmă (67). |
| --- | --- |

(189)

Comisia a evaluat scenariile menționate mai sus pentru a determina dacă sunt realiste. Între 2009 și 2012 (cu alte cuvinte, înainte de instituirea măsurilor), importurile de sticlă solară în Uniune au crescut de la 1,2 milioane m2 în 2009 la 8,35 milioane m2 în 2012. Creșterea bruscă a importurilor la prețuri mici a determinat scăderea prețurilor, pierderea cotei de piață și o deteriorare a rentabilității industriei din Uniune, producându-i un prejudiciu important acesteia din urmă (67).

2

2

67

| (190) | În acest context, Comisia a analizat impactul probabil al importurilor la prețuri scăzute asupra situației actuale a industriei din Uniune, luând ca punct de pornire informațiile verificate furnizate de producătorii din Uniune. Comisia a presupus, pe baza celor observate în ancheta inițială, că, în cazul în care importurile de sticlă solară originară din China la prețuri scăzute ar crește din nou pe piața Uniunii, aceste importuri ar acapara, probabil mai întâi, o parte din cota de piață a industriei Uniunii în detrimentul acesteia, înainte de a prelua cota de piață a exporturilor realizate de producătorii din alte țări terțe către Uniune. |
| --- | --- |

(190)

În acest context, Comisia a analizat impactul probabil al importurilor la prețuri scăzute asupra situației actuale a industriei din Uniune, luând ca punct de pornire informațiile verificate furnizate de producătorii din Uniune. Comisia a presupus, pe baza celor observate în ancheta inițială, că, în cazul în care importurile de sticlă solară originară din China la prețuri scăzute ar crește din nou pe piața Uniunii, aceste importuri ar acapara, probabil mai întâi, o parte din cota de piață a industriei Uniunii în detrimentul acesteia, înainte de a prelua cota de piață a exporturilor realizate de producătorii din alte țări terțe către Uniune.

| (191) | Pe această bază, Comisia a calculat că, dacă importurile la prețuri scăzute din China ar crește cu 3,5 milioane m2 în detrimentul vânzărilor industriei Uniunii, scăderea subsecventă a producției din Uniune și creșterea subsecventă a costului de producție unitar datorată costurilor fixe ar conduce la o scădere a rentabilității industriei Uniunii până la pragul de rentabilitate (cu alte cuvinte, veniturile ar fi egale cu totalul costurilor fixe și variabile). |
| --- | --- |

(191)

Pe această bază, Comisia a calculat că, dacă importurile la prețuri scăzute din China ar crește cu 3,5 milioane m2 în detrimentul vânzărilor industriei Uniunii, scăderea subsecventă a producției din Uniune și creșterea subsecventă a costului de producție unitar datorată costurilor fixe ar conduce la o scădere a rentabilității industriei Uniunii până la pragul de rentabilitate (cu alte cuvinte, veniturile ar fi egale cu totalul costurilor fixe și variabile).

2

| (192) | Calculul ia în considerare specificul producției de sticlă solară, care implică un procent deosebit de ridicat de costuri de producție fixe. În plus, procesul de producție nu poate fi oprit, iar în cazul în care vânzările scad, posibilitățile de reducere la minimum a factorilor de producție sunt limitate (68). Prin urmare, menținerea unei producții minime pentru a acoperi costurile fixe și menținerea unor volume minime de vânzări prezintă o importanță crucială pentru această industrie. |
| --- | --- |

(192)

Calculul ia în considerare specificul producției de sticlă solară, care implică un procent deosebit de ridicat de costuri de producție fixe. În plus, procesul de producție nu poate fi oprit, iar în cazul în care vânzările scad, posibilitățile de reducere la minimum a factorilor de producție sunt limitate (68). Prin urmare, menținerea unei producții minime pentru a acoperi costurile fixe și menținerea unor volume minime de vânzări prezintă o importanță crucială pentru această industrie.

68

| (193) | Acest calcul este prudent. Având în vedere capacitatea mare de producție a societăților chineze și prețurile lor actuale scăzute, care subcotează semnificativ prețurile industriei din Uniune, producătorii-exportatori chinezi vor exporta probabil volume mai mari de 3,5 milioane m2 și vor forța o scădere a prețurilor practicate în Uniune, producând pierderi suplimentare și o situație prejudiciabilă a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(193)

Acest calcul este prudent. Având în vedere capacitatea mare de producție a societăților chineze și prețurile lor actuale scăzute, care subcotează semnificativ prețurile industriei din Uniune, producătorii-exportatori chinezi vor exporta probabil volume mai mari de 3,5 milioane m2 și vor forța o scădere a prețurilor practicate în Uniune, producând pierderi suplimentare și o situație prejudiciabilă a industriei Uniunii.

2

| (194) | În plus, întrucât industria Uniunii nu produce pe stoc, ea trebuie să se organizeze pe bază de contracte sau comenzi de la clienți (a se vedea punctul 4.6.3.3, „Stocuri”). Prin urmare, orice scădere importantă a volumelor de vânzări ale societăților ar putea conduce la pierderi imposibil de susținut și la faliment. |
| --- | --- |

(194)

În plus, întrucât industria Uniunii nu produce pe stoc, ea trebuie să se organizeze pe bază de contracte sau comenzi de la clienți (a se vedea punctul 4.6.3.3, „Stocuri”). Prin urmare, orice scădere importantă a volumelor de vânzări ale societăților ar putea conduce la pierderi imposibil de susținut și la faliment.

5.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat industriei din Uniune

Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat industriei din Uniune

| (195) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor privind importurile din RPC ar conduce, cel mai probabil, la reapariția unui prejudiciu important pentru industria Uniunii într-o perioadă scurtă de timp. |
| --- | --- |

(195)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor privind importurile din RPC ar conduce, cel mai probabil, la reapariția unui prejudiciu important pentru industria Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (196) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei și ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(196)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei și ale utilizatorilor din Uniune.

6.1.   Interesele industriei din Uniune

Interesele industriei din Uniune

| (197) | La considerentul 195 s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. Prin urmare, continuarea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune, permițându-i să își mențină volumele de vânzări, cota de piață, rentabilitatea și să își îmbunătățească în continuare situația economică. |
| --- | --- |

(197)

La considerentul 195 s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. Prin urmare, continuarea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune, permițându-i să își mențină volumele de vânzări, cota de piață, rentabilitatea și să își îmbunătățească în continuare situația economică.

| (198) | În schimb, suspendarea măsurilor ar declanșa, probabil, o creștere considerabilă a volumului importurilor din China pe piața Uniunii, la prețuri subcotate, care fac obiectul unui dumping, cauzând astfel reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii și amenințând viabilitatea acesteia. |
| --- | --- |

(198)

În schimb, suspendarea măsurilor ar declanșa, probabil, o creștere considerabilă a volumului importurilor din China pe piața Uniunii, la prețuri subcotate, care fac obiectul unui dumping, cauzând astfel reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii și amenințând viabilitatea acesteia.

6.2.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (199) | În etapa de deschidere a anchetei au fost contactați peste 40 de utilizatori. Patru dintre aceștia au răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(199)

În etapa de deschidere a anchetei au fost contactați peste 40 de utilizatori. Patru dintre aceștia au răspuns la chestionar.

| (200) | Mai mulți utilizatori de sticlă solară (producători de module fotovoltaice și fototermice) și-au exprimat opoziția față de continuarea măsurilor. |
| --- | --- |

(200)

Mai mulți utilizatori de sticlă solară (producători de module fotovoltaice și fototermice) și-au exprimat opoziția față de continuarea măsurilor.

| (201) | Argumentele utilizatorilor au menționat costurile de producție crescute, capacitatea producătorilor de sticlă solară de a acoperi cererea, investițiile planificate în producția de panouri solare și aspectele de mediu. Aceștia au precizat, de asemenea, că, după abrogarea taxelor antidumping și antisubvenție asupra importurilor de module și celule fotovoltaice din China, industria Uniunii a suferit de pe urma concurenței neloiale din partea Chinei. Utilizatorii au considerat inechitabil faptul că, deși nu există măsuri de apărare comercială în vigoare în prezent pentru celulele și modulele solare, importurile uneia dintre componentele modulelor fotovoltaice, și anume sticla solară, face în continuare obiectul taxelor (69). În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a reiterat faptul că a existat o lipsă de abordare coerentă față de acest sector. Deși măsurile privind importurile de module și celule solare au expirat, Comisia era pregătită să mențină măsurile privind sticla solară. În mod similar, în urma comunicării constatărilor, Asociația industriei de produse fotovoltaice a Uniunii, ESMC, a susținut că menținerea taxelor la import pentru sticla solară ar fi dificilă pentru producătorii actuali de module solare din Uniune, deoarece aceasta ar crește costurile pe care aceștia le suportă pentru sticlă, în timp ce modulele importate în Uniune nu sunt supuse unor astfel de taxe vamale, chiar și în cazul în care se utilizează sticlă chineză. |
| --- | --- |

(201)

Argumentele utilizatorilor au menționat costurile de producție crescute, capacitatea producătorilor de sticlă solară de a acoperi cererea, investițiile planificate în producția de panouri solare și aspectele de mediu. Aceștia au precizat, de asemenea, că, după abrogarea taxelor antidumping și antisubvenție asupra importurilor de module și celule fotovoltaice din China, industria Uniunii a suferit de pe urma concurenței neloiale din partea Chinei. Utilizatorii au considerat inechitabil faptul că, deși nu există măsuri de apărare comercială în vigoare în prezent pentru celulele și modulele solare, importurile uneia dintre componentele modulelor fotovoltaice, și anume sticla solară, face în continuare obiectul taxelor (69). În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a reiterat faptul că a existat o lipsă de abordare coerentă față de acest sector. Deși măsurile privind importurile de module și celule solare au expirat, Comisia era pregătită să mențină măsurile privind sticla solară. În mod similar, în urma comunicării constatărilor, Asociația industriei de produse fotovoltaice a Uniunii, ESMC, a susținut că menținerea taxelor la import pentru sticla solară ar fi dificilă pentru producătorii actuali de module solare din Uniune, deoarece aceasta ar crește costurile pe care aceștia le suportă pentru sticlă, în timp ce modulele importate în Uniune nu sunt supuse unor astfel de taxe vamale, chiar și în cazul în care se utilizează sticlă chineză.

69

| (202) | Comisia a reamintit că necontinuarea măsurilor împotriva modulelor solare în septembrie 2018 nu presupune un drept al producătorilor de module solare potrivit căruia măsurile privind produsele din amonte să înceteze, de asemenea. În schimb, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia trebuie să efectueze un test al interesului Uniunii la fiecare anchetă, pe baza unor informații fundamentate. Prin urmare, Comisia a verificat dacă continuarea măsurilor privind sticla solară ar avea un efect negativ disproporționat asupra utilizatorilor, după cum se precizează mai jos. |
| --- | --- |

(202)

Comisia a reamintit că necontinuarea măsurilor împotriva modulelor solare în septembrie 2018 nu presupune un drept al producătorilor de module solare potrivit căruia măsurile privind produsele din amonte să înceteze, de asemenea. În schimb, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia trebuie să efectueze un test al interesului Uniunii la fiecare anchetă, pe baza unor informații fundamentate. Prin urmare, Comisia a verificat dacă continuarea măsurilor privind sticla solară ar avea un efect negativ disproporționat asupra utilizatorilor, după cum se precizează mai jos.

6.2.1.   Costuri de producție

Costuri de producție

| (203) | Mai mulți utilizatori au afirmat că taxele antidumping au avut un efect negativ asupra activității lor, crescându-le costurile de producție. Faptul că au trebuit să achite prețuri mai mari decât concurenții lor din afara Uniunii a constituit, în opinia lor, un dezavantaj concurențial direct pentru producătorii de panouri solare din Uniune în raport cu importurile de panouri solare. Utilizatorii au afirmat, de asemenea, că, deși diversele componente ale modulelor fotovoltaice s-au ieftinit semnificativ în ultimii ani, prețul sticlei solare a rămas la același nivel și, prin urmare, costul relativ al acestei componente în cadrul modulelor fotovoltaice a crescut. Astfel, sticla solară constituie acum factorul de producție cu cel mai mare al doilea cost din cadrul panoului solar. |
| --- | --- |

(203)

Mai mulți utilizatori au afirmat că taxele antidumping au avut un efect negativ asupra activității lor, crescându-le costurile de producție. Faptul că au trebuit să achite prețuri mai mari decât concurenții lor din afara Uniunii a constituit, în opinia lor, un dezavantaj concurențial direct pentru producătorii de panouri solare din Uniune în raport cu importurile de panouri solare. Utilizatorii au afirmat, de asemenea, că, deși diversele componente ale modulelor fotovoltaice s-au ieftinit semnificativ în ultimii ani, prețul sticlei solare a rămas la același nivel și, prin urmare, costul relativ al acestei componente în cadrul modulelor fotovoltaice a crescut. Astfel, sticla solară constituie acum factorul de producție cu cel mai mare al doilea cost din cadrul panoului solar.

| (204) | În plus, utilizatorii au precizat că, deși majoritatea modulelor pe care le produc sunt așa-numitele module „sticlă/folie”, adică au sticlă pe față și folie pe spate, au început totuși să producă tot mai multe module „sticlă/sticlă”, adică module compuse din sticlă pe ambele fețe. Întrucât modulul „sticlă/sticlă” impune utilizarea a două plăci de sticlă în loc de una, procentul din costurile de producție reprezentat de sticla solară se dublează. |
| --- | --- |

(204)

În plus, utilizatorii au precizat că, deși majoritatea modulelor pe care le produc sunt așa-numitele module „sticlă/folie”, adică au sticlă pe față și folie pe spate, au început totuși să producă tot mai multe module „sticlă/sticlă”, adică module compuse din sticlă pe ambele fețe. Întrucât modulul „sticlă/sticlă” impune utilizarea a două plăci de sticlă în loc de una, procentul din costurile de producție reprezentat de sticla solară se dublează.

| (205) | EU ProSun, reprezentând mai mulți utilizatori, a afirmat că procentul sticlei solare din costurile de producție ale panoului solar a fost de 10 %. Doi alți utilizatori au afirmat că procentul sticlei din costurile lor a fost de 7 %, respectiv 10 %, pentru un modul „sticlă/folie”, și de 14 %, respectiv 22 %, pentru un modul „sticlă/sticlă”. |
| --- | --- |

(205)

EU ProSun, reprezentând mai mulți utilizatori, a afirmat că procentul sticlei solare din costurile de producție ale panoului solar a fost de 10 %. Doi alți utilizatori au afirmat că procentul sticlei din costurile lor a fost de 7 %, respectiv 10 %, pentru un modul „sticlă/folie”, și de 14 %, respectiv 22 %, pentru un modul „sticlă/sticlă”.

| (206) | În opinia EU ProSun, impactul măsurilor asupra costului ar fi de 3 % în cazul modulului „sticlă/folie”, respectiv de 6 % în cazul modulului „sticlă/sticlă”. |
| --- | --- |

(206)

În opinia EU ProSun, impactul măsurilor asupra costului ar fi de 3 % în cazul modulului „sticlă/folie”, respectiv de 6 % în cazul modulului „sticlă/sticlă”.

| (207) | EU ProSun Glass, reprezentând industria Uniunii din sectorul sticlei solare, a afirmat că impactul taxelor antidumping asupra costurilor de producție ale modulului a fost limitat. Acești producători au prezentat calcule care arată că, luând în calcul prețurile actuale ale sticlei solare produse în Uniune, procentul costurilor sticlei solare din costurile modulului fotovoltaic a fost de 4 %. Potrivit calculului lor, costurile suplimentare datorate măsurilor în vigoare, bazate pe ofertele curente de preț din China, au reprezentat 1,5 % din costul final al unui modul. În opinia lor, impactul costului suplimentar asupra utilizatorilor a fost chiar mai limitat, întrucât majoritatea utilizatorilor din Uniune erau activi în segmentul rezidențial al pieței și vindeau, pe lângă module, un set complet care include instalație electrică și acumulatori. În cazul vânzării unui set complet, fracțiunea reprezentată de sticlă în cadrul modulului reprezenta mai puțin de 0,5 %. |
| --- | --- |

(207)

EU ProSun Glass, reprezentând industria Uniunii din sectorul sticlei solare, a afirmat că impactul taxelor antidumping asupra costurilor de producție ale modulului a fost limitat. Acești producători au prezentat calcule care arată că, luând în calcul prețurile actuale ale sticlei solare produse în Uniune, procentul costurilor sticlei solare din costurile modulului fotovoltaic a fost de 4 %. Potrivit calculului lor, costurile suplimentare datorate măsurilor în vigoare, bazate pe ofertele curente de preț din China, au reprezentat 1,5 % din costul final al unui modul. În opinia lor, impactul costului suplimentar asupra utilizatorilor a fost chiar mai limitat, întrucât majoritatea utilizatorilor din Uniune erau activi în segmentul rezidențial al pieței și vindeau, pe lângă module, un set complet care include instalație electrică și acumulatori. În cazul vânzării unui set complet, fracțiunea reprezentată de sticlă în cadrul modulului reprezenta mai puțin de 0,5 %.

| (208) | În cazul inițial, s-a considerat că sticla solară reprezintă doar o parte limitată (aproximativ 6-8 %) din costurile modulelor solare (70). În plus, întrucât utilizatorii cumpărau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune și având în vedere că utilizatorii ar fi putut să cumpere sticla din alte țări decât RPC, s-a concluzionat că impactul măsurilor inițiale asupra costurilor modulelor solare era de sub 1 %. |
| --- | --- |

(208)

În cazul inițial, s-a considerat că sticla solară reprezintă doar o parte limitată (aproximativ 6-8 %) din costurile modulelor solare (70). În plus, întrucât utilizatorii cumpărau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune și având în vedere că utilizatorii ar fi putut să cumpere sticla din alte țări decât RPC, s-a concluzionat că impactul măsurilor inițiale asupra costurilor modulelor solare era de sub 1 %.

70

| (209) | Cu toate acestea, de la momentul anchetei inițiale, nivelul măsurilor antidumping a crescut de la 25 % la 67 %, ceea ce a reprezentat un impact suplimentar asupra costului comparativ cu situația din timpul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(209)

Cu toate acestea, de la momentul anchetei inițiale, nivelul măsurilor antidumping a crescut de la 25 % la 67 %, ceea ce a reprezentat un impact suplimentar asupra costului comparativ cu situația din timpul anchetei inițiale.

| (210) | Comisia a constatat că, în pofida argumentelor utilizatorilor, structura de cost a modulelor solare nu s-a modificat considerabil de la ancheta inițială. Potrivit unui studiu realizat de un institut independent, pe baza nivelurilor prețurilor din perioada 2017-2018, procentul relativ al costului sticlei solare din costurile unui modul a fost de 9 % în medie (71) și, prin urmare, nu a fost considerabil mai mare decât procentul de 6-8 % stabilit în ancheta inițială. Comisia a precizat că această constatare corespunde informației furnizate de utilizatori potrivit căreia procentul costului sticlei din costurile modulului a fost de 7-10 % (a se vedea considerentul 205). |
| --- | --- |

(210)

Comisia a constatat că, în pofida argumentelor utilizatorilor, structura de cost a modulelor solare nu s-a modificat considerabil de la ancheta inițială. Potrivit unui studiu realizat de un institut independent, pe baza nivelurilor prețurilor din perioada 2017-2018, procentul relativ al costului sticlei solare din costurile unui modul a fost de 9 % în medie (71) și, prin urmare, nu a fost considerabil mai mare decât procentul de 6-8 % stabilit în ancheta inițială. Comisia a precizat că această constatare corespunde informației furnizate de utilizatori potrivit căreia procentul costului sticlei din costurile modulului a fost de 7-10 % (a se vedea considerentul 205).

71

| (211) | În ceea ce privește creșterea cotei de piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a constatat că, în cursul PAR, acest tip de modul a reprezentat aproximativ 10 % din consumul la nivelul Uniunii și, prin urmare, cota sa relativă de piață a rămas limitată. Deși cota acestui produs era în creștere, nu se așteaptă să urce la mai mult de 30 % în următorii cinci ani (72). |
| --- | --- |

(211)

În ceea ce privește creșterea cotei de piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a constatat că, în cursul PAR, acest tip de modul a reprezentat aproximativ 10 % din consumul la nivelul Uniunii și, prin urmare, cota sa relativă de piață a rămas limitată. Deși cota acestui produs era în creștere, nu se așteaptă să urce la mai mult de 30 % în următorii cinci ani (72).

72

| (212) | În sfârșit, utilizatorii cumpărau în continuare majoritatea sticlei de pe piața Uniunii și mai mulți utilizatori au afirmat că vor continua să se aprovizioneze astfel chiar și în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(212)

În sfârșit, utilizatorii cumpărau în continuare majoritatea sticlei de pe piața Uniunii și mai mulți utilizatori au afirmat că vor continua să se aprovizioneze astfel chiar și în cazul expirării măsurilor.

| (213) | Pe baza elementelor descrise mai sus, Comisia a precizat că creșterea relativ redusă a ponderii sticlei solare în costurile de producție ale modulelor solare menționate în considerentul 205, creșterea producției de module „sticlă/sticlă” și creșterea nivelului măsurilor au avut ca rezultat un impact mai pronunțat al măsurilor asupra costurilor suportate de utilizatori decât cel stabilit în ancheta inițială. Comisia a estimat că impactul măsurilor asupra costului suportat de producătorii modulelor fotovoltaice a fost de 2-3 %. |
| --- | --- |

(213)

Pe baza elementelor descrise mai sus, Comisia a precizat că creșterea relativ redusă a ponderii sticlei solare în costurile de producție ale modulelor solare menționate în considerentul 205, creșterea producției de module „sticlă/sticlă” și creșterea nivelului măsurilor au avut ca rezultat un impact mai pronunțat al măsurilor asupra costurilor suportate de utilizatori decât cel stabilit în ancheta inițială. Comisia a estimat că impactul măsurilor asupra costului suportat de producătorii modulelor fotovoltaice a fost de 2-3 %.

| (214) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că informațiile privind ponderea costurilor pentru sticla solară în modulul solar preluate de la Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE („Institutul Fraunhofer”), stabilite de Comisie în considerentul 210, nu mai erau de actualitate. Conform noilor informații primite de EU ProSun din partea Institutului Fraunhofer, ponderea costurilor sticlei solare în costul modulelor solare a crescut din 2019, de la 9 % la 11 %. În plus, EU ProSun a susținut că, potrivit aceleiași surse, cota viitoare a modulelor „sticlă/sticlă” ar fi mai mare decât cea indicată de Comisie în considerentul 211, deoarece studiul la care se face referire de către Comisie în același considerent se referea doar la piața mondială, și nu doar la piața Uniunii. Potrivit Institutului Fraunhofer, pe piața Uniunii, cota modulului sticlă/sticlă urma să fie mai mare. EU ProSun a susținut în continuare că, în prezent, cota „modulului sticlă/sticlă” este de 18,5 %, și nu cea indicată în studiu de 10 %. |
| --- | --- |

(214)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că informațiile privind ponderea costurilor pentru sticla solară în modulul solar preluate de la Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE („Institutul Fraunhofer”), stabilite de Comisie în considerentul 210, nu mai erau de actualitate. Conform noilor informații primite de EU ProSun din partea Institutului Fraunhofer, ponderea costurilor sticlei solare în costul modulelor solare a crescut din 2019, de la 9 % la 11 %. În plus, EU ProSun a susținut că, potrivit aceleiași surse, cota viitoare a modulelor „sticlă/sticlă” ar fi mai mare decât cea indicată de Comisie în considerentul 211, deoarece studiul la care se face referire de către Comisie în același considerent se referea doar la piața mondială, și nu doar la piața Uniunii. Potrivit Institutului Fraunhofer, pe piața Uniunii, cota modulului sticlă/sticlă urma să fie mai mare. EU ProSun a susținut în continuare că, în prezent, cota „modulului sticlă/sticlă” este de 18,5 %, și nu cea indicată în studiu de 10 %.

Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE

| (215) | EU ProSun a afirmat, de asemenea, că marjele industriei panourilor solare au fost în mare parte sub 5 % sau chiar negative. Astfel, aceasta a argumentat că piața modulelor solare din Uniune este extrem de sensibilă la evoluția prețurilor și că, prin urmare, creșterea suplimentară cu 2-3 % a costurilor ar conduce la întreruperi și disponibilizări suplimentare. |
| --- | --- |

(215)

EU ProSun a afirmat, de asemenea, că marjele industriei panourilor solare au fost în mare parte sub 5 % sau chiar negative. Astfel, aceasta a argumentat că piața modulelor solare din Uniune este extrem de sensibilă la evoluția prețurilor și că, prin urmare, creșterea suplimentară cu 2-3 % a costurilor ar conduce la întreruperi și disponibilizări suplimentare.

| (216) | Comisia a luat act de informațiile transmise de Institutul Fraunhofer societății EU ProSun privind creșterea ponderii costurilor pentru sticla solară în costurile modulelor solare începând din 2019. Comisia a luat act de faptul că această evoluție nu se încadrează în perioada anchetei de reexaminare și poate fi relevantă doar atunci când se evaluează obligațiile viitoare pentru producătorii de module solare. În ceea ce privește cota pe piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a luat act, de asemenea, de informațiile conform cărora studiul menționat în considerentul 211 se referă la o piață mondială, iar situația și perspectivele viitoare pot fi diferite în Uniune. Cu toate acestea, în ceea ce privește cota exactă, Comisia a considerat că cota de 18,5 % declarată de EU ProSun nu a fost susținută de niciun element de probă. Atunci când a analizat datele verificate ale producătorilor din Uniune în perioada de anchetă, Comisia a constatat că cota actuală a modulelor sticlă/sticlă de pe piață era de numai 14 %. Întrucât cei doi producători verificați au reprezentat mai mult de 80 % din vânzările pe piața sticlei solare în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a concluzionat că proporția era reprezentativă pentru situația de pe piață. |
| --- | --- |

(216)

Comisia a luat act de informațiile transmise de Institutul Fraunhofer societății EU ProSun privind creșterea ponderii costurilor pentru sticla solară în costurile modulelor solare începând din 2019. Comisia a luat act de faptul că această evoluție nu se încadrează în perioada anchetei de reexaminare și poate fi relevantă doar atunci când se evaluează obligațiile viitoare pentru producătorii de module solare. În ceea ce privește cota pe piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a luat act, de asemenea, de informațiile conform cărora studiul menționat în considerentul 211 se referă la o piață mondială, iar situația și perspectivele viitoare pot fi diferite în Uniune. Cu toate acestea, în ceea ce privește cota exactă, Comisia a considerat că cota de 18,5 % declarată de EU ProSun nu a fost susținută de niciun element de probă. Atunci când a analizat datele verificate ale producătorilor din Uniune în perioada de anchetă, Comisia a constatat că cota actuală a modulelor sticlă/sticlă de pe piață era de numai 14 %. Întrucât cei doi producători verificați au reprezentat mai mult de 80 % din vânzările pe piața sticlei solare în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a concluzionat că proporția era reprezentativă pentru situația de pe piață.

| (217) | În plus, chiar dacă proporția de module sticlă/sticlă a crescut ușor după perioada anchetei de reexaminare, nu ar modifica concluziile potrivit cărora impactul costurilor asupra utilizatorilor prin menținerea măsurilor la nivelul lor actual ar rămâne limitat. Astfel cum a fost confirmat de EU ProSun și de mai mulți utilizatori, aceștia din urmă achiziționau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune, iar acest lucru nu s-ar schimba, în opinia utilizatorilor, în viitor. În plus, utilizatorii ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor și în perioada anchetei de reexaminare, sticla importată din aceste țări reprezenta 12 % din cota de piață (a se vedea tabelul 5). |
| --- | --- |

(217)

În plus, chiar dacă proporția de module sticlă/sticlă a crescut ușor după perioada anchetei de reexaminare, nu ar modifica concluziile potrivit cărora impactul costurilor asupra utilizatorilor prin menținerea măsurilor la nivelul lor actual ar rămâne limitat. Astfel cum a fost confirmat de EU ProSun și de mai mulți utilizatori, aceștia din urmă achiziționau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune, iar acest lucru nu s-ar schimba, în opinia utilizatorilor, în viitor. În plus, utilizatorii ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor și în perioada anchetei de reexaminare, sticla importată din aceste țări reprezenta 12 % din cota de piață (a se vedea tabelul 5).

| (218) | În ceea ce privește argumentul utilizatorilor conform căruia creșterea suplimentară a costurilor cu 2-3 % ar duce la noi închideri și concedieri, Comisia a reamintit că menținerea măsurilor nu ar trebui să ducă la noi creșteri de prețuri, deoarece se mențin doar taxele vamale existente aplicate sticlei solare din China. Astfel cum s-a reamintit în considerentul 217, din cauza proximității geografice, utilizatorii vor continua să se aprovizioneze cu sticlă solară cu precădere de la producătorii din Uniune și/sau ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor precum Turcia, Malaysia și India. |
| --- | --- |

(218)

În ceea ce privește argumentul utilizatorilor conform căruia creșterea suplimentară a costurilor cu 2-3 % ar duce la noi închideri și concedieri, Comisia a reamintit că menținerea măsurilor nu ar trebui să ducă la noi creșteri de prețuri, deoarece se mențin doar taxele vamale existente aplicate sticlei solare din China. Astfel cum s-a reamintit în considerentul 217, din cauza proximității geografice, utilizatorii vor continua să se aprovizioneze cu sticlă solară cu precădere de la producătorii din Uniune și/sau ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor precum Turcia, Malaysia și India.

| (219) | Pe această bază, Comisia a considerat că menținerea măsurilor ar conduce acum, cel mai probabil, la costuri de producție mai mari pentru utilizatori în comparație cu costurile măsurilor inițiale, dat fiind că costul relativ al sticlei în costurile totale de producție a crescut ușor. Cu toate acestea, Comisia a concluzionat că impactul asupra costului suportat de utilizatori ar rămâne relativ limitat în raport cu costurile totale de producție și, prin urmare, nu ar deveni un factor critic pentru menținerea activității lor în Uniune. |
| --- | --- |

(219)

Pe această bază, Comisia a considerat că menținerea măsurilor ar conduce acum, cel mai probabil, la costuri de producție mai mari pentru utilizatori în comparație cu costurile măsurilor inițiale, dat fiind că costul relativ al sticlei în costurile totale de producție a crescut ușor. Cu toate acestea, Comisia a concluzionat că impactul asupra costului suportat de utilizatori ar rămâne relativ limitat în raport cu costurile totale de producție și, prin urmare, nu ar deveni un factor critic pentru menținerea activității lor în Uniune.

6.2.2.   Capacitatea de producție a sticlei solare în Uniune

Capacitatea de producție a sticlei solare în Uniune

| (220) | În opinia utilizatorilor, industria producătoare de sticlă solară a Uniunii nu are o capacitate de producție suficientă pentru a acoperi cererea de sticlă solară de pe piață. Aceștia au afirmat, de asemenea, că producătorii de sticlă solară din Uniune nu și-au mărit capacitățile și nici nu au această intenție. În opinia utilizatorilor, capacitățile actuale de producție sunt mai mici decât cererea actuală de sticlă solară. Aceștia afirmă că situația respectivă îi obligă să utilizeze sticla importată din alte țări, precum Malaysia sau Turcia, sau să importe sticlă din China la costuri mai mari. În opinia lor, sticla importată din aceste țări nu are, totuși, o calitate suficientă. |
| --- | --- |

(220)

În opinia utilizatorilor, industria producătoare de sticlă solară a Uniunii nu are o capacitate de producție suficientă pentru a acoperi cererea de sticlă solară de pe piață. Aceștia au afirmat, de asemenea, că producătorii de sticlă solară din Uniune nu și-au mărit capacitățile și nici nu au această intenție. În opinia utilizatorilor, capacitățile actuale de producție sunt mai mici decât cererea actuală de sticlă solară. Aceștia afirmă că situația respectivă îi obligă să utilizeze sticla importată din alte țări, precum Malaysia sau Turcia, sau să importe sticlă din China la costuri mai mari. În opinia lor, sticla importată din aceste țări nu are, totuși, o calitate suficientă.

| (221) | Industria din Uniune a considerat, dimpotrivă, că oferta de sticlă solară de pe piață este suficientă pentru a acoperi cererea. Producătorii de sticlă solară din Uniune au afirmat că nu au refuzat niciodată să aprovizioneze pe vreunul dintre producătorii de panouri solare din Uniune din cauza presupusei lipse de capacitate disponibilă. Dimpotrivă, erau dispuși să discute despre eventuale comenzi suplimentare și și-au confirmat capacitatea de a furniza volume mai mari. |
| --- | --- |

(221)

Industria din Uniune a considerat, dimpotrivă, că oferta de sticlă solară de pe piață este suficientă pentru a acoperi cererea. Producătorii de sticlă solară din Uniune au afirmat că nu au refuzat niciodată să aprovizioneze pe vreunul dintre producătorii de panouri solare din Uniune din cauza presupusei lipse de capacitate disponibilă. Dimpotrivă, erau dispuși să discute despre eventuale comenzi suplimentare și și-au confirmat capacitatea de a furniza volume mai mari.

| (222) | Comisia a precizat, în primul rând, că consumul de sticlă solară din cursul PAR a fost de [13-18] milioane m2 (a se vedea tabelul 2). În al doilea rând, producția totală a industriei Uniunii verificată de Comisie s-a ridicat la nivelul de [11-14] milioane m2. În al treilea rând, capacitatea de producție verificată totală a celor doi producători din Uniune a fost de [14-18] milioane m2. |
| --- | --- |

(222)

Comisia a precizat, în primul rând, că consumul de sticlă solară din cursul PAR a fost de [13-18] milioane m2 (a se vedea tabelul 2). În al doilea rând, producția totală a industriei Uniunii verificată de Comisie s-a ridicat la nivelul de [11-14] milioane m2. În al treilea rând, capacitatea de producție verificată totală a celor doi producători din Uniune a fost de [14-18] milioane m2.

2

2

2

| (223) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul PAR, doar cei doi producători de sticlă solară verificați au dispus de o capacitate neutilizată de [5-8,5] milioane m2, care putea fi furnizată fără nicio investiție suplimentară. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest argument al utilizatorilor este neîntemeiat. |
| --- | --- |

(223)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul PAR, doar cei doi producători de sticlă solară verificați au dispus de o capacitate neutilizată de [5-8,5] milioane m2, care putea fi furnizată fără nicio investiție suplimentară. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest argument al utilizatorilor este neîntemeiat.

2

| (224) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că capacitatea de producție a producătorilor de sticlă solară nu a acoperit cererea utilizatorilor de sticlă solară chiar după perioada anchetei de reexaminare, întrucât doi dintre utilizatori au investit, în 2019/2020, în capacități noi de 950 MW în total. Pe această bază, EU ProSun a susținut că în prezent există deja o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piață. Ca răspuns la acest argument, EU ProSun Glass, care reprezintă producătorii din Uniune, a reiterat, după comunicarea constatărilor, că un număr mic de producători importanți de panouri solare pe care EU ProSun i-a prezentat ca funcționând pe piață și-au închis deja producția. Prin urmare, capacitățile nou create le-au înlocuit pe cele existente. |
| --- | --- |

(224)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că capacitatea de producție a producătorilor de sticlă solară nu a acoperit cererea utilizatorilor de sticlă solară chiar după perioada anchetei de reexaminare, întrucât doi dintre utilizatori au investit, în 2019/2020, în capacități noi de 950 MW în total. Pe această bază, EU ProSun a susținut că în prezent există deja o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piață. Ca răspuns la acest argument, EU ProSun Glass, care reprezintă producătorii din Uniune, a reiterat, după comunicarea constatărilor, că un număr mic de producători importanți de panouri solare pe care EU ProSun i-a prezentat ca funcționând pe piață și-au închis deja producția. Prin urmare, capacitățile nou create le-au înlocuit pe cele existente.

| (225) | Comisia a observat mai întâi că, potrivit informațiilor furnizate de EU ProSun, producătorii de module solare au avut o capacitate combinată de peste 5 GW în 2019. Cu toate acestea, Comisia a observat, de asemenea, că unii dintre producătorii de module solare și-au închis, într-adevăr, producția. Capacitățile combinate ale societăților care și-au închis producția depășea 1 GW (73). Prin urmare, constatările Comisiei au confirmat faptul că noile capacități au înlocuit parțial investițiile în 2019/2020 de câteva dintre societățile menționate de EU ProSun. |
| --- | --- |

(225)

Comisia a observat mai întâi că, potrivit informațiilor furnizate de EU ProSun, producătorii de module solare au avut o capacitate combinată de peste 5 GW în 2019. Cu toate acestea, Comisia a observat, de asemenea, că unii dintre producătorii de module solare și-au închis, într-adevăr, producția. Capacitățile combinate ale societăților care și-au închis producția depășea 1 GW (73). Prin urmare, constatările Comisiei au confirmat faptul că noile capacități au înlocuit parțial investițiile în 2019/2020 de câteva dintre societățile menționate de EU ProSun.

73

| (226) | În al doilea rând, Comisia a considerat că capacitățile existente și cele nou create nu corespund în mod necesar producției de module solare. Conform datelor furnizate de EU ProSun, în 2019, a fost utilizată mai puțin de jumătate din capacitatea de producție a modulelor solare. Prin urmare, Comisia a considerat că noile capacități construite nu au dus automat la o producție echivalentă și la creșterea cererii de sticlă solară, cel puțin nu imediat după punerea în aplicare a acestora. |
| --- | --- |

(226)

În al doilea rând, Comisia a considerat că capacitățile existente și cele nou create nu corespund în mod necesar producției de module solare. Conform datelor furnizate de EU ProSun, în 2019, a fost utilizată mai puțin de jumătate din capacitatea de producție a modulelor solare. Prin urmare, Comisia a considerat că noile capacități construite nu au dus automat la o producție echivalentă și la creșterea cererii de sticlă solară, cel puțin nu imediat după punerea în aplicare a acestora.

| (227) | În al treilea rând, Comisia a reamintit că, în perioada anchetei de reexaminare, pe lângă cei doi producători de sticlă solară verificați, existau și alți producători de sticlă solară. Conform informațiilor furnizate de industria sticlei solare din Uniune, capacitatea totală a producătorilor de sticlă solară a fost între [33-38] milioane m2 (a se vedea tabelul 6) (74). Prin urmare, capacitatea totală de sticlă solară de pe piață depășește producția sa actuală de aproape trei ori. |
| --- | --- |

(227)

În al treilea rând, Comisia a reamintit că, în perioada anchetei de reexaminare, pe lângă cei doi producători de sticlă solară verificați, existau și alți producători de sticlă solară. Conform informațiilor furnizate de industria sticlei solare din Uniune, capacitatea totală a producătorilor de sticlă solară a fost între [33-38] milioane m2 (a se vedea tabelul 6) (74). Prin urmare, capacitatea totală de sticlă solară de pe piață depășește producția sa actuală de aproape trei ori.

2

74

| (228) | Pe această bază, Comisia a respins argumentul invocat de EU ProSun conform căruia, în prezent, există o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(228)

Pe această bază, Comisia a respins argumentul invocat de EU ProSun conform căruia, în prezent, există o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piața Uniunii.

6.2.3.   Viitoarea creștere a pieței

Viitoarea creștere a pieței

| (229) | Toate părțile interesate au fost de acord că cererea de panouri solare și, în consecință, de sticlă solară era în creștere și va crește în continuare substanțial în anii următori. Printre factorii principali ai acestei creșteri se numără obiectivul Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, posibila sa revizuire în sens ascendent și Pactul verde european în general, care vizează neutralitatea climatică și stimularea industriei tehnologiilor ecologice din UE, inclusiv a surselor regenerabile de energie și a altor tehnologii cu emisii reduse de carbon. Se așteaptă o creștere la nivelul tuturor segmentelor de piață (rezidențial, comercial, industrial și utilități), aceasta depinzând de elaborarea politicilor publice din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(229)

Toate părțile interesate au fost de acord că cererea de panouri solare și, în consecință, de sticlă solară era în creștere și va crește în continuare substanțial în anii următori. Printre factorii principali ai acestei creșteri se numără obiectivul Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, posibila sa revizuire în sens ascendent și Pactul verde european în general, care vizează neutralitatea climatică și stimularea industriei tehnologiilor ecologice din UE, inclusiv a surselor regenerabile de energie și a altor tehnologii cu emisii reduse de carbon. Se așteaptă o creștere la nivelul tuturor segmentelor de piață (rezidențial, comercial, industrial și utilități), aceasta depinzând de elaborarea politicilor publice din fiecare stat membru.

| (230) | În prezent, producția de module solare din Uniune este de 1,7 GW (75). Anticipând creșterea cererii în viitor, mai mulți utilizatori din Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia au anunțat că se pregătesc să-și extindă capacitățile de producție. În ansamblu și în cazul în care planurile privind noile capacități sunt implementate complet, iar capacitățile sunt utilizate, investițiile planificate ale utilizatorilor ar însemna, în plus față de cei 900 MW menționați la punctul 6.2.2, o producție suplimentară de 2,9 GW în următorii 2-3 ani, triplând astfel producția de module fotovoltaice. În plus, EU ProSun a susținut că una dintre investițiile planificate ar reprezenta, în cea de a 2-a fază a punerii sale în aplicare, o capacitate suplimentară de 2 GW. Aceasta a făcut trimitere, de asemenea, la o societate elvețiană care dorește să investească într-o capacitate de producție de ordinul GW. |
| --- | --- |

(230)

În prezent, producția de module solare din Uniune este de 1,7 GW (75). Anticipând creșterea cererii în viitor, mai mulți utilizatori din Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia au anunțat că se pregătesc să-și extindă capacitățile de producție. În ansamblu și în cazul în care planurile privind noile capacități sunt implementate complet, iar capacitățile sunt utilizate, investițiile planificate ale utilizatorilor ar însemna, în plus față de cei 900 MW menționați la punctul 6.2.2, o producție suplimentară de 2,9 GW în următorii 2-3 ani, triplând astfel producția de module fotovoltaice. În plus, EU ProSun a susținut că una dintre investițiile planificate ar reprezenta, în cea de a 2-a fază a punerii sale în aplicare, o capacitate suplimentară de 2 GW. Aceasta a făcut trimitere, de asemenea, la o societate elvețiană care dorește să investească într-o capacitate de producție de ordinul GW.

75

| (231) | Pe această bază, EU ProSun și câțiva dintre utilizatori au susținut că, în cazul în care măsurile sunt menținute, investițiile pe care le planifică ar fi periclitate, întrucât acești utilizatori ar trebui să suporte costuri suplimentare, iar oferta de sticlă solară de pe piață nu ar fi suficientă. |
| --- | --- |

(231)

Pe această bază, EU ProSun și câțiva dintre utilizatori au susținut că, în cazul în care măsurile sunt menținute, investițiile pe care le planifică ar fi periclitate, întrucât acești utilizatori ar trebui să suporte costuri suplimentare, iar oferta de sticlă solară de pe piață nu ar fi suficientă.

| (232) | Producătorii de sticlă solară din Uniune au fost de părere că noua creștere anunțată a capacității ar fi benefică pentru ei. Cu toate acestea, în opinia lor, noile capacități planificate ar înlocui, într-o anumită măsură, capacitățile instalațiilor de producție închise anterior. În plus, au considerat că, așa cum s-a mai întâmplat în trecut, este posibil ca noile investiții să nu se materializeze în conformitate cu planul. Mai mult, au susținut că orice eventuale noi instalații care urmează să fie construite nu ar funcționa la capacitate completă de la început. |
| --- | --- |

(232)

Producătorii de sticlă solară din Uniune au fost de părere că noua creștere anunțată a capacității ar fi benefică pentru ei. Cu toate acestea, în opinia lor, noile capacități planificate ar înlocui, într-o anumită măsură, capacitățile instalațiilor de producție închise anterior. În plus, au considerat că, așa cum s-a mai întâmplat în trecut, este posibil ca noile investiții să nu se materializeze în conformitate cu planul. Mai mult, au susținut că orice eventuale noi instalații care urmează să fie construite nu ar funcționa la capacitate completă de la început.

| (233) | Pentru a examina aceste afirmații, Comisia și-a reevaluat constatările. Aceasta a reiterat următoarele: în primul rând, elementele de probă la dosar nu arată că investițiile planificate ar fi condiționate de eliminarea măsurilor antidumping în vigoare. În fapt, elementele de probă la dosar arată mai degrabă că multe dintre proiectele anunțate se datorează în principal perspectivei creșterii viitoare a pieței de panouri solare, mai degrabă decât existenței sau absenței măsurilor având ca obiect sticla solară. Prin urmare, decizia de a menține sau de a elimina măsurile având ca obiect sticla solară nu poate fi considerată ca fiind un factor decisiv pentru concepția sau materializarea proiectelor de expansiune menționate mai sus. |
| --- | --- |

(233)

Pentru a examina aceste afirmații, Comisia și-a reevaluat constatările. Aceasta a reiterat următoarele: în primul rând, elementele de probă la dosar nu arată că investițiile planificate ar fi condiționate de eliminarea măsurilor antidumping în vigoare. În fapt, elementele de probă la dosar arată mai degrabă că multe dintre proiectele anunțate se datorează în principal perspectivei creșterii viitoare a pieței de panouri solare, mai degrabă decât existenței sau absenței măsurilor având ca obiect sticla solară. Prin urmare, decizia de a menține sau de a elimina măsurile având ca obiect sticla solară nu poate fi considerată ca fiind un factor decisiv pentru concepția sau materializarea proiectelor de expansiune menționate mai sus.

| (234) | În al doilea rând, Comisia a reamintit că analiza impactului costurilor de la punctul 6.2.1 a arătat că costurile măsurilor suportate de utilizatorii în cauză erau destul de scăzute. Investițiile planificate nu pun la îndoială această concluzie, întrucât costurile aferente acestei producții suplimentare în sectorul utilizatorilor ar fi de același ordin de mărime limitat. |
| --- | --- |

(234)

În al doilea rând, Comisia a reamintit că analiza impactului costurilor de la punctul 6.2.1 a arătat că costurile măsurilor suportate de utilizatorii în cauză erau destul de scăzute. Investițiile planificate nu pun la îndoială această concluzie, întrucât costurile aferente acestei producții suplimentare în sectorul utilizatorilor ar fi de același ordin de mărime limitat.

| (235) | În al treilea rând, pe baza analizei de la punctul 6.2.2, Comisia a reiterat, de asemenea, că actuala capacitate a industriei Uniunii va putea să acopere, cel mai probabil, cererea crescută creată de investițiile planificate. În plus, orice creștere a cererii ar fi, în orice caz, progresivă, ceea ce ar permite producătorilor de sticlă solară din Uniune, astfel cum susțin aceștia, să se acomodeze la noua situație și să-și mărească, la nevoie, capacitatea de producție. De asemenea, utilizatorii ar putea să se aprovizioneze în continuare cu sticlă din alte țări, precum Turcia, Malaysia și India, la fel cum au procedat în cursul PAR. |
| --- | --- |

(235)

În al treilea rând, pe baza analizei de la punctul 6.2.2, Comisia a reiterat, de asemenea, că actuala capacitate a industriei Uniunii va putea să acopere, cel mai probabil, cererea crescută creată de investițiile planificate. În plus, orice creștere a cererii ar fi, în orice caz, progresivă, ceea ce ar permite producătorilor de sticlă solară din Uniune, astfel cum susțin aceștia, să se acomodeze la noua situație și să-și mărească, la nevoie, capacitatea de producție. De asemenea, utilizatorii ar putea să se aprovizioneze în continuare cu sticlă din alte țări, precum Turcia, Malaysia și India, la fel cum au procedat în cursul PAR.

| (236) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că producătorii de sticlă solară nu au capacitatea de a satisface cererea viitoare de sticlă solară. De asemenea, aceasta a susținut că utilizatorii nu puteau importa sticla, întrucât calitatea sticlei importate nu era satisfăcătoare. Pentru a susține acest argument, aceasta a furnizat un raport al unuia dintre utilizatori, care indica că o anumită comandă de la o societate malaysiană era deficitară. |
| --- | --- |

(236)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că producătorii de sticlă solară nu au capacitatea de a satisface cererea viitoare de sticlă solară. De asemenea, aceasta a susținut că utilizatorii nu puteau importa sticla, întrucât calitatea sticlei importate nu era satisfăcătoare. Pentru a susține acest argument, aceasta a furnizat un raport al unuia dintre utilizatori, care indica că o anumită comandă de la o societate malaysiană era deficitară.

| (237) | Comisia nu a fost convinsă că calitatea sticlei solare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a fost atât de redusă încât nu se poate califica drept o alternativă credibilă pentru un producător de module european. În ancheta sa antidumping privind importurile de sticlă solară din Malaysia, toate părțile au fost de acord că aceste importuri se aflau într-o concurență efectivă cu sticla solară produsă în Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, importurile de sticlă solară în Uniune din Malaysia au crescut și au atins, în perioada anchetei de reexaminare, o cotă de piață de 7 %. Aceasta indică faptul că sticla solară malaysiană este, în general, de înaltă calitate, chiar dacă, în cazuri individuale, livrarea sticlei solare importate din țara respectivă a avut defecte și nu corespundea pe deplin condițiilor și specificațiilor convenite. În consecință, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(237)

Comisia nu a fost convinsă că calitatea sticlei solare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a fost atât de redusă încât nu se poate califica drept o alternativă credibilă pentru un producător de module european. În ancheta sa antidumping privind importurile de sticlă solară din Malaysia, toate părțile au fost de acord că aceste importuri se aflau într-o concurență efectivă cu sticla solară produsă în Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, importurile de sticlă solară în Uniune din Malaysia au crescut și au atins, în perioada anchetei de reexaminare, o cotă de piață de 7 %. Aceasta indică faptul că sticla solară malaysiană este, în general, de înaltă calitate, chiar dacă, în cazuri individuale, livrarea sticlei solare importate din țara respectivă a avut defecte și nu corespundea pe deplin condițiilor și specificațiilor convenite. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

| (238) | În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că prejudiciul care ar putea fi cauzat prin menținerea măsurilor privind sticla solară ar afecta imediat mai mult de 1 000 de locuri de muncă și aproximativ 50 de milioane EUR din investiții și peste 4 000 de locuri de muncă și un miliard EUR în investiții care urmează să fie realizate în următorii doi ani. |
| --- | --- |

(238)

În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că prejudiciul care ar putea fi cauzat prin menținerea măsurilor privind sticla solară ar afecta imediat mai mult de 1 000 de locuri de muncă și aproximativ 50 de milioane EUR din investiții și peste 4 000 de locuri de muncă și un miliard EUR în investiții care urmează să fie realizate în următorii doi ani.

| (239) | Comisia a respins argumentul și a reamintit că multe dintre planurile de extindere s-au concretizat deja în timp ce măsurile erau deja în vigoare, fără a se lua în considerare decizia de a menține sau nu măsurile. Pe baza concluziilor rezumate mai sus în secțiunile 6.2.1-3, aceasta a considerat că menținerea măsurilor nu a împiedicat realizarea investițiilor planificate ale mai multor utilizatori. |
| --- | --- |

(239)

Comisia a respins argumentul și a reamintit că multe dintre planurile de extindere s-au concretizat deja în timp ce măsurile erau deja în vigoare, fără a se lua în considerare decizia de a menține sau nu măsurile. Pe baza concluziilor rezumate mai sus în secțiunile 6.2.1-3, aceasta a considerat că menținerea măsurilor nu a împiedicat realizarea investițiilor planificate ale mai multor utilizatori.

6.2.4.   Concluzie privind interesul utilizatorilor

Concluzie privind interesul utilizatorilor

| (240) | În timp ce observațiile primite după comunicarea informațiilor au demonstrat că continuarea măsurilor este împotriva intereselor utilizatorilor, aceștia au confirmat, de asemenea, că sectorul este doar la începutul unui proces de investiții aflat în desfășurare. Comisia a concluzionat că impactul măsurilor asupra structurii de costuri a utilizatorilor nu este în prezent disproporționat, că siguranța aprovizionării lor nu este amenințată, deoarece există capacități neutilizate în Uniune și, de asemenea, surse alternative de importuri care nu fac obiectul dumpingului și, în sfârșit, că planurile lor de investiție nu s-au materializat încă suficient. |
| --- | --- |

(240)

În timp ce observațiile primite după comunicarea informațiilor au demonstrat că continuarea măsurilor este împotriva intereselor utilizatorilor, aceștia au confirmat, de asemenea, că sectorul este doar la începutul unui proces de investiții aflat în desfășurare. Comisia a concluzionat că impactul măsurilor asupra structurii de costuri a utilizatorilor nu este în prezent disproporționat, că siguranța aprovizionării lor nu este amenințată, deoarece există capacități neutilizate în Uniune și, de asemenea, surse alternative de importuri care nu fac obiectul dumpingului și, în sfârșit, că planurile lor de investiție nu s-au materializat încă suficient.

| (241) | În orice caz, dacă se va întâmpla astfel și dacă situația va înregistra modificări pe termen lung, Comisia a reamintit că industria utilizatorilor poate depune o cerere de reexaminare a formei și/sau a nivelului măsurilor, limitată la prejudiciul suferit de industria Uniunii, combinat cu situația ofertei industriei utilizatoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, ceea ce ar putea conduce la o nouă evaluare a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(241)

În orice caz, dacă se va întâmpla astfel și dacă situația va înregistra modificări pe termen lung, Comisia a reamintit că industria utilizatorilor poate depune o cerere de reexaminare a formei și/sau a nivelului măsurilor, limitată la prejudiciul suferit de industria Uniunii, combinat cu situația ofertei industriei utilizatoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, ceea ce ar putea conduce la o nouă evaluare a interesului Uniunii.

6.3.   Aspecte de mediu

Aspecte de mediu

| (242) | Utilizatorii au afirmat că menținerea măsurilor având ca obiect sticla solară nu este coerentă cu obiectivele Comisiei în materie de utilizare a energiilor curate. Contrar acestor obiective, prelungirea măsurilor având ca obiect sticla solară ar avea drept consecință imposibilitatea realizării unor noi investiții de către industria Uniunii de module solare. În plus, deși se așteaptă o creștere a pieței Uniunii de instalații cu module solare, industria producătoare de module solare din Uniune ar fi forțată să iasă de pe piață, deoarece nu ar putea realiza noi investiții planificate din cauza lipsei de aprovizionare cu sticlă solară și, prin urmare, nu ar fi competitivă. |
| --- | --- |

(242)

Utilizatorii au afirmat că menținerea măsurilor având ca obiect sticla solară nu este coerentă cu obiectivele Comisiei în materie de utilizare a energiilor curate. Contrar acestor obiective, prelungirea măsurilor având ca obiect sticla solară ar avea drept consecință imposibilitatea realizării unor noi investiții de către industria Uniunii de module solare. În plus, deși se așteaptă o creștere a pieței Uniunii de instalații cu module solare, industria producătoare de module solare din Uniune ar fi forțată să iasă de pe piață, deoarece nu ar putea realiza noi investiții planificate din cauza lipsei de aprovizionare cu sticlă solară și, prin urmare, nu ar fi competitivă.

| (243) | În contextul mai amplu al Pactului verde european, în martie 2020, Comisia a prezentat propunerea unei Legi europene a climei, care urmărește să consacre obiectivul obligatoriu de a realiza neutralitatea climatică până în 2050 (76). În plus, Pactul verde european conține un obiectiv explicit în ceea ce privește „ aprovizionarea cu energie curată, sigură și la prețuri accesibile” (77), și anume printr-o posibilă revizuire în sens ascendent a obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030. |
| --- | --- |

(243)

În contextul mai amplu al Pactului verde european, în martie 2020, Comisia a prezentat propunerea unei Legi europene a climei, care urmărește să consacre obiectivul obligatoriu de a realiza neutralitatea climatică până în 2050 (76). În plus, Pactul verde european conține un obiectiv explicit în ceea ce privește „ aprovizionarea cu energie curată, sigură și la prețuri accesibile” (77), și anume printr-o posibilă revizuire în sens ascendent a obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030.

76

77

| (244) | Pe ambele piețe, cea a sticlei pentru horticultură (sticlă pentru sere) și cea a modulelor fotovoltaice și fototermice, producătorii de sticlă solară din Uniune dezvoltă noi soluții inovatoare pentru a îmbunătăți utilizarea energiei verzi, cooperează cu institutele de cercetare și cu universitățile și investesc în cercetare și dezvoltare. În acest context, Comisia a considerat că menținerea măsurilor este crucială pentru a asigura existența unei industrii viabile a sticlei solare și pentru a extinde cercetarea și dezvoltarea în acest sector. |
| --- | --- |

(244)

Pe ambele piețe, cea a sticlei pentru horticultură (sticlă pentru sere) și cea a modulelor fotovoltaice și fototermice, producătorii de sticlă solară din Uniune dezvoltă noi soluții inovatoare pentru a îmbunătăți utilizarea energiei verzi, cooperează cu institutele de cercetare și cu universitățile și investesc în cercetare și dezvoltare. În acest context, Comisia a considerat că menținerea măsurilor este crucială pentru a asigura existența unei industrii viabile a sticlei solare și pentru a extinde cercetarea și dezvoltarea în acest sector.

| (245) | În plus, Comisia a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară din Uniune ar fi amenințată, iar utilizatorii (în principal producători de module fotovoltaice) ar depinde de importuri, cel mai probabil din China. Expirarea măsurilor ar avea, de asemenea, drept consecință imposibilitatea industriei producătoare de sticlă solară de a investi în inovare și în cercetare și dezvoltare. Prin urmare, din perspectiva mediului, Comisia a considerat că este crucial să se mențină viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară. |
| --- | --- |

(245)

În plus, Comisia a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară din Uniune ar fi amenințată, iar utilizatorii (în principal producători de module fotovoltaice) ar depinde de importuri, cel mai probabil din China. Expirarea măsurilor ar avea, de asemenea, drept consecință imposibilitatea industriei producătoare de sticlă solară de a investi în inovare și în cercetare și dezvoltare. Prin urmare, din perspectiva mediului, Comisia a considerat că este crucial să se mențină viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară.

| (246) | În același timp, politica ecologică a Comisiei sprijină, de asemenea, utilizarea energiei din surse regenerabile în Uniune. Principalul potențial inovator rezidă în producția de celule solare a industriei din aval. Prin menținerea măsurilor, această parte a industriei „verzi”, și anume, în principal, producătorii de module solare, ar trebui să suporte anumite costuri suplimentare. Având în vedere analiza de la punctul 6.2.1, Comisia a concluzionat, totuși, că costurile suplimentare ale utilizatorilor nu sunt atât de mari încât să le pericliteze funcționarea sau expansiunea viitoare. |
| --- | --- |

(246)

În același timp, politica ecologică a Comisiei sprijină, de asemenea, utilizarea energiei din surse regenerabile în Uniune. Principalul potențial inovator rezidă în producția de celule solare a industriei din aval. Prin menținerea măsurilor, această parte a industriei „verzi”, și anume, în principal, producătorii de module solare, ar trebui să suporte anumite costuri suplimentare. Având în vedere analiza de la punctul 6.2.1, Comisia a concluzionat, totuși, că costurile suplimentare ale utilizatorilor nu sunt atât de mari încât să le pericliteze funcționarea sau expansiunea viitoare.

| (247) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în general, menținerea măsurilor nu afectează negativ politicile Uniunii în domeniul mediului. |
| --- | --- |

(247)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în general, menținerea măsurilor nu afectează negativ politicile Uniunii în domeniul mediului.

6.4.   Interesul comercianților neafiliați

Interesul comercianților neafiliați

| (248) | Grupul care desfășoară activități de distribuție a sticlei solare pentru construcția de sere și-a exprimat susținerea pentru continuarea măsurilor. Grupul nu era utilizator direct, dar se afla în strânsă cooperare cu utilizatorii/fermierii care caută sticlă adecvată pentru construcția de sere. Acesta a afirmat că sticla cu conținut redus de fier, de calitate ridicată și prezentând o varietate de modele este necesară pentru a asigura eficacitatea serelor. Furnizarea acestui tip de sticlă și cooperarea strânsă cu producătorii pentru a găsi soluții inovatoare nu ar fi posibile, în opinia sa, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, întrucât aceasta ar afecta negativ producția de sticlă solară din Uniune. Potrivit acestui grup, nu este posibilă importarea de sticlă similară, deoarece producătorii din străinătate nu pot oferi aceeași gamă de modele și variațiuni relevante de care au nevoie utilizatorii pentru a-și încheia proiectele cu succes și în termenele stabilite. |
| --- | --- |

(248)

Grupul care desfășoară activități de distribuție a sticlei solare pentru construcția de sere și-a exprimat susținerea pentru continuarea măsurilor. Grupul nu era utilizator direct, dar se afla în strânsă cooperare cu utilizatorii/fermierii care caută sticlă adecvată pentru construcția de sere. Acesta a afirmat că sticla cu conținut redus de fier, de calitate ridicată și prezentând o varietate de modele este necesară pentru a asigura eficacitatea serelor. Furnizarea acestui tip de sticlă și cooperarea strânsă cu producătorii pentru a găsi soluții inovatoare nu ar fi posibile, în opinia sa, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, întrucât aceasta ar afecta negativ producția de sticlă solară din Uniune. Potrivit acestui grup, nu este posibilă importarea de sticlă similară, deoarece producătorii din străinătate nu pot oferi aceeași gamă de modele și variațiuni relevante de care au nevoie utilizatorii pentru a-și încheia proiectele cu succes și în termenele stabilite.

6.5.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (249) | Niciun importator nu a cooperat la anchetă. În lipsa informațiilor, nu a existat niciun element de probă care să arate că instituirea măsurilor ar dăuna intereselor acestor părți. |
| --- | --- |

(249)

Niciun importator nu a cooperat la anchetă. În lipsa informațiilor, nu a existat niciun element de probă care să arate că instituirea măsurilor ar dăuna intereselor acestor părți.

6.6.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (250) | Pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase împotriva menținerii măsurilor antidumping definitive asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC. |
| --- | --- |

(250)

Pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase împotriva menținerii măsurilor antidumping definitive asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (251) | Din cele de mai sus rezultă că măsurile antidumping aplicabile importurilor de sticlă solară originară din China trebuie menținute. |
| --- | --- |

(251)

Din cele de mai sus rezultă că măsurile antidumping aplicabile importurilor de sticlă solară originară din China trebuie menținute.

| (252) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării corecte a taxelor antidumping individuale. Societățile care beneficiază de taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(252)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării corecte a taxelor antidumping individuale. Societățile care beneficiază de taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

| (253) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu ar trebui să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(253)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu ar trebui să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (254) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, în special după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe, poate fi deschisă o anchetă antieludare, sub rezerva îndeplinirii condițiilor necesare. O astfel de anchetă poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național. |
| --- | --- |

(254)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, în special după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe, poate fi deschisă o anchetă antieludare, sub rezerva îndeplinirii condițiilor necesare. O astfel de anchetă poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național.

| (255) | Nivelurile taxelor antidumping specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(255)

Nivelurile taxelor antidumping specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (256) | O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (78). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(256)

O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (78). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

78

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (257) | Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (79), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(257)

Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (79), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

79

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (258) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, |
| --- | --- |

(258)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă pentru importurile de sticlă solară, și anume sticlă sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 3002 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (codurile TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 și 7007198085), și originar din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:

| Societatea | Taxă antidumping | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Toate celelalte societăți | 67,1 % | B999 |

Societatea

Taxă antidumping

Codul adițional TARIC

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Toate celelalte societăți

67,1 %

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor taxelor antidumping individuale specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor prevăzute în anexa I. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile pentru toate celelalte societăți.

(4)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Comisia ar putea modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea unui nou producător-exportator, care să facă obiectul taxei aplicate producătorilor cooperanți neincluși în eșantion, în cazul în care un nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei elemente de probă suficiente care arată că:

| (a) | nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) în perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2012 (perioada anchetei inițiale) sau în perioada 1 decembrie 2013-30 noiembrie 2014 (perioada anchetei privind absorbția măsurilor); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) în perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2012 (perioada anchetei inițiale) sau în perioada 1 decembrie 2013-30 noiembrie 2014 (perioada anchetei privind absorbția măsurilor);

| (b) | nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament; și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament; și

| (c) | a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune după încheierea perioadei anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(c)

a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune după încheierea perioadei anchetei inițiale.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO L 142, 14.5.2014, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1394 al Comisiei din 13 august 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 470/2014, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2015/588, de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 215, 14.8.2015, p. 42).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO L 142, 14.5.2014, p. 23).

4

(5)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 345, 27.9.2018, p. 9).

5

(6)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO C 165, 14.5.2019, p. 6).

6

(7)  Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2.

7

(8)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

8

(9)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

9

(10)  Raportul – capitolul 2, p. 6-7.

10

(11)  Raportul – capitolul 2, p. 10.

11

(12)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (consultat la 28 februarie 2020).

12

(13)  Raportul – capitolul 2, p. 20-21.

13

(14)  Raportul – capitolul 3, p. 41, 73-74.

14

(15)  Raportul – capitolul 6, p. 120-121.

15

(16)  Raportul – capitolul 6, p. 122-135.

16

(17)  Raportul – capitolul 7, p. 167-168.

17

(18)  Raportul – capitolul 8, p. 169-170, 200-201.

18

(19)  Raportul – capitolul 2, p. 15-16, raportul – capitolul 4, p. 50, p. 84, raportul – capitolul 5, p. 108-109.

19

(20)  Raportul – capitolul 3, p. 22-24 și capitolul 5, p. 97-108.

20

(21)  Raportul – capitolul 5, p. 104-9.

21

(22)  Raportul – capitolul 5, p. 100-1.

22

(23)  Raportul – capitolul 2, p. 26.

23

(24)  Raportul – capitolul 2, p. 31-32.

24

(25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (consultat la 27 martie 2019).

25

(26)  Raportul – capitolele 6 și 12.

26

(27)  Raport – capitolele 14.1-14.3.

27

(28)  Raportul – capitolul 4, p. 41-42, 83.

28

(29)  Capitolul II articolul 5 din Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale.

29

(30)  Capitolul III articolul 17 din Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale.

30

(31)  Raportul – capitolul 6, p. 138-149.

31

(32)  Raportul – capitolul 9, p. 216.

32

(33)  Raportul – capitolul 9, p. 213-215.

33

(34)  Raportul – capitolul 9, p. 209-211.

34

(35)  Raportul – capitolul 13, p. 332-337.

35

(36)  Raportul – capitolul 13, p. 336.

36

(37)  Raportul – capitolul 13, p. 337-341.

37

(38)  Raportul – capitolul 6, p. 114-117.

38

(39)  Raportul – capitolul 6, p. 119.

39

(40)  Raportul – capitolul 6, p. 120.

40

(41)  Raportul – capitolul 6, p. 121-122, 126-128, 133-135.

41

(42)  A se vedea de exemplu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (JO L 16, 18.1.2019, p. 5), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei din 9 noiembrie 2018 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 283, 12.11.2018, p. 1), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză, JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

42

(43)  Raport – capitolul 6, p. 121-122, 126-128, 133-135.

43

(44)  World Bank Open Data – Venituri medii-superioare, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

44

(45)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

45

(46)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008

46

(47)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

47

(48)  Produse sau preparate chimice, compuse predominant din compuși organici, aflate în stare lichidă la 20 °C, necuprinse în altă parte.

48

(49)  Cutii de lemn.

49

(50)  Paleți simpli și grilaje pentru paleți, din lemn.

50

(51)  Hârtie.

51

(52)  Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33).

52

(53)  Reprezentând mai puțin de 3 % din totalul materiilor prime.

53

(54)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008

54

(55)  http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, link consultat ultima dată la 11 martie 2019. 100 Kuruș = 1 liră turcească.

55

(56)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

56

(57)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

57

(58)  Pagina 22 din cererea de reexaminare.

58

(59)  A se vedea anexa 21A la cererea de reexaminare.

59

(60)  Pagina 34 din cererea de reexaminare și anexa 8A la cererea de reexaminare.

60

(61)  Xinyi Solar Holdings Limited, raportul anual pe 2019, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, consultat în mai 2020. „Anul [2019] a reprezentat o perioadă de tranziție pentru piața chineză de produse fotovoltaice. Proiectele de produse fotovoltaice au evoluat de la finanțarea integrală prin subvenții la o combinație de inițiative „libere de subvenții” și „sprijinite prin tarife de alimentare”. [...] Publicarea politicilor și aprobarea proiectelor au fost tardive, ceea ce a redus entuziasmul față de instalarea de panouri fotovoltaice în China în timpul anului. [...] Cererea globală consistentă de produse fotovoltaice de-a lungul anului a provenit în principal din alte țări decât China.”

61

(62)  Pagina 35 din cererea de reexaminare. A se vedea și secțiunea 3.2.2.5.

62

(63)  A se vedea considerentul 2.

63

(64)  A se vedea considerentul 2.

64

(65)  Cererea de reexaminare, capitolul 3.5.

65

(66)  Cererea de reexaminare, capitolul 3.5. A se vedea, de asemenea, analiza de la punctul 6, „Interesul Uniunii”.

66

(67)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO L 142, 14.5.2014, p. 1).

67

(68)  Producția de sticlă solară necesită încălzirea și operarea cuptorului fără întreruperi (24 de ore pe zi, șapte zile pe săptămână). Dat fiind specificul său tehnologic, acest proces nu poate fi oprit.

68

(69)  Măsurile antidumping și antisubvenții pentru panouri solare au fost impuse la sfârșitul anului 2013, pentru o perioadă de doi ani. În martie 2017, măsurile au fost prelungite pentru o perioadă de 18 luni (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

69

(70)  Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 al Comisiei din 26 noiembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară din Republica Populară Chineză (JO L 316, 27.11.2013, p. 8), considerentul 157.

70

(71)  
  Sursă: A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE,

71

Sursă

A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs

https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf

(72)  
  Sursă: The Mechanical Engineering Industry Association (VDMA), https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf

72

Sursă

(73)  Una dintre cele mai mari societăți care și-au încetat producția a fost Solarworld, având o capacitate de 700 MW, conform declarațiilor EU ProSun. Și-a încetat producția în 2018 (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).

73

(74)  Site-ul internet al F-Solar indică o capacitate de 750 de tone/zi https://www.fsolar.de/en În funcție de gama de produse, acest volum poate corespunde unei suprafețe cuprinse între 20 și 30 de milioane m2. În afară de F-Solar, există alți producători mai mici pe piață, cum ar fi Petra Glass (Austria), Pressglass (Polonia), Sunarc (Danemarca), Lambert (Germania), Onyxsolar (Spania), Covexglass (Polonia), DA Glass (Polonia), Schollglass (Polonia), tvitec (Spania), Hecker (Germania), Ertex solar (Austria), ILVA Glass (Italia).

74

2

(75)  
  Sursa: EU ProSun

75

Sursa

(76)  A se vedea anexa la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Pactul ecologic european”, Bruxelles, 11.12.2019, COM(2019) 640 final, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication-annex-roadmap_en.pdf pentru cadrul mai larg.

76

(77)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Pactul ecologic european”, Bruxelles, 11 decembrie 2019, COM(2019) 640 final, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf, p. 6.

77

(78)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, BELGIA.

78

(79)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

79

---

ANEXA 1

Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să conțină următoarele elemente:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Subsemnatul certific faptul că [suprafața în m2] de sticlă solară vândută pentru export către Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricată de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Subsemnatul certific faptul că [suprafața în m2] de sticlă solară vândută pentru export către Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricată de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

| 3. | Data și semnătura reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

3.

Data și semnătura reprezentantului entității care emite factura comercială.

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 238/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 238/43

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1081 AL COMISIEI

din 22 iulie 2020

de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 18,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

Măsuri în vigoare

| (1) | În mai 2014, Comisia a instituit taxe compensatorii definitive antisubvenție la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China” sau „RPC”) prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 (2) al Comisiei (denumit în continuare „ancheta inițială”). |
| --- | --- |

(1)

În mai 2014, Comisia a instituit taxe compensatorii definitive antisubvenție la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China” sau „RPC”) prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 (2) al Comisiei (denumit în continuare „ancheta inițială”).

2

| (2) | Nivelul taxelor compensatorii individuale în vigoare în prezent variază între 3,2 % și 17,1 %. Toate celelalte societăți fac obiectul unei taxe antidumping la nivel național de 17,1 % (denumită în continuare „măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(2)

Nivelul taxelor compensatorii individuale în vigoare în prezent variază între 3,2 % și 17,1 %. Toate celelalte societăți fac obiectul unei taxe antidumping la nivel național de 17,1 % (denumită în continuare „măsurile în vigoare”).

| (3) | În cadrul unei proceduri separate, Comisia a instituit, în mai 2014, taxe antidumping care se situează între 0,4 % și 36,1 % (3). În august 2015, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor, Comisia a modificat măsurile antidumping prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1394 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

În cadrul unei proceduri separate, Comisia a instituit, în mai 2014, taxe antidumping care se situează între 0,4 % și 36,1 % (3). În august 2015, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor, Comisia a modificat măsurile antidumping prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1394 al Comisiei (4).

3

4

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor compensatorii în vigoare (5), EU ProSun Glass (denumit în continuare „solicitantul”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii, a solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor la 13 februarie 2019 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”). Solicitantul a susținut că expirarea măsurilor inițiale ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția subvenționării și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor compensatorii în vigoare (5), EU ProSun Glass (denumit în continuare „solicitantul”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii, a solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor la 13 februarie 2019 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”). Solicitantul a susținut că expirarea măsurilor inițiale ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția subvenționării și continuarea sau reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.

5

| (5) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat guvernul Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”), înainte de deschiderea procedurii, că primise o cerere de reexaminare susținută de documentația corespunzătoare. Comisia a invitat guvernul chinez la consultări cu scopul de a clarifica situația privind conținutul cererii de reexaminare și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. GC a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior, la 10 mai 2019. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. GC nu a continuat cooperarea. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat guvernul Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”), înainte de deschiderea procedurii, că primise o cerere de reexaminare susținută de documentația corespunzătoare. Comisia a invitat guvernul chinez la consultări cu scopul de a clarifica situația privind conținutul cererii de reexaminare și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. GC a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior, la 10 mai 2019. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. GC nu a continuat cooperarea.

| (6) | La 14 mai 2019, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

La 14 mai 2019, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

1.3.   Ancheta

Ancheta

1.3.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (7) | Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018. Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(7)

Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018. Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.3.2.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (8) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitantul, producătorii cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți, utilizatorii produsului care face obiectul reexaminării din Uniune și autoritățile din RPC. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitantul, producătorii cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți, utilizatorii produsului care face obiectul reexaminării din Uniune și autoritățile din RPC.

| (9) | Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, posibilitatea de a solicita în scris o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale (denumit în continuare „consilierul-auditor”). |
| --- | --- |

(9)

Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, posibilitatea de a solicita în scris o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale (denumit în continuare „consilierul-auditor”).

| (10) | Unul dintre producătorii din Uniune a solicitat păstrarea confidențialității numelui său pentru motivul că participarea la procedură a grupului de societăți din care face parte ar putea avea repercusiuni asupra afacerilor grupului în China și ar putea conduce la represalii din partea clienților vizați de prezenta anchetă. Comisia a examinat solicitarea. Comisia a considerat că simpla prezență a grupului în China descrie un pericol abstract și că nu este suficientă pentru a considera că există o amenințare reală de represalii. Nu s-a furnizat niciun element concret de probă serviciilor Comisiei în acest sens. Mai mult, niciuna dintre activitățile economice desfășurate de grup în China nu are legătură cu sectorul sticlei solare în special. Pe această bază, Comisia a decis să respingă solicitarea. |
| --- | --- |

(10)

Unul dintre producătorii din Uniune a solicitat păstrarea confidențialității numelui său pentru motivul că participarea la procedură a grupului de societăți din care face parte ar putea avea repercusiuni asupra afacerilor grupului în China și ar putea conduce la represalii din partea clienților vizați de prezenta anchetă. Comisia a examinat solicitarea. Comisia a considerat că simpla prezență a grupului în China descrie un pericol abstract și că nu este suficientă pentru a considera că există o amenințare reală de represalii. Nu s-a furnizat niciun element concret de probă serviciilor Comisiei în acest sens. Mai mult, niciuna dintre activitățile economice desfășurate de grup în China nu are legătură cu sectorul sticlei solare în special. Pe această bază, Comisia a decis să respingă solicitarea.

| (11) | Societatea în cauză a sesizat consilierul-auditor cu această problemă. Consilierul-auditor a confirmat respingerea solicitării de către Comisie deoarece a considerat că solicitarea de păstrare a anonimatului se întemeia pe presupunerea că vor exista represalii, nu pe amenințări efective adresate societății sau grupului și deoarece societatea nu furnizase fapte sau informații noi care să justifice modificarea deciziei anterioare. |
| --- | --- |

(11)

Societatea în cauză a sesizat consilierul-auditor cu această problemă. Consilierul-auditor a confirmat respingerea solicitării de către Comisie deoarece a considerat că solicitarea de păstrare a anonimatului se întemeia pe presupunerea că vor exista represalii, nu pe amenințări efective adresate societății sau grupului și deoarece societatea nu furnizase fapte sau informații noi care să justifice modificarea deciziei anterioare.

| (12) | Mai multe părți au solicitat să fie audiate de serviciile Comisiei. La 9 ianuarie 2020 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și cei doi producători din Uniune incluși în eșantion. La 11 februarie 2020 a avut loc o audiere cu Grupul REC, Solitek și EU ProSun, o asociație care reprezintă mai mulți utilizatori. Audierile au avut ca obiect prezentarea argumentelor acestor părți, detaliate în continuare la punctele 4-6 privind prejudiciul, respectiv interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

Mai multe părți au solicitat să fie audiate de serviciile Comisiei. La 9 ianuarie 2020 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și cei doi producători din Uniune incluși în eșantion. La 11 februarie 2020 a avut loc o audiere cu Grupul REC, Solitek și EU ProSun, o asociație care reprezintă mai mulți utilizatori. Audierile au avut ca obiect prezentarea argumentelor acestor părți, detaliate în continuare la punctele 4-6 privind prejudiciul, respectiv interesul Uniunii.

1.3.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

1.3.3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de doi producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum al producției și a vânzărilor produsului similar care ar putea face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul a constat din doi producători din Uniune, care reprezintă peste 80 % din producția în cadrul Uniunii a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Singura observație primită de solicitant a fost în favoarea eșantionului. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. Acesta constă din următoarele două societăți:






  — | Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (denumită în continuare „Saint Gobain Solar”); |
| --- | --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de doi producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum al producției și a vânzărilor produsului similar care ar putea face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul a constat din doi producători din Uniune, care reprezintă peste 80 % din producția în cadrul Uniunii a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Singura observație primită de solicitant a fost în favoarea eșantionului. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. Acesta constă din următoarele două societăți:

—

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (denumită în continuare „Saint Gobain Solar”);

| — | Interfloat și GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (denumită în continuare „Grupul Interfloat”). |
| --- | --- |

—

Interfloat și GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (denumită în continuare „Grupul Interfloat”).

1.3.3.2.   Eșantionarea importatorilor

| (15) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere și i-a invitat să participe la prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere și i-a invitat să participe la prezenta anchetă.

| (16) | Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat. |
| --- | --- |

(16)

Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat.

1.3.3.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (17) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară în ceea ce privește producătorii-exportatori și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară în ceea ce privește producătorii-exportatori și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (18) | Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. O societate a trimis observații tardive, dar în cele din urmă nu a cooperat. |
| --- | --- |

(18)

Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. O societate a trimis observații tardive, dar în cele din urmă nu a cooperat.

| (19) | Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 24 mai 2019 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în contextul analizării continuării sau reapariției subvenționării. Autoritățile din RPC nu au răspuns la respectiva notă verbală. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 24 mai 2019 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în contextul analizării continuării sau reapariției subvenționării. Autoritățile din RPC nu au răspuns la respectiva notă verbală.

1.3.4.   Chestionarele și vizitele de verificare

Chestionarele și vizitele de verificare

| (20) | Comisia a trimis chestionare GC și celor doi producători din Uniune incluși în eșantion. GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar. Cei doi producători din Uniune incluși în eșantion au furnizat răspunsuri la chestionar. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a trimis chestionare GC și celor doi producători din Uniune incluși în eșantion. GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar. Cei doi producători din Uniune incluși în eșantion au furnizat răspunsuri la chestionar.

| (21) | Fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(21)

Fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători din Uniune incluși în eșantion.

1.3.5.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (22) | La 26 mai 2020, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele compensatorii în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. Solicitantul, EU ProSun și Asociația industriei producătoare de panouri fotovoltaice din Uniune, European Solar Manufacturing Council („ESMC”), au prezentat observații. |
| --- | --- |

(22)

La 26 mai 2020, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele compensatorii în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. Solicitantul, EU ProSun și Asociația industriei producătoare de panouri fotovoltaice din Uniune, European Solar Manufacturing Council („ESMC”), au prezentat observații.

| (23) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. La 9 iunie 2020 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și Eu ProSun. |
| --- | --- |

(23)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. La 9 iunie 2020 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și Eu ProSun.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (24) | Produsul care face obiectul acestei reexaminări este sticla solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (coduri TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 și 7007198085) și originar din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” și denumit în mod curent „sticlă solară”). |
| --- | --- |

(24)

Produsul care face obiectul acestei reexaminări este sticla solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (coduri TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 și 7007198085) și originar din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” și denumit în mod curent „sticlă solară”).

| (25) | Sticla solară poate să fie imprimată sau neimprimată, cu o suprafață fie transparentă, fie difuză sau cu o varietate de bizotaje. Sticla poate fi imprimată cu modele diverse pe ambele laturi sau doar pe una. Sticla solară poate să fie perforată și, de asemenea, imprimată prin aplicarea, de exemplu, a unor culori ceramice. Suprafața sticlei poate să fie tratată cu ajutorul a diverse tehnologii. Cea mai comună dintre acestea este aplicarea unui strat antireflex înainte sau după procesul de călire. Alte tehnologii permit aplicarea pe sticla solară a unor straturi funcționale subțiri care îi conferă proprietăți de transmisie crescută, autocurățare, protecție la murdărire sau duritate. |
| --- | --- |

(25)

Sticla solară poate să fie imprimată sau neimprimată, cu o suprafață fie transparentă, fie difuză sau cu o varietate de bizotaje. Sticla poate fi imprimată cu modele diverse pe ambele laturi sau doar pe una. Sticla solară poate să fie perforată și, de asemenea, imprimată prin aplicarea, de exemplu, a unor culori ceramice. Suprafața sticlei poate să fie tratată cu ajutorul a diverse tehnologii. Cea mai comună dintre acestea este aplicarea unui strat antireflex înainte sau după procesul de călire. Alte tehnologii permit aplicarea pe sticla solară a unor straturi funcționale subțiri care îi conferă proprietăți de transmisie crescută, autocurățare, protecție la murdărire sau duritate.

| (26) | Sticla solară este una din componentele folosite la fabricarea modulelor fotovoltaice din siliciu cristalin și a modulelor fotovoltaice cu strat subțire în scopul producerii de energie electrică, precum și la fabricarea colectoarelor de energie fototermică plate folosite, de exemplu, pentru producerea apei calde. Sticla solară poate fi utilizată, de asemenea, în construcția de sere (așa-numita „sticlă pentru horticultură” sau „sticlă pentru sere”). |
| --- | --- |

(26)

Sticla solară este una din componentele folosite la fabricarea modulelor fotovoltaice din siliciu cristalin și a modulelor fotovoltaice cu strat subțire în scopul producerii de energie electrică, precum și la fabricarea colectoarelor de energie fototermică plate folosite, de exemplu, pentru producerea apei calde. Sticla solară poate fi utilizată, de asemenea, în construcția de sere (așa-numita „sticlă pentru horticultură” sau „sticlă pentru sere”).

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (27) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, sticla solară produsă și vândută în Uniune de industria din Uniune, sticla solară produsă și vândută pe piața internă din RPC și sticla solară importată în Uniune din RPC au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, acestea sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(27)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, sticla solară produsă și vândută în Uniune de industria din Uniune, sticla solară produsă și vândută pe piața internă din RPC și sticla solară importată în Uniune din RPC au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, acestea sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

| (28) | În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și astfel cum se menționează în avizul de deschidere, Comisia a examinat mai întâi probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau reapariție a subvenționării. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și astfel cum se menționează în avizul de deschidere, Comisia a examinat mai întâi probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau reapariție a subvenționării.

3.1.   Introducere: situația industriei sticlei solare din China

Introducere: situația industriei sticlei solare din China

| (29) | Cel de al 13-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională a RPC (denumit în continuare „cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, deci și PAR, evidențiază viziunea strategică a GC pentru ameliorarea și promovarea industriilor-cheie, precum industria energiei solare. Cel de al 13-lea plan cincinal este succesorul celui de al 12-lea plan cincinal, în care industria sticlei solare a fost promovată ca domeniu-cheie de dezvoltare a producției. |
| --- | --- |

(29)

Cel de al 13-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională a RPC (denumit în continuare „cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, deci și PAR, evidențiază viziunea strategică a GC pentru ameliorarea și promovarea industriilor-cheie, precum industria energiei solare. Cel de al 13-lea plan cincinal este succesorul celui de al 12-lea plan cincinal, în care industria sticlei solare a fost promovată ca domeniu-cheie de dezvoltare a producției.

| (30) | Capitolul 30 din cel de al 13-lea plan cincinal exprimă angajamentul GC de a „[construi] un sistem energetic modern”. Punctul 1 din capitolul menționat, în special, oferă elemente de probă solide care demonstrează că GC consideră în continuare industria sticlei solare drept industrie încurajată. Într-adevăr, punctul 1 menționează că „[GC] va impulsiona în continuare dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice” și că „[GC] va îmbunătăți politicile de sprijin al producerii de energie electrică din [...] energie [...] solară”. De asemenea, „dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice în regiunile de nord, nord-est și nord-vest și în zonele de coastă” va fi optimizată în contextul proiectelor de dezvoltare energetică. Aceste pasaje demonstrează că GC sprijină în continuare industria energiei solare, pentru care sticla solară este esențială, făcând astfel parte integrantă din procesul de dezvoltare a industriei energiei solare. |
| --- | --- |

(30)

Capitolul 30 din cel de al 13-lea plan cincinal exprimă angajamentul GC de a „[construi] un sistem energetic modern”. Punctul 1 din capitolul menționat, în special, oferă elemente de probă solide care demonstrează că GC consideră în continuare industria sticlei solare drept industrie încurajată. Într-adevăr, punctul 1 menționează că „[GC] va impulsiona în continuare dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice” și că „[GC] va îmbunătăți politicile de sprijin al producerii de energie electrică din [...] energie [...] solară”. De asemenea, „dezvoltarea [...] energiei fotovoltaice în regiunile de nord, nord-est și nord-vest și în zonele de coastă” va fi optimizată în contextul proiectelor de dezvoltare energetică. Aceste pasaje demonstrează că GC sprijină în continuare industria energiei solare, pentru care sticla solară este esențială, făcând astfel parte integrantă din procesul de dezvoltare a industriei energiei solare.

| (31) | Cel de al 13-lea plan privind materialele de construcții menționează, de asemenea, tipuri diferite de sticlă, inclusiv sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată, sticla peliculizată multifuncțională de înaltă performanță, tehnologia de fabricație pentru sticla electrocromă/termocromă, tehnologia de fabricație pentru produse de sticlă care integrează structura și funcția fotovoltaică și fototermică. |
| --- | --- |

(31)

Cel de al 13-lea plan privind materialele de construcții menționează, de asemenea, tipuri diferite de sticlă, inclusiv sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată, sticla peliculizată multifuncțională de înaltă performanță, tehnologia de fabricație pentru sticla electrocromă/termocromă, tehnologia de fabricație pentru produse de sticlă care integrează structura și funcția fotovoltaică și fototermică.

| (32) | În 2018, GC a emis noi măsuri de reglementare pentru instalațiile fotovoltaice prin Notificarea din 2018 privind producerea de energie fotovoltaică (denumită în continuare „politica 531”, deoarece a fost anunțată la 31 mai 2018), menținând subvențiile, însă cu oarecare reduceri. În temeiul acestei politici, guvernul Chinei a redus semnificativ cota anuală de capacități noi de producție a energiei solare care sunt eligibile pentru subvenții de stat. |
| --- | --- |

(32)

În 2018, GC a emis noi măsuri de reglementare pentru instalațiile fotovoltaice prin Notificarea din 2018 privind producerea de energie fotovoltaică (denumită în continuare „politica 531”, deoarece a fost anunțată la 31 mai 2018), menținând subvențiile, însă cu oarecare reduceri. În temeiul acestei politici, guvernul Chinei a redus semnificativ cota anuală de capacități noi de producție a energiei solare care sunt eligibile pentru subvenții de stat.

| (33) | Strategia „Made in China 2025” (denumită în continuare „MIC2025”) încurajează, de asemenea, dezvoltarea ecologică. Industria sticlei este susținută în MIC2025, fiind inclusă, în special, în Catalogul din 2016 al celor „patru dezvoltări industriale esențiale” (MIC2025), la capitolul 9 – „Materiale noi”, subsecțiunea II – „Materiale de bază esențiale”: punctul 24 enumeră materialele pe bază de sticlă, iar punctul 29 enumeră sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată. |
| --- | --- |

(33)

Strategia „Made in China 2025” (denumită în continuare „MIC2025”) încurajează, de asemenea, dezvoltarea ecologică. Industria sticlei este susținută în MIC2025, fiind inclusă, în special, în Catalogul din 2016 al celor „patru dezvoltări industriale esențiale” (MIC2025), la capitolul 9 – „Materiale noi”, subsecțiunea II – „Materiale de bază esențiale”: punctul 24 enumeră materialele pe bază de sticlă, iar punctul 29 enumeră sticla de cuarț și alte produse din cuarț de puritate ridicată.

| (34) | Mai mult, „Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a «Dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale»” (care, împreună cu „Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale”, este denumită în continuare „Decizia nr. 40”) afirmă că GC va sprijini în mod activ dezvoltarea noilor industrii energetice și va accelera dezvoltarea energiei solare (7); instruiește toate instituțiile financiare să ofere sprijin prin credite doar proiectelor încurajate; și promite punerea în aplicare a „altor politici preferențiale pentru proiectele încurajate” (8). |
| --- | --- |

(34)

Mai mult, „Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a «Dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale»” (care, împreună cu „Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale”, este denumită în continuare „Decizia nr. 40”) afirmă că GC va sprijini în mod activ dezvoltarea noilor industrii energetice și va accelera dezvoltarea energiei solare (7); instruiește toate instituțiile financiare să ofere sprijin prin credite doar proiectelor încurajate; și promite punerea în aplicare a „altor politici preferențiale pentru proiectele încurajate” (8).

7

8

| (35) | În plus, „Decizia nr. 9 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale” (denumită în continuare „Decizia nr. 9”) „încurajează activ” GC și agențiile publice „să îndrume dezvoltarea industriilor relevante, să optimizeze modernizarea structurii industriale”. Punctul 12.2 din Decizia nr. 9 menționează în mod explicit încurajarea producției de „sticlă flotată ultratransparentă pentru industria energiei solare”. Această decizie, în vigoare până în 2020, a fost înlocuită în 2019 de „Decizia nr. 29 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale (ediția 2019)”, care a reținut mențiunea de la punctul 12.2. |
| --- | --- |

(35)

În plus, „Decizia nr. 9 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale” (denumită în continuare „Decizia nr. 9”) „încurajează activ” GC și agențiile publice „să îndrume dezvoltarea industriilor relevante, să optimizeze modernizarea structurii industriale”. Punctul 12.2 din Decizia nr. 9 menționează în mod explicit încurajarea producției de „sticlă flotată ultratransparentă pentru industria energiei solare”. Această decizie, în vigoare până în 2020, a fost înlocuită în 2019 de „Decizia nr. 29 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind promulgarea și punerea în aplicare a Catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale (ediția 2019)”, care a reținut mențiunea de la punctul 12.2.

| (36) | În sfârșit, Planul național de dezvoltare a științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020), care cuprinde și PAR, promite să „pună pe primul loc politica financiară”, „să încurajeze instituțiile financiare să sprijine prin credite preferențiale principalele proiecte naționale de industrializare din domeniul științei și tehnologiei”, „să încurajeze instituțiile financiare să îmbunătățească și să consolideze serviciile financiare furnizate întreprinderilor de înaltă tehnologie” și să „pună în aplicare politici fiscale preferențiale pentru a promova dezvoltarea de întreprinderi de înaltă tehnologie”. Întrucât cel puțin unii dintre producătorii-exportatori de sticlă solară se califică drept „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă”, acest plan național consolidează și mai mult statutul de industrie încurajată al industriei sticlei solare. |
| --- | --- |

(36)

În sfârșit, Planul național de dezvoltare a științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020), care cuprinde și PAR, promite să „pună pe primul loc politica financiară”, „să încurajeze instituțiile financiare să sprijine prin credite preferențiale principalele proiecte naționale de industrializare din domeniul științei și tehnologiei”, „să încurajeze instituțiile financiare să îmbunătățească și să consolideze serviciile financiare furnizate întreprinderilor de înaltă tehnologie” și să „pună în aplicare politici fiscale preferențiale pentru a promova dezvoltarea de întreprinderi de înaltă tehnologie”. Întrucât cel puțin unii dintre producătorii-exportatori de sticlă solară se califică drept „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă”, acest plan național consolidează și mai mult statutul de industrie încurajată al industriei sticlei solare.

| (37) | În concluzie, GC continuă să considere că industria sticlei solare trebuie încurajată. |
| --- | --- |

(37)

În concluzie, GC continuă să considere că industria sticlei solare trebuie încurajată.

3.2.   Lipsa cooperării și utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază

Lipsa cooperării și utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază

| (38) | Astfel cum se menționează mai sus, la punctul 1.3.3.3, un singur producător-exportator s-a făcut cunoscut Comisiei (cu întârziere), dar în cele din urmă a decis să nu coopereze. Prin urmare, Comisia a utilizat datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(38)

Astfel cum se menționează mai sus, la punctul 1.3.3.3, un singur producător-exportator s-a făcut cunoscut Comisiei (cu întârziere), dar în cele din urmă a decis să nu coopereze. Prin urmare, Comisia a utilizat datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (39) | La 14 iunie 2019, Comisia a trimis un chestionar GC și a informat acest guvern despre lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori. Chestionarul a inclus, de asemenea, întrebări specifice pentru Export Import Bank of China (denumită în continuare „EXIM”) și China Export & Credit Insurance Corporation (denumită în continuare „Sinosure”). În plus, s-a solicitat GC să transmită o anexă băncilor menționate în plângere și altor instituții financiare despre care GC știe că au furnizat împrumuturi producătorilor chinezi de sticlă solară care au făcut obiectul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(39)

La 14 iunie 2019, Comisia a trimis un chestionar GC și a informat acest guvern despre lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori. Chestionarul a inclus, de asemenea, întrebări specifice pentru Export Import Bank of China (denumită în continuare „EXIM”) și China Export & Credit Insurance Corporation (denumită în continuare „Sinosure”). În plus, s-a solicitat GC să transmită o anexă băncilor menționate în plângere și altor instituții financiare despre care GC știe că au furnizat împrumuturi producătorilor chinezi de sticlă solară care au făcut obiectul anchetei inițiale.

| (40) | Comisia nu a primit niciun răspuns la solicitările menționate mai sus și adresate GOC, EXIM și Sinosure. În consecință, prin intermediul notei verbale din 24 iulie 2019, Comisia a informat GC că intenționează să utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, în locul informațiilor solicitate de la GC, EXIM și Sinosure, precum și de la instituțiile financiare relevante. GC a fost informat că o constatare bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin favorabilă. |
| --- | --- |

(40)

Comisia nu a primit niciun răspuns la solicitările menționate mai sus și adresate GOC, EXIM și Sinosure. În consecință, prin intermediul notei verbale din 24 iulie 2019, Comisia a informat GC că intenționează să utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, în locul informațiilor solicitate de la GC, EXIM și Sinosure, precum și de la instituțiile financiare relevante. GC a fost informat că o constatare bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin favorabilă.

| (41) | Nu au fost primite observații în această privință. În conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, Comisia a avut în vedere utilizarea datelor disponibile necesare pentru a formula orice concluzii cu privire la continuarea practicilor de subvenționare din China în industria producătoare de sticlă solară. |
| --- | --- |

(41)

Nu au fost primite observații în această privință. În conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, Comisia a avut în vedere utilizarea datelor disponibile necesare pentru a formula orice concluzii cu privire la continuarea practicilor de subvenționare din China în industria producătoare de sticlă solară.

| (42) | În consecință, Comisia a utilizat pentru analiza sa toate datele disponibile, în special:






  — | cererea de reexaminare de către Comisia Europeană în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază din 13 februarie 2019 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”); |
| --- | --- | --- |

(42)

În consecință, Comisia a utilizat pentru analiza sa toate datele disponibile, în special:

—

cererea de reexaminare de către Comisia Europeană în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază din 13 februarie 2019 (denumită în continuare „cererea de reexaminare”);

| — | constatările anchetei inițiale; |
| --- | --- |

—

constatările anchetei inițiale;

| — | constatările celor mai recente anchete antisubvenții efectuate de Comisie cu privire la industriile încurajate din China, precum bicicletele electrice (9) (denumită în continuare „ancheta privind e-bicicletele”), anumite produse din oțel cu acoperire organică (10) (denumită în continuare „reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO”), anumite tipuri de hârtie cretată de calitate superioară (denumită în continuare „reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS”) (11), anvelopele de camioane (denumită în continuare „ancheta privind anvelopele”) (12) sau oțelul laminat la cald (denumită în continuare „ancheta privind PPLC”) (13); |
| --- | --- |

—

constatările celor mai recente anchete antisubvenții efectuate de Comisie cu privire la industriile încurajate din China, precum bicicletele electrice (9) (denumită în continuare „ancheta privind e-bicicletele”), anumite produse din oțel cu acoperire organică (10) (denumită în continuare „reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO”), anumite tipuri de hârtie cretată de calitate superioară (denumită în continuare „reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS”) (11), anvelopele de camioane (denumită în continuare „ancheta privind anvelopele”) (12) sau oțelul laminat la cald (denumită în continuare „ancheta privind PPLC”) (13);

9

10

11

12

13

| — | Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia RPC în scopul anchetelor în materie de apărare comercială (denumit în continuare „Raportul privind China”) (14). |
| --- | --- |

—

Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia RPC în scopul anchetelor în materie de apărare comercială (denumit în continuare „Raportul privind China”) (14).

14

3.3.   Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul prezentei anchete

Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul prezentei anchete

| (43) | Comisia a examinat dacă există o continuare a subvenționării analizând dacă subvențiile care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale au continuat să confere avantaje industriei producătoare de sticlă solară. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a examinat dacă există o continuare a subvenționării analizând dacă subvențiile care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale au continuat să confere avantaje industriei producătoare de sticlă solară.

| (44) | Comisia a decis că, având în vedere constatările de la prezentul punct care confirmă existența continuării subvenționării în ceea ce privește subvențiile care fac obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, nu este necesară anchetarea tuturor celorlalte subvenții a căror existență o susține solicitantul. Odată ce Comisia stabilește că există elemente de probă care confirmă continuarea subvenționării în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, nu este necesar să se stabilească valoarea exactă a subvenționării. |
| --- | --- |

(44)

Comisia a decis că, având în vedere constatările de la prezentul punct care confirmă existența continuării subvenționării în ceea ce privește subvențiile care fac obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, nu este necesară anchetarea tuturor celorlalte subvenții a căror existență o susține solicitantul. Odată ce Comisia stabilește că există elemente de probă care confirmă continuarea subvenționării în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, nu este necesar să se stabilească valoarea exactă a subvenționării.

| (45) | Nu a fost primită nicio observație în urma comunicării către părțile interesate. |
| --- | --- |

(45)

Nu a fost primită nicio observație în urma comunicării către părțile interesate.

3.3.1.   Transfer direct de fonduri (15)

Transfer direct de fonduri

15

3.3.1.1.   Împrumuturi și dobânzi preferențiale

Împrumuturi și dobânzi preferențiale

(a)   
  Constatările anchetei inițiale

Constatările anchetei inițiale

| (46) | În cadrul anchetei inițiale (16), Comisia a concluzionat că băncile aflate în proprietatea statului sau băncile în care statul are un interes majoritar în termeni de participație, denumite în mod colectiv „SOCB”, sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază. În plus, a concluzionat că articolul 34 din Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”) impune băncilor din RPC să își desfășoare activitatea de creditare în funcție de necesitățile economiei naționale. Comisia a concluzionat, de asemenea, că Decizia nr. 9 și Decizia nr. 40 au putere de lege și că aceste decizii impun băncilor să ofere sprijin prin credite industriilor încurajate. În consecință, Comisia a concluzionat că SOCB acordă contribuții financiare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

În cadrul anchetei inițiale (16), Comisia a concluzionat că băncile aflate în proprietatea statului sau băncile în care statul are un interes majoritar în termeni de participație, denumite în mod colectiv „SOCB”, sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază. În plus, a concluzionat că articolul 34 din Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”) impune băncilor din RPC să își desfășoare activitatea de creditare în funcție de necesitățile economiei naționale. Comisia a concluzionat, de asemenea, că Decizia nr. 9 și Decizia nr. 40 au putere de lege și că aceste decizii impun băncilor să ofere sprijin prin credite industriilor încurajate. În consecință, Comisia a concluzionat că SOCB acordă contribuții financiare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază.

16

Legea RPC privind băncile comerciale

| (47) | Comisia a concluzionat, de asemenea, că articolul 34 din legea bancară se aplică și băncilor private din China (17). Prin urmare, atât în ceea ce privește SOCB, cât și băncile private, strategia de creditare este decisă, în ultimă instanță, de GC. Comisia a afirmat în continuare că băncile private primesc de la GC sarcini și ordine de a acorda contribuții financiare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază prin împrumuturi acordate industriilor încurajate. |
| --- | --- |

(47)

Comisia a concluzionat, de asemenea, că articolul 34 din legea bancară se aplică și băncilor private din China (17). Prin urmare, atât în ceea ce privește SOCB, cât și băncile private, strategia de creditare este decisă, în ultimă instanță, de GC. Comisia a afirmat în continuare că băncile private primesc de la GC sarcini și ordine de a acorda contribuții financiare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază prin împrumuturi acordate industriilor încurajate.

17

| (48) | În ceea ce privește specificitatea (18), Comisia a afirmat că GC direcționează împrumuturile preferențiale spre un număr limitat de industrii, printre care și industria producătoare de sticlă solară. Comisia a concluzionat că acest lucru este evident în cadrul celui de al 12-lea plan cincinal și în Decizia nr. 40. În consecință, s-a considerat că contribuțiile financiare acordate de SOCB și de băncile private care primesc sarcini sau ordine de la stat în temeiul articolului 34 din legea bancară sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește specificitatea (18), Comisia a afirmat că GC direcționează împrumuturile preferențiale spre un număr limitat de industrii, printre care și industria producătoare de sticlă solară. Comisia a concluzionat că acest lucru este evident în cadrul celui de al 12-lea plan cincinal și în Decizia nr. 40. În consecință, s-a considerat că contribuțiile financiare acordate de SOCB și de băncile private care primesc sarcini sau ordine de la stat în temeiul articolului 34 din legea bancară sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază.

18

| (49) | În sfârșit, Comisia a reamintit că împrumuturile în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază conferă un avantaj beneficiarului în măsura în care sunt acordate în condiții mai favorabile decât ar putea să obțină de fapt beneficiarul pe piață (19). Pe baza datelor disponibile, Comisia a concluzionat că aceasta este situația în cazul în speță. |
| --- | --- |

(49)

În sfârșit, Comisia a reamintit că împrumuturile în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază conferă un avantaj beneficiarului în măsura în care sunt acordate în condiții mai favorabile decât ar putea să obțină de fapt beneficiarul pe piață (19). Pe baza datelor disponibile, Comisia a concluzionat că aceasta este situația în cazul în speță.

19

| (50) | Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru împrumuturile preferențiale acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară incluși în eșantion a variat între 0 % și 6,2 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 6,2 %. |
| --- | --- |

(50)

Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru împrumuturile preferențiale acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară incluși în eșantion a variat între 0 % și 6,2 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 6,2 %.

(b)   
  Continuarea programelor de subvenționare

Continuarea programelor de subvenționare

| (51) | În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (20), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii chinezi de sticlă solară au continuat să beneficieze de împrumuturi preferențiale și de o rată a dobânzii mai mică decât cea de pe piață din partea băncilor interne din China. Industria producătoare de sticlă solară din China este o industrie încurajată în cel de al 13-lea plan cincinal (21), ceea ce a determinat Comisia să concluzioneze că atât SOCB, cât și băncile private au încă obligația de a acorda finanțare preferențială acestei industrii în temeiul articolului 34 din legea bancară. |
| --- | --- |

(51)

În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (20), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii chinezi de sticlă solară au continuat să beneficieze de împrumuturi preferențiale și de o rată a dobânzii mai mică decât cea de pe piață din partea băncilor interne din China. Industria producătoare de sticlă solară din China este o industrie încurajată în cel de al 13-lea plan cincinal (21), ceea ce a determinat Comisia să concluzioneze că atât SOCB, cât și băncile private au încă obligația de a acorda finanțare preferențială acestei industrii în temeiul articolului 34 din legea bancară.

20

21

| (52) | Solicitantul a pus la dispoziție dovezi potrivit cărora SOCB sunt în continuare organisme publice în conformitate cu testul stabilit de Organul de apel al OMC (22) deoarece execută funcții guvernamentale și, astfel, exercită autoritate guvernamentală. În mod specific, solicitantul a menționat constatările din ancheta privind e-bicicletele (23) și din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS (24), care au confirmat poziția adoptată de Comisie în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(52)

Solicitantul a pus la dispoziție dovezi potrivit cărora SOCB sunt în continuare organisme publice în conformitate cu testul stabilit de Organul de apel al OMC (22) deoarece execută funcții guvernamentale și, astfel, exercită autoritate guvernamentală. În mod specific, solicitantul a menționat constatările din ancheta privind e-bicicletele (23) și din reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS (24), care au confirmat poziția adoptată de Comisie în ancheta inițială.

22

23

24

| (53) | Cererea de reexaminare a conținut, de asemenea, dovezi potrivit cărora băncile private primesc în continuare sarcini sau ordine de la GC atunci când iau decizii privind acordarea împrumuturilor, întrucât și ele intră sub incidența articolului 34 din legea bancară. Solicitantul a citat recenta anchetă privind e-bicicletele, în care Comisia a afirmat că cel de al 13-lea plan cincinal nu poate fi considerat
  „[un simplu act] de încurajare”
  și că
  „toate instituțiile financiare care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CRBC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini și ordine de la stat în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei bicicletelor electrice”
   (25). |
| --- | --- |

(53)

Cererea de reexaminare a conținut, de asemenea, dovezi potrivit cărora băncile private primesc în continuare sarcini sau ordine de la GC atunci când iau decizii privind acordarea împrumuturilor, întrucât și ele intră sub incidența articolului 34 din legea bancară. Solicitantul a citat recenta anchetă privind e-bicicletele, în care Comisia a afirmat că cel de al 13-lea plan cincinal nu poate fi considerat
  „[un simplu act] de încurajare”
  și că
  „toate instituțiile financiare care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CRBC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini și ordine de la stat în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei bicicletelor electrice”
   (25).

„[un simplu act] de încurajare”

„toate instituțiile financiare care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CRBC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini și ordine de la stat în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei bicicletelor electrice”

25

| (54) | În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant în ceea ce privește situația actuală a sistemului bancar chinez. |
| --- | --- |

(54)

În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant în ceea ce privește situația actuală a sistemului bancar chinez.

| (55) | Mai mult, reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO (26), ancheta privind anvelopele (27), ancheta privind PPLC (28) și Raportul privind China (29) au confirmat concluzia potrivit căreia SOCB ar trebui să fie considerate organisme publice, care acordă finanțare preferențială în temeiul articolului 34 din legea bancară, iar organismele private primesc sarcini și ordine să procedeze exact la fel. |
| --- | --- |

(55)

Mai mult, reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO (26), ancheta privind anvelopele (27), ancheta privind PPLC (28) și Raportul privind China (29) au confirmat concluzia potrivit căreia SOCB ar trebui să fie considerate organisme publice, care acordă finanțare preferențială în temeiul articolului 34 din legea bancară, iar organismele private primesc sarcini și ordine să procedeze exact la fel.

26

27

28

29

(c)   
  Avantaj

Avantaj

| (56) | În anexa 23 la cererea de reexaminare, solicitantul a dat un exemplu de producător-exportator chinez de sticlă solară care beneficiază sau care a beneficiat de împrumuturi preferențiale, astfel cum arată rapoartele semestriale sau anuale ale acestuia. În plus, alte rapoarte anuale ale producătorilor-exportatori disponibile în mod public au arătat că aceștia au beneficiat sau beneficiaseră, de asemenea, de împrumuturi preferențiale (30). |
| --- | --- |

(56)

În anexa 23 la cererea de reexaminare, solicitantul a dat un exemplu de producător-exportator chinez de sticlă solară care beneficiază sau care a beneficiat de împrumuturi preferențiale, astfel cum arată rapoartele semestriale sau anuale ale acestuia. În plus, alte rapoarte anuale ale producătorilor-exportatori disponibile în mod public au arătat că aceștia au beneficiat sau beneficiaseră, de asemenea, de împrumuturi preferențiale (30).

30

| (57) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul PAR. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Întrucât nicio referință nu a indicat că nivelul subvenționării ar fi scăzut față de cel constatat în cadrul anchetei inițiale, se consideră că aceasta a continuat la un nivel care depășește pragul de minimis. |
| --- | --- |

(57)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul PAR. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Întrucât nicio referință nu a indicat că nivelul subvenționării ar fi scăzut față de cel constatat în cadrul anchetei inițiale, se consideră că aceasta a continuat la un nivel care depășește pragul de minimis.

de minimis

(d)   
  Specificitate

Specificitate

| (58) | Programul de subvenționare în cauză era în continuare specific în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din regulamentul de bază, dat fiind că situația juridică nu se schimbase, iar GC continuă să încurajeze industria producătoare de sticlă solară (31). |
| --- | --- |

(58)

Programul de subvenționare în cauză era în continuare specific în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din regulamentul de bază, dat fiind că situația juridică nu se schimbase, iar GC continuă să încurajeze industria producătoare de sticlă solară (31).

31

(e)   
  Concluzie

Concluzie

| (59) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că producătorii-exportatori au primit în continuare împrumuturi preferențiale ca subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cursul PAR. |
| --- | --- |

(59)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că producătorii-exportatori au primit în continuare împrumuturi preferențiale ca subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cursul PAR.

3.3.1.2.   Granturi și subvenții ad-hoc

(a)   
  Constatările anchetei inițiale

Constatările anchetei inițiale

| (60) | În cadrul anchetei inițiale (32), Comisia a concluzionat că societățile incluse în eșantion au primit granturi unice semnificative de la diverse autorități guvernamentale aparținând mai multor niveluri ale administrației publice, ajungând astfel să beneficieze de un avantaj în cursul PA. Aceste granturi au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale de la nivel național, provincial, orășenesc, regional sau districtual și toate par să fie specifice societăților în cauză sau specifice din perspectiva locației sau a tipului de industrie. |
| --- | --- |

(60)

În cadrul anchetei inițiale (32), Comisia a concluzionat că societățile incluse în eșantion au primit granturi unice semnificative de la diverse autorități guvernamentale aparținând mai multor niveluri ale administrației publice, ajungând astfel să beneficieze de un avantaj în cursul PA. Aceste granturi au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale de la nivel național, provincial, orășenesc, regional sau districtual și toate par să fie specifice societăților în cauză sau specifice din perspectiva locației sau a tipului de industrie.

32

| (61) | GC nu a furnizat informații suplimentare privind aceste granturi unice și a refuzat să participe la consultări pe acest subiect. Prin urmare, Comisia a concluzionat, pe baza elementelor de probă colectate cu privire la primirea acestor granturi de către societățile incluse în eșantion și în absența oricăror altor informații, că aceste granturi au fost transferuri directe de fonduri care au conferit un avantaj beneficiarilor lor și, prin urmare, constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

GC nu a furnizat informații suplimentare privind aceste granturi unice și a refuzat să participe la consultări pe acest subiect. Prin urmare, Comisia a concluzionat, pe baza elementelor de probă colectate cu privire la primirea acestor granturi de către societățile incluse în eșantion și în absența oricăror altor informații, că aceste granturi au fost transferuri directe de fonduri care au conferit un avantaj beneficiarilor lor și, prin urmare, constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (62) | În ceea ce privește specificitatea, Comisia a precizat că granturile au fost specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, dat fiind că par să se fi limitat la anumite întreprinderi sau proiecte specifice din regiuni specifice. Comisia a afirmat, de asemenea, că nu există elemente de probă potrivit cărora granturile ar aparține unui program de subvenționare general și că aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește specificitatea, Comisia a precizat că granturile au fost specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, dat fiind că par să se fi limitat la anumite întreprinderi sau proiecte specifice din regiuni specifice. Comisia a afirmat, de asemenea, că nu există elemente de probă potrivit cărora granturile ar aparține unui program de subvenționare general și că aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.

| (63) | Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru granturile acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară incluși în eșantion a variat între 1,1 % și 3,0 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 3,0 %. |
| --- | --- |

(63)

Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru granturile acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară incluși în eșantion a variat între 1,1 % și 3,0 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 3,0 %.

(b)   
  Continuarea programelor de subvenționare

Continuarea programelor de subvenționare

| (64) | În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (33), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii-exportatori de sticlă solară au continuat să beneficieze de granturi și subvenții ad-hoc. |
| --- | --- |

(64)

În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (33), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii-exportatori de sticlă solară au continuat să beneficieze de granturi și subvenții ad-hoc.

33

| (65) | Solicitantul a citat mai întâi un raport al Reprezentantului pentru comerț al Statelor Unite ale Americii, care a identificat rolul îndeplinit de autoritățile guvernamentale provinciale și locale în punerea în aplicare a politicilor industriale ale Chinei prin direcționarea subvențiilor către sectoarele cu excedent de capacitate de producție. Solicitantul afirmă că sectorul sticlei solare se numără printre acestea (34). |
| --- | --- |

(65)

Solicitantul a citat mai întâi un raport al Reprezentantului pentru comerț al Statelor Unite ale Americii, care a identificat rolul îndeplinit de autoritățile guvernamentale provinciale și locale în punerea în aplicare a politicilor industriale ale Chinei prin direcționarea subvențiilor către sectoarele cu excedent de capacitate de producție. Solicitantul afirmă că sectorul sticlei solare se numără printre acestea (34).

34

| (66) | Solicitantul a furnizat exemple privind câteva cazuri de subvenționare ad-hoc făcând trimitere la rubrici specifice din rapoartele anuale auditate ale mai multor producători-exportatori. S-a demonstrat că un producător-exportator de sticlă solară a primit o majorare de 2,68 milioane RMB a granturilor guvernamentale în cursul PAR, ajungând la un sold de închidere de aproximativ 550 de milioane RMB în granturi guvernamentale. În mod similar, un alt producător-exportator de sticlă solară a raportat primirea unor granturi guvernamentale de peste 14 milioane RMB în cursul PAR. |
| --- | --- |

(66)

Solicitantul a furnizat exemple privind câteva cazuri de subvenționare ad-hoc făcând trimitere la rubrici specifice din rapoartele anuale auditate ale mai multor producători-exportatori. S-a demonstrat că un producător-exportator de sticlă solară a primit o majorare de 2,68 milioane RMB a granturilor guvernamentale în cursul PAR, ajungând la un sold de închidere de aproximativ 550 de milioane RMB în granturi guvernamentale. În mod similar, un alt producător-exportator de sticlă solară a raportat primirea unor granturi guvernamentale de peste 14 milioane RMB în cursul PAR.

| (67) | În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant în cererea de reexaminare. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că granturile și subvențiile ad-hoc acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară în calitatea lor de societăți care aparțin unei industrii încurajate (35) au continuat în cursul PAR. Aceste granturi și subvenții ad-hoc reprezintă transferuri directe de fonduri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(67)

În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant în cererea de reexaminare. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că granturile și subvențiile ad-hoc acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară în calitatea lor de societăți care aparțin unei industrii încurajate (35) au continuat în cursul PAR. Aceste granturi și subvenții ad-hoc reprezintă transferuri directe de fonduri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază.

35

(c)   
  Avantaj

Avantaj

| (68) | În anexa 23 la cererea de reexaminare, solicitantul a dat exemple de producători-exportatori chinezi de sticlă solară care beneficiază sau au beneficiat de granturi și de subvenții ad-hoc, astfel cum arată rapoartele semestriale sau anuale ale acestora. |
| --- | --- |

(68)

În anexa 23 la cererea de reexaminare, solicitantul a dat exemple de producători-exportatori chinezi de sticlă solară care beneficiază sau au beneficiat de granturi și de subvenții ad-hoc, astfel cum arată rapoartele semestriale sau anuale ale acestora.

| (69) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a prezentat informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. |
| --- | --- |

(69)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a prezentat informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială.

(d)   
  Specificitate

Specificitate

| (70) | Granturile și subvențiile ad-hoc în cauză sunt în continuare specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din regulamentul de bază, întrucât nu există niciun element care să contrazică datele disponibile pe baza cărora Comisia a constatat că aceste granturi sunt specifice în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(70)

Granturile și subvențiile ad-hoc în cauză sunt în continuare specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din regulamentul de bază, întrucât nu există niciun element care să contrazică datele disponibile pe baza cărora Comisia a constatat că aceste granturi sunt specifice în cadrul anchetei inițiale.

(e)   
  Concluzie

Concluzie

| (71) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că producătorii-exportatori au primit în continuare granturi și subvenții ad-hoc care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cursul PAR. |
| --- | --- |

(71)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că producătorii-exportatori au primit în continuare granturi și subvenții ad-hoc care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cursul PAR.

3.3.2.   Venituri la care se renunță

Venituri la care se renunță

3.3.2.1.   Politici fiscale preferențiale pentru societăți recunoscute ca societăți care utilizează tehnologie avansată și nouă

(a)   
  Constatările anchetei inițiale

Constatările anchetei inițiale

| (72) | În cadrul anchetei inițiale (36), Comisia a concluzionat că, potrivit constatărilor, unele societăți incluse în eșantion – dar nu toate – au beneficiat de politicile fiscale preferențiale destinate societăților recunoscute ca fiind „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă” (denumite în continuare „ITIN”). Comisia a constatat că această recunoaștere depinde de îndeplinirea unui anumit set de criterii. Dacă sunt întrunite aceste criterii, impozitul pe profit scade la 15 %, de la cota standard de 25 %. |
| --- | --- |

(72)

În cadrul anchetei inițiale (36), Comisia a concluzionat că, potrivit constatărilor, unele societăți incluse în eșantion – dar nu toate – au beneficiat de politicile fiscale preferențiale destinate societăților recunoscute ca fiind „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă” (denumite în continuare „ITIN”). Comisia a constatat că această recunoaștere depinde de îndeplinirea unui anumit set de criterii. Dacă sunt întrunite aceste criterii, impozitul pe profit scade la 15 %, de la cota standard de 25 %.

36

| (73) | Comisia a stabilit că temeiul juridic al acestui program a fost reprezentat de următoarele:






  — | articolul 28 alineatul (2) din Legea din 2008 privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor (denumită în continuare „Legea EIT”); |
| --- | --- | --- |

(73)

Comisia a stabilit că temeiul juridic al acestui program a fost reprezentat de următoarele:

—

articolul 28 alineatul (2) din Legea din 2008 privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor (denumită în continuare „Legea EIT”);

| — | „Măsurile administrative de stabilire a întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă” [Guo Ke Fa Huo (2008) nr. 172]; |
| --- | --- |

—

„Măsurile administrative de stabilire a întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă” [Guo Ke Fa Huo (2008) nr. 172];

| — | articolul 93 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT; și |
| --- | --- |

—

articolul 93 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT; și

| — | Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspectele legate de plata impozitului pe profit aplicabil întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă [Guo Shui Han (2008) nr. 985]. |
| --- | --- |

—

Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspectele legate de plata impozitului pe profit aplicabil întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă [Guo Shui Han (2008) nr. 985].

| (74) | Comisia a calificat această schemă fiscală drept încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Ulterior, Comisia a afirmat că politicile fiscale preferențiale destinate ITIN au conferit beneficiarilor un avantaj egal cu economia fiscală. |
| --- | --- |

(74)

Comisia a calificat această schemă fiscală drept încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Ulterior, Comisia a afirmat că politicile fiscale preferențiale destinate ITIN au conferit beneficiarilor un avantaj egal cu economia fiscală.

| (75) | În ceea ce privește specificitatea, Comisia a concluzionat că subvenția a fost specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece s-a limitat la întreprinderile care primiseră certificarea ca ITIN și care îndeplineau toate cerințele prevăzute în măsurile administrative din 2008. Mai mult, s-a constatat că eligibilitatea pentru acordarea acestui tratament fiscal preferențial nu era automată și că nu existau criterii obiective stabilite prin legislație sau de către autoritatea care acordă statutul respectiv. Comisia a constatat că eligibilitatea depindea de acordarea unui certificat ITIN pe baza unei proceduri discreționare. |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește specificitatea, Comisia a concluzionat că subvenția a fost specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece s-a limitat la întreprinderile care primiseră certificarea ca ITIN și care îndeplineau toate cerințele prevăzute în măsurile administrative din 2008. Mai mult, s-a constatat că eligibilitatea pentru acordarea acestui tratament fiscal preferențial nu era automată și că nu existau criterii obiective stabilite prin legislație sau de către autoritatea care acordă statutul respectiv. Comisia a constatat că eligibilitatea depindea de acordarea unui certificat ITIN pe baza unei proceduri discreționare.

| (76) | Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorii-exportatori de sticlă solară care beneficiază de politicile fiscale preferențiale destinate ITIN a variat între 0,4 % și 1,8 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 1,8 %. |
| --- | --- |

(76)

Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorii-exportatori de sticlă solară care beneficiază de politicile fiscale preferențiale destinate ITIN a variat între 0,4 % și 1,8 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 1,8 %.

(b)   
  Continuarea programelor de subvenționare

Continuarea programelor de subvenționare

| (77) | În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (37), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii-exportatori de sticlă solară au continuat să beneficieze de politici fiscale preferențiale pentru ITIN. |
| --- | --- |

(77)

În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (37), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii-exportatori de sticlă solară au continuat să beneficieze de politici fiscale preferențiale pentru ITIN.

37

| (78) | Solicitantul a citat rapoartele (provizorii) publicate de trei producători-exportatori majori de sticlă solară în care era consemnat statutul acestora de ITIN recunoscute, în temeiul căruia beneficiau de reducerea cu 15 % a impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(78)

Solicitantul a citat rapoartele (provizorii) publicate de trei producători-exportatori majori de sticlă solară în care era consemnat statutul acestora de ITIN recunoscute, în temeiul căruia beneficiau de reducerea cu 15 % a impozitului pe profit.

| (79) | Solicitantul a făcut trimitere, de asemenea, la Măsurile de recunoaștere a întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă” (Guo Ke Fa Huo [2016] nr. 32) (denumite în continuare „Circulara 32”), al căror rezumat a fost inclus în anexa 24 la cererea de reexaminare. Circulara 32 modifică criteriile pe care trebuie să le îndeplinească societățile care solicită statutul de ITIN și reprezintă menținerea angajamentului GC de a subvenționa industriile încurajate precum industria producătoare de sticlă solară (38). |
| --- | --- |

(79)

Solicitantul a făcut trimitere, de asemenea, la Măsurile de recunoaștere a întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă” (Guo Ke Fa Huo [2016] nr. 32) (denumite în continuare „Circulara 32”), al căror rezumat a fost inclus în anexa 24 la cererea de reexaminare. Circulara 32 modifică criteriile pe care trebuie să le îndeplinească societățile care solicită statutul de ITIN și reprezintă menținerea angajamentului GC de a subvenționa industriile încurajate precum industria producătoare de sticlă solară (38).

38

| (80) | Pe lângă elementele de probă prezentate de solicitant, Comisia a confirmat recent continuarea politicilor fiscale preferențiale pentru ITIN recunoscute din cadrul industriilor încurajate, în ancheta privind e-bicicletele (39), în ancheta privind anvelopele (40) și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO (41). În cadrul anchetei privind e-bicicletele, Comisia a constatat că temeiul juridic al acestui program este reprezentat de următoarele:






  — | articolul 28 alineatul (2) din Legea EIT; |
| --- | --- | --- |

(80)

Pe lângă elementele de probă prezentate de solicitant, Comisia a confirmat recent continuarea politicilor fiscale preferențiale pentru ITIN recunoscute din cadrul industriilor încurajate, în ancheta privind e-bicicletele (39), în ancheta privind anvelopele (40) și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO (41). În cadrul anchetei privind e-bicicletele, Comisia a constatat că temeiul juridic al acestui program este reprezentat de următoarele:

39

40

41

—

articolul 28 alineatul (2) din Legea EIT;

| — | articolul 93 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT; |
| --- | --- |

—

articolul 93 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT;

| — | Circulara Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și publicarea „Măsurilor administrative de recunoaștere a întreprinderilor de înaltă tehnologie”, G.K. F.H. [2016] No 32; |
| --- | --- |

—

Circulara Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și publicarea „Măsurilor administrative de recunoaștere a întreprinderilor de înaltă tehnologie”, G.K. F.H. [2016] No 32;

| — | Notificarea Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea, tipărirea și publicarea Orientărilor privind managementul recunoașterii întreprinderilor care utilizează tehnologie înaltă și nouă, GKFH [2016] nr. 195; și |
| --- | --- |

—

Notificarea Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea, tipărirea și publicarea Orientărilor privind managementul recunoașterii întreprinderilor care utilizează tehnologie înaltă și nouă, GKFH [2016] nr. 195; și

| — | Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie (2011), publicate de CNDR, Ministerul Științei și Tehnologiei, Ministerul Comerțului și Oficiul Național pentru Proprietate Intelectuală. |
| --- | --- |

—

Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie (2011), publicate de CNDR, Ministerul Științei și Tehnologiei, Ministerul Comerțului și Oficiul Național pentru Proprietate Intelectuală.

| (81) | În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările recente ale Comisiei. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că politicile fiscale preferențiale pentru producătorii-exportatori de sticlă solară recunoscuți ca ITIN, care fac obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, au continuat în cursul PAR. Aceste politici fiscale reprezintă încasări publice exigibile în mod normal la care se renunță sau care nu sunt percepute în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(81)

În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările recente ale Comisiei. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că politicile fiscale preferențiale pentru producătorii-exportatori de sticlă solară recunoscuți ca ITIN, care fac obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, au continuat în cursul PAR. Aceste politici fiscale reprezintă încasări publice exigibile în mod normal la care se renunță sau care nu sunt percepute în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

(c)   
  Avantaj

Avantaj

| (82) | Politicile fiscale preferențiale pentru ITIN recunoscute conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. După cum s-a menționat mai sus, solicitantul a furnizat, la anexa 23, dovezi care arată că cel puțin trei producători-exportatori de sticlă solară au beneficiat de aceste avantaje. |
| --- | --- |

(82)

Politicile fiscale preferențiale pentru ITIN recunoscute conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. După cum s-a menționat mai sus, solicitantul a furnizat, la anexa 23, dovezi care arată că cel puțin trei producători-exportatori de sticlă solară au beneficiat de aceste avantaje.

| (83) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. |
| --- | --- |

(83)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială.

(d)   
  Specificitate

Specificitate

| (84) | La fel ca în ancheta inițială, politicile fiscale preferențiale pentru ITIN recunoscute sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că legislația în temeiul căreia a acționat autoritatea care acordă statutul respectiv în vederea acordării statutului de ITIN limita accesul la aceste scheme fiscale numai la anumite întreprinderi și industrii. |
| --- | --- |

(84)

La fel ca în ancheta inițială, politicile fiscale preferențiale pentru ITIN recunoscute sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că legislația în temeiul căreia a acționat autoritatea care acordă statutul respectiv în vederea acordării statutului de ITIN limita accesul la aceste scheme fiscale numai la anumite întreprinderi și industrii.

(e)   
  Concluzie

Concluzie

| (85) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori au continuat să fie subvenționați în cursul PAR prin intermediul politicilor fiscale preferențiale pentru ITIN. |
| --- | --- |

(85)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori au continuat să fie subvenționați în cursul PAR prin intermediul politicilor fiscale preferențiale pentru ITIN.

3.3.2.2.   Compensare fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare

(a)   
  Constatările anchetei inițiale

Constatările anchetei inițiale

| (86) | În cadrul anchetei inițiale (42), Comisia a concluzionat că o societate inclusă în eșantion a beneficiat de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare și a constatat că autoritatea guvernamentală provincială a limitat rambursarea la întreprinderile ITIN nou-înființate. |
| --- | --- |

(86)

În cadrul anchetei inițiale (42), Comisia a concluzionat că o societate inclusă în eșantion a beneficiat de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare și a constatat că autoritatea guvernamentală provincială a limitat rambursarea la întreprinderile ITIN nou-înființate.

42

| (87) | Comisia a afirmat că temeiul juridic al compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare este articolul 30 din Legea EIT din China și că această compensare este o formă de încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. De asemenea, Comisia a constatat că compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a conferit beneficiarului un avantaj egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(87)

Comisia a afirmat că temeiul juridic al compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare este articolul 30 din Legea EIT din China și că această compensare este o formă de încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. De asemenea, Comisia a constatat că compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a conferit beneficiarului un avantaj egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (88) | În ceea ce privește specificitatea, Comisia a afirmat că articolul 30 din Legea EIT ar trebui să fie citit în coroborare cu articolul 25 din Legea EIT, care prevedea că scutirea de impozit era rezervată industriilor și proiectelor încurajate de stat. Astfel, doar industriile și proiectele încurajate puteau avea acces la această schemă, iar industria producătoare de sticlă solară era, potrivit constatărilor, o astfel de industrie încurajată. Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvenția era specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește specificitatea, Comisia a afirmat că articolul 30 din Legea EIT ar trebui să fie citit în coroborare cu articolul 25 din Legea EIT, care prevedea că scutirea de impozit era rezervată industriilor și proiectelor încurajate de stat. Astfel, doar industriile și proiectele încurajate puteau avea acces la această schemă, iar industria producătoare de sticlă solară era, potrivit constatărilor, o astfel de industrie încurajată. Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvenția era specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază.

| (89) | Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorul-exportator de sticlă solară care a beneficiat de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a fost de 0,7 %, aceasta fiind și valoarea taxei reziduale. |
| --- | --- |

(89)

Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorul-exportator de sticlă solară care a beneficiat de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a fost de 0,7 %, aceasta fiind și valoarea taxei reziduale.

(b)   
  Continuarea programelor de subvenționare

Continuarea programelor de subvenționare

| (90) | În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (43), solicitantul a descris cadrul juridic al compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare făcând trimitere, printre altele, la articolele 25 și 30 din Legea EIT, astfel cum s-a constatat în ancheta inițială. În plus, solicitantul a prezentat, în anexa 23 la cererea de reexaminare, dovezi că cel puțin doi producători-exportatori de sticlă solară au raportat cheltuieli legate de cercetare și dezvoltare și că beneficiază de statutul ITIN, condiții esențiale pentru a beneficia de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(90)

În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (43), solicitantul a descris cadrul juridic al compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare făcând trimitere, printre altele, la articolele 25 și 30 din Legea EIT, astfel cum s-a constatat în ancheta inițială. În plus, solicitantul a prezentat, în anexa 23 la cererea de reexaminare, dovezi că cel puțin doi producători-exportatori de sticlă solară au raportat cheltuieli legate de cercetare și dezvoltare și că beneficiază de statutul ITIN, condiții esențiale pentru a beneficia de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare.

43

| (91) | Pe lângă dovezile prezentate de solicitant, Comisia a confirmat recent, în cadrul anchetei privind e-bicicletele (44) și în cea privind anvelopele (45), existența subvenționării prin compensare fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare. În cadrul respectivelor anchete, Comisia a constatat că cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe, care nu constituie active necorporale și sunt contabilizate în contul de profit și pierdere pe perioada curentă, li se aplică o deducere suplimentară de 50 % după deducerea integrală în funcție de situația reală. În cazul în care cheltuielile de cercetare și dezvoltare menționate mai sus constituie active necorporale, acestea fac obiectul unei amortizări bazate pe un procent de 150 % din costurile activelor necorporale. Mai mult, Comisia a identificat temeiul juridic al acestui program ca fiind reprezentat de următoarele:






  — | articolul 30 alineatul (1) din Legea EIT; |
| --- | --- | --- |

(91)

Pe lângă dovezile prezentate de solicitant, Comisia a confirmat recent, în cadrul anchetei privind e-bicicletele (44) și în cea privind anvelopele (45), existența subvenționării prin compensare fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare. În cadrul respectivelor anchete, Comisia a constatat că cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe, care nu constituie active necorporale și sunt contabilizate în contul de profit și pierdere pe perioada curentă, li se aplică o deducere suplimentară de 50 % după deducerea integrală în funcție de situația reală. În cazul în care cheltuielile de cercetare și dezvoltare menționate mai sus constituie active necorporale, acestea fac obiectul unei amortizări bazate pe un procent de 150 % din costurile activelor necorporale. Mai mult, Comisia a identificat temeiul juridic al acestui program ca fiind reprezentat de următoarele:

44

45

—

articolul 30 alineatul (1) din Legea EIT;

| — | Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT din RPC; |
| --- | --- |

—

Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT din RPC;

| — | Avizul Ministerului Finanțelor, al Administrației Fiscale de Stat și al Ministerului Științei și Tehnologiei privind îmbunătățirea politicii de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor legate de cercetare și dezvoltare. [Cai Shui (2015) nr. 119]; |
| --- | --- |

—

Avizul Ministerului Finanțelor, al Administrației Fiscale de Stat și al Ministerului Științei și Tehnologiei privind îmbunătățirea politicii de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor legate de cercetare și dezvoltare. [Cai Shui (2015) nr. 119];

| — | Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspecte referitoare la politica de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor legate de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor; și |
| --- | --- |

—

Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspecte referitoare la politica de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor legate de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor; și

| — | Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie (2011), publicate de CNDR, Ministerul Științei și Tehnologiei, Ministerul Comerțului și Oficiul Național pentru Proprietate Intelectuală. |
| --- | --- |

—

Orientările privind cele mai recente domenii de dezvoltare prioritare strategice ale industriilor de înaltă tehnologie (2011), publicate de CNDR, Ministerul Științei și Tehnologiei, Ministerul Comerțului și Oficiul Național pentru Proprietate Intelectuală.

| (92) | În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările recente ale Comisiei. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare constatată în cadrul anchetei inițiale a continuat în cursul PAR. Această compensare fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare reprezintă încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(92)

În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările recente ale Comisiei. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare constatată în cadrul anchetei inițiale a continuat în cursul PAR. Această compensare fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare reprezintă încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

(c)   
  Avantaj

Avantaj

| (93) | Compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(93)

Compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (94) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. |
| --- | --- |

(94)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială.

(d)   
  Specificitate

Specificitate

| (95) | Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei măsuri numai la întreprinderile care suportă cheltuieli de cercetare și dezvoltare în anumite domenii prioritare care utilizează tehnologii înalte stabilite de stat. |
| --- | --- |

(95)

Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei măsuri numai la întreprinderile care suportă cheltuieli de cercetare și dezvoltare în anumite domenii prioritare care utilizează tehnologii înalte stabilite de stat.

(e)   
  Concluzie

Concluzie

| (96) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori au fost subvenționați în cursul PAR prin intermediul compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori au fost subvenționați în cursul PAR prin intermediul compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare.

3.3.2.3.   Scutire de la plata impozitului pe venitul din dividendele distribuite între întreprinderile rezidente calificate

(a)   
  Constatările anchetei inițiale

Constatările anchetei inițiale

| (97) | În cadrul anchetei inițiale (46), Comisia a concluzionat că una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o scutire de impozit pe venitul din dividende distribuite între întreprinderile rezidente calificate. |
| --- | --- |

(97)

În cadrul anchetei inițiale (46), Comisia a concluzionat că una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o scutire de impozit pe venitul din dividende distribuite între întreprinderile rezidente calificate.

46

| (98) | Comisia a afirmat că temeiul juridic al scutirii de impozit pe dividende este reprezentat de articolele 25 și 26 din Legea EIT și de articolul 83 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT și că scutirea în cauză a constituit încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. De asemenea, Comisia a constatat că compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a conferit beneficiarului un avantaj egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(98)

Comisia a afirmat că temeiul juridic al scutirii de impozit pe dividende este reprezentat de articolele 25 și 26 din Legea EIT și de articolul 83 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT și că scutirea în cauză a constituit încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. De asemenea, Comisia a constatat că compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a conferit beneficiarului un avantaj egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (99) | În ceea ce privește specificitatea, Comisia a constatat că această schemă de subvenționare s-a aplicat doar întreprinderilor rezidente în Republica Populară Chineză și care făcuseră investiții în alte întreprinderi rezidente. În plus, Comisia a concluzionat, în mod similar cu situația compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare, că articolul 25 din Legea EIT a rezervat această scutire fiscală industriilor și proiectelor încurajate de stat. Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvenția era specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește specificitatea, Comisia a constatat că această schemă de subvenționare s-a aplicat doar întreprinderilor rezidente în Republica Populară Chineză și care făcuseră investiții în alte întreprinderi rezidente. În plus, Comisia a concluzionat, în mod similar cu situația compensării fiscale pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare, că articolul 25 din Legea EIT a rezervat această scutire fiscală industriilor și proiectelor încurajate de stat. Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvenția era specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază.

| (100) | Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorul-exportator de sticlă solară care a beneficiat de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a fost de 5,8 %, aceasta fiind și valoarea taxei reziduale. |
| --- | --- |

(100)

Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorul-exportator de sticlă solară care a beneficiat de compensarea fiscală pentru cheltuielile legate de cercetare și dezvoltare a fost de 5,8 %, aceasta fiind și valoarea taxei reziduale.

(b)   
  Continuarea subvenționării

Continuarea subvenționării

| (101) | În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (47), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii-exportatori de sticlă solară au beneficiat de scutirea fiscală. Temeiul juridic al scutirii fiscale este reprezentat de articolul 25 și de articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT, precum și de articolul 83 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT, astfel cum a arătat solicitantul (48) și după cum a confirmat și elaborat recent Comisia în ancheta privind e-bicicletele (49) și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS (50). |
| --- | --- |

(101)

În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (47), solicitantul a furnizat dovezi că producătorii-exportatori de sticlă solară au beneficiat de scutirea fiscală. Temeiul juridic al scutirii fiscale este reprezentat de articolul 25 și de articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT, precum și de articolul 83 din Regulamentele de punere în aplicare a Legii EIT, astfel cum a arătat solicitantul (48) și după cum a confirmat și elaborat recent Comisia în ancheta privind e-bicicletele (49) și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS (50).

47

48

49

50

| (102) | Articolul 2 din Legea EIT definește
  „termenul «întreprindere rezidentă» drept [...] o întreprindere care este constituită în temeiul dreptului chinez pe teritoriul Chinei sau care este constituită în temeiul dreptului unei țări (regiuni) străine, dar al cărei organ de conducere efectiv se află pe teritoriul Chinei”
  . În continuare, articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT prevede că
  „dividendele, primele și alte câștiguri din investițiile de capital generate între întreprinderi rezidente calificate”
  sunt considerate scutite de impozit. Cu alte cuvinte, scutirea fiscală referitoare la dividendele între întreprinderile rezidente calificate se aplică unui producător-exportator rezident (cu alte cuvinte, chinez) de sticlă solară dacă respectivul producător-exportator deține acțiuni într-o întreprindere rezidentă (51). |
| --- | --- |

(102)

Articolul 2 din Legea EIT definește
  „termenul «întreprindere rezidentă» drept [...] o întreprindere care este constituită în temeiul dreptului chinez pe teritoriul Chinei sau care este constituită în temeiul dreptului unei țări (regiuni) străine, dar al cărei organ de conducere efectiv se află pe teritoriul Chinei”
  . În continuare, articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT prevede că
  „dividendele, primele și alte câștiguri din investițiile de capital generate între întreprinderi rezidente calificate”
  sunt considerate scutite de impozit. Cu alte cuvinte, scutirea fiscală referitoare la dividendele între întreprinderile rezidente calificate se aplică unui producător-exportator rezident (cu alte cuvinte, chinez) de sticlă solară dacă respectivul producător-exportator deține acțiuni într-o întreprindere rezidentă (51).

„termenul «întreprindere rezidentă» drept [...] o întreprindere care este constituită în temeiul dreptului chinez pe teritoriul Chinei sau care este constituită în temeiul dreptului unei țări (regiuni) străine, dar al cărei organ de conducere efectiv se află pe teritoriul Chinei”

„dividendele, primele și alte câștiguri din investițiile de capital generate între întreprinderi rezidente calificate”

51

| (103) | Solicitantul a furnizat dovezi privind existența a cel puțin unui producător-exportator de sticlă solară care deține mai multe filiale (52), iar Comisia a identificat mai mulți producători-exportatori aflați într-o situație similară. În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările Comisiei din prezenta anchetă și din anchetele anterioare. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că scutirea de impozit pe dividende pentru producătorii-exportatori de sticlă solară care dețin acțiuni într-o întreprindere rezidentă a continuat în cursul PAR. Această scutire de impozit pe dividende reprezintă încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază (53). |
| --- | --- |

(103)

Solicitantul a furnizat dovezi privind existența a cel puțin unui producător-exportator de sticlă solară care deține mai multe filiale (52), iar Comisia a identificat mai mulți producători-exportatori aflați într-o situație similară. În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările Comisiei din prezenta anchetă și din anchetele anterioare. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că scutirea de impozit pe dividende pentru producătorii-exportatori de sticlă solară care dețin acțiuni într-o întreprindere rezidentă a continuat în cursul PAR. Această scutire de impozit pe dividende reprezintă încasare publică exigibilă în mod normal la care se renunță sau care nu este percepută în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază (53).

52

53

(c)   
  Avantaj

Avantaj

| (104) | Avantajul în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru un producător-exportator de sticlă solară care beneficiază de scutirea de impozit pe dividende este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(104)

Avantajul în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru un producător-exportator de sticlă solară care beneficiază de scutirea de impozit pe dividende este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (105) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. |
| --- | --- |

(105)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială.

(d)   
  Specificitate

Specificitate

| (106) | Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază deoarece temeiul juridic al scutirii de impozit pe dividende limitează accesul la această subvenție, chiar în două moduri diferite. În primul rând, subvenția este disponibilă doar societăților care dețin acțiuni în întreprinderi rezidente, fiind astfel excluse cele care investesc în întreprinderi nerezidente (54). În al doilea rând, articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT aparține aceluiași capitol ca și articolul 25 din Legea EIT, și anume „Capitolul IV – Tratamente fiscale preferențiale”. Articolul 25 din Legea EIT, care este articolul introductiv al acestui capitol, prevede că
  „industriile și proiectele importante a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată de stat beneficiază de tratamente preferențiale sub forma scutirii de impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor”
  , iar articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT limitează apoi în mod clar disponibilitatea subvenției la industriile încurajate, cum ar fi industria producătoare de sticlă solară (55). |
| --- | --- |

(106)

Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază deoarece temeiul juridic al scutirii de impozit pe dividende limitează accesul la această subvenție, chiar în două moduri diferite. În primul rând, subvenția este disponibilă doar societăților care dețin acțiuni în întreprinderi rezidente, fiind astfel excluse cele care investesc în întreprinderi nerezidente (54). În al doilea rând, articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT aparține aceluiași capitol ca și articolul 25 din Legea EIT, și anume „Capitolul IV – Tratamente fiscale preferențiale”. Articolul 25 din Legea EIT, care este articolul introductiv al acestui capitol, prevede că
  „industriile și proiectele importante a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată de stat beneficiază de tratamente preferențiale sub forma scutirii de impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor”
  , iar articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT limitează apoi în mod clar disponibilitatea subvenției la industriile încurajate, cum ar fi industria producătoare de sticlă solară (55).

54

„industriile și proiectele importante a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată de stat beneficiază de tratamente preferențiale sub forma scutirii de impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor”

55

(e)   
  Concluzie

Concluzie

| (107) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori de sticlă solară au fost subvenționați în cursul PAR prin intermediul scutirii fiscale referitoare la dividendele distribuite între întreprinderile rezidente calificate. |
| --- | --- |

(107)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori de sticlă solară au fost subvenționați în cursul PAR prin intermediul scutirii fiscale referitoare la dividendele distribuite între întreprinderile rezidente calificate.

3.3.3.   Acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor de către autoritățile publice

Acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor de către autoritățile publice

(a)   
  Constatările anchetei inițiale

Constatările anchetei inițiale

| (108) | În cadrul anchetei inițiale (56), Comisia a constatat că societățile nu pot achiziționa propriu-zis terenuri în RPC, ci pot să achiziționeze doar drepturi de folosință asupra terenurilor (DFT) de la autoritățile locale. Temeiul juridic al acestui sistem este Legea privind administrarea terenurilor a RPC, care prevede că toate terenurile aparțin poporului și că nu pot fi cumpărate de întreprinderi sau vândute acestora, cu excepția procedurilor de atribuire, a ofertelor sau a licitațiilor desfășurate în condițiile specificate de legea menționată. S-a constatat totuși că, în practică, GC a stabilit prețul, iar societatea a plătit acest preț stabilit. Comisia a concluzionat că această schemă constituie furnizare de bunuri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(108)

În cadrul anchetei inițiale (56), Comisia a constatat că societățile nu pot achiziționa propriu-zis terenuri în RPC, ci pot să achiziționeze doar drepturi de folosință asupra terenurilor (DFT) de la autoritățile locale. Temeiul juridic al acestui sistem este Legea privind administrarea terenurilor a RPC, care prevede că toate terenurile aparțin poporului și că nu pot fi cumpărate de întreprinderi sau vândute acestora, cu excepția procedurilor de atribuire, a ofertelor sau a licitațiilor desfășurate în condițiile specificate de legea menționată. S-a constatat totuși că, în practică, GC a stabilit prețul, iar societatea a plătit acest preț stabilit. Comisia a concluzionat că această schemă constituie furnizare de bunuri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază.

56

| (109) | Comisia a afirmat că avantajul conferit producătorilor-exportatori de sticlă solară în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază prin intermediul DFT este egal cu diferența dintre prețul plătit pentru dreptul de folosință asupra terenurilor și o valoare de referință externă adecvată. Comisia a optat pentru Taipeiul chinez ca referință externă adecvată, precizând că prețurile pentru drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC, în cazul în care condițiile de piață ar fi predominante pentru producătorii-exportatori de sticlă solară, ar fi foarte similare cu prețurile de achiziție a terenurilor în Taipeiul chinez. Comisia a concluzionat că prețurile plătite de producătorii-exportatori de sticlă solară au fost egale fie cu prețul de pornire stabilit de GC, fie cu prețul respectiv plus 5 CNY pe metru pătrat, ceea ce a constituit o remunerație mai mică decât ar fi adecvată în raport cu referința externă și, prin urmare, a conferit un avantaj producătorilor-exportatori de sticlă solară. |
| --- | --- |

(109)

Comisia a afirmat că avantajul conferit producătorilor-exportatori de sticlă solară în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază prin intermediul DFT este egal cu diferența dintre prețul plătit pentru dreptul de folosință asupra terenurilor și o valoare de referință externă adecvată. Comisia a optat pentru Taipeiul chinez ca referință externă adecvată, precizând că prețurile pentru drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC, în cazul în care condițiile de piață ar fi predominante pentru producătorii-exportatori de sticlă solară, ar fi foarte similare cu prețurile de achiziție a terenurilor în Taipeiul chinez. Comisia a concluzionat că prețurile plătite de producătorii-exportatori de sticlă solară au fost egale fie cu prețul de pornire stabilit de GC, fie cu prețul respectiv plus 5 CNY pe metru pătrat, ceea ce a constituit o remunerație mai mică decât ar fi adecvată în raport cu referința externă și, prin urmare, a conferit un avantaj producătorilor-exportatori de sticlă solară.

| (110) | În ceea ce privește specificitatea, Comisia a constatat că Decizia nr. 40 impune autorităților publice să pună terenuri la dispoziția industriilor încurajate, printre care se numără și industria producătoare de sticlă solară (57). Mai mult, articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvenția era specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(110)

În ceea ce privește specificitatea, Comisia a constatat că Decizia nr. 40 impune autorităților publice să pună terenuri la dispoziția industriilor încurajate, printre care se numără și industria producătoare de sticlă solară (57). Mai mult, articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvenția era specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (c) din regulamentul de bază.

57

| (111) | Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorii-exportatori de sticlă solară incluși în eșantion care au beneficiat de acordarea DFT de către autoritățile publice a variat între 3,2 % și 17,1 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 17,1 %. |
| --- | --- |

(111)

Rata subvenției stabilită în ancheta inițială pentru producătorii-exportatori de sticlă solară incluși în eșantion care au beneficiat de acordarea DFT de către autoritățile publice a variat între 3,2 % și 17,1 %, iar rata pentru societățile care nu au cooperat a fost de 17,1 %.

(b)   
  Continuarea programelor de subvenționare

Continuarea programelor de subvenționare

| (112) | În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (58), solicitantul a furnizat dovezi că cel puțin un producător-exportator de sticlă solară a primit terenuri cu titlu gratuit de la autoritățile publice locale competente, în vederea încurajării proiectelor din industriile de înaltă tehnologie. În plus, solicitantul a afirmat că în cursul PAR a fost predominantă structura de piață descrisă în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(112)

În cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare (58), solicitantul a furnizat dovezi că cel puțin un producător-exportator de sticlă solară a primit terenuri cu titlu gratuit de la autoritățile publice locale competente, în vederea încurajării proiectelor din industriile de înaltă tehnologie. În plus, solicitantul a afirmat că în cursul PAR a fost predominantă structura de piață descrisă în cadrul anchetei inițiale.

58

| (113) | Pe lângă argumentele prezentate de solicitant, Comisia a identificat recent cazuri de acordare a DFT ca subvenție, în ancheta privind e-bicicletele (59), în ancheta privind anvelopele (60), în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO (61) și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS (62). În toate cele trei cazuri, Comisia a confirmat că situația juridică și structura de piață descrise în cadrul anchetei inițiale nu s-au modificat. În cadrul anchetelor privind e-bicicletele și anvelopele, Comisia a identificat mai exact temeiul juridic al acordării DFT, care este reprezentat de următoarele:






  — | Legea privind administrarea terenurilor a Republicii Populare Chineze, astfel cum s-a menționat în ancheta inițială și de către solicitant; |
| --- | --- | --- |

(113)

Pe lângă argumentele prezentate de solicitant, Comisia a identificat recent cazuri de acordare a DFT ca subvenție, în ancheta privind e-bicicletele (59), în ancheta privind anvelopele (60), în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind POAO (61) și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor privind HCCS (62). În toate cele trei cazuri, Comisia a confirmat că situația juridică și structura de piață descrise în cadrul anchetei inițiale nu s-au modificat. În cadrul anchetelor privind e-bicicletele și anvelopele, Comisia a identificat mai exact temeiul juridic al acordării DFT, care este reprezentat de următoarele:

59

60

61

62

—

Legea privind administrarea terenurilor a Republicii Populare Chineze, astfel cum s-a menționat în ancheta inițială și de către solicitant;

| — | Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea proprietății imobiliare urbane (Ordinul nr. 18 al Președintelui Republicii Populare Chineze); |
| --- | --- |

—

Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea proprietății imobiliare urbane (Ordinul nr. 18 al Președintelui Republicii Populare Chineze);

| — | reglementările interimare ale Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință a terenurilor aflate în proprietatea statului în zonele urbane; |
| --- | --- |

—

reglementările interimare ale Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință a terenurilor aflate în proprietatea statului în zonele urbane;

| — | Regulamentul privind punerea în aplicare a Legii privind administrarea terenurilor a Republicii Populare Chineze [Ordinul nr. 653 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze (2014)]; |
| --- | --- |

—

Regulamentul privind punerea în aplicare a Legii privind administrarea terenurilor a Republicii Populare Chineze [Ordinul nr. 653 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze (2014)];

| — | dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință a terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații; |
| --- | --- |

—

dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință a terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații;

| — | Avizul Consiliului de Stat privind consolidarea reglementării terenurilor (GF [2006] nr. 31). |
| --- | --- |

—

Avizul Consiliului de Stat privind consolidarea reglementării terenurilor (GF [2006] nr. 31).

| (114) | În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările recente ale Comisiei. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că acordarea DFT de către autoritățile publice constatată în cadrul anchetei inițiale a continuat în cursul PAR. Acordarea DFT de către autoritățile publice constituie furnizare de bunuri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(114)

În lipsa cooperării din partea GC și a producătorilor-exportatori de sticlă solară, nu au fost prezentate argumente care să conteste dovezile prezentate de solicitant și constatările recente ale Comisiei. Datele de care dispune Comisia au arătat, astfel, că acordarea DFT de către autoritățile publice constatată în cadrul anchetei inițiale a continuat în cursul PAR. Acordarea DFT de către autoritățile publice constituie furnizare de bunuri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază.

(c)   
  Avantaj

Avantaj

| (115) | Acordarea DFT de către autoritățile publice conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, întrucât DFT sunt acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară pentru o remunerație mai mică decât ar fi adecvată în sensul articolului 6 litera (d) din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a concluzionat, în cadrul recentelor anchete privind e-bicicletele și anvelopele, la fel ca în ancheta inițială, că nu există în continuare o piață a DFT în RPC, prețurile fiind fixate în mod arbitrar de către autorități. În consecință, se confirmă concluzia potrivit căreia prețurile pentru DFT constituie o remunerație mai mică decât ar fi adecvată în raport cu o referință externă și, prin urmare, au conferit un avantaj producătorilor-exportatori de sticlă solară. |
| --- | --- |

(115)

Acordarea DFT de către autoritățile publice conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, întrucât DFT sunt acordate producătorilor-exportatori de sticlă solară pentru o remunerație mai mică decât ar fi adecvată în sensul articolului 6 litera (d) din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a concluzionat, în cadrul recentelor anchete privind e-bicicletele și anvelopele, la fel ca în ancheta inițială, că nu există în continuare o piață a DFT în RPC, prețurile fiind fixate în mod arbitrar de către autorități. În consecință, se confirmă concluzia potrivit căreia prețurile pentru DFT constituie o remunerație mai mică decât ar fi adecvată în raport cu o referință externă și, prin urmare, au conferit un avantaj producătorilor-exportatori de sticlă solară.

| (116) | În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. |
| --- | --- |

(116)

În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori de sticlă solară, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora putea fi calculată valoarea subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatările privind existența continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze astfel de sume. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că aceste sume ar fi în continuare semnificative. Nicio referință nu indică faptul că nivelul de subvenționare a scăzut în comparație cu ancheta inițială.

(d)   
  Specificitate

Specificitate

| (117) | În ceea ce privește specificitatea, articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. De aici rezultă că subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (c) din regulamentul de bază, întrucât acordarea preferențială a DFT este limitată numai la societățile care aparțin anumitor industrii, iar practicile guvernului în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență. |
| --- | --- |

(117)

În ceea ce privește specificitatea, articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. De aici rezultă că subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (c) din regulamentul de bază, întrucât acordarea preferențială a DFT este limitată numai la societățile care aparțin anumitor industrii, iar practicile guvernului în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență.

(e)   
  Concluzie

Concluzie

| (118) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori au fost subvenționați în cursul PAR prin intermediul acordării de DFT. |
| --- | --- |

(118)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că cel puțin unii producători-exportatori au fost subvenționați în cursul PAR prin intermediul acordării de DFT.

3.4.   Concluzie privind continuarea subvenționării

Concluzie privind continuarea subvenționării

| (119) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori din RPC au continuat să beneficieze în cursul PAR de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Având în vedere lipsa de cooperare din acest caz, Comisia nu a dispus de niciun indiciu potrivit căruia nivelul subvenției continuate ar fi scăzut în raport cu nivelul constatat în cadrul anchetei inițiale. Comisia a concluzionat, de asemenea, că nivelul subvenției continuate a depășit pragul de minimis. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că avantajul obținut sub forma acestor subvenții ar fi în continuare semnificativ. |
| --- | --- |

(119)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori din RPC au continuat să beneficieze în cursul PAR de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Având în vedere lipsa de cooperare din acest caz, Comisia nu a dispus de niciun indiciu potrivit căruia nivelul subvenției continuate ar fi scăzut în raport cu nivelul constatat în cadrul anchetei inițiale. Comisia a concluzionat, de asemenea, că nivelul subvenției continuate a depășit pragul de minimis. Elementele de probă din cererea de reexaminare indică faptul că avantajul obținut sub forma acestor subvenții ar fi în continuare semnificativ.

de minimis

3.5.   Evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

Evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

| (120) | Continuarea subvenționării în cursul PAR este un indiciu al probabilității continuării subvenționării în eventualitatea expirării măsurilor. În plus, Comisia a analizat, de asemenea, dacă există probabilitatea ca volumele exporturilor care fac obiectul unor subvenții să crească în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest scop, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi de pe alte piețe, precum și atractivitatea pieței Uniunii. Ca urmare a lipsei de cooperare a producătorilor/exportatorilor din RPC, Comisia și-a întemeiat evaluarea pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(120)

Continuarea subvenționării în cursul PAR este un indiciu al probabilității continuării subvenționării în eventualitatea expirării măsurilor. În plus, Comisia a analizat, de asemenea, dacă există probabilitatea ca volumele exporturilor care fac obiectul unor subvenții să crească în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest scop, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi de pe alte piețe, precum și atractivitatea pieței Uniunii. Ca urmare a lipsei de cooperare a producătorilor/exportatorilor din RPC, Comisia și-a întemeiat evaluarea pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.

3.5.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (121) | Din cauza lipsei de cooperare, niciunul dintre exportatorii/producătorii chinezi nu a furnizat informații referitoare la capacitatea de producție din China. Solicitantul a afirmat că industria sticlei solare din China are o capacitate de producție de peste 750 de milioane m2 pe an (63). Cererea de reexaminare conține elemente de probă care arată că această capacitate reprezintă 78 % din capacitatea mondială de producție a sticlei solare (64). Solicitantul a afirmat, de asemenea, că cererea internă de sticlă solară din China a fost de doar 600 de milioane m2 în 2016 și s-a redus mai mult în a doua jumătate a PAR ca urmare a punerii în aplicare a politicii 531 (65). Acest impact a fost confirmat, de exemplu, în raportul anual al unui producător-exportator chinez (66). Prin comparație, industria din Uniune a avut, în cursul PAR, o capacitate de producție de [33-38] de milioane m2 (considerentul 150), iar cererea în Uniune a fost de [13-18] milioane m2 (considerentele 134 și 135). Prin urmare, capacitatea de producție din China a depășit cu mult cererea din Uniune (cu un factor de aproximativ 37) și este posibil să se fi concentrat mai mult pe piața Uniunii ca urmare a politicii 531. |
| --- | --- |

(121)

Din cauza lipsei de cooperare, niciunul dintre exportatorii/producătorii chinezi nu a furnizat informații referitoare la capacitatea de producție din China. Solicitantul a afirmat că industria sticlei solare din China are o capacitate de producție de peste 750 de milioane m2 pe an (63). Cererea de reexaminare conține elemente de probă care arată că această capacitate reprezintă 78 % din capacitatea mondială de producție a sticlei solare (64). Solicitantul a afirmat, de asemenea, că cererea internă de sticlă solară din China a fost de doar 600 de milioane m2 în 2016 și s-a redus mai mult în a doua jumătate a PAR ca urmare a punerii în aplicare a politicii 531 (65). Acest impact a fost confirmat, de exemplu, în raportul anual al unui producător-exportator chinez (66). Prin comparație, industria din Uniune a avut, în cursul PAR, o capacitate de producție de [33-38] de milioane m2 (considerentul 150), iar cererea în Uniune a fost de [13-18] milioane m2 (considerentele 134 și 135). Prin urmare, capacitatea de producție din China a depășit cu mult cererea din Uniune (cu un factor de aproximativ 37) și este posibil să se fi concentrat mai mult pe piața Uniunii ca urmare a politicii 531.

2

63

64

2

65

66

2

2

| (122) | În plus, Comisia a aflat din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) că un producător-exportator chinez a fost responsabil pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR. Pe site-ul acestui producător-exportator se menționează o capacitate de producție de [15-25] de mii m2 pe zi sau [5,5-9] milioane m2 pe an. În cursul PAR, doar [10-20] % din această capacitate de producție a fost canalizată spre piața Uniunii. Este foarte probabil ca eventuala combinație între politica 531 și expirarea măsurilor în vigoare să ducă la canalizarea unei proporții mai mari din această capacitate de producție spre piața Uniunii. |
| --- | --- |

(122)

În plus, Comisia a aflat din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) că un producător-exportator chinez a fost responsabil pentru marea majoritate a exporturilor către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR. Pe site-ul acestui producător-exportator se menționează o capacitate de producție de [15-25] de mii m2 pe zi sau [5,5-9] milioane m2 pe an. În cursul PAR, doar [10-20] % din această capacitate de producție a fost canalizată spre piața Uniunii. Este foarte probabil ca eventuala combinație între politica 531 și expirarea măsurilor în vigoare să ducă la canalizarea unei proporții mai mari din această capacitate de producție spre piața Uniunii.

2

2

| (123) | În concluzie, combinația dintre capacitatea mare de producție, modificările cererii în China, o cerere relativ limitată în Uniune și datele disponibile despre societate indică creșterea probabilă a volumului exporturilor care fac obiectul unor subvenții din RPC în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(123)

În concluzie, combinația dintre capacitatea mare de producție, modificările cererii în China, o cerere relativ limitată în Uniune și datele disponibile despre societate indică creșterea probabilă a volumului exporturilor care fac obiectul unor subvenții din RPC în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.5.2.   Exporturile către țări terțe

Exporturile către țări terțe

| (124) | Întrucât nu a existat nicio cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile pentru a stabili prețurile de export din China către alte piețe din țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA. Aceste date erau disponibile doar la nivelul „codului tarifar” de șase cifre și au inclus, prin urmare, și alte diverse produse din sticlă pe lângă produsul care face obiectul reexaminării. Comisia a concluzionat că aceste date nu erau suficient de precise pentru a fi utilizate în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(124)

Întrucât nu a existat nicio cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile pentru a stabili prețurile de export din China către alte piețe din țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA. Aceste date erau disponibile doar la nivelul „codului tarifar” de șase cifre și au inclus, prin urmare, și alte diverse produse din sticlă pe lângă produsul care face obiectul reexaminării. Comisia a concluzionat că aceste date nu erau suficient de precise pentru a fi utilizate în cadrul anchetei.

3.5.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (125) | Solicitantul a afirmat că industria din Uniune reprezintă singura piață consistentă pentru sticla solară în afara celei din RPC, aceasta din urmă fiind deja saturată ca urmare a politicii 531 (67). În pofida măsurilor în vigoare, cota de piață a Chinei era încă de 9 % în cursul PAR, așadar piața din Uniune rămâne o piață de export atractivă pentru producătorii chinezi de sticlă solară. În plus, se estimează că piața din Uniune va crește, astfel cum se arată la punctul 6.2.3. Nu s-a putut efectua nicio comparație de prețuri între datele referitoare la exporturile chineze și datele referitoare la alte țări din cauza problemei legate de GTA menționate mai sus. |
| --- | --- |

(125)

Solicitantul a afirmat că industria din Uniune reprezintă singura piață consistentă pentru sticla solară în afara celei din RPC, aceasta din urmă fiind deja saturată ca urmare a politicii 531 (67). În pofida măsurilor în vigoare, cota de piață a Chinei era încă de 9 % în cursul PAR, așadar piața din Uniune rămâne o piață de export atractivă pentru producătorii chinezi de sticlă solară. În plus, se estimează că piața din Uniune va crește, astfel cum se arată la punctul 6.2.3. Nu s-a putut efectua nicio comparație de prețuri între datele referitoare la exporturile chineze și datele referitoare la alte țări din cauza problemei legate de GTA menționate mai sus.

67

| (126) | Comisia a precizat, de asemenea, că alte țări, și anume India și Turcia, au adoptat măsuri de apărare comercială cu privire la produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce crește probabilitatea ca fluxul de exporturi din RPC să fie direcționat spre Uniune. |
| --- | --- |

(126)

Comisia a precizat, de asemenea, că alte țări, și anume India și Turcia, au adoptat măsuri de apărare comercială cu privire la produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce crește probabilitatea ca fluxul de exporturi din RPC să fie direcționat spre Uniune.

| (127) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că Uniunea este o piață atractivă pentru exporturile din China. |
| --- | --- |

(127)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că Uniunea este o piață atractivă pentru exporturile din China.

3.5.4.   Concluzie privind evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

Concluzie privind evoluția probabilă a importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

| (128) | Având în vedere capacitatea semnificativă de producție din RPC și atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii-exportatori chinezi, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor compensatorii să conducă la o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(128)

Având în vedere capacitatea semnificativă de producție din RPC și atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii-exportatori chinezi, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor compensatorii să conducă la o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unor subvenții.

3.6.   Concluzie privind probabilitatea continuării subvenționării

Concluzie privind probabilitatea continuării subvenționării

| (129) | Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că subvenționarea industriei producătoare de sticlă solară din RPC a continuat în perioada anchetei de reexaminare și, după toate probabilitățile, va continua în viitor. Comisia a constatat, de asemenea, că abrogarea măsurilor compensatorii este probabil să conducă la redirecționarea pe piața Uniunii a unor volume de importuri subvenționate ale produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a concluzionat, pe baza datelor disponibile, că există o probabilitate ridicată ca expirarea măsurilor compensatorii să conducă la continuarea subvenționării. |
| --- | --- |

(129)

Comisia a concluzionat că există suficiente dovezi care arată că subvenționarea industriei producătoare de sticlă solară din RPC a continuat în perioada anchetei de reexaminare și, după toate probabilitățile, va continua în viitor. Comisia a constatat, de asemenea, că abrogarea măsurilor compensatorii este probabil să conducă la redirecționarea pe piața Uniunii a unor volume de importuri subvenționate ale produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a concluzionat, pe baza datelor disponibile, că există o probabilitate ridicată ca expirarea măsurilor compensatorii să conducă la continuarea subvenționării.

4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

4.1.   Producția Uniunii și industria din Uniune

Producția Uniunii și industria din Uniune

| (130) | Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(130)

Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (131) | Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 12 milioane m2. Comisia a calculat cifra pe baza tuturor informațiilor disponibile, cum ar fi cererea de reexaminare și răspunsurile la chestionar ale societăților incluse în eșantion. După cum s-a precizat la considerentul 14, în eșantion au fost incluși producători din Uniune care reprezintă peste 80 % din producția totală a produsului similar din Uniune. |
| --- | --- |

(131)

Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 12 milioane m2. Comisia a calculat cifra pe baza tuturor informațiilor disponibile, cum ar fi cererea de reexaminare și răspunsurile la chestionar ale societăților incluse în eșantion. După cum s-a precizat la considerentul 14, în eșantion au fost incluși producători din Uniune care reprezintă peste 80 % din producția totală a produsului similar din Uniune.

2

4.2.   Observație preliminară

Observație preliminară

| (132) | Pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile în conformitate cu articolul 29 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune incluși în eșantion sunt prezentate sub formă de indici sau intervale. |
| --- | --- |

(132)

Pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile în conformitate cu articolul 29 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune incluși în eșantion sunt prezentate sub formă de indici sau intervale.

4.3.   Consumul în Uniune

Consumul în Uniune

| (133) | Comisia a stabilit consumul din Uniune prin însumarea volumelor de vânzări efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii cu importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza cifrelor din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Volumele de vânzări ale producătorilor din Uniune au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Volumul importurilor a făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. |
| --- | --- |

(133)

Comisia a stabilit consumul din Uniune prin însumarea volumelor de vânzări efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii cu importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza cifrelor din baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Volumele de vânzări ale producătorilor din Uniune au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Volumul importurilor a făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat.

| (134) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum (mii de m2) | 20 000 -25 000 | 17 000 -22 000 | 16 000 -21 000 | 13 000 -18 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 89 | 84 | 65 |
| Sursă: Cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat. |

(134)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2015

2016

2017

PAR

Consum (mii de m2)

2

20 000 -25 000

17 000 -22 000

16 000 -21 000

13 000 -18 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

89

89

84

84

65

65

Sursă: Cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat.

Sursă:

| (135) | În cursul perioadei examinate, consumul în Uniune al produsului care face obiectul reexaminării a scăzut cu 35 %. Cea mai mare scădere (de 19 puncte procentuale) a avut loc între 2017 și PAR. Scăderea a fost cauzată de o reducere a cererii de module fotovoltaice din partea producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(135)

În cursul perioadei examinate, consumul în Uniune al produsului care face obiectul reexaminării a scăzut cu 35 %. Cea mai mare scădere (de 19 puncte procentuale) a avut loc între 2017 și PAR. Scăderea a fost cauzată de o reducere a cererii de module fotovoltaice din partea producătorilor din Uniune.

| (136) | Pe piața din Uniune, sticla solară a început să fie utilizată din ce în ce mai mult la construcția de sere. Cererea (și consumul conex) a rămas totuși dependentă de proiecte și limitată în comparație cu consumul actual de sticlă solară de pe piețele de module fotovoltaice sau solare termice. |
| --- | --- |

(136)

Pe piața din Uniune, sticla solară a început să fie utilizată din ce în ce mai mult la construcția de sere. Cererea (și consumul conex) a rămas totuși dependentă de proiecte și limitată în comparație cu consumul actual de sticlă solară de pe piețele de module fotovoltaice sau solare termice.

4.4.   Importurile din RPC în Uniune

Importurile din RPC în Uniune

4.4.1.   Volumul importurilor din RPC și cota de piață

Volumul importurilor din RPC și cota de piață

| (137) | Comisia a stabilit volumul importurilor cu ajutorul bazei de date constituite în temeiul articolului 14 alineatul (6), iar datele respective au făcut obiectul unei verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. Cota de piață a fost stabilită pe baza consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat în tabelul 1. În perioada examinată, importurile din RPC în Uniune și cota de piață au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor din RPC și cota de piață | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC (mii de m2) | 5 133 | 1 169 | 1 423 | 1 208 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 23 | 28 | 24 |
| Cota de piață a importurilor din RPC (%) | 24 | 6 | 8 | 9 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 26 | 33 | 36 |
| Sursă: Cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat. |

(137)

Comisia a stabilit volumul importurilor cu ajutorul bazei de date constituite în temeiul articolului 14 alineatul (6), iar datele respective au făcut obiectul unei verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. Cota de piață a fost stabilită pe baza consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat în tabelul 1. În perioada examinată, importurile din RPC în Uniune și cota de piață au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor din RPC și cota de piață

Volumul importurilor din RPC și cota de piață

2015

2016

2017

PAR

Volumul importurilor din RPC (mii de m2)

2

5 133

1 169

1 423

1 208

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

23

23

28

28

24

24

Cota de piață a importurilor din RPC (%)

24

6

8

9

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

26

26

33

33

36

36

Sursă: Cererea de reexaminare, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat.

Sursă:

| (138) | Volumul importurilor din RPC a scăzut în cursul perioadei examinate cu 76 %, de la peste 5 milioane m2 în 2015 la 1,2 milioane m2 în cursul PAR. În aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din RPC a scăzut de la 24 % la 9 % (o reducere de 64 %). Cea mai mare scădere a cotei de piață (74 %) s-a produs între 2015 și 2016, după adoptarea măsurilor antiabsorbție în august 2015 (68), când rata taxei antidumping la nivel național a crescut de la 25 % la 67,1 %. Cu toate acestea, din 2016 până la PAR, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu trei puncte procentuale, ajungând la 9 % în PAR. |
| --- | --- |

(138)

Volumul importurilor din RPC a scăzut în cursul perioadei examinate cu 76 %, de la peste 5 milioane m2 în 2015 la 1,2 milioane m2 în cursul PAR. În aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din RPC a scăzut de la 24 % la 9 % (o reducere de 64 %). Cea mai mare scădere a cotei de piață (74 %) s-a produs între 2015 și 2016, după adoptarea măsurilor antiabsorbție în august 2015 (68), când rata taxei antidumping la nivel național a crescut de la 25 % la 67,1 %. Cu toate acestea, din 2016 până la PAR, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu trei puncte procentuale, ajungând la 9 % în PAR.

2

2

68

4.4.2.   Prețul importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (139) | Din cauza lipsei cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a stabilit prețul mediu de import pentru importurile din RPC pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, adică pe baza informațiilor conținute în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Aceste date au făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. În cursul PAR, prețul mediu de import a fost de 6,34 EUR/m2.

  Tabelul 3


  Prețurile medii ale importurilor din RPC | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de import (EUR/m2) | 5,02 | 7,66 | 5,79 | 6,34 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 153 | 115 | 126 |
| Sursă: Baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat. |

(139)

Din cauza lipsei cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a stabilit prețul mediu de import pentru importurile din RPC pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, adică pe baza informațiilor conținute în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Aceste date au făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele de la Eurostat. În cursul PAR, prețul mediu de import a fost de 6,34 EUR/m2.

2

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile medii ale importurilor din RPC

Prețurile medii ale importurilor din RPC

2015

2016

2017

PAR

Prețul mediu de import (EUR/m2)

2

5,02

7,66

5,79

6,34

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

153

153

115

115

126

126

Sursă: Baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat.

Sursă:

| (140) | În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import a înregistrat o creștere de 26 %. În aceeași perioadă, prețul de pe piața Uniunii a crescut cu 19 % (a se vedea tabelul 8). |
| --- | --- |

(140)

În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import a înregistrat o creștere de 26 %. În aceeași perioadă, prețul de pe piața Uniunii a crescut cu 19 % (a se vedea tabelul 8).

| (141) | Comisia a constatat că prețurile de import au subcotat prețurile industriei din Uniune. Comisia a calculat subcotarea prețurilor în cursul PAR prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat perceput de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienți neafiliați pe piața Uniunii la nivel franco fabrică cu prețul corespunzător mediu ponderat al importurilor din RPC, stabilit pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(141)

Comisia a constatat că prețurile de import au subcotat prețurile industriei din Uniune. Comisia a calculat subcotarea prețurilor în cursul PAR prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat perceput de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienți neafiliați pe piața Uniunii la nivel franco fabrică cu prețul corespunzător mediu ponderat al importurilor din RPC, stabilit pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

| (142) | Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri ipotetică pe parcursul PAR. Acesta se obține înmulțind prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune cu cantitățile exportate către Uniune. Comparația între prețuri a pus în evidență o marjă medie ponderată a subcotării de aproape 10 % aferentă importurilor din RPC pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(142)

Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri ipotetică pe parcursul PAR. Acesta se obține înmulțind prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune cu cantitățile exportate către Uniune. Comparația între prețuri a pus în evidență o marjă medie ponderată a subcotării de aproape 10 % aferentă importurilor din RPC pe piața Uniunii.

4.5.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (143) | Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe și cotele de piață ale acestora au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 4


  Importurile din țări terțe | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importurile din toate țările terțe


  (mii de m2) | 579 | 943 | 1 492 | 1 704 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 163 | 258 | 294 |
| Cota de piață a importurilor din toate țările terțe (%) | 3 | 5 | 8 | 12 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 183 | 306 | 451 |
| Prețul importurilor din toate țările terțe (EUR/m2) | 6,08 | 6,37 | 7,10 | 7,31 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 105 | 117 | 120 |
| Importurile din principalele țări terțe |
| Importurile din Turcia (mii de m2) | 356 | 785 | 478 | 240 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 221 | 134 | 67 |
| Cota de piață a importurilor din Turcia (%) | 2 | 4 | 3 | 2 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 248 | 159 | 103 |
| Prețul importurilor din Turcia (EUR/m2) | 5,97 | 6,54 | 6,54 | 6,38 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 110 | 110 | 107 |
| Importurile din Malaysia (mii de m2) | / | / | 691 | 927 |
| Indice (2015 = 100) | / | / | 100 | 134 |
| Cota de piață a importurilor din Malaysia (%) | / | / | 4 | 7 |
| Indice (2015 = 100) | / | / | 100 | 173 |
| Prețul importurilor din Malaysia (EUR/m2) | / | / | 8,16 | 8,43 |
| Indice (2015 = 100) | / | / | 100 | 103 |
| Importurile din India (mii de m2) | 101 | 130 | 173 | 462 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 130 | 172 | 460 |
| Cota de piață a importurilor din India (%) | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 146 | 204 | 704 |
| Prețul importurilor din India (EUR/m2) | 5,51 | 4,48 | 5,03 | 5,43 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 81 | 91 | 99 |
| Importurile din Taiwan (mii de m2) | 119 | 21 | 98 | 0 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 18 | 83 | 0 |
| Cota de piață a importurilor din Taiwan (%) | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 20 | 98 | 0 |
| Prețul importurilor din Taiwan (EUR/m2) | 6,76 | 7,59 | 6,43 | 4,45 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 112 | 95 | 66 |
| Importurile din Ucraina (mii de m2) | 3 | 5 | 40 | 68 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 183 | 1 477 | 2 527 |
| Cota de piață a importurilor din Ucraina (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 206 | 1 754 | 3 870 |
| Prețul importurilor din Ucraina (EUR/m2) | 5,25 | 6,27 | 6,45 | 7,24 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 119 | 123 | 138 |
| Sursă: Baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(143)

Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe și cotele de piață ale acestora au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

2015

2016

2017

PAR

Importurile din toate țările terțe

Importurile din toate țările terțe

(mii de m2)

(mii de m2

579

579

943

943

1 492

1 492

1 704

1 704

Indice (2015 = 100)

100

100

163

163

258

258

294

294

Cota de piață a importurilor din toate țările terțe (%)

3

5

8

12

Indice (2015 = 100)

100

100

183

183

306

306

451

451

Prețul importurilor din toate țările terțe (EUR/m2)

2

6,08

6,37

7,10

7,31

Indice (2015 = 100)

100

100

105

105

117

117

120

120

Importurile din principalele țări terțe

Importurile din principalele țări terțe

Importurile din Turcia (mii de m2)

Importurile din Turcia (mii de m2

356

356

785

785

478

478

240

240

Indice (2015 = 100)

100

100

221

221

134

134

67

67

Cota de piață a importurilor din Turcia (%)

2

4

3

2

Indice (2015 = 100)

100

100

248

248

159

159

103

103

Prețul importurilor din Turcia (EUR/m2)

2

5,97

6,54

6,54

6,38

Indice (2015 = 100)

100

100

110

110

110

110

107

107

Importurile din Malaysia (mii de m2)

Importurile din Malaysia (mii de m2

/

/

/

/

691

691

927

927

Indice (2015 = 100)

/

/

100

100

134

134

Cota de piață a importurilor din Malaysia (%)

/

/

4

7

Indice (2015 = 100)

/

/

100

100

173

173

Prețul importurilor din Malaysia (EUR/m2)

2

/

/

8,16

8,43

Indice (2015 = 100)

/

/

100

100

103

103

Importurile din India (mii de m2)

Importurile din India (mii de m2

101

101

130

130

173

173

462

462

Indice (2015 = 100)

100

100

130

130

172

172

460

460

Cota de piață a importurilor din India (%)

0

1

1

3

Indice (2015 = 100)

100

100

146

146

204

204

704

704

Prețul importurilor din India (EUR/m2)

2

5,51

4,48

5,03

5,43

Indice (2015 = 100)

100

100

81

81

91

91

99

99

Importurile din Taiwan (mii de m2)

Importurile din Taiwan (mii de m2

119

119

21

21

98

98

0

0

Indice (2015 = 100)

100

100

18

18

83

83

0

0

Cota de piață a importurilor din Taiwan (%)

1

0

1

0

Indice (2015 = 100)

100

100

20

20

98

98

0

0

Prețul importurilor din Taiwan (EUR/m2)

2

6,76

7,59

6,43

4,45

Indice (2015 = 100)

100

100

112

112

95

95

66

66

Importurile din Ucraina (mii de m2)

Importurile din Ucraina (mii de m2

3

3

5

5

40

40

68

68

Indice (2015 = 100)

100

100

183

183

1 477

1 477

2 527

2 527

Cota de piață a importurilor din Ucraina (%)

0

0

0

0

Indice (2015 = 100)

100

100

206

206

1 754

1 754

3 870

3 870

Prețul importurilor din Ucraina (EUR/m2)

2

5,25

6,27

6,45

7,24

Indice (2015 = 100)

100

100

119

119

123

123

138

138

Sursă: Baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursă:

| (144) | Volumele importurilor din toate celelalte țări terțe au crescut cu 194 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri în cursul PAR a fost de 12 %, față de 3 % în 2015. Principala țară care exportă în Uniune produsul care face obiectul reexaminării și împotriva căreia nu s-au impus măsuri este Malaysia, care a intrat pe piață doar în 2017, dar a ajuns deja la o cotă de piață de 7 % în cursul PAR. Și exporturile din India au crescut considerabil, ajungând la o cotă de piață de 3 % în cursul PAR. Cota de piață a Turciei a intrat în declin, scăzând de la aproximativ 4 % în 2016 la 2 % în cursul PAR. În sfârșit, prețul mediu al tuturor importurilor din țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri a crescut cu 20 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 7,31 EUR/m2 în cursul PAR. |
| --- | --- |

(144)

Volumele importurilor din toate celelalte țări terțe au crescut cu 194 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri în cursul PAR a fost de 12 %, față de 3 % în 2015. Principala țară care exportă în Uniune produsul care face obiectul reexaminării și împotriva căreia nu s-au impus măsuri este Malaysia, care a intrat pe piață doar în 2017, dar a ajuns deja la o cotă de piață de 7 % în cursul PAR. Și exporturile din India au crescut considerabil, ajungând la o cotă de piață de 3 % în cursul PAR. Cota de piață a Turciei a intrat în declin, scăzând de la aproximativ 4 % în 2016 la 2 % în cursul PAR. În sfârșit, prețul mediu al tuturor importurilor din țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri a crescut cu 20 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 7,31 EUR/m2 în cursul PAR.

2

| (145) | În perioada examinată, cu excepția anului 2016, prețul mediu al importurilor din celelalte țări terțe a fost mai mare decât prețul mediu al importurilor din China. Pe parcursul PAR, prețul mediu de import al producătorilor chinezi (6,34 EUR/m2) a fost cu aproximativ 13 % mai mic decât prețul mediu al importurilor din alte țări terțe (7,31 EUR/m2). |
| --- | --- |

(145)

În perioada examinată, cu excepția anului 2016, prețul mediu al importurilor din celelalte țări terțe a fost mai mare decât prețul mediu al importurilor din China. Pe parcursul PAR, prețul mediu de import al producătorilor chinezi (6,34 EUR/m2) a fost cu aproximativ 13 % mai mic decât prețul mediu al importurilor din alte țări terțe (7,31 EUR/m2).

2

2

4.6.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.6.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (146) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care au avut un impact asupra situației industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. |
| --- | --- |

(146)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care au avut un impact asupra situației industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici.

| (147) | Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din cererea de reexaminare și din răspunsurile verificate la chestionar. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune și vizează: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din cererea de reexaminare și din răspunsurile verificate la chestionar. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune și vizează: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare.

| (148) | Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Aceste date se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion și vizează: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Aceste date se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion și vizează: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

4.6.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.6.2.1.   Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

| (149) | Comisia a stabilit volumul producției și capacitatea de producție pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(149)

Comisia a stabilit volumul producției și capacitatea de producție pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (150) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției
  (mii de m2) | 15 000 -18 000 | 15 000 -18 000 | 15 000 -18 000 | 11 000 -14 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 103 | 99 | 74 |
| Capacitatea de producție
  (mii de m2) | 38 000 -42 000 | 38 000 -42 000 | 36 000 -41 000 | 33 000 -38 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 102 | 95 | 89 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 35-43 | 35-43 | 36-44 | 30-37 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 101 | 104 | 83 |
| Sursă: Cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar. |

(150)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

2015

2016

2017

PAR

Volumul producției

(mii de m2)

2

15 000 -18 000

15 000 -18 000

15 000 -18 000

11 000 -14 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

103

103

99

99

74

74

Capacitatea de producție

(mii de m2)

2

38 000 -42 000

38 000 -42 000

36 000 -41 000

33 000 -38 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

102

102

95

95

89

89

Gradul de utilizare a capacității (%)

35-43

35-43

36-44

30-37

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

101

101

104

104

83

83

Sursă: Cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă:

| (151) | Îmbunătățirea volumului de producție, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității de producție între 2015 și 2016 corespunde impunerii taxelor antidumping mai mari ca urmare a noii anchete privind absorbția măsurilor (69), iar scăderea ulterioară s-a datorat reducerii consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost descris la considerentul 134. |
| --- | --- |

(151)

Îmbunătățirea volumului de producție, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității de producție între 2015 și 2016 corespunde impunerii taxelor antidumping mai mari ca urmare a noii anchete privind absorbția măsurilor (69), iar scăderea ulterioară s-a datorat reducerii consumului la nivelul Uniunii, astfel cum a fost descris la considerentul 134.

69

| (152) | În 2016, producția totală din Uniune a crescut cu 3 %, după care a scăzut doi ani la rând, ajungând la o reducere de 26 % între 2015 și PAR. Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune au urmat un tipar similar. Un motiv important al acestor scăderi a fost falimentul unui mare producător din Uniune, produs în 2017 (este vorba despre Ducatt, care reprezenta, în 2015, aproximativ 20 % din producția din Uniune și circa 15 % din capacitatea de producție a industriei din Uniune). |
| --- | --- |

(152)

În 2016, producția totală din Uniune a crescut cu 3 %, după care a scăzut doi ani la rând, ajungând la o reducere de 26 % între 2015 și PAR. Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune au urmat un tipar similar. Un motiv important al acestor scăderi a fost falimentul unui mare producător din Uniune, produs în 2017 (este vorba despre Ducatt, care reprezenta, în 2015, aproximativ 20 % din producția din Uniune și circa 15 % din capacitatea de producție a industriei din Uniune).

4.6.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

| (153) | Comisia a stabilit volumul vânzărilor pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Vânzările și cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (mii de m2) | 14 000 -17 000 | 15 000 -18 000 | 14 000 -17 000 | 9 000 -12 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 108 | 97 | 71 |
| Cota de piață (%) | 73 | 89 | 84 | 79 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 122 | 115 | 108 |
| Sursă: Cererea de reexaminare, răspunsurile verificate la chestionar, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat. |

(153)

Comisia a stabilit volumul vânzărilor pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Vânzările și cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

2015

2016

2017

PAR

Volumul vânzărilor (mii de m2)

2

14 000 -17 000

15 000 -18 000

14 000 -17 000

9 000 -12 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

108

108

97

97

71

71

Cota de piață (%)

73

89

84

79

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

122

122

115

115

108

108

Sursă: Cererea de reexaminare, răspunsurile verificate la chestionar, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat.

Sursă:

| (154) | Între 2015 și 2016, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a crescut cu 8 %. În 2017, acesta a scăzut cu 11 % față de anul precedent și a ajuns cu 3 % mai mic decât nivelul din 2015. În cursul PAR, scăderea vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost mai pronunțată, ajungând în cursul PAR cu 29 % sub nivelurile din 2015. În ceea ce privește cota de piață, tiparul este similar, dar industria din Uniune și-a majorat totuși cota de piață de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR datorită scăderii cu 35 % a consumului la nivelul Uniunii care s-a produs în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 1). |
| --- | --- |

(154)

Între 2015 și 2016, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a crescut cu 8 %. În 2017, acesta a scăzut cu 11 % față de anul precedent și a ajuns cu 3 % mai mic decât nivelul din 2015. În cursul PAR, scăderea vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost mai pronunțată, ajungând în cursul PAR cu 29 % sub nivelurile din 2015. În ceea ce privește cota de piață, tiparul este similar, dar industria din Uniune și-a majorat totuși cota de piață de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR datorită scăderii cu 35 % a consumului la nivelul Uniunii care s-a produs în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 1).

4.6.2.3.   Creșterea

| (155) | Între 2015 și PAR, consumul de sticlă solară a scăzut cu 35 %. Scăderea consumului a avut un impact negativ asupra producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, volumul producției a scăzut cu doar 26 %, iar volumul vânzărilor cu 29 %. Dimpotrivă, cota de piață a industriei Uniunii a crescut cu 8 %. |
| --- | --- |

(155)

Între 2015 și PAR, consumul de sticlă solară a scăzut cu 35 %. Scăderea consumului a avut un impact negativ asupra producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, volumul producției a scăzut cu doar 26 %, iar volumul vânzărilor cu 29 %. Dimpotrivă, cota de piață a industriei Uniunii a crescut cu 8 %.

4.6.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (156) | Comisia a stabilit datele referitoare la ocuparea forței de muncă și la productivitate pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați (echivalent normă întreagă) | 546 | 514 | 458 | 403 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Productivitatea (m2/angajat) | 29 896 | 32 840 | 35 189 | 29 917 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 110 | 118 | 100 |
| Sursă: Cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar. |

(156)

Comisia a stabilit datele referitoare la ocuparea forței de muncă și la productivitate pe baza datelor din cererea de reexaminare. Datele au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu ajutorul informațiilor verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2015

2016

2017

PAR

Numărul de angajați (echivalent normă întreagă)

546

514

458

403

Indice (2015 = 100)

100

100

94

94

84

84

74

74

Productivitatea (m2/angajat)

2

29 896

32 840

35 189

29 917

Indice (2015 = 100)

100

100

110

110

118

118

100

100

Sursă: Cererea de reexaminare, răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă:

| (157) | În cursul perioadei examinate, ocuparea forței de muncă în cadrul industriei Uniunii a scăzut cu 26 %. Această scădere corespunde unei reduceri cu 29 % a producției în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 5). |
| --- | --- |

(157)

În cursul perioadei examinate, ocuparea forței de muncă în cadrul industriei Uniunii a scăzut cu 26 %. Această scădere corespunde unei reduceri cu 29 % a producției în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 5).

4.6.2.5.   Amploarea subvenționării și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

| (158) | După cum s-a explicat la punctul 4.4, cota de piață a importurilor din China a crescut începând din 2016, ajungând la 9 % în cursul PAR. Subvenționarea a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, după cum se explică la punctul 3 de mai sus, iar prețurile producătorilor-exportatori chinezi au continuat să subcoteze semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(158)

După cum s-a explicat la punctul 4.4, cota de piață a importurilor din China a crescut începând din 2016, ajungând la 9 % în cursul PAR. Subvenționarea a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, după cum se explică la punctul 3 de mai sus, iar prețurile producătorilor-exportatori chinezi au continuat să subcoteze semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii.

| (159) | Analiza indicatorilor de prejudiciu arată că rata majorată a taxei antidumping impusă în 2015 în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor a avut un efect pozitiv asupra industriei Uniunii, care s-a redresat în urma efectelor practicilor anterioare de subvenționare. Importurile care fac obiectul unor subvenții au continuat, totuși, să exercite presiuni asupra industriei Uniunii. Impactul combinat al creșterii volumului importurilor din RPC la prețuri reduse, care fac obiectul unor subvenții, și al marjelor reale de compensare nu a permis industriei Uniunii să se redreseze pe deplin în urma subvenționării anterioare. |
| --- | --- |

(159)

Analiza indicatorilor de prejudiciu arată că rata majorată a taxei antidumping impusă în 2015 în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor a avut un efect pozitiv asupra industriei Uniunii, care s-a redresat în urma efectelor practicilor anterioare de subvenționare. Importurile care fac obiectul unor subvenții au continuat, totuși, să exercite presiuni asupra industriei Uniunii. Impactul combinat al creșterii volumului importurilor din RPC la prețuri reduse, care fac obiectul unor subvenții, și al marjelor reale de compensare nu a permis industriei Uniunii să se redreseze pe deplin în urma subvenționării anterioare.

4.6.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.6.3.1.   Prețurile

| (160) | Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețul de vânzare și costul de producție | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/m2) | 5-8 | 6-9 | 7-10 | 7-10 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Costul unitar de producție (EUR/m2) | 5-8 | 5-8 | 5-8 | 5-8 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 96 | 94 | 98 |
| Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar. |

(160)

Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețul de vânzare și costul de producție

Prețul de vânzare și costul de producție

2015

2016

2017

PAR

Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/m2)

2

5-8

6-9

7-10

7-10

Indice (2015 = 100)

100

100

111

111

117

117

119

119

Costul unitar de producție (EUR/m2)

2

5-8

5-8

5-8

5-8

Indice (2015 = 100)

100

100

96

96

94

94

98

98

Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă:

| (161) | Pe parcursul perioadei examinate, prețul unitar mediu de vânzare pe metru pătrat a crescut cu 19 %. Costurile de producție, în schimb, au rămas mai mult sau mai puțin stabile. |
| --- | --- |

(161)

Pe parcursul perioadei examinate, prețul unitar mediu de vânzare pe metru pătrat a crescut cu 19 %. Costurile de producție, în schimb, au rămas mai mult sau mai puțin stabile.

4.6.3.2.   Costuri cu forța de muncă

| (162) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costuri cu forța de muncă | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR) | 36 259 | 38 171 | 40 781 | 42 931 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 105 | 112 | 118 |
| Sursă: răspunsuri verificate la chestionar |

(162)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costuri cu forța de muncă

Costuri cu forța de muncă

2015

2016

2017

PAR

Costul mediu cu forța de muncă per angajat (EUR)

36 259

38 171

40 781

42 931

Indice (2015 = 100)

100

100

105

105

112

112

118

118

Sursă: răspunsuri verificate la chestionar

| (163) | Între 2015 și PAR, costurile medii cu forța de muncă, pe angajat, ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 18 %. |
| --- | --- |

(163)

Între 2015 și PAR, costurile medii cu forța de muncă, pe angajat, ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 18 %.

4.6.3.3.   Stocurile

| (164) | Nivelurile stocurilor deținute de industria Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (mii de m2) | 1 200 -1 500 | 1 300 -1 600 | 1 300 -1 600 | 1 400 -1 700 |
| Indice


  (2015 = 100) | 100 | 125 | 131 | 132 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție (%) | 12,5 | 14,4 | 13,7 | 16,2 |
| Indice


  (2015 = 100) | 100 | 115 | 109 | 129 |
| Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar. |

(164)

Nivelurile stocurilor deținute de industria Uniunii au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2015

2016

2017

PAR

Stocuri finale (mii de m2)

2

1 200 -1 500

1 300 -1 600

1 300 -1 600

1 400 -1 700

Indice

Indice

(2015 = 100)

(2015 = 100)

100

100

125

125

131

131

132

132

Stocuri finale ca procentaj din producție (%)

12,5

14,4

13,7

16,2

Indice

Indice

(2015 = 100)

(2015 = 100)

100

100

115

115

109

109

129

129

Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă:

| (165) | Pe parcursul perioadei examinate, nivelul stocurilor a crescut cu 32 % în termeni absoluți, respectiv cu 29 % în termeni relativi. Cu toate acestea, având în vedere diferențele de dimensiune, model imprimat, acoperire etc. la nivelul produsului care face obiectul reexaminării livrat fiecărui client, producătorii din Uniune incluși în eșantion au produs exclusiv pe bază de comandă. Prin urmare, stocurile deținute de aceste societăți au înregistrat produse a căror fabricație s-a desfășurat pe parcursul anului respectiv, dar care erau destinate unui client anume, căruia urmau să îi fie vândute ulterior. |
| --- | --- |

(165)

Pe parcursul perioadei examinate, nivelul stocurilor a crescut cu 32 % în termeni absoluți, respectiv cu 29 % în termeni relativi. Cu toate acestea, având în vedere diferențele de dimensiune, model imprimat, acoperire etc. la nivelul produsului care face obiectul reexaminării livrat fiecărui client, producătorii din Uniune incluși în eșantion au produs exclusiv pe bază de comandă. Prin urmare, stocurile deținute de aceste societăți au înregistrat produse a căror fabricație s-a desfășurat pe parcursul anului respectiv, dar care erau destinate unui client anume, căruia urmau să îi fie vândute ulterior.

4.6.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (166) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investiției | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | –10-0 | 5-15 | 5-15 | 5-15 |
| Indice (2015 = 100) | –100 | 192 | 236 | 214 |
| Flux de numerar (1 000 EUR) | 2 000 -5 000 | 10 000 -13 000 | 15 000 -18 000 | 13 000 -16 000 |
| Indice
  (2015 = 100) | 100 | 437 | 581 | 465 |
| Investiții (mii de EUR) | 4 000 -7 000 | 0-3 000 | 1 000 -4 000 | 1 000 -4 000 |
| Indice
  (2015 = 100) | 100 | 12 | 23 | 25 |
| Randamentul investițiilor (% din active nete) | –10-0 | 20-30 | 40-50 | 30-40 |
| Indice (2015 = 100) | –100 | 355 | 549 | 481 |
| Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar. |

(166)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investiției

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investiției

2015

2016

2017

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

–10-0

5-15

5-15

5-15

Indice (2015 = 100)

–100

–100

192

192

236

236

214

214

Flux de numerar (1 000 EUR)

2 000 -5 000

10 000 -13 000

15 000 -18 000

13 000 -16 000

Indice
  (2015 = 100)

Indice

(2015 = 100)

100

100

437

437

581

581

465

465

Investiții (mii de EUR)

4 000 -7 000

0-3 000

1 000 -4 000

1 000 -4 000

Indice
  (2015 = 100)

Indice

(2015 = 100)

100

100

12

12

23

23

25

25

Randamentul investițiilor (% din active nete)

–10-0

20-30

40-50

30-40

Indice (2015 = 100)

–100

–100

355

355

549

549

481

481

Sursă: Răspunsuri verificate la chestionar.

Sursă:

| (167) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a crescut de la [–10 %-0 %] la [5 %-15 %], în timp ce fluxul de lichidități s-a îmbunătățit cu 365 %. Valoarea nominală a investițiilor a înregistrat o scădere cu 75 % în perioada examinată. Randamentul investițiilor, exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor, a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a crescut de la [–10 %-0 %] la [5 %-15 %], în timp ce fluxul de lichidități s-a îmbunătățit cu 365 %. Valoarea nominală a investițiilor a înregistrat o scădere cu 75 % în perioada examinată. Randamentul investițiilor, exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor, a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate.

| (168) | Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a fost pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Datorită îmbunătățirii rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capital a crescut considerabil între 2015 și PAR. |
| --- | --- |

(168)

Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a fost pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Datorită îmbunătățirii rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capital a crescut considerabil între 2015 și PAR.

4.6.4.   Concluzie privind prejudiciul

| (169) | În cursul perioadei examinate, indicatorii economici ai industriei din Uniune au fost influențați de o reducere cu 35 % a consumului de sticlă solară la nivelul Uniunii între 2015 și PAR. |
| --- | --- |

(169)

În cursul perioadei examinate, indicatorii economici ai industriei din Uniune au fost influențați de o reducere cu 35 % a consumului de sticlă solară la nivelul Uniunii între 2015 și PAR.

| (170) | În pofida scăderii consumului, industria din Uniune a menținut, între 2015 și 2017, un volum de producție relativ stabil. Volumul producției a scăzut mai mult (cu 25 %) între 2017 și PAR. Cota de piață a industriei Uniunii a crescut de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(170)

În pofida scăderii consumului, industria din Uniune a menținut, între 2015 și 2017, un volum de producție relativ stabil. Volumul producției a scăzut mai mult (cu 25 %) între 2017 și PAR. Cota de piață a industriei Uniunii a crescut de la 73 % în 2015 la 79 % în cursul PAR.

| (171) | În pofida scăderii inițiale a cotei de piață a importurilor din China ca urmare a măsurilor antiabsorbție din august 2015, această cotă a rămas relativ ridicată (9 %) în cursul PAR. |
| --- | --- |

(171)

În pofida scăderii inițiale a cotei de piață a importurilor din China ca urmare a măsurilor antiabsorbție din august 2015, această cotă a rămas relativ ridicată (9 %) în cursul PAR.

| (172) | Indicatorii macroeconomici au reflectat o fragilitate a industriei din Uniune. Aceștia s-au îmbunătățit după adoptarea măsurilor antiabsorbție în 2015, dar ulterior s-au deteriorat din cauza consumului redus la nivelul Uniunii. După cum s-a explicat mai sus la punctul 4.6, acest tipar poate fi observat în ceea ce privește producția/capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață, precum și productivitatea industriei din Uniune. Numărul angajaților a scăzut constant în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(172)

Indicatorii macroeconomici au reflectat o fragilitate a industriei din Uniune. Aceștia s-au îmbunătățit după adoptarea măsurilor antiabsorbție în 2015, dar ulterior s-au deteriorat din cauza consumului redus la nivelul Uniunii. După cum s-a explicat mai sus la punctul 4.6, acest tipar poate fi observat în ceea ce privește producția/capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor și cota de piață, precum și productivitatea industriei din Uniune. Numărul angajaților a scăzut constant în cursul perioadei examinate.

| (173) | Dimpotrivă, indicatorii microeconomici au reflectat o îmbunătățire a situației industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, costul de producție unitar a rămas stabil în timp ce prețurile de pe piața Uniunii au crescut. Această situație favorabilă s-a reflectat într-o creștere a valorii rentabilității de la [-10 %-0 %] în 2015 la [5 %-15 %] în cursul PAR. |
| --- | --- |

(173)

Dimpotrivă, indicatorii microeconomici au reflectat o îmbunătățire a situației industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, costul de producție unitar a rămas stabil în timp ce prețurile de pe piața Uniunii au crescut. Această situație favorabilă s-a reflectat într-o creștere a valorii rentabilității de la [-10 %-0 %] în 2015 la [5 %-15 %] în cursul PAR.

| (174) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a apreciat că industria din Uniune s-a redresat în mare parte după prejudiciul important – în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază – provocat de importurile din RPC care fac obiectul unor subvenții. Cu toate acestea, date fiind consumul redus din Uniune și cota de piață relativ mare a importurilor din China care fac obiectul unor subvenții, situația industriei din Uniune rămâne fragilă. |
| --- | --- |

(174)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a apreciat că industria din Uniune s-a redresat în mare parte după prejudiciul important – în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază – provocat de importurile din RPC care fac obiectul unor subvenții. Cu toate acestea, date fiind consumul redus din Uniune și cota de piață relativ mare a importurilor din China care fac obiectul unor subvenții, situația industriei din Uniune rămâne fragilă.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

5.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (175) | Întrucât industria Uniunii nu a continuat să sufere un prejudiciu important, Comisia a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(175)

Întrucât industria Uniunii nu a continuat să sufere un prejudiciu important, Comisia a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (176) | Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(176)

Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii.

| (177) | Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza capacităților de producție și a capacităților neutilizate din RPC s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a utilizat baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat și elementele de probă furnizate de solicitant în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(177)

Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza capacităților de producție și a capacităților neutilizate din RPC s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia a utilizat baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6), Eurostat și elementele de probă furnizate de solicitant în cererea de reexaminare.

| (178) | În continuare, Comisia a analizat efectele pe care le-ar avea asupra industriei din Uniune posibila reapariție a importurilor care fac obiectul unor subvenții. Analiza a ținut cont, de asemenea, de probabilitatea unei creșteri viitoare a consumului de sticlă solară în Uniune și de situația rentabilă a industriei Uniunii la sfârșitul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(178)

În continuare, Comisia a analizat efectele pe care le-ar avea asupra industriei din Uniune posibila reapariție a importurilor care fac obiectul unor subvenții. Analiza a ținut cont, de asemenea, de probabilitatea unei creșteri viitoare a consumului de sticlă solară în Uniune și de situația rentabilă a industriei Uniunii la sfârșitul perioadei examinate.

5.2.   Probabilitatea redirecționării importurilor care fac obiectul unor subvenții către piața Uniunii în cazul expirării măsurilor

Probabilitatea redirecționării importurilor care fac obiectul unor subvenții către piața Uniunii în cazul expirării măsurilor

5.2.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (179) | China este cel mai mare producător de sticlă solară din lume. Din 2015, capacitatea sa de producție a crescut substanțial, de la 460 de milioane m2 în 2015 la aproape 770 de milioane m2 în cursul PAR. Această capacitate a depășit cu mult consumul intern, care a fost afectat negativ, începând din 2018, de politica 531 a guvernului Chinei menționată la considerentul 32. |
| --- | --- |

(179)

China este cel mai mare producător de sticlă solară din lume. Din 2015, capacitatea sa de producție a crescut substanțial, de la 460 de milioane m2 în 2015 la aproape 770 de milioane m2 în cursul PAR. Această capacitate a depășit cu mult consumul intern, care a fost afectat negativ, începând din 2018, de politica 531 a guvernului Chinei menționată la considerentul 32.

2

2

| (180) | În același timp, există elemente de probă care arată că unii producători-exportatori chinezi sunt în curs de a-și extinde capacitățile (70). |
| --- | --- |

(180)

În același timp, există elemente de probă care arată că unii producători-exportatori chinezi sunt în curs de a-și extinde capacitățile (70).

70

5.2.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (181) | Piața Uniunii este relativ mare și există probabilitatea unei expansiuni în viitor (71). În pofida scăderii inițiale din perioada 2015-2016, importurile de la producătorii-exportatori chinezi au început să crească din 2016 și au ajuns la 9 % în PAR. Aceasta arată că, în pofida măsurilor în vigoare, piața din Uniune a rămas atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(181)

Piața Uniunii este relativ mare și există probabilitatea unei expansiuni în viitor (71). În pofida scăderii inițiale din perioada 2015-2016, importurile de la producătorii-exportatori chinezi au început să crească din 2016 și au ajuns la 9 % în PAR. Aceasta arată că, în pofida măsurilor în vigoare, piața din Uniune a rămas atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

71

| (182) | În plus, în cursul PAR, prețurile din Uniune au fost relativ mai mari decât prețurile importurilor actuale din China (a se vedea tabelele 4 și 9). Prețurile de import din China au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PAR. Aceasta face ca piața din Uniune să fie atractivă din punctul de vedere al prețurilor. Prin urmare, este foarte probabil ca, în eventualitatea expirării măsurilor, exporturile din China să acapareze consumul la nivelul Uniunii prin simplul fapt că au prețuri scăzute. |
| --- | --- |

(182)

În plus, în cursul PAR, prețurile din Uniune au fost relativ mai mari decât prețurile importurilor actuale din China (a se vedea tabelele 4 și 9). Prețurile de import din China au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PAR. Aceasta face ca piața din Uniune să fie atractivă din punctul de vedere al prețurilor. Prin urmare, este foarte probabil ca, în eventualitatea expirării măsurilor, exporturile din China să acapareze consumul la nivelul Uniunii prin simplul fapt că au prețuri scăzute.

| (183) | În plus, măsurile de apărare comercială împotriva importurilor produsului care face obiectul reexaminării în India și Turcia, alte piețe importante, limitează posibilitățile producătorilor-exportatori chinezi de a exporta către aceste țări și cresc și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, către care pot fi redirecționate aceste exporturi în cazul în care măsurile privind importurile de sticlă solară în Uniune nu sunt prelungite. |
| --- | --- |

(183)

În plus, măsurile de apărare comercială împotriva importurilor produsului care face obiectul reexaminării în India și Turcia, alte piețe importante, limitează posibilitățile producătorilor-exportatori chinezi de a exporta către aceste țări și cresc și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, către care pot fi redirecționate aceste exporturi în cazul în care măsurile privind importurile de sticlă solară în Uniune nu sunt prelungite.

5.2.3.   Concluzie

Concluzie

| (184) | Date fiind capacitățile neutilizate semnificative din China, atractivitatea pieței Uniunii și prețurile relativ ridicate din Uniune, există probabilitatea ca, în eventualitatea expirării măsurilor, volume semnificative de sticlă solară din China care fac obiectul unor subvenții să fie exportate către Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(184)

Date fiind capacitățile neutilizate semnificative din China, atractivitatea pieței Uniunii și prețurile relativ ridicate din Uniune, există probabilitatea ca, în eventualitatea expirării măsurilor, volume semnificative de sticlă solară din China care fac obiectul unor subvenții să fie exportate către Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii.

5.3.   Efectul asupra situației industriei Uniunii

Efectul asupra situației industriei Uniunii

| (185) | Comisia a examinat modul probabil în care ar fi afectați indicatorii de prejudiciu în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(185)

Comisia a examinat modul probabil în care ar fi afectați indicatorii de prejudiciu în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (186) | Potrivit producătorilor din Uniune, creșterea probabilă a importurilor din China care fac obiectul unor subvenții ar avea un efect negativ sever asupra situației financiare a acestor producători. În opinia lor, utilizatorii ar începe, probabil, să achiziționeze sticlă solară originară din China la prețuri scăzute în loc să păstreze industria Uniunii ca furnizor principal. Acești producători sunt de părere că vânzările de sticlă solară către clienții lor ar scădea, în consecință, cu 30 %-75 %, în funcție de societate și de client. Având în vedere ofertele cu preț redus din China pe care le-ar avea la dispoziție, aceștia au considerat că s-ar exercita o presiune asupra prețurilor industriei din Uniune, care ar scădea în consecință cu 0,9-2,6 EUR/m2, în funcție de client și de produs. De asemenea, producătorii din Uniune au considerat că sticla pentru horticultură ar fi afectată într-o măsură mai mică, deoarece sticla solară utilizată la construcția serelor este tăiată într-o formă specifică, comenzile se fac separat pentru fiecare proiect, iar livrarea promptă joacă un rol important. |
| --- | --- |

(186)

Potrivit producătorilor din Uniune, creșterea probabilă a importurilor din China care fac obiectul unor subvenții ar avea un efect negativ sever asupra situației financiare a acestor producători. În opinia lor, utilizatorii ar începe, probabil, să achiziționeze sticlă solară originară din China la prețuri scăzute în loc să păstreze industria Uniunii ca furnizor principal. Acești producători sunt de părere că vânzările de sticlă solară către clienții lor ar scădea, în consecință, cu 30 %-75 %, în funcție de societate și de client. Având în vedere ofertele cu preț redus din China pe care le-ar avea la dispoziție, aceștia au considerat că s-ar exercita o presiune asupra prețurilor industriei din Uniune, care ar scădea în consecință cu 0,9-2,6 EUR/m2, în funcție de client și de produs. De asemenea, producătorii din Uniune au considerat că sticla pentru horticultură ar fi afectată într-o măsură mai mică, deoarece sticla solară utilizată la construcția serelor este tăiată într-o formă specifică, comenzile se fac separat pentru fiecare proiect, iar livrarea promptă joacă un rol important.

2

| (187) | Pe baza presupunerilor de mai sus, producătorii din Uniune au imaginat diverse scenarii ale impactului probabil al expirării măsurilor asupra situației lor financiare și au simulat efectul scăderii vânzărilor și/sau al prețurilor asupra structurii lor de costuri. Unul dintre scenarii a luat în considerare creșterea prognozată a pieței. În toate scenariile imaginate, simulările au arătat că expirarea măsurilor ar duce la pierderi considerabile pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(187)

Pe baza presupunerilor de mai sus, producătorii din Uniune au imaginat diverse scenarii ale impactului probabil al expirării măsurilor asupra situației lor financiare și au simulat efectul scăderii vânzărilor și/sau al prețurilor asupra structurii lor de costuri. Unul dintre scenarii a luat în considerare creșterea prognozată a pieței. În toate scenariile imaginate, simulările au arătat că expirarea măsurilor ar duce la pierderi considerabile pentru industria Uniunii.

| (188) | Comisia a evaluat scenariile menționate mai sus pentru a determina dacă sunt realiste. Între 2009 și 2012 (cu alte cuvinte, înainte de instituirea măsurilor), importurile de sticlă solară în Uniune au crescut de la 1,2 milioane m2 în 2009 la 8,35 milioane m2 în 2012. Creșterea bruscă a importurilor la prețuri mici a determinat scăderea prețurilor, pierderea cotei de piață și o deteriorare a rentabilității industriei din Uniune, producându-i un prejudiciu important acesteia din urmă (72). |
| --- | --- |

(188)

Comisia a evaluat scenariile menționate mai sus pentru a determina dacă sunt realiste. Între 2009 și 2012 (cu alte cuvinte, înainte de instituirea măsurilor), importurile de sticlă solară în Uniune au crescut de la 1,2 milioane m2 în 2009 la 8,35 milioane m2 în 2012. Creșterea bruscă a importurilor la prețuri mici a determinat scăderea prețurilor, pierderea cotei de piață și o deteriorare a rentabilității industriei din Uniune, producându-i un prejudiciu important acesteia din urmă (72).

2

2

72

| (189) | În acest context, Comisia a analizat impactul probabil al importurilor la prețuri scăzute asupra situației actuale a industriei din Uniune, luând ca punct de pornire informațiile verificate furnizate de producătorii din Uniune. Comisia a considerat că, în cazul în care sticla solară la prețuri scăzute originară din China ar reapărea pe piața Uniunii, aceste importuri ar acapara, probabil, o parte din cota de piață a industriei Uniunii, înainte de a prelua cota de piață a exporturilor realizate de producătorii din alte țări terțe către Uniune. |
| --- | --- |

(189)

În acest context, Comisia a analizat impactul probabil al importurilor la prețuri scăzute asupra situației actuale a industriei din Uniune, luând ca punct de pornire informațiile verificate furnizate de producătorii din Uniune. Comisia a considerat că, în cazul în care sticla solară la prețuri scăzute originară din China ar reapărea pe piața Uniunii, aceste importuri ar acapara, probabil, o parte din cota de piață a industriei Uniunii, înainte de a prelua cota de piață a exporturilor realizate de producătorii din alte țări terțe către Uniune.

| (190) | În acest context, Comisia a analizat impactul probabil al importurilor la prețuri scăzute asupra situației actuale a industriei din Uniune, luând ca punct de pornire informațiile verificate furnizate de producătorii din Uniune. Comisia a presupus, pe baza celor observate în ancheta inițială, că, în cazul în care importurile de sticlă solară originară din China la prețuri scăzute ar crește din nou pe piața Uniunii, aceste importuri ar acapara, probabil mai întâi, o parte din cota de piață a industriei Uniunii în detrimentul acesteia, înainte de a prelua cota de piață a exporturilor realizate de producătorii din alte țări terțe către Uniune. |
| --- | --- |

(190)

În acest context, Comisia a analizat impactul probabil al importurilor la prețuri scăzute asupra situației actuale a industriei din Uniune, luând ca punct de pornire informațiile verificate furnizate de producătorii din Uniune. Comisia a presupus, pe baza celor observate în ancheta inițială, că, în cazul în care importurile de sticlă solară originară din China la prețuri scăzute ar crește din nou pe piața Uniunii, aceste importuri ar acapara, probabil mai întâi, o parte din cota de piață a industriei Uniunii în detrimentul acesteia, înainte de a prelua cota de piață a exporturilor realizate de producătorii din alte țări terțe către Uniune.

| (191) | Pe această bază, Comisia a calculat că, dacă importurile la prețuri scăzute din China ar crește cu 3,5 milioane m2 în detrimentul vânzărilor industriei Uniunii, scăderea subsecventă a producției din Uniune și creșterea subsecventă a costului de producție unitar datorată costurilor fixe ar conduce la o scădere a rentabilității industriei Uniunii până la pragul de rentabilitate (cu alte cuvinte, veniturile ar fi egale cu totalul costurilor fixe și variabile). |
| --- | --- |

(191)

Pe această bază, Comisia a calculat că, dacă importurile la prețuri scăzute din China ar crește cu 3,5 milioane m2 în detrimentul vânzărilor industriei Uniunii, scăderea subsecventă a producției din Uniune și creșterea subsecventă a costului de producție unitar datorată costurilor fixe ar conduce la o scădere a rentabilității industriei Uniunii până la pragul de rentabilitate (cu alte cuvinte, veniturile ar fi egale cu totalul costurilor fixe și variabile).

2

| (192) | Acest calcul este prudent. Având în vedere capacitatea mare de producție a societăților chineze și prețurile lor actuale scăzute, care subcotează semnificativ prețurile industriei din Uniune, producătorii-exportatori chinezi vor exporta probabil volume mai mari de 3,5 milioane m2 și vor forța o scădere a prețurilor practicate în Uniune, producând pierderi suplimentare și o situație prejudiciabilă a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(192)

Acest calcul este prudent. Având în vedere capacitatea mare de producție a societăților chineze și prețurile lor actuale scăzute, care subcotează semnificativ prețurile industriei din Uniune, producătorii-exportatori chinezi vor exporta probabil volume mai mari de 3,5 milioane m2 și vor forța o scădere a prețurilor practicate în Uniune, producând pierderi suplimentare și o situație prejudiciabilă a industriei Uniunii.

2

| (193) | În plus, întrucât industria Uniunii nu produce pe stoc, ea trebuie să se organizeze pe bază de contracte sau comenzi de la clienți (a se vedea punctul 4.6.3.3, „Stocuri”). Prin urmare, orice scădere importantă a volumelor de vânzări ale societăților ar putea conduce la pierderi imposibil de susținut și la faliment. |
| --- | --- |

(193)

În plus, întrucât industria Uniunii nu produce pe stoc, ea trebuie să se organizeze pe bază de contracte sau comenzi de la clienți (a se vedea punctul 4.6.3.3, „Stocuri”). Prin urmare, orice scădere importantă a volumelor de vânzări ale societăților ar putea conduce la pierderi imposibil de susținut și la faliment.

5.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat industriei din Uniune

Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat industriei din Uniune

| (194) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor privind importurile din RPC ar conduce, cel mai probabil, la reapariția unui prejudiciu important pentru industria Uniunii într-o perioadă scurtă de timp. |
| --- | --- |

(194)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor privind importurile din RPC ar conduce, cel mai probabil, la reapariția unui prejudiciu important pentru industria Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (195) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării probabilității reapariției subvenționării prejudiciabile. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei și ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(195)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării probabilității reapariției subvenționării prejudiciabile. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei și ale utilizatorilor din Uniune.

6.1.   Interesele industriei din Uniune

Interesele industriei din Uniune

| (196) | În considerentul 194 s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor compensatorii. Prin urmare, continuarea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune, permițându-i să își mențină volumele de vânzări, cota de piață, rentabilitatea și să își îmbunătățească în continuare situația economică. |
| --- | --- |

(196)

În considerentul 194 s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor compensatorii. Prin urmare, continuarea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune, permițându-i să își mențină volumele de vânzări, cota de piață, rentabilitatea și să își îmbunătățească în continuare situația economică.

| (197) | În schimb, suspendarea măsurilor ar declanșa, probabil, o creștere considerabilă a volumului importurilor din China pe piața Uniunii, la prețuri subcotate, care fac obiectul unor subvenții, cauzând astfel reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii și amenințând viabilitatea acesteia. |
| --- | --- |

(197)

În schimb, suspendarea măsurilor ar declanșa, probabil, o creștere considerabilă a volumului importurilor din China pe piața Uniunii, la prețuri subcotate, care fac obiectul unor subvenții, cauzând astfel reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii și amenințând viabilitatea acesteia.

6.2.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (198) | În etapa de deschidere a anchetei au fost contactați peste 40 de utilizatori. Patru dintre aceștia au răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(198)

În etapa de deschidere a anchetei au fost contactați peste 40 de utilizatori. Patru dintre aceștia au răspuns la chestionar.

| (199) | Mai mulți utilizatori de sticlă solară (producători de module fotovoltaice și fototermice) și-au exprimat opoziția față de continuarea măsurilor. |
| --- | --- |

(199)

Mai mulți utilizatori de sticlă solară (producători de module fotovoltaice și fototermice) și-au exprimat opoziția față de continuarea măsurilor.

| (200) | Argumentele utilizatorilor au menționat costurile de producție crescute, capacitatea producătorilor de sticlă solară de a acoperi cererea, investițiile planificate în producția de panouri solare și aspectele de mediu. Aceștia au precizat, de asemenea, că, după abrogarea taxelor antidumping și antisubvenție asupra importurilor de module și celule fotovoltaice din China, industria Uniunii a suferit de pe urma concurenței neloiale din partea Chinei. Utilizatorii au considerat inechitabil faptul că, deși nu există măsuri de apărare comercială în vigoare în prezent pentru celulele și modulele solare, importurile uneia dintre componentele modulelor fotovoltaice, și anume sticla solară, face în continuare obiectul taxelor (73). În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a reiterat faptul că a existat o lipsă de abordare coerentă față de acest sector. Deși măsurile privind importurile de module și celule solare au expirat, Comisia era pregătită să mențină măsurile privind sticla solară. În mod similar, în urma comunicării constatărilor, Asociația industriei de produse fotovoltaice a Uniunii, ESMC, a susținut că menținerea taxelor la import pentru sticla solară ar fi dificilă pentru producătorii actuali de module solare din Uniune, deoarece aceasta ar crește costurile pe care aceștia le suportă pentru sticlă, în timp ce modulele importate în Uniune nu sunt supuse unor astfel de taxe vamale, chiar și în cazul în care se utilizează sticlă chineză. |
| --- | --- |

(200)

Argumentele utilizatorilor au menționat costurile de producție crescute, capacitatea producătorilor de sticlă solară de a acoperi cererea, investițiile planificate în producția de panouri solare și aspectele de mediu. Aceștia au precizat, de asemenea, că, după abrogarea taxelor antidumping și antisubvenție asupra importurilor de module și celule fotovoltaice din China, industria Uniunii a suferit de pe urma concurenței neloiale din partea Chinei. Utilizatorii au considerat inechitabil faptul că, deși nu există măsuri de apărare comercială în vigoare în prezent pentru celulele și modulele solare, importurile uneia dintre componentele modulelor fotovoltaice, și anume sticla solară, face în continuare obiectul taxelor (73). În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a reiterat faptul că a existat o lipsă de abordare coerentă față de acest sector. Deși măsurile privind importurile de module și celule solare au expirat, Comisia era pregătită să mențină măsurile privind sticla solară. În mod similar, în urma comunicării constatărilor, Asociația industriei de produse fotovoltaice a Uniunii, ESMC, a susținut că menținerea taxelor la import pentru sticla solară ar fi dificilă pentru producătorii actuali de module solare din Uniune, deoarece aceasta ar crește costurile pe care aceștia le suportă pentru sticlă, în timp ce modulele importate în Uniune nu sunt supuse unor astfel de taxe vamale, chiar și în cazul în care se utilizează sticlă chineză.

73

| (201) | Comisia a reamintit că necontinuarea măsurilor împotriva modulelor solare în septembrie 2018 nu presupune un drept al producătorilor de module solare potrivit căruia măsurile privind produsele din amonte să înceteze, de asemenea. În schimb, în conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia trebuie să efectueze un test al interesului Uniunii la fiecare anchetă, pe baza unor informații fundamentate. Prin urmare, Comisia a verificat dacă continuarea măsurilor privind sticla solară ar avea un efect negativ disproporționat asupra utilizatorilor, după cum se precizează mai jos. |
| --- | --- |

(201)

Comisia a reamintit că necontinuarea măsurilor împotriva modulelor solare în septembrie 2018 nu presupune un drept al producătorilor de module solare potrivit căruia măsurile privind produsele din amonte să înceteze, de asemenea. În schimb, în conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia trebuie să efectueze un test al interesului Uniunii la fiecare anchetă, pe baza unor informații fundamentate. Prin urmare, Comisia a verificat dacă continuarea măsurilor privind sticla solară ar avea un efect negativ disproporționat asupra utilizatorilor, după cum se precizează mai jos.

6.2.1.   Costuri de producție

Costuri de producție

| (202) | Mai mulți utilizatori au afirmat că măsurile au avut un efect negativ asupra activității lor, crescându-le costurile de producție. Faptul că au trebuit să achite prețuri mai mari decât concurenții lor din afara Uniunii a constituit, în opinia lor, un dezavantaj concurențial direct pentru producătorii de panouri solare din Uniune în raport cu importurile de panouri solare. Utilizatorii au afirmat, de asemenea, că, deși diversele componente ale modulelor fotovoltaice s-au ieftinit semnificativ în ultimii ani, prețul sticlei solare a rămas la același nivel și, prin urmare, costul relativ al acestei componente în cadrul modulelor fotovoltaice a crescut. Astfel, sticla solară constituie acum factorul de producție cu cel mai mare al doilea cost din cadrul panoului solar. |
| --- | --- |

(202)

Mai mulți utilizatori au afirmat că măsurile au avut un efect negativ asupra activității lor, crescându-le costurile de producție. Faptul că au trebuit să achite prețuri mai mari decât concurenții lor din afara Uniunii a constituit, în opinia lor, un dezavantaj concurențial direct pentru producătorii de panouri solare din Uniune în raport cu importurile de panouri solare. Utilizatorii au afirmat, de asemenea, că, deși diversele componente ale modulelor fotovoltaice s-au ieftinit semnificativ în ultimii ani, prețul sticlei solare a rămas la același nivel și, prin urmare, costul relativ al acestei componente în cadrul modulelor fotovoltaice a crescut. Astfel, sticla solară constituie acum factorul de producție cu cel mai mare al doilea cost din cadrul panoului solar.

| (203) | În plus, utilizatorii au precizat că, deși majoritatea modulelor pe care le produc sunt așa-numitele module „sticlă/folie”, adică au sticlă pe față și folie pe spate, au început totuși să producă tot mai multe module „sticlă/sticlă”, adică module compuse din sticlă pe ambele fețe. Întrucât modulul „sticlă/sticlă” impune utilizarea a două plăci de sticlă în loc de una, procentul din costurile de producție reprezentat de sticla solară se dublează. |
| --- | --- |

(203)

În plus, utilizatorii au precizat că, deși majoritatea modulelor pe care le produc sunt așa-numitele module „sticlă/folie”, adică au sticlă pe față și folie pe spate, au început totuși să producă tot mai multe module „sticlă/sticlă”, adică module compuse din sticlă pe ambele fețe. Întrucât modulul „sticlă/sticlă” impune utilizarea a două plăci de sticlă în loc de una, procentul din costurile de producție reprezentat de sticla solară se dublează.

| (204) | EU ProSun, reprezentând mai mulți utilizatori, a afirmat că procentul sticlei solare din costurile de producție ale panoului solar a fost de 10 %. Doi alți utilizatori au afirmat că procentul sticlei din costurile lor a fost de 7 %, respectiv 10 %, pentru un modul „sticlă/folie”, și de 14 %, respectiv 22 %, pentru un modul „sticlă/sticlă”. |
| --- | --- |

(204)

EU ProSun, reprezentând mai mulți utilizatori, a afirmat că procentul sticlei solare din costurile de producție ale panoului solar a fost de 10 %. Doi alți utilizatori au afirmat că procentul sticlei din costurile lor a fost de 7 %, respectiv 10 %, pentru un modul „sticlă/folie”, și de 14 %, respectiv 22 %, pentru un modul „sticlă/sticlă”.

| (205) | În opinia EU ProSun, impactul măsurilor asupra costului ar fi de 3 % în cazul modulului „sticlă/folie”, respectiv de 6 % în cazul modulului „sticlă/sticlă”. |
| --- | --- |

(205)

În opinia EU ProSun, impactul măsurilor asupra costului ar fi de 3 % în cazul modulului „sticlă/folie”, respectiv de 6 % în cazul modulului „sticlă/sticlă”.

| (206) | EU ProSun Glass, reprezentând industria Uniunii din sectorul sticlei solare, a afirmat că impactul taxelor antidumping asupra costurilor de producție ale modulului a fost limitat. Acești producători au prezentat calcule care arată că, luând în calcul prețurile actuale ale sticlei solare produse în Uniune, procentul costurilor sticlei solare din costurile modulului fotovoltaic a fost de 4 %. Potrivit calculului lor, costurile suplimentare datorate măsurilor în vigoare, bazate pe ofertele curente de preț din China, au reprezentat 1,5 % din costul final al unui modul. În opinia lor, impactul costului suplimentar asupra utilizatorilor a fost chiar mai limitat, întrucât majoritatea utilizatorilor din Uniune erau activi în segmentul rezidențial al pieței și vindeau, pe lângă module, un set complet care include instalație electrică și acumulatori. În cazul vânzării unui set complet, fracțiunea reprezentată de sticlă în cadrul modulului reprezenta mai puțin de 0,5 %. |
| --- | --- |

(206)

EU ProSun Glass, reprezentând industria Uniunii din sectorul sticlei solare, a afirmat că impactul taxelor antidumping asupra costurilor de producție ale modulului a fost limitat. Acești producători au prezentat calcule care arată că, luând în calcul prețurile actuale ale sticlei solare produse în Uniune, procentul costurilor sticlei solare din costurile modulului fotovoltaic a fost de 4 %. Potrivit calculului lor, costurile suplimentare datorate măsurilor în vigoare, bazate pe ofertele curente de preț din China, au reprezentat 1,5 % din costul final al unui modul. În opinia lor, impactul costului suplimentar asupra utilizatorilor a fost chiar mai limitat, întrucât majoritatea utilizatorilor din Uniune erau activi în segmentul rezidențial al pieței și vindeau, pe lângă module, un set complet care include instalație electrică și acumulatori. În cazul vânzării unui set complet, fracțiunea reprezentată de sticlă în cadrul modulului reprezenta mai puțin de 0,5 %.

| (207) | În cazul inițial, s-a considerat că sticla solară reprezintă doar o parte limitată (aproximativ 6-8 %) din costurile modulelor solare (74). În plus, întrucât utilizatorii cumpărau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune și având în vedere că utilizatorii ar fi putut să cumpere sticla din alte țări decât RPC, s-a concluzionat că impactul măsurilor inițiale asupra costurilor modulelor solare era de sub 1 %. |
| --- | --- |

(207)

În cazul inițial, s-a considerat că sticla solară reprezintă doar o parte limitată (aproximativ 6-8 %) din costurile modulelor solare (74). În plus, întrucât utilizatorii cumpărau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune și având în vedere că utilizatorii ar fi putut să cumpere sticla din alte țări decât RPC, s-a concluzionat că impactul măsurilor inițiale asupra costurilor modulelor solare era de sub 1 %.

74

| (208) | Cu toate acestea, de la momentul anchetei inițiale, nivelul măsurilor antidumping a crescut de la 25 % la 67 %, ceea ce a reprezentat un impact suplimentar asupra costului comparativ cu situația din timpul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(208)

Cu toate acestea, de la momentul anchetei inițiale, nivelul măsurilor antidumping a crescut de la 25 % la 67 %, ceea ce a reprezentat un impact suplimentar asupra costului comparativ cu situația din timpul anchetei inițiale.

| (209) | Comisia a constatat că, în pofida argumentelor utilizatorilor, structura de cost a modulelor solare nu s-a modificat considerabil de la ancheta inițială. Potrivit unui studiu realizat de un institut independent, pe baza nivelurilor prețurilor din perioada 2017-2018, procentul relativ al costului sticlei solare din costurile unui modul a fost de 9 % în medie (75) și, prin urmare, nu a fost considerabil mai mare decât procentul de 6 %-8 % stabilit în ancheta inițială. Comisia a precizat că această constatare corespunde informației furnizate de utilizatori potrivit căreia procentul costului sticlei din costurile modulului a fost de 7 %-10 % (a se vedea considerentul 204). |
| --- | --- |

(209)

Comisia a constatat că, în pofida argumentelor utilizatorilor, structura de cost a modulelor solare nu s-a modificat considerabil de la ancheta inițială. Potrivit unui studiu realizat de un institut independent, pe baza nivelurilor prețurilor din perioada 2017-2018, procentul relativ al costului sticlei solare din costurile unui modul a fost de 9 % în medie (75) și, prin urmare, nu a fost considerabil mai mare decât procentul de 6 %-8 % stabilit în ancheta inițială. Comisia a precizat că această constatare corespunde informației furnizate de utilizatori potrivit căreia procentul costului sticlei din costurile modulului a fost de 7 %-10 % (a se vedea considerentul 204).

75

| (210) | În ceea ce privește creșterea cotei de piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a constatat că, în cursul PAR, acest tip de modul a reprezentat aproximativ 10 % din consumul la nivelul Uniunii și, prin urmare, cota sa relativă de piață a rămas limitată. Deși cota acestui produs era în creștere, nu se așteaptă să urce la mai mult de 30 % în următorii cinci ani (76). |
| --- | --- |

(210)

În ceea ce privește creșterea cotei de piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a constatat că, în cursul PAR, acest tip de modul a reprezentat aproximativ 10 % din consumul la nivelul Uniunii și, prin urmare, cota sa relativă de piață a rămas limitată. Deși cota acestui produs era în creștere, nu se așteaptă să urce la mai mult de 30 % în următorii cinci ani (76).

76

| (211) | În sfârșit, utilizatorii cumpărau în continuare majoritatea sticlei de pe piața Uniunii și mai mulți utilizatori au afirmat că vor continua să se aprovizioneze astfel chiar și în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(211)

În sfârșit, utilizatorii cumpărau în continuare majoritatea sticlei de pe piața Uniunii și mai mulți utilizatori au afirmat că vor continua să se aprovizioneze astfel chiar și în cazul expirării măsurilor.

| (212) | Pe baza elementelor descrise mai sus, Comisia a precizat că creșterea relativ redusă a ponderii sticlei solare în costurile de producție ale modulelor solare menționate în considerentul 209, creșterea producției de module „sticlă/sticlă” și creșterea nivelului măsurilor au avut ca rezultat un impact mai pronunțat al măsurilor asupra costurilor suportate de utilizatori decât cel stabilit în ancheta inițială. Comisia a estimat că impactul măsurilor asupra costului suportat de producătorii modulelor fotovoltaice a fost de 2 %-3 %. |
| --- | --- |

(212)

Pe baza elementelor descrise mai sus, Comisia a precizat că creșterea relativ redusă a ponderii sticlei solare în costurile de producție ale modulelor solare menționate în considerentul 209, creșterea producției de module „sticlă/sticlă” și creșterea nivelului măsurilor au avut ca rezultat un impact mai pronunțat al măsurilor asupra costurilor suportate de utilizatori decât cel stabilit în ancheta inițială. Comisia a estimat că impactul măsurilor asupra costului suportat de producătorii modulelor fotovoltaice a fost de 2 %-3 %.

| (213) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că informațiile privind ponderea costurilor pentru sticla solară în modulul solar preluate de la Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE („Institutul Fraunhofer”), stabilite de Comisie în considerentul 209, nu mai erau de actualitate. Conform noilor informații primite de EU ProSun din partea Institutului Fraunhofer, ponderea costurilor sticlei solare în costul modulelor solare a crescut din 2019, de la 9 % la 11 %. În plus, EU ProSun a susținut că, potrivit aceleiași surse, cota viitoare a modulelor „sticlă/sticlă” ar fi mai mare decât cea indicată de Comisie în considerentul 210, deoarece studiul la care se face referire de către Comisie în același considerent se referea doar la piața mondială, și nu doar la piața Uniunii. Potrivit Institutului Fraunhofer, pe piața Uniunii, cota modulului sticlă/sticlă urma să fie mai mare. EU ProSun a susținut în continuare că, în prezent, cota „modulului sticlă/sticlă” este de 18,5 %, și nu cea indicată în studiu de 10 %. |
| --- | --- |

(213)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că informațiile privind ponderea costurilor pentru sticla solară în modulul solar preluate de la Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE („Institutul Fraunhofer”), stabilite de Comisie în considerentul 209, nu mai erau de actualitate. Conform noilor informații primite de EU ProSun din partea Institutului Fraunhofer, ponderea costurilor sticlei solare în costul modulelor solare a crescut din 2019, de la 9 % la 11 %. În plus, EU ProSun a susținut că, potrivit aceleiași surse, cota viitoare a modulelor „sticlă/sticlă” ar fi mai mare decât cea indicată de Comisie în considerentul 210, deoarece studiul la care se face referire de către Comisie în același considerent se referea doar la piața mondială, și nu doar la piața Uniunii. Potrivit Institutului Fraunhofer, pe piața Uniunii, cota modulului sticlă/sticlă urma să fie mai mare. EU ProSun a susținut în continuare că, în prezent, cota „modulului sticlă/sticlă” este de 18,5 %, și nu cea indicată în studiu de 10 %.

| (214) | EU ProSun a afirmat, de asemenea, că marjele industriei panourilor solare au fost în mare parte sub 5 % sau chiar negative. Astfel, aceasta a argumentat că piața modulelor solare din Uniune este extrem de sensibilă la evoluția prețurilor și că, prin urmare, creșterea suplimentară cu 2 %-3 % a costurilor ar conduce la întreruperi și disponibilizări suplimentare. |
| --- | --- |

(214)

EU ProSun a afirmat, de asemenea, că marjele industriei panourilor solare au fost în mare parte sub 5 % sau chiar negative. Astfel, aceasta a argumentat că piața modulelor solare din Uniune este extrem de sensibilă la evoluția prețurilor și că, prin urmare, creșterea suplimentară cu 2 %-3 % a costurilor ar conduce la întreruperi și disponibilizări suplimentare.

| (215) | Comisia a luat act de informațiile transmise de Institutul Fraunhofer societății EU ProSun privind creșterea ponderii costurilor pentru sticla solară în costurile modulelor solare începând din 2019. Comisia a luat act de faptul că această evoluție nu se încadrează în perioada anchetei de reexaminare și poate fi relevantă doar atunci când se evaluează obligațiile viitoare pentru producătorii de module solare. În ceea ce privește cota pe piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a luat act, de asemenea, de informațiile conform cărora studiul menționat în considerentul 210 se referă la o piață mondială, iar situația și perspectivele viitoare pot fi diferite în Uniune. Cu toate acestea, în ceea ce privește cota exactă, Comisia a considerat că cota de 18,5 % declarată de EU ProSun nu a fost susținută de niciun element de probă. Atunci când a analizat datele verificate ale producătorilor din Uniune în perioada de anchetă, Comisia a constatat că cota actuală a modulelor sticlă/sticlă de pe piață era de numai 14 %. Întrucât cei doi producători verificați au reprezentat mai mult de 80 % din vânzările pe piața sticlei solare în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a concluzionat că proporția era reprezentativă pentru situația de pe piață. |
| --- | --- |

(215)

Comisia a luat act de informațiile transmise de Institutul Fraunhofer societății EU ProSun privind creșterea ponderii costurilor pentru sticla solară în costurile modulelor solare începând din 2019. Comisia a luat act de faptul că această evoluție nu se încadrează în perioada anchetei de reexaminare și poate fi relevantă doar atunci când se evaluează obligațiile viitoare pentru producătorii de module solare. În ceea ce privește cota pe piață a modulelor „sticlă/sticlă”, Comisia a luat act, de asemenea, de informațiile conform cărora studiul menționat în considerentul 210 se referă la o piață mondială, iar situația și perspectivele viitoare pot fi diferite în Uniune. Cu toate acestea, în ceea ce privește cota exactă, Comisia a considerat că cota de 18,5 % declarată de EU ProSun nu a fost susținută de niciun element de probă. Atunci când a analizat datele verificate ale producătorilor din Uniune în perioada de anchetă, Comisia a constatat că cota actuală a modulelor sticlă/sticlă de pe piață era de numai 14 %. Întrucât cei doi producători verificați au reprezentat mai mult de 80 % din vânzările pe piața sticlei solare în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a concluzionat că proporția era reprezentativă pentru situația de pe piață.

| (216) | În plus, chiar dacă proporția de module sticlă/sticlă a crescut ușor după perioada anchetei de reexaminare, nu ar modifica concluziile potrivit cărora impactul costurilor asupra utilizatorilor prin menținerea măsurilor la nivelul lor actual ar rămâne limitat. Astfel cum a fost confirmat de EU ProSun și de mai mulți utilizatori, aceștia din urmă achiziționau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune, iar acest lucru nu s-ar schimba, în opinia utilizatorilor, în viitor. În plus, utilizatorii ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor și în perioada anchetei de reexaminare, sticla importată din aceste țări reprezenta 12 % din cota de piață (a se vedea tabelul 4). |
| --- | --- |

(216)

În plus, chiar dacă proporția de module sticlă/sticlă a crescut ușor după perioada anchetei de reexaminare, nu ar modifica concluziile potrivit cărora impactul costurilor asupra utilizatorilor prin menținerea măsurilor la nivelul lor actual ar rămâne limitat. Astfel cum a fost confirmat de EU ProSun și de mai mulți utilizatori, aceștia din urmă achiziționau cantități semnificative de sticlă solară de la producătorii din Uniune, iar acest lucru nu s-ar schimba, în opinia utilizatorilor, în viitor. În plus, utilizatorii ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor și în perioada anchetei de reexaminare, sticla importată din aceste țări reprezenta 12 % din cota de piață (a se vedea tabelul 4).

| (217) | În ceea ce privește argumentul utilizatorilor conform căruia creșterea suplimentară a costurilor cu 2-3 % ar duce la noi închideri și concedieri, Comisia a reamintit că menținerea măsurilor nu ar trebui să ducă la noi creșteri de prețuri, deoarece se mențin doar taxele vamale existente aplicate sticlei solare din China. Astfel cum s-a reamintit în considerentul 216, din cauza proximității geografice, utilizatorii vor continua să se aprovizioneze cu sticlă solară cu precădere de la producătorii din Uniune și/sau ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor precum Turcia, Malaysia și India. |
| --- | --- |

(217)

În ceea ce privește argumentul utilizatorilor conform căruia creșterea suplimentară a costurilor cu 2-3 % ar duce la noi închideri și concedieri, Comisia a reamintit că menținerea măsurilor nu ar trebui să ducă la noi creșteri de prețuri, deoarece se mențin doar taxele vamale existente aplicate sticlei solare din China. Astfel cum s-a reamintit în considerentul 216, din cauza proximității geografice, utilizatorii vor continua să se aprovizioneze cu sticlă solară cu precădere de la producătorii din Uniune și/sau ar putea importa sticlă solară din alte țări care nu fac obiectul măsurilor precum Turcia, Malaysia și India.

| (218) | Pe această bază, Comisia a considerat că menținerea măsurilor ar conduce acum, cel mai probabil, la costuri de producție mai mari pentru utilizatori în comparație cu costurile măsurilor inițiale, dat fiind că costul relativ al sticlei în costurile totale de producție a crescut ușor. Cu toate acestea, Comisia a concluzionat că impactul asupra costului suportat de utilizatori ar rămâne relativ limitat în raport cu costurile totale de producție și, prin urmare, nu ar deveni un factor critic pentru menținerea activității lor în Uniune. |
| --- | --- |

(218)

Pe această bază, Comisia a considerat că menținerea măsurilor ar conduce acum, cel mai probabil, la costuri de producție mai mari pentru utilizatori în comparație cu costurile măsurilor inițiale, dat fiind că costul relativ al sticlei în costurile totale de producție a crescut ușor. Cu toate acestea, Comisia a concluzionat că impactul asupra costului suportat de utilizatori ar rămâne relativ limitat în raport cu costurile totale de producție și, prin urmare, nu ar deveni un factor critic pentru menținerea activității lor în Uniune.

6.2.2.   Capacitatea de producție a sticlei solare în Uniune

Capacitatea de producție a sticlei solare în Uniune

| (219) | În opinia utilizatorilor, industria producătoare de sticlă solară a Uniunii nu are o capacitate de producție suficientă pentru a acoperi cererea de sticlă solară de pe piață. Aceștia au afirmat, de asemenea, că producătorii de sticlă solară din Uniune nu și-au mărit capacitățile și nici nu au această intenție. În opinia utilizatorilor, capacitățile actuale de producție sunt mai mici decât cererea actuală de sticlă solară. Aceștia afirmă că situația respectivă îi obligă să utilizeze sticla importată din alte țări, precum Malaysia sau Turcia, sau să importe sticlă din China la costuri mai mari. În opinia lor, sticla importată din aceste țări nu are, totuși, o calitate suficientă. |
| --- | --- |

(219)

În opinia utilizatorilor, industria producătoare de sticlă solară a Uniunii nu are o capacitate de producție suficientă pentru a acoperi cererea de sticlă solară de pe piață. Aceștia au afirmat, de asemenea, că producătorii de sticlă solară din Uniune nu și-au mărit capacitățile și nici nu au această intenție. În opinia utilizatorilor, capacitățile actuale de producție sunt mai mici decât cererea actuală de sticlă solară. Aceștia afirmă că situația respectivă îi obligă să utilizeze sticla importată din alte țări, precum Malaysia sau Turcia, sau să importe sticlă din China la costuri mai mari. În opinia lor, sticla importată din aceste țări nu are, totuși, o calitate suficientă.

| (220) | Industria din Uniune a considerat, dimpotrivă, că oferta de sticlă solară de pe piață este suficientă pentru a acoperi cererea. Producătorii de sticlă solară din Uniune au afirmat că nu au refuzat niciodată să aprovizioneze pe vreunul dintre producătorii de panouri solare din Uniune din cauza presupusei lipse de capacitate disponibilă. Dimpotrivă, erau dispuși să discute despre eventuale comenzi suplimentare și și-au confirmat capacitatea de a furniza volume mai mari. |
| --- | --- |

(220)

Industria din Uniune a considerat, dimpotrivă, că oferta de sticlă solară de pe piață este suficientă pentru a acoperi cererea. Producătorii de sticlă solară din Uniune au afirmat că nu au refuzat niciodată să aprovizioneze pe vreunul dintre producătorii de panouri solare din Uniune din cauza presupusei lipse de capacitate disponibilă. Dimpotrivă, erau dispuși să discute despre eventuale comenzi suplimentare și și-au confirmat capacitatea de a furniza volume mai mari.

| (221) | Comisia a precizat, în primul rând, că consumul de sticlă solară din cursul PAR a fost de [13-18] milioane m2 (a se vedea tabelul 1). În al doilea rând, producția totală a industriei Uniunii verificată de Comisie s-a ridicat la nivelul de [11-14] milioane m2. În al treilea rând, capacitatea de producție verificată totală a celor doi producători din Uniune a fost de [14-18] milioane m2. |
| --- | --- |

(221)

Comisia a precizat, în primul rând, că consumul de sticlă solară din cursul PAR a fost de [13-18] milioane m2 (a se vedea tabelul 1). În al doilea rând, producția totală a industriei Uniunii verificată de Comisie s-a ridicat la nivelul de [11-14] milioane m2. În al treilea rând, capacitatea de producție verificată totală a celor doi producători din Uniune a fost de [14-18] milioane m2.

2

2

2

| (222) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul PAR, doar cei doi producători de sticlă solară verificați au dispus de o capacitate neutilizată de [5-8,5] milioane m2, care putea fi furnizată fără nicio investiție suplimentară. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest argument al utilizatorilor este neîntemeiat. |
| --- | --- |

(222)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul PAR, doar cei doi producători de sticlă solară verificați au dispus de o capacitate neutilizată de [5-8,5] milioane m2, care putea fi furnizată fără nicio investiție suplimentară. Prin urmare, Comisia a concluzionat că acest argument al utilizatorilor este neîntemeiat.

2

| (223) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că capacitatea de producție a producătorilor de sticlă solară nu a acoperit cererea utilizatorilor de sticlă solară chiar după perioada anchetei de reexaminare, întrucât doi dintre utilizatori au investit, în 2019/2020, în capacități noi de 950 MW în total. Pe această bază, EU ProSun a susținut că în prezent există deja o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piață. Ca răspuns la acest argument, EU ProSun Glass, care reprezintă producătorii din Uniune, a reiterat, după comunicarea constatărilor, că un număr mic de producători importanți de panouri solare pe care EU ProSun i-a prezentat ca funcționând pe piață și-au închis deja producția. Prin urmare, capacitățile nou create le-au înlocuit pe cele existente. |
| --- | --- |

(223)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut că capacitatea de producție a producătorilor de sticlă solară nu a acoperit cererea utilizatorilor de sticlă solară chiar după perioada anchetei de reexaminare, întrucât doi dintre utilizatori au investit, în 2019/2020, în capacități noi de 950 MW în total. Pe această bază, EU ProSun a susținut că în prezent există deja o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piață. Ca răspuns la acest argument, EU ProSun Glass, care reprezintă producătorii din Uniune, a reiterat, după comunicarea constatărilor, că un număr mic de producători importanți de panouri solare pe care EU ProSun i-a prezentat ca funcționând pe piață și-au închis deja producția. Prin urmare, capacitățile nou create le-au înlocuit pe cele existente.

| (224) | Comisia a observat mai întâi că, potrivit informațiilor furnizate de EU ProSun, producătorii de module solare au avut o capacitate combinată de peste 5 GW în 2019. Cu toate acestea, Comisia a observat, de asemenea, că unii dintre producătorii de module solare și-au închis, într-adevăr, producția. Capacitățile combinate ale societăților care și-au închis producția depășea 1 GW (77). Prin urmare, constatările Comisiei au confirmat faptul că noile capacități au înlocuit parțial investițiile în 2019/2020 de câteva dintre societățile menționate de EU ProSun. |
| --- | --- |

(224)

Comisia a observat mai întâi că, potrivit informațiilor furnizate de EU ProSun, producătorii de module solare au avut o capacitate combinată de peste 5 GW în 2019. Cu toate acestea, Comisia a observat, de asemenea, că unii dintre producătorii de module solare și-au închis, într-adevăr, producția. Capacitățile combinate ale societăților care și-au închis producția depășea 1 GW (77). Prin urmare, constatările Comisiei au confirmat faptul că noile capacități au înlocuit parțial investițiile în 2019/2020 de câteva dintre societățile menționate de EU ProSun.

77

| (225) | În al doilea rând, Comisia a considerat că capacitățile existente și cele nou create nu corespund în mod necesar producției de module solare. Conform datelor furnizate de EU ProSun, în 2019, a fost utilizată mai puțin de jumătate din capacitatea de producție a modulelor solare. Prin urmare, Comisia a considerat că noile capacități construite nu au dus automat la o producție echivalentă și la creșterea cererii de sticlă solară, cel puțin nu imediat după punerea în aplicare a acestora. |
| --- | --- |

(225)

În al doilea rând, Comisia a considerat că capacitățile existente și cele nou create nu corespund în mod necesar producției de module solare. Conform datelor furnizate de EU ProSun, în 2019, a fost utilizată mai puțin de jumătate din capacitatea de producție a modulelor solare. Prin urmare, Comisia a considerat că noile capacități construite nu au dus automat la o producție echivalentă și la creșterea cererii de sticlă solară, cel puțin nu imediat după punerea în aplicare a acestora.

| (226) | În al treilea rând, Comisia a reamintit că, în perioada anchetei de reexaminare, pe lângă cei doi producători de sticlă solară verificați, existau și alți producători de sticlă solară. Conform informațiilor furnizate de industria sticlei solare din Uniune, capacitatea totală a producătorilor de sticlă solară a fost între [33-38] milioane m2 (a se vedea tabelul 5) (78). Prin urmare, capacitatea totală de sticlă solară de pe piață depășește producția sa actuală de aproape 3 ori. |
| --- | --- |

(226)

În al treilea rând, Comisia a reamintit că, în perioada anchetei de reexaminare, pe lângă cei doi producători de sticlă solară verificați, existau și alți producători de sticlă solară. Conform informațiilor furnizate de industria sticlei solare din Uniune, capacitatea totală a producătorilor de sticlă solară a fost între [33-38] milioane m2 (a se vedea tabelul 5) (78). Prin urmare, capacitatea totală de sticlă solară de pe piață depășește producția sa actuală de aproape 3 ori.

2

78

| (227) | Pe această bază, Comisia a respins argumentul invocat de EU ProSun conform căruia, în prezent, există o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(227)

Pe această bază, Comisia a respins argumentul invocat de EU ProSun conform căruia, în prezent, există o ofertă insuficientă de sticlă solară pe piața Uniunii.

6.2.3.   Viitoarea creștere a pieței

Viitoarea creștere a pieței

| (228) | Toate părțile interesate au fost de acord că cererea de panouri solare și, în consecință, de sticlă solară era în creștere și va crește în continuare substanțial în anii următori. Printre factorii principali ai acestei creșteri se numără obiectivul Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, posibila sa revizuire în sens ascendent și Pactul verde european în general, care vizează neutralitatea climatică și stimularea industriei tehnologiilor ecologice din UE, inclusiv a surselor regenerabile de energie și a altor tehnologii cu emisii reduse de carbon. Se așteaptă o creștere la nivelul tuturor segmentelor de piață (rezidențial, comercial, industrial și utilități), aceasta depinzând de elaborarea politicilor publice din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(228)

Toate părțile interesate au fost de acord că cererea de panouri solare și, în consecință, de sticlă solară era în creștere și va crește în continuare substanțial în anii următori. Printre factorii principali ai acestei creșteri se numără obiectivul Uniunii pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, posibila sa revizuire în sens ascendent și Pactul verde european în general, care vizează neutralitatea climatică și stimularea industriei tehnologiilor ecologice din UE, inclusiv a surselor regenerabile de energie și a altor tehnologii cu emisii reduse de carbon. Se așteaptă o creștere la nivelul tuturor segmentelor de piață (rezidențial, comercial, industrial și utilități), aceasta depinzând de elaborarea politicilor publice din fiecare stat membru.

| (229) | În prezent, producția de module solare din Uniune este de 1,7 GW (79). Anticipând creșterea cererii în viitor, mai mulți utilizatori din Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia au anunțat că se pregătesc să-și extindă capacitățile de producție. În ansamblu și în cazul în care planurile privind noile capacități sunt implementate complet, iar capacitățile sunt utilizate, investițiile planificate ale utilizatorilor ar însemna, în plus față de cei 900 MW menționați la punctul 6.2.2, o producție suplimentară de 2,9 GW în următorii 2-3 ani, triplând astfel producția de module fotovoltaice. În plus, EU ProSun a susținut că una dintre investițiile planificate ar reprezenta, în cea de a 2-a fază a punerii sale în aplicare, o capacitate suplimentară de 2 GW. Aceasta a făcut trimitere, de asemenea, la o societate elvețiană care dorește să investească într-o capacitate de producție de ordinul GW. |
| --- | --- |

(229)

În prezent, producția de module solare din Uniune este de 1,7 GW (79). Anticipând creșterea cererii în viitor, mai mulți utilizatori din Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia au anunțat că se pregătesc să-și extindă capacitățile de producție. În ansamblu și în cazul în care planurile privind noile capacități sunt implementate complet, iar capacitățile sunt utilizate, investițiile planificate ale utilizatorilor ar însemna, în plus față de cei 900 MW menționați la punctul 6.2.2, o producție suplimentară de 2,9 GW în următorii 2-3 ani, triplând astfel producția de module fotovoltaice. În plus, EU ProSun a susținut că una dintre investițiile planificate ar reprezenta, în cea de a 2-a fază a punerii sale în aplicare, o capacitate suplimentară de 2 GW. Aceasta a făcut trimitere, de asemenea, la o societate elvețiană care dorește să investească într-o capacitate de producție de ordinul GW.

79

| (230) | Pe această bază, EU ProSun și câțiva dintre utilizatori au susținut că, în cazul în care măsurile sunt menținute, investițiile pe care le planifică ar fi periclitate, întrucât acești utilizatori ar trebui să suporte costuri suplimentare, iar oferta de sticlă solară de pe piață nu ar fi suficientă. |
| --- | --- |

(230)

Pe această bază, EU ProSun și câțiva dintre utilizatori au susținut că, în cazul în care măsurile sunt menținute, investițiile pe care le planifică ar fi periclitate, întrucât acești utilizatori ar trebui să suporte costuri suplimentare, iar oferta de sticlă solară de pe piață nu ar fi suficientă.

| (231) | Producătorii de sticlă solară din Uniune au fost de părere că noua creștere anunțată a capacității ar fi benefică pentru ei. Cu toate acestea, în opinia lor, noile capacități planificate ar înlocui, într-o anumită măsură, capacitățile instalațiilor de producție închise anterior. În plus, au considerat că, așa cum s-a mai întâmplat în trecut, este posibil ca noile investiții să nu se materializeze în conformitate cu planul. Mai mult, au susținut că orice eventuale noi instalații care urmează să fie construite nu ar funcționa la capacitate completă de la început. |
| --- | --- |

(231)

Producătorii de sticlă solară din Uniune au fost de părere că noua creștere anunțată a capacității ar fi benefică pentru ei. Cu toate acestea, în opinia lor, noile capacități planificate ar înlocui, într-o anumită măsură, capacitățile instalațiilor de producție închise anterior. În plus, au considerat că, așa cum s-a mai întâmplat în trecut, este posibil ca noile investiții să nu se materializeze în conformitate cu planul. Mai mult, au susținut că orice eventuale noi instalații care urmează să fie construite nu ar funcționa la capacitate completă de la început.

| (232) | Pentru a examina aceste afirmații, Comisia și-a reevaluat constatările. Aceasta a reiterat următoarele: în primul rând, elementele de probă la dosar nu arată că investițiile planificate ar fi condiționate de eliminarea măsurilor compensatorii în vigoare. În fapt, elementele de probă la dosar arată mai degrabă că multe dintre proiectele anunțate se datorează în principal perspectivei creșterii viitoare a pieței de panouri solare, mai degrabă decât existenței sau absenței măsurilor având ca obiect sticla solară. Prin urmare, decizia de a menține sau de a elimina măsurile având ca obiect sticla solară nu poate fi considerată ca fiind un factor decisiv pentru concepția sau materializarea proiectelor de expansiune menționate mai sus. |
| --- | --- |

(232)

Pentru a examina aceste afirmații, Comisia și-a reevaluat constatările. Aceasta a reiterat următoarele: în primul rând, elementele de probă la dosar nu arată că investițiile planificate ar fi condiționate de eliminarea măsurilor compensatorii în vigoare. În fapt, elementele de probă la dosar arată mai degrabă că multe dintre proiectele anunțate se datorează în principal perspectivei creșterii viitoare a pieței de panouri solare, mai degrabă decât existenței sau absenței măsurilor având ca obiect sticla solară. Prin urmare, decizia de a menține sau de a elimina măsurile având ca obiect sticla solară nu poate fi considerată ca fiind un factor decisiv pentru concepția sau materializarea proiectelor de expansiune menționate mai sus.

| (233) | În al doilea rând, Comisia a reamintit că analiza impactului costurilor de la punctul 6.2.1 a arătat că costurile măsurilor suportate de utilizatorii în cauză erau destul de scăzute. Investițiile planificate nu pun la îndoială această concluzie, întrucât costurile aferente acestei producții suplimentare în sectorul utilizatorilor ar fi de același ordin de mărime limitat. |
| --- | --- |

(233)

În al doilea rând, Comisia a reamintit că analiza impactului costurilor de la punctul 6.2.1 a arătat că costurile măsurilor suportate de utilizatorii în cauză erau destul de scăzute. Investițiile planificate nu pun la îndoială această concluzie, întrucât costurile aferente acestei producții suplimentare în sectorul utilizatorilor ar fi de același ordin de mărime limitat.

| (234) | În al treilea rând, pe baza analizei de la punctul 6.2.2, Comisia a reiterat, de asemenea, că actuala capacitate a industriei Uniunii va putea să acopere, cel mai probabil, cererea crescută creată de investițiile planificate. În plus, orice creștere a cererii ar fi, în orice caz, progresivă, ceea ce ar permite producătorilor de sticlă solară din Uniune, astfel cum susțin aceștia, să se acomodeze la noua situație și să-și mărească, la nevoie, capacitatea de producție. De asemenea, utilizatorii ar putea să se aprovizioneze în continuare cu sticlă din alte țări, precum Turcia, Malaysia și India, la fel cum au procedat în cursul PAR. |
| --- | --- |

(234)

În al treilea rând, pe baza analizei de la punctul 6.2.2, Comisia a reiterat, de asemenea, că actuala capacitate a industriei Uniunii va putea să acopere, cel mai probabil, cererea crescută creată de investițiile planificate. În plus, orice creștere a cererii ar fi, în orice caz, progresivă, ceea ce ar permite producătorilor de sticlă solară din Uniune, astfel cum susțin aceștia, să se acomodeze la noua situație și să-și mărească, la nevoie, capacitatea de producție. De asemenea, utilizatorii ar putea să se aprovizioneze în continuare cu sticlă din alte țări, precum Turcia, Malaysia și India, la fel cum au procedat în cursul PAR.

| (235) | După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că producătorii de sticlă solară nu au capacitatea de a satisface cererea viitoare de sticlă solară. De asemenea, aceasta a susținut că utilizatorii nu puteau importa sticla, întrucât calitatea sticlei importate nu era satisfăcătoare. Pentru a susține acest argument, aceasta a furnizat un raport al unuia dintre utilizatori, care indica că o anumită comandă de la o societate malaysiană era deficitară. |
| --- | --- |

(235)

După comunicarea constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că producătorii de sticlă solară nu au capacitatea de a satisface cererea viitoare de sticlă solară. De asemenea, aceasta a susținut că utilizatorii nu puteau importa sticla, întrucât calitatea sticlei importate nu era satisfăcătoare. Pentru a susține acest argument, aceasta a furnizat un raport al unuia dintre utilizatori, care indica că o anumită comandă de la o societate malaysiană era deficitară.

| (236) | Comisia nu a fost convinsă că calitatea sticlei solare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a fost atât de redusă încât nu se poate califica drept o alternativă credibilă pentru un producător de module european. În ancheta sa antidumping privind importurile de sticlă solară din Malaysia, toate părțile au fost de acord că aceste importuri se aflau într-o concurență efectivă cu sticla solară produsă în Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, importurile de sticlă solară în Uniune din Malaysia au crescut și au atins, în perioada anchetei de reexaminare, o cotă de piață de 7 %. Aceasta indică faptul că sticla solară malaysiană este, în general, de înaltă calitate, chiar dacă, în cazuri individuale, livrarea sticlei solare importate din țara respectivă a avut defecte și nu corespundea pe deplin condițiilor și specificațiilor convenite. În consecință, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(236)

Comisia nu a fost convinsă că calitatea sticlei solare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a fost atât de redusă încât nu se poate califica drept o alternativă credibilă pentru un producător de module european. În ancheta sa antidumping privind importurile de sticlă solară din Malaysia, toate părțile au fost de acord că aceste importuri se aflau într-o concurență efectivă cu sticla solară produsă în Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, importurile de sticlă solară în Uniune din Malaysia au crescut și au atins, în perioada anchetei de reexaminare, o cotă de piață de 7 %. Aceasta indică faptul că sticla solară malaysiană este, în general, de înaltă calitate, chiar dacă, în cazuri individuale, livrarea sticlei solare importate din țara respectivă a avut defecte și nu corespundea pe deplin condițiilor și specificațiilor convenite. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

| (237) | În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că prejudiciul care ar putea fi cauzat prin menținerea măsurilor privind sticla solară ar afecta imediat mai mult de 1 000 de locuri de muncă și aproximativ 50 de milioane EUR din investiții și peste 4 000 de locuri de muncă și un miliard EUR în investiții care urmează să fie realizate în următorii doi ani. |
| --- | --- |

(237)

În urma comunicării constatărilor, EU ProSun a susținut, de asemenea, că prejudiciul care ar putea fi cauzat prin menținerea măsurilor privind sticla solară ar afecta imediat mai mult de 1 000 de locuri de muncă și aproximativ 50 de milioane EUR din investiții și peste 4 000 de locuri de muncă și un miliard EUR în investiții care urmează să fie realizate în următorii doi ani.

| (238) | Comisia a respins argumentul și a reamintit că multe dintre planurile de extindere s-au concretizat deja în timp ce măsurile erau deja în vigoare, fără a se lua în considerare decizia de a menține sau nu măsurile. Pe baza concluziilor rezumate mai sus în secțiunile 6.2.1-6.2.3, aceasta a considerat că menținerea măsurilor nu a împiedicat realizarea investițiilor planificate ale mai multor utilizatori. |
| --- | --- |

(238)

Comisia a respins argumentul și a reamintit că multe dintre planurile de extindere s-au concretizat deja în timp ce măsurile erau deja în vigoare, fără a se lua în considerare decizia de a menține sau nu măsurile. Pe baza concluziilor rezumate mai sus în secțiunile 6.2.1-6.2.3, aceasta a considerat că menținerea măsurilor nu a împiedicat realizarea investițiilor planificate ale mai multor utilizatori.

6.2.4.   Concluzie privind interesul utilizatorilor

Concluzie privind interesul utilizatorilor

| (239) | În timp ce observațiile primite după comunicarea informațiilor au demonstrat că continuarea măsurilor este împotriva intereselor utilizatorilor, aceștia au confirmat, de asemenea, că sectorul este doar la începutul unui proces de investiții aflat în desfășurare. Comisia a concluzionat că impactul măsurilor asupra structurii de costuri a utilizatorilor nu este în prezent disproporționat, că siguranța aprovizionării lor nu este amenințată, deoarece există capacități neutilizate în Uniune și, de asemenea, surse alternative de importuri și, în sfârșit, că planurile lor de investiție nu s-au materializat încă suficient. |
| --- | --- |

(239)

În timp ce observațiile primite după comunicarea informațiilor au demonstrat că continuarea măsurilor este împotriva intereselor utilizatorilor, aceștia au confirmat, de asemenea, că sectorul este doar la începutul unui proces de investiții aflat în desfășurare. Comisia a concluzionat că impactul măsurilor asupra structurii de costuri a utilizatorilor nu este în prezent disproporționat, că siguranța aprovizionării lor nu este amenințată, deoarece există capacități neutilizate în Uniune și, de asemenea, surse alternative de importuri și, în sfârșit, că planurile lor de investiție nu s-au materializat încă suficient.

| (240) | În orice caz, dacă se va întâmpla astfel și dacă situația va înregistra modificări pe termen lung, Comisia a reamintit că industria utilizatorilor poate depune o cerere de reexaminare a formei și/sau a nivelului măsurilor, limitată la prejudiciul suferit de industria Uniunii, combinat cu situația ofertei industriei utilizatoare, în conformitate cu articolul 19 alineatul (3) din regulamentul de bază, ceea ce ar putea conduce la o nouă evaluare a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(240)

În orice caz, dacă se va întâmpla astfel și dacă situația va înregistra modificări pe termen lung, Comisia a reamintit că industria utilizatorilor poate depune o cerere de reexaminare a formei și/sau a nivelului măsurilor, limitată la prejudiciul suferit de industria Uniunii, combinat cu situația ofertei industriei utilizatoare, în conformitate cu articolul 19 alineatul (3) din regulamentul de bază, ceea ce ar putea conduce la o nouă evaluare a interesului Uniunii.

6.3.   Aspecte de mediu

Aspecte de mediu

| (241) | Utilizatorii au afirmat că menținerea măsurilor având ca obiect sticla solară nu este coerentă cu obiectivele Comisiei în materie de utilizare a energiilor curate. Contrar acestor obiective, prelungirea măsurilor având ca obiect sticla solară ar avea drept consecință imposibilitatea realizării unor noi investiții de către industria Uniunii de module solare. În plus, deși se așteaptă o creștere a pieței Uniunii de instalații cu module solare, industria producătoare de module solare din Uniune ar fi forțată să iasă de pe piață, deoarece nu ar putea realiza noi investiții planificate din cauza lipsei de aprovizionare cu sticlă solară și, prin urmare, nu ar fi competitivă. |
| --- | --- |

(241)

Utilizatorii au afirmat că menținerea măsurilor având ca obiect sticla solară nu este coerentă cu obiectivele Comisiei în materie de utilizare a energiilor curate. Contrar acestor obiective, prelungirea măsurilor având ca obiect sticla solară ar avea drept consecință imposibilitatea realizării unor noi investiții de către industria Uniunii de module solare. În plus, deși se așteaptă o creștere a pieței Uniunii de instalații cu module solare, industria producătoare de module solare din Uniune ar fi forțată să iasă de pe piață, deoarece nu ar putea realiza noi investiții planificate din cauza lipsei de aprovizionare cu sticlă solară și, prin urmare, nu ar fi competitivă.

| (242) | În contextul mai amplu al Pactului verde european, în martie 2020, Comisia a prezentat propunerea unei Legi europene a climei, care urmărește să consacre obiectivul obligatoriu de a realiza neutralitatea climatică până în 2050 (80). În plus, Pactul verde european conține un obiectiv explicit în ceea ce privește „ aprovizionarea cu energie curată, sigură și la prețuri accesibile” (81), și anume printr-o posibilă revizuire în sens ascendent a obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030. |
| --- | --- |

(242)

În contextul mai amplu al Pactului verde european, în martie 2020, Comisia a prezentat propunerea unei Legi europene a climei, care urmărește să consacre obiectivul obligatoriu de a realiza neutralitatea climatică până în 2050 (80). În plus, Pactul verde european conține un obiectiv explicit în ceea ce privește „ aprovizionarea cu energie curată, sigură și la prețuri accesibile” (81), și anume printr-o posibilă revizuire în sens ascendent a obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030.

80

81

| (243) | Pe ambele piețe, cea a sticlei pentru horticultură (sticlă pentru sere) și cea a modulelor fotovoltaice și fototermice, producătorii de sticlă solară din Uniune dezvoltă noi soluții inovatoare pentru a îmbunătăți utilizarea energiei verzi, cooperează cu institutele de cercetare și cu universitățile și investesc în cercetare și dezvoltare. În acest context, Comisia a considerat că menținerea măsurilor este crucială pentru a asigura existența unei industrii viabile a sticlei solare și pentru a extinde cercetarea și dezvoltarea în acest sector. |
| --- | --- |

(243)

Pe ambele piețe, cea a sticlei pentru horticultură (sticlă pentru sere) și cea a modulelor fotovoltaice și fototermice, producătorii de sticlă solară din Uniune dezvoltă noi soluții inovatoare pentru a îmbunătăți utilizarea energiei verzi, cooperează cu institutele de cercetare și cu universitățile și investesc în cercetare și dezvoltare. În acest context, Comisia a considerat că menținerea măsurilor este crucială pentru a asigura existența unei industrii viabile a sticlei solare și pentru a extinde cercetarea și dezvoltarea în acest sector.

| (244) | În plus, Comisia a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară din Uniune ar fi amenințată, iar utilizatorii (în principal producători de module fotovoltaice) ar depinde de importuri, cel mai probabil din China. Expirarea măsurilor ar avea, de asemenea, drept consecință imposibilitatea industriei producătoare de sticlă solară de a investi în inovare și în cercetare și dezvoltare. Prin urmare, din perspectiva mediului, Comisia a considerat că este crucial să se mențină viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară. |
| --- | --- |

(244)

În plus, Comisia a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară din Uniune ar fi amenințată, iar utilizatorii (în principal producători de module fotovoltaice) ar depinde de importuri, cel mai probabil din China. Expirarea măsurilor ar avea, de asemenea, drept consecință imposibilitatea industriei producătoare de sticlă solară de a investi în inovare și în cercetare și dezvoltare. Prin urmare, din perspectiva mediului, Comisia a considerat că este crucial să se mențină viabilitatea industriei producătoare de sticlă solară.

| (245) | În același timp, politica ecologică a Comisiei sprijină, de asemenea, utilizarea energiei din surse regenerabile în Uniune. Principalul potențial inovator rezidă în producția de celule solare a industriei din aval. Prin menținerea măsurilor, această parte a industriei „verzi”, și anume, în principal, producătorii de module solare, ar trebui să suporte anumite costuri suplimentare. Având în vedere analiza de la punctul 6.2.1, Comisia a concluzionat, totuși, că costurile suplimentare ale utilizatorilor nu sunt atât de mari încât să le pericliteze funcționarea sau expansiunea viitoare. |
| --- | --- |

(245)

În același timp, politica ecologică a Comisiei sprijină, de asemenea, utilizarea energiei din surse regenerabile în Uniune. Principalul potențial inovator rezidă în producția de celule solare a industriei din aval. Prin menținerea măsurilor, această parte a industriei „verzi”, și anume, în principal, producătorii de module solare, ar trebui să suporte anumite costuri suplimentare. Având în vedere analiza de la punctul 6.2.1, Comisia a concluzionat, totuși, că costurile suplimentare ale utilizatorilor nu sunt atât de mari încât să le pericliteze funcționarea sau expansiunea viitoare.

| (246) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în general, menținerea măsurilor nu afectează negativ politicile Uniunii în domeniul mediului. |
| --- | --- |

(246)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în general, menținerea măsurilor nu afectează negativ politicile Uniunii în domeniul mediului.

6.4.   Interesul comercianților neafiliați

Interesul comercianților neafiliați

| (247) | Grupul care desfășoară activități de distribuție a sticlei solare pentru construcția de sere și-a exprimat susținerea pentru continuarea măsurilor. Grupul nu era utilizator direct, dar se afla în strânsă cooperare cu utilizatorii/fermierii care caută sticlă adecvată pentru construcția de sere. Acesta a afirmat că sticla cu conținut redus de fier, de calitate ridicată și prezentând o varietate de modele este necesară pentru a asigura eficacitatea serelor. Furnizarea acestui tip de sticlă și cooperarea strânsă cu producătorii pentru a găsi soluții inovatoare nu ar fi posibile, în opinia sa, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, întrucât aceasta ar afecta negativ producția de sticlă solară din Uniune. Potrivit acestui grup, nu este posibilă importarea de sticlă similară, deoarece producătorii din străinătate nu pot oferi aceeași gamă de modele și variațiuni relevante de care au nevoie utilizatorii pentru a-și încheia proiectele cu succes și în termenele stabilite. |
| --- | --- |

(247)

Grupul care desfășoară activități de distribuție a sticlei solare pentru construcția de sere și-a exprimat susținerea pentru continuarea măsurilor. Grupul nu era utilizator direct, dar se afla în strânsă cooperare cu utilizatorii/fermierii care caută sticlă adecvată pentru construcția de sere. Acesta a afirmat că sticla cu conținut redus de fier, de calitate ridicată și prezentând o varietate de modele este necesară pentru a asigura eficacitatea serelor. Furnizarea acestui tip de sticlă și cooperarea strânsă cu producătorii pentru a găsi soluții inovatoare nu ar fi posibile, în opinia sa, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, întrucât aceasta ar afecta negativ producția de sticlă solară din Uniune. Potrivit acestui grup, nu este posibilă importarea de sticlă similară, deoarece producătorii din străinătate nu pot oferi aceeași gamă de modele și variațiuni relevante de care au nevoie utilizatorii pentru a-și încheia proiectele cu succes și în termenele stabilite.

6.5.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (248) | Niciun importator nu a cooperat la anchetă. În lipsa informațiilor, nu a existat niciun element de probă care să arate că instituirea măsurilor ar dăuna intereselor acestor părți. |
| --- | --- |

(248)

Niciun importator nu a cooperat la anchetă. În lipsa informațiilor, nu a existat niciun element de probă care să arate că instituirea măsurilor ar dăuna intereselor acestor părți.

6.6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (249) | Pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase împotriva menținerii măsurilor compensatorii definitive asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC. |
| --- | --- |

(249)

Pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase împotriva menținerii măsurilor compensatorii definitive asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC.

7.   MĂSURI COMPENSATORII

MĂSURI COMPENSATORII

| (250) | Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, măsurile compensatorii aplicabile importurilor de sticlă solară originare din China trebuie menținute. |
| --- | --- |

(250)

Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, măsurile compensatorii aplicabile importurilor de sticlă solară originare din China trebuie menținute.

| (251) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării corecte a taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(251)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării corecte a taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

| (252) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei compensatorii la importuri, ea nu ar trebui să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(252)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei compensatorii la importuri, ea nu ar trebui să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (253) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, în special după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 23 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe, poate fi deschisă o anchetă antieludare, sub rezerva îndeplinirii condițiilor necesare. O astfel de anchetă poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național. |
| --- | --- |

(253)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, în special după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 23 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe, poate fi deschisă o anchetă antieludare, sub rezerva îndeplinirii condițiilor necesare. O astfel de anchetă poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național.

| (254) | Nivelurile taxelor compensatorii specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale. |
| --- | --- |

(254)

Nivelurile taxelor compensatorii specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.

| (255) | O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (82). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene trebuie publicată o notificare privind schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(255)

O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (82). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene trebuie publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

82

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (256) | Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (83), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(256)

Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (83), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită ar trebui să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

83

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (257) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (84), |
| --- | --- |

(257)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (84),

84

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă compensatorie definitivă pentru importurile de sticlă solară, și anume sticlă sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 3002 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (codurile TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 și 7007198085), și originar din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei compensatorii aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate în tabel se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Taxa compensatorie | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % | B946 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexa I | 12,4 % | |
| Toate celelalte societăți | 17,1 % | B999 |

Societatea

Taxa compensatorie

Codul adițional TARIC

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

B946

Alte societăți cooperante enumerate în anexa I

12,4 %

Toate celelalte societăți

17,1 %

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor taxelor compensatorii individuale specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile pentru toate celelalte societăți.

(4)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO L 142, 14.5.2014, p. 23).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei din 13 mai 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO L 142, 14.5.2014, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1394 al Comisiei din 13 august 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 470/2014, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2015/588, de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 215, 14.8.2015, p. 42).

4

(5)  Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antisubvenții (JO C 345, 27.9.2018, p. 10).

5

(6)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (JO C 165, 14.5.2019, p. 22).

6

(7)  Capitolul II articolul 5 din Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale.

7

(8)  Capitolul III articolul 17 din Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale.

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (JO L 16, 18.1.2019, p. 5).

9

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 116, 3.5.2019, p. 39).

10

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187 al Comisiei din 3 iulie 2017 de instituire a unei taxe compensatorii definitive pentru importurile de anumite tipuri de hârtie cretată de calitate superioară originară din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 171, 4.7.2017, p. 134).

11

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei din 9 noiembrie 2018 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 283, 12.11.2018, p. 1).

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

13

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

14

(15)  Articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază.

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 71-87.

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 88-95.

17

(18)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 96-98.

18

(19)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 99-111.

19

(20)  A se vedea paginile 26-29 din cererea de reexaminare și anexele 23 și 35 la aceasta.

20

(21)  A se vedea punctul 3.1 din prezentul regulament și paginile 16 și 27-28 din cererea de reexaminare.

21

(22)  WT/DS379/AB/R, SUA – Taxe antidumping și compensatorii pentru anumite produse din China (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Raportul Organului de apel din 11 martie 2011, DS 379, punctul 318. A se vedea, de asemenea, WT/DS436/AB/R [SUA – Carbon Steel (India)], Raportul Organului de apel din 8 decembrie 2014, punctele 4.9-4.10, 4.17-4.20 și WT/DS437/AB/R (Statele Unite – Măsuri compensatorii aferente anumitor produse din China), Raportul Organului de apel din 18 decembrie 2014, punctul 4.92.

22

(23)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (JO L 16, 18.1.2019, p. 5), considerentele 176, 208 și 215.

23

(24)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187 al Comisiei din 3 iulie 2017 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 171, 4.7.2017, p. 134), considerentul 67.

24

(25)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentele 222 și 229.

25

(26)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688, considerentele 109-114.

26

(27)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690, considerentele 167-223.

27

(28)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969, considerentele 84-148.

28

(29)  A se vedea capitolul 6.3 din raport, disponibil la adresa http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

29

(30)  Raportul anual al CNBM pe 2018, http://cnbm.wsfg.hk/index.php?SectionID=FinancialReports&PageID=2020&Language=eng; Raportul anual al Luoyang Glass pe 2018, https://webb-site.com/dbpub/docs.asp?p=4910; Raportul anual al Dongguan CSG pe 2018, https://www.csgholding.com/Home/Investor/report/cat_id/43/year/2019/.html; toate aceste linkuri au fost consultate în mai 2020.

30

(31)  A se vedea punctul 3.1 din prezentul regulament și paginile 16, 27 și 28 din cererea de reexaminare.

31

(32)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 al Comisiei, considerentele 121-136.

32

(33)  A se vedea paginile 28-31 din cererea de reexaminare și anexele 23, 36 și 37 la aceasta.

33

(34)  A se vedea paginile 20, 28, 29, 33 și 36 din cererea de reexaminare.

34

(35)  A se vedea punctul 3.1 din prezentul regulament.

35

(36)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 143-146.

36

(37)  A se vedea cererea de reexaminare și anexele 15, 23 și 24 la aceasta.

37

(38)  A se vedea anexa 15 la cererea de reexaminare.

38

(39)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentele 534-542.

39

(40)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690, considerentele 510-517.

40

(41)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688, considerentele 175-188.

41

(42)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 161-170.

42

(43)  A se vedea paginile 21-22 din cererea de reexaminare și anexele 22, 23 și 26 la aceasta.

43

(44)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentele 543-550.

44

(45)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690, considerentele 518-524.

45

(46)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 153-160.

46

(47)  A se vedea pagina 25 din cererea de reexaminare și anexele 22 și 23 la aceasta.

47

(48)  A se vedea pagina 25 din cererea de reexaminare și anexa 22 la aceasta.

48

(49)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentele 551-557.

49

(50)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187, considerentele 86-94.

50

(51)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187, considerentul 89.

51

(52)  A se vedea pagina 25 din cererea de reexaminare și anexa 23 la aceasta.

52

(53)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187, considerentul 91, și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentul 554.

53

(54)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187, considerentul 91, și articolul 2 și articolul 26 alineatul (2) din Legea EIT.

54

(55)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentul 556, și punctul 3.1 din prezentul regulament.

55

(56)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014, considerentele 172-195.

56

(57)  A se vedea punctul 3.1 din regulament.

57

(58)  A se vedea pagina 32 din cererea de reexaminare și anexele 17, 31 și 38 la aceasta.

58

(59)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72, considerentele 503-533.

59

(60)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690, considerentele 474-493.

60

(61)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688, considerentele 80-90.

61

(62)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1187, considerentele 120-128.

62

(63)  Pagina 22 din cererea de reexaminare.

63

(64)  A se vedea anexa 21A la cererea de reexaminare.

64

(65)  Pagina 34 din cererea de reexaminare și anexa 8A la cererea de reexaminare.

65

(66)  Xinyi Solar Holdings Limited, raportul anual pe 2019, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, consultat în mai 2020.
  „Anul [2019] a reprezentat o perioadă de tranziție pentru piața chineză de produse fotovoltaice. Proiectele de produse fotovoltaice au evoluat de la finanțarea integrală prin subvenții la o combinație de inițiative „libere de subvenții” și „sprijinite prin tarife de alimentare”. [...] Publicarea politicilor și aprobarea proiectelor au fost tardive, ceea ce a redus entuziasmul față de instalarea de panouri fotovoltaice în China în timpul anului. [...] Cererea globală consistentă de produse fotovoltaice de-a lungul anului a provenit în principal din alte țări decât China.”

66

„Anul [2019] a reprezentat o perioadă de tranziție pentru piața chineză de produse fotovoltaice. Proiectele de produse fotovoltaice au evoluat de la finanțarea integrală prin subvenții la o combinație de inițiative „libere de subvenții” și „sprijinite prin tarife de alimentare”. [...] Publicarea politicilor și aprobarea proiectelor au fost tardive, ceea ce a redus entuziasmul față de instalarea de panouri fotovoltaice în China în timpul anului. [...] Cererea globală consistentă de produse fotovoltaice de-a lungul anului a provenit în principal din alte țări decât China.”

(67)  Pagina 35 din cererea de reexaminare.

67

(68)  A se vedea considerentul 2.

68

(69)  A se vedea considerentul 2.

69

(70)  Cererea de reexaminare, capitolul 3.5.

70

(71)  Cererea de reexaminare, capitolul 3.5. A se vedea, de asemenea, analiza de la punctul 6, „Interesul Uniunii”.

71

(72)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014.

72

(73)  Măsurile antidumping și antisubvenții pentru panouri solare au fost impuse la sfârșitul anului 2013, pentru o perioadă de doi ani. În martie 2017, măsurile au fost prelungite pentru o perioadă de 18 luni (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

73

(74)  Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 al Comisiei din 26 noiembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară din Republica Populară Chineză, JO L 316, 27.11.2013, p. 8, considerentul 157.

74

(75)  
  Sursă:
  A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE,

75

Sursă:

A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs

https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf

(76)  
  Sursă: The Mechanical Engineering Industry Association (VDMA), https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf

76

Sursă:

(77)  Una dintre cele mai mari societăți care și-au încetat producția a fost Solarworld, având o capacitate de 700 MW, conform declarațiilor EU ProSun. Și-a încetat producția în 2018 (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off).

77

(78)  Site-ul internet al F-Solar indică o capacitate de 750 de tone/zi (https://www.fsolar.de/en). În funcție de gama de produse, acest volum poate corespunde unei suprafețe cuprinse între 20 și 30 de milioane de m2. În afară de F-Solar, există alți producători mai mici pe piață, cum ar fi Petra Glass (Austria), Pressglass (Polonia), Sunarc (Danemarca), Lambert (Germania), Onyxsolar (Spania), Covexglass (Polonia), DA Glass (Polonia), Schollglass (Polonia), tvitec (Spania), Hecker (Germania), Ertex solar (Austria), ILVA Glass (Italia).

78

2

(79)  
  Sursă: EU ProSun.

79

Sursă:

(80)  A se vedea anexa la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Pactul ecologic european”, Bruxelles, 11.12.2019, COM(2019) 640 final (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication-annex-roadmap_en.pdf) pentru cadrul mai larg.

80

(81)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Pactul ecologic european”, Bruxelles, 11.12.2019, COM(2019) 640 final (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf) p. 6.

81

(82)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, BELGIA.

82

(83)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

83

(84)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

84

---

ANEXA 1

| Denumire | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd și Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang Limited | B952 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Denumire

Codul adițional TARIC

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd și Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang Limited

B952

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

ANEXA 2

Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să conțină următoarele elemente:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific faptul că [suprafața în m2] de sticlă solară vândută pentru export către Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricată de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific faptul că [suprafața în m2] de sticlă solară vândută pentru export către Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricată de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

| 3. | Data și semnătura reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

3.

Data și semnătura reprezentantului entității care emite factura comercială.

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 238/82 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 238/82

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1082 AL COMISIEI

din 22 iulie 2020

de modificare pentru a 315-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior.

| (2) | În data de 16 iulie 2020, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge o mențiune pe lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. |
| --- | --- |

(2)

În data de 16 iulie 2020, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge o mențiune pe lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2020.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Director general

Direcția Generală Stabilitate Financiară, Servicii Financiare și Uniunea Piețelor de Capital

---

(1)  
  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, la rubrica „Persoane fizice” se adaugă următoarea mențiune:

„Noor Wali Mehsud (pseudonim de calitate: Abu Mansoor Asim). Titlu: mufti. Data nașterii: 26.6.1978. Locul nașterii: Gurguray, Pakistan. Cetățenie: pakistaneză. Alte informații: lider al Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) litera (i): 16.7.2020.”

---