# Eiropas Savienības C 303E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 303E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 13. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 303E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 13. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Eiropas Parlaments |
| | Pirmdiena, 2006. gada 3. jūlijs |
| 2006/C 303E/01 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Priekšsēdētāja paziņojums


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Parlamenta sastāvs (novērotāji)


  Pilnvaru pārbaude


  Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana


  Dokumentu iesniegšana


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Apropriāciju pārvietojumi


  Darba kārtība


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Apdrošināšanas sabiedrības Equitable Life Assurance Society krīze (debates)


  Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē — Apvienošanās un pārņemšanas (M&A) tendences Eiropas biržās (debates)


  Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi * (debates)


  Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I (debates)


  Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās (debates)


  Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (debates)


  Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III (debates)


  Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 13 |
| | Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijs |
| 2006/C 303E/02 | PROTOKOLS | 15 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  Ģenerāļa Franko dumpja Spānijā septiņdesmitā gadadiena — (Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un politisko grupu paziņojumi)


  Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) *** — Kohēzijas fonda izveide *** — Eiropas Sociālais fonds ***II — Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II — Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II (debates)


  Balsošanas laiks


  Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai (Reglamenta 117. pants) (balsošana)


  Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai (Reglamenta 118. pants) (balsošana)


  Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III (balsošana)


  Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III (balsošana)


  Eiropas Sociālais fonds ***II (balsošana)


  Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II (balsošana)


  Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II (balsošana)


  Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***I (balsošana)


  Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) *** (balsošana)


  Kohēzijas fonda izveide *** (balsošana)


  Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi * (balsošana)


  EK pašu resursu sistēma * (balsošana)


  Apdrošināšanas sabiedrības Equitable Life Assurance Society krīze (balsošana)


  Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē (balsošana)


  Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās (balsošana)


  Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas (debates)


  Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (debates)


  ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (debašu turpināšana)


  Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II (debates)


  Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II (debates)


  Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi * (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 31 |
| I PIELIKUMS | 33 |
| II PIELIKUMS | 43 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 64 |
| P6_TA(2006)0281Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz papildprotokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (8174/2006 — KOM(2005)0503 — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)) | 64 |
| P6_TA(2006)0282Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz papildprotokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (8174/2006 — KOM(2005)0503 — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)) | 64 |
| P6_TA(2006)0283Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***IIIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)) | 65 |
| P6_TA(2006)0284Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***IIIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (PE-CONS 3615/4/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)) | 66 |
| P6_TA(2006)0285Eiropas Sociālais fonds ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu (ESF) un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 (9060/4/2006 — C6-0188/2006 — 2004/0165(COD)) | 67 |
| P6_TA(2006)0286Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1783/1999 (9059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD)) | 67 |
| P6_TA(2006)0287Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (EGTC) ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (EGTC) izveidi (9062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD)) | 68 |
| P6_TA(2006)0288Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (KOM(2005)0305 — C6-0232/2005 — 2005/0126(COD)) | 69 |
| P6_TC1-COD(2005)0126Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs | 69 |
| PIELIKUMSLŪGUMS DOKUMENTU IZSNIEGŠANAI | 75 |
| P6_TA(2006)0289Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (9077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)) | 100 |
| PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS PAZIŅOJUMS | 101 |
| P6_TA(2006)0290Kohēzijas fonda izveide ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (9078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)) | 101 |
| P6_TA(2006)0291Līnījpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS)) | 102 |
| P6_TA(2006)0292Pašu resursi *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)) | 106 |
| P6_TA(2006)0293Equitable Life Assurance Society krīzeEiropas Parlamenta rezolūcija par sabiedrības Equitable Life Assurance Society krīzi (2006/2026(INI)) | 108 |
| P6_TA(2006)0294Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarēEiropas Parlamenta rezolūcija par turpmāku konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē (2006/2081(INI)) | 110 |
| P6_TA(2006)0295Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībāsEiropas Parlamenta rezolūcija par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (2006/2051(INI)) | 114 |
| P6_TA(2006)0296Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņāmEiropas Parlamenta rezolūcija par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (2005/2249(INI)) | 119 |
| | Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijs |
| 2006/C 303E/03 | PROTOKOLS | 124 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Somijas prezidentūras programmas izklāsts (debates)


  Situācija Palestīnā (debates)


  Balsošanas laiks


  Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana starptautiskos pasākumos Eiropas Savienībā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II (balsošana)


  Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II (balsošana)


  Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi * (balsošana)


  Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (balsošana)


  ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (balsošana)


  Oficiāla sveikšana


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Reliģiskā mantojuma aizsardzība un saglabāšana Kipras ziemeļu daļā (rakstiska deklarācija)


  Starpvalstu adopcija Rumānijā (rakstiska deklarācija)


  Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (debates)


  Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)


  Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm — Administratīvo noteikumu vienkāršošana attiecībā uz Rietumbalkānu valstu vīzu saņemšanu (debates)


  Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums) — Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) (debates)


  Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā * — Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā — Eiropas Savienības iimigrācijas politika


  AIDS, laiks rīkoties! (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 134 |
| I PIELIKUMS | 136 |
| II PIELIKUMS | 143 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 155 |
| P6_TA(2006)0297Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Nīderlandes Karalistes ierosinājumu, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (6930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS)) | 155 |
| P6_TA(2006)0298Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD)) | 157 |
| P6_TC2-COD(1997)0335Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK | 158 |
| I PIELIKUMSĢEOGRĀFISKI 1., 2., 3. UN 4. ZONĀ SADALĪTU KOPIENAS IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU SARAKSTS | 168 |
| II PIELIKUMSOBLIGĀTĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 1., 2., 3. UN 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM | 189 |
| III PIELIKUMSIESPĒJAMU PAPILDU TEHNISKO PRASĪBU ASPEKTI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU 1. UN 2. ZONĀ | 353 |
| IV PIELIKUMSIESPĒJAMU TO TEHNISKO PRASĪBU PAZEMINĀJUMU ASPEKTI, KO PIEMĒRO KUĢIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU 3. UN 4. ZONĀ | 354 |
| V PIELIKUMSKOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTU PARAUGI | 355 |
| VI PIELIKUMSKOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTU REĢISTRA PARAUGS | 372 |
| VII PIELIKUMSKLASIFICĒŠANAS SABIEDRĪBAS | 375 |
| VIII PIELIKUMSPĀRBAUŽU VEIKŠANAS KĀRTĪBAS NOTEIKUMI | 377 |
| IX PIELIKUMSPRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SIGNĀLGAISMĀM, RADARA IEKĀRTĀM UN PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORIEM | 378 |
| P6_TA(2006)0299Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD)) | 437 |
| P6_TC2-COD(2000)0069Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā | 438 |
| PIELIKUMS | 445 |
| P6_TA(2006)0300Radioaktīvie atkritumi un izlietota kodoldegviela *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli (KOM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS)) | 634 |
| P6_TA(2006)0301Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībaiEiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (2006/2005(INI)) | 640 |
| P6_TA(2006)0302Ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikaiEiropas Parlamenta rezolūcija par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (2006/2003(INI)) | 646 |
| | Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs |
| 2006/C 303E/04 | PROTOKOLS | 651 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Attīstība un migrācija (debates)


  Godīga tirdzniecība un attīstība (debates)


  Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (debates)


  Balsošanas laiks


  PVN iekasēšana un krāpšanas, kā ari nodokļu nemaksāšanas, apkarošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I (balsošana)


  Stabilitātes instruments ***I (balsošana)


  Pirmspievienošanās atbalsta instruments * (balsošana)


  Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums)


  Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) * (balsošana)


  Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I (balsošana)


  Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam * (galīgais balsojums)


  Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā * (balsošana)


  Grozījumi protokolā par privilēģijām un imunitāti (balsošana)


  Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas (balsošana)


  Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (balsošana)


  Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (balsošana)


  Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā (balsošana)


  Attīstība un migrācija (balsošana)


  Godīga tirdzniecība un attīstība (balsošana)


  AIDS, laiks rīkoties! (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (debašu turpināšana)


  Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (izcelsmes marķējums) (debates)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)


  Somālija


  Mauritānija


  Vārda brīvība internetā


  Balsošanas laiks


  Somālija (balsošana)


  Mauritānija (balsošana)


  Vārda brīvība internetā (balsošana)


  Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (izcelsmes marķējums) (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Pieprasījums atcelt deputāta imunitāti


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 669 |
| I PIELIKUMS | 671 |
| II PIELIKUMS | 690 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 747 |
| P6_TA(2006)0303PVN iekasēšanas procedūras vienkāršošana pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm (KOM(2005)0089 — C6-0100/2005 — 2005/0019(CNS)) | 747 |
| P6_TA(2006)0304ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsme, stabilitāte un attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (2006/2123 (INI)) | 750 |
| P6_TA(2006)0305Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiemEiropas Parlamenta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI)) | 754 |
| PIELIKUMSREZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM:DETALIZĒTAS REKOMENDĀCIJAS SAKARĀ AR IEROSINĀTO PRIEKŠLIKUMU | 756 |
| P6_TA(2006)0306Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (KOM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219 (COD)) | 760 |
| P6_TC1-COD(2004)0219Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu | 761 |
| PIELIKUMS1. PANTĀ MINĒTĀS PARTNERVALSTIS | 779 |
| P6_TA(2006)0307Stabilitātes instruments ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (KOM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)) | 780 |
| P6_TC1-COD(2004)0223Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu | 781 |
| PRIEDASSTABILITĀTES INSTRUMENTS | 797 |
| P6_TA(2006)0308Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) (KOM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)) | 798 |
| P6_TA(2006)0309Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (jaunā regulatīvā kontroles procedūra)Eiropas Parlamenta lēmums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)) | 806 |
| P6_TA(2006)0310Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (procedūras) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS)) | 810 |
| P6_TA(2006)0311Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (KOM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD)) | 811 |
| P6_TC1-COD(2005)0138Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju | 811 |
| P6_TA(2006)0312Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (KOM(2005)0181 — C6-0234/2005 — 2005/0090(CNS)) | 824 |
| P6_TA(2006)0313Procedūras izveide attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās (KOM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS)) | 825 |
| P6_TA(2006)0314Izmaiņas protokolā par privilēģijām un imunitātiEiropas Parlamenta rezolūcija par izmaiņām protokolā par privilēģijām un imunitāti | 830 |
| P6_TA(2006)0315Eiropas uzņēmumu pārstrukturēšanas ekonomiskās un sociālās sekasEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas uzņēmumu pārstrukturēšanas ekonomiskajām un sociālajām sekām | 831 |
| P6_TA(2006)0316Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņusEiropas Parlamenta rezolūcija par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, pieņemta pagaidu komitejas darba starpposmā (2006/2027(INI)) | 833 |
| P6_TA(2006)0317Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienestiEiropas Parlamenta rezolūcija par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti | 843 |
| P6_TA(2006)0318Imigrantu integrācija Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā (2006/2056(INI)) | 845 |
| P6_TA(2006)0319Attīstība un migrācijaEiropas Parlamenta rezolūcija par attīstību un migrāciju (2005/2244(INI)) | 852 |
| P6_TA(2006)0320Godīga tirdzniecība un attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par godīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI)) | 865 |
| P6_TA(2006)0321AIDS: laiks rīkotiesEiropas Parlamenta rezolūcija par HIV/AIDS: laiks rīkoties | 871 |
| P6_TA(2006)0322SomālijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Somāliju | 874 |
| P6_TA(2006)0323MauritānijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Mauritāniju | 876 |
| P6_TA(2006)0324Vārda brīvība internetāEiropas Parlamenta rezolūcija par vārda brīvību internetā | 879 |
| P6_TA(2006)0325Izcelsmes marķējumsEiropas Parlamenta rezolūcija par izcelsmes marķējumu | 881 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2006. gada 3. jūlijs

2006/C 303E/01

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Priekšsēdētāja paziņojums

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Komiteju un delegāciju sastāvs

Parlamenta sastāvs (novērotāji)

Pilnvaru pārbaude

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Dokumentu iesniegšana

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Apropriāciju pārvietojumi

Darba kārtība

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Apdrošināšanas sabiedrības Equitable Life Assurance Society krīze (debates)

Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē — Apvienošanās un pārņemšanas (M&A) tendences Eiropas biržās (debates)

Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi * (debates)

Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I (debates)

Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās (debates)

Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (debates)

Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III (debates)

Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

13

Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijs

2006/C 303E/02

PROTOKOLS

15

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Ģenerāļa Franko dumpja Spānijā septiņdesmitā gadadiena — (Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un politisko grupu paziņojumi)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) *** — Kohēzijas fonda izveide *** — Eiropas Sociālais fonds ***II — Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II — Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II (debates)

Balsošanas laiks

Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai (Reglamenta 117. pants) (balsošana)

Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai (Reglamenta 118. pants) (balsošana)

Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III (balsošana)

Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III (balsošana)

Eiropas Sociālais fonds ***II (balsošana)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II (balsošana)

Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II (balsošana)

Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***I (balsošana)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) *** (balsošana)

Kohēzijas fonda izveide *** (balsošana)

Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi * (balsošana)

EK pašu resursu sistēma * (balsošana)

Apdrošināšanas sabiedrības Equitable Life Assurance Society krīze (balsošana)

Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē (balsošana)

Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās (balsošana)

Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas (debates)

Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (debates)

ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (debašu turpināšana)

Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II (debates)

Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II (debates)

Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi * (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

31

I PIELIKUMS

33

II PIELIKUMS

43

PIEŅEMTIE TEKSTI

64

P6_TA(2006)0281Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz papildprotokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (8174/2006 — KOM(2005)0503 — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS))

64

P6_TA(2006)0282Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz papildprotokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (8174/2006 — KOM(2005)0503 — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS))

64

P6_TA(2006)0283Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***IIIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD))

65

P6_TA(2006)0284Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***IIIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (PE-CONS 3615/4/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD))

66

P6_TA(2006)0285Eiropas Sociālais fonds ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu (ESF) un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 (9060/4/2006 — C6-0188/2006 — 2004/0165(COD))

67

P6_TA(2006)0286Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1783/1999 (9059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD))

67

P6_TA(2006)0287Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (EGTC) ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (EGTC) izveidi (9062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD))

68

P6_TA(2006)0288Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (KOM(2005)0305 — C6-0232/2005 — 2005/0126(COD))

69

P6_TC1-COD(2005)0126Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

(EK) Nr. .../2006

69

PIELIKUMSLŪGUMS DOKUMENTU IZSNIEGŠANAI

75

P6_TA(2006)0289Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (9077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC))

100

PIELIKUMSEIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

101

P6_TA(2006)0290Kohēzijas fonda izveide ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (9078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC))

101

P6_TA(2006)0291Līnījpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS))

102

P6_TA(2006)0292Pašu resursi *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS))

106

P6_TA(2006)0293Equitable Life Assurance Society krīzeEiropas Parlamenta rezolūcija par sabiedrības Equitable Life Assurance Society krīzi (2006/2026(INI))

108

P6_TA(2006)0294Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarēEiropas Parlamenta rezolūcija par turpmāku konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē (2006/2081(INI))

110

P6_TA(2006)0295Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībāsEiropas Parlamenta rezolūcija par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (2006/2051(INI))

114

P6_TA(2006)0296Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņāmEiropas Parlamenta rezolūcija par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (2005/2249(INI))

119

Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijs

2006/C 303E/03

PROTOKOLS

124

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Somijas prezidentūras programmas izklāsts (debates)

Situācija Palestīnā (debates)

Balsošanas laiks

Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana starptautiskos pasākumos Eiropas Savienībā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II (balsošana)

Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II (balsošana)

Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi * (balsošana)

Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (balsošana)

ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (balsošana)

Oficiāla sveikšana

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Reliģiskā mantojuma aizsardzība un saglabāšana Kipras ziemeļu daļā (rakstiska deklarācija)

Starpvalstu adopcija Rumānijā (rakstiska deklarācija)

Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (debates)

Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm — Administratīvo noteikumu vienkāršošana attiecībā uz Rietumbalkānu valstu vīzu saņemšanu (debates)

Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums) — Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) (debates)

Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā * — Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā — Eiropas Savienības iimigrācijas politika

AIDS, laiks rīkoties! (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

134

I PIELIKUMS

136

II PIELIKUMS

143

PIEŅEMTIE TEKSTI

155

P6_TA(2006)0297Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Nīderlandes Karalistes ierosinājumu, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (6930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS))

155

P6_TA(2006)0298Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD))

157

P6_TC2-COD(1997)0335Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK

2006

EK

158

I PIELIKUMSĢEOGRĀFISKI 1., 2., 3. UN 4. ZONĀ SADALĪTU KOPIENAS IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU SARAKSTS

168

II PIELIKUMSOBLIGĀTĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 1., 2., 3. UN 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

189

III PIELIKUMSIESPĒJAMU PAPILDU TEHNISKO PRASĪBU ASPEKTI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU 1. UN 2. ZONĀ

353

IV PIELIKUMSIESPĒJAMU TO TEHNISKO PRASĪBU PAZEMINĀJUMU ASPEKTI, KO PIEMĒRO KUĢIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU 3. UN 4. ZONĀ

354

V PIELIKUMSKOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTU PARAUGI

355

VI PIELIKUMSKOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTU REĢISTRA PARAUGS

372

VII PIELIKUMSKLASIFICĒŠANAS SABIEDRĪBAS

375

VIII PIELIKUMSPĀRBAUŽU VEIKŠANAS KĀRTĪBAS NOTEIKUMI

377

IX PIELIKUMSPRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SIGNĀLGAISMĀM, RADARA IEKĀRTĀM UN PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORIEM

378

P6_TA(2006)0299Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD))

437

P6_TC2-COD(2000)0069Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

Regulu (EK) Nr. .../2006,

438

PIELIKUMS

445

P6_TA(2006)0300Radioaktīvie atkritumi un izlietota kodoldegviela *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli (KOM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS))

634

P6_TA(2006)0301Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībaiEiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (2006/2005(INI))

640

P6_TA(2006)0302Ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikaiEiropas Parlamenta rezolūcija par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (2006/2003(INI))

646

Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs

2006/C 303E/04

PROTOKOLS

651

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Attīstība un migrācija (debates)

Godīga tirdzniecība un attīstība (debates)

Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (debates)

Balsošanas laiks

PVN iekasēšana un krāpšanas, kā ari nodokļu nemaksāšanas, apkarošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I (balsošana)

Stabilitātes instruments ***I (balsošana)

Pirmspievienošanās atbalsta instruments * (balsošana)

Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums)

Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) * (balsošana)

Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I (balsošana)

Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam * (galīgais balsojums)

Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā * (balsošana)

Grozījumi protokolā par privilēģijām un imunitāti (balsošana)

Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas (balsošana)

Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (balsošana)

Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (balsošana)

Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā (balsošana)

Attīstība un migrācija (balsošana)

Godīga tirdzniecība un attīstība (balsošana)

AIDS, laiks rīkoties! (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (debašu turpināšana)

Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (izcelsmes marķējums) (debates)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

Somālija

Mauritānija

Vārda brīvība internetā

Balsošanas laiks

Somālija (balsošana)

Mauritānija (balsošana)

Vārda brīvība internetā (balsošana)

Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (izcelsmes marķējums) (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Komiteju un delegāciju sastāvs

Pieprasījums atcelt deputāta imunitāti

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

669

I PIELIKUMS

671

II PIELIKUMS

690

PIEŅEMTIE TEKSTI

747

P6_TA(2006)0303PVN iekasēšanas procedūras vienkāršošana pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm (KOM(2005)0089 — C6-0100/2005 — 2005/0019(CNS))

747

P6_TA(2006)0304ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsme, stabilitāte un attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (2006/2123 (INI))

750

P6_TA(2006)0305Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiemEiropas Parlamenta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI))

754

PIELIKUMSREZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM:DETALIZĒTAS REKOMENDĀCIJAS SAKARĀ AR IEROSINĀTO PRIEKŠLIKUMU

756

P6_TA(2006)0306Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (KOM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219 (COD))

760

P6_TC1-COD(2004)0219Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu

761

PIELIKUMS1. PANTĀ MINĒTĀS PARTNERVALSTIS

779

P6_TA(2006)0307Stabilitātes instruments ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (KOM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD))

780

P6_TC1-COD(2004)0223Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu

Eiropas Parlamenta un

.../2006

781

PRIEDASSTABILITĀTES INSTRUMENTS

797

P6_TA(2006)0308Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) (KOM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS))

IPA

IPA

798

P6_TA(2006)0309Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (jaunā regulatīvā kontroles procedūra)Eiropas Parlamenta lēmums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI))

806

P6_TA(2006)0310Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (procedūras) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS))

810

P6_TA(2006)0311Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (KOM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD))

811

P6_TC1-COD(2005)0138Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju

811

P6_TA(2006)0312Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (KOM(2005)0181 — C6-0234/2005 — 2005/0090(CNS))

Euratom

824

P6_TA(2006)0313Procedūras izveide attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās (KOM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS))

825

P6_TA(2006)0314Izmaiņas protokolā par privilēģijām un imunitātiEiropas Parlamenta rezolūcija par izmaiņām protokolā par privilēģijām un imunitāti

830

P6_TA(2006)0315Eiropas uzņēmumu pārstrukturēšanas ekonomiskās un sociālās sekasEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas uzņēmumu pārstrukturēšanas ekonomiskajām un sociālajām sekām

831

P6_TA(2006)0316Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņusEiropas Parlamenta rezolūcija par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, pieņemta pagaidu komitejas darba starpposmā (2006/2027(INI))

833

P6_TA(2006)0317Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienestiEiropas Parlamenta rezolūcija par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti

843

P6_TA(2006)0318Imigrantu integrācija Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā (2006/2056(INI))

845

P6_TA(2006)0319Attīstība un migrācijaEiropas Parlamenta rezolūcija par attīstību un migrāciju (2005/2244(INI))

852

P6_TA(2006)0320Godīga tirdzniecība un attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par godīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI))

865

P6_TA(2006)0321AIDS: laiks rīkotiesEiropas Parlamenta rezolūcija par HIV/AIDS: laiks rīkoties

871

P6_TA(2006)0322SomālijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Somāliju

874

P6_TA(2006)0323MauritānijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Mauritāniju

876

P6_TA(2006)0324Vārda brīvība internetāEiropas Parlamenta rezolūcija par vārda brīvību internetā

879

P6_TA(2006)0325Izcelsmes marķējumsEiropas Parlamenta rezolūcija par izcelsmes marķējumu

881

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 303E/05 | | s19 |

2006/C 303E/05

s19

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2006. gada 3. jūlijs

| 13.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 303/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 303 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 17.05.

2.   Priekšsēdētāja paziņojums

Priekšsēdētājs savā paziņojumā atgādināja par pagājušā gada jūnijā notikušo divu meiteņu, Stacy Lemmens un Nathalie Mahy, slepkavību Ljēžā un par šīsdienas īpaši traģisko metro vilciena avāriju Valensijā (Spānija).

Parlaments ievēroja vienas minūtes klusuma brīdi upuru piemiņai.

3.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Sēdes datums: 14.06.2006.

Nodomi balsot:

Nodomi balsot:

Rezolūcijas priekšlikums par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni (B6-0327/2006)

| — | rezolūcija (kopumā)

  pret: Nils Lundgren |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

pret: Nils Lundgren

pret:

Sēdes datums: 15.06.2006.

Nodomi balsot:

Nodomi balsot:

Jerzy Buzek ziņojums — A6-0202/2006

| — | grozījums Nr. 320

  par: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 320

par: Britta Thomsen

par:

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

4.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc PPE-DE grupas un ALDE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja turpmāk minēto deputātu iecelšanu amatā.

| — | Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas Parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju:






  — | Markus Pieper |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas Parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju:

—

Markus Pieper

| — | Delegācija sadarbībai ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (tostarp Lībiju):






  — | Giuseppe Castiglione aizstāj Markus Pieper |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija sadarbībai ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (tostarp Lībiju):

—

Giuseppe Castiglione aizstāj Markus Pieper

| — | Delegācija sadarbībai ar Mašrika valstīm:






  — | Marco Cappato |
| --- | --- | --- |

—

Delegācija sadarbībai ar Mašrika valstīm:

—

Marco Cappato

5.   Parlamenta sastāvs (novērotāji)

(novērotāji)

Valeriu Ştefan Zgonea ir paziņojis par savu demisiju no novērotāja amata Eiropas Parlamentā, sākot ar 2006. gada 13. jūliju.

Parlaments to pieņem zināšanai un par to informēs Rumānijas atbildīgās iestādes.

6.   Pilnvaru pārbaude

2006. gada 21. jūnija sanāksmes laikā JURI komiteja saskaņā ar Reglamenta 3. panta 2. punktu uzsāka Achille Occhetto pilnvaru pārbaudi un Beniamino Donnici protesta izskatīšanu par Achille Occhetto iecelšanu Eiropas Parlamenta deputāta amatā Antonio Di Pietro vietā.

Konstatējot, ka saskaņā ar 12. pantu Aktā par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās un vispārējās vēlēšanās šāds protests nav pieņemams, jo tas balstās uz Itālijas vēlēšanu likumu, JURI komiteja vienbalsīgi ierosināja apstiprināt Achille Occhetto mandātu no 2006. gada 8. maija.

Parlaments mandātu attiecīgi ratificēja.

7.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādus koplēmuma procedūrā pieņemtos dokumentus:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (3681/3/2005 — C6-0210/2006 — 2005/0007(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (3681/3/2005 — C6-0210/2006 — 2005/0007(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (3626/2006 — C6-0213/2006 — 2004/0165(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (3626/2006 — C6-0213/2006 — 2004/0165(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu (3625/2006 — C6-0212/2006 — 2004/0167(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu (3625/2006 — C6-0212/2006 — 2004/0167(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (3627/2006 — C6-0214/2006 — 2004/0168(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (3627/2006 — C6-0214/2006 — 2004/0168(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (3621/2006 — C6-0215/2006 — 2004/0084(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (3621/2006 — C6-0215/2006 — 2004/0084(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (3663/2/2005 — C6-0211/2006 — 2004/0237(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (3663/2/2005 — C6-0211/2006 — 2004/0237(COD)).

8.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas






  1.1. | Ziņojumi






  — | Ziņojums par turpmāku virzību uz konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē (2006/2081(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents: Muscat Joseph (A6-0170/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas

1.1.

Ziņojumi

—

Ziņojums par turpmāku virzību uz konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē (2006/2081(INI)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Muscat Joseph (A6-0170/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā un par Regulas (EK) Nr. 1406/2002 grozījumiem (COM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: de Grandes Pascual Luis (A6-0184/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā un par Regulas (EK) Nr. 1406/2002 grozījumiem (COM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: de Grandes Pascual Luis (A6-0184/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās (COM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents: Gaubert Patrick (A6-0186/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās (COM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Gaubert Patrick (A6-0186/2006).

| — | Ziņojums par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā 2006/2056(INI) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents: Lambrinidis Stavros (A6-0190/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā 2006/2056(INI) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Lambrinidis Stavros (A6-0190/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” (COM(2005)0122 — C6-0388/2005 — 2005/0037A(COD)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja
  Referente: Gröner Lissy (A6-0193/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” (COM(2005)0122 — C6-0388/2005 — 2005/0037A(COD)) — Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

Referente: Gröner Lissy (A6-0193/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (COM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents: Alvaro Alexander (A6-0196/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (COM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Alvaro Alexander (A6-0196/2006).

| — | Ziņojums par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām 2005/2249(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referente: Lucas Caroline (A6-0201/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām 2005/2249(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Lucas Caroline (A6-0201/2006).

| — | Ziņojums par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja 2006/2005(INI) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
  Referente: del Castillo Vera Pilar (A6-0204/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja 2006/2005(INI) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referente: del Castillo Vera Pilar (A6-0204/2006).

| — | Ziņojums par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai 2006/2003(INI) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
  Referents: Calabuig Rull Joan (A6-0206/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai 2006/2003(INI) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Calabuig Rull Joan (A6-0206/2006).

| — | Ziņojums par godīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI)) — Attīstības komiteja
  Referents: Schmidt Frithjof (A6-0207/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par godīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI)) — Attīstības komiteja

Referents: Schmidt Frithjof (A6-0207/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm (COM(2005)0089 — C6-0100/2005 — 2005/0019(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents: Konrad Christoph (A6-0209/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm (COM(2005)0089 — C6-0100/2005 — 2005/0019(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Konrad Christoph (A6-0209/2006).

| — | Ziņojums par attīstību un migrāciju 2005/2244(INI) — Attīstības komiteja
  Referente: Carlotti Marie-Arlette (A6-0210/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par attīstību un migrāciju 2005/2244(INI) — Attīstības komiteja

Referente: Carlotti Marie-Arlette (A6-0210/2006).

| — | Ziņojums par ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsmei, stabilitātei un attīstībai 2006/2123(INI) — Attīstības komiteja
  Referente: Zimmer Gabriele (A6-0211/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsmei, stabilitātei un attīstībai 2006/2123(INI) — Attīstības komiteja

Referente: Zimmer Gabriele (A6-0211/2006).

| — | Starpposma ziņojums par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (2006/2027(INI)) — Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus
  Referents: Fava Giovanni Claudio (A6-0213/2006). |
| --- | --- |

—

Starpposma ziņojums par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (2006/2027(INI)) — Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus

Referents: Fava Giovanni Claudio (A6-0213/2006).

| — | * Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (08174/2006 — COM(2005)0503 — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents: Cavada Jean-Marie (A6-0214/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (08174/2006 — COM(2005)0503 — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Cavada Jean-Marie (A6-0214/2006).

| — | * Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (08174/2006 — COM(2005)0503 — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents: Cavada Jean-Marie (A6-0215/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (08174/2006 — COM(2005)0503 — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Cavada Jean-Marie (A6-0215/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referente: Wortmann-Kool Corien (A6-0217/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referente: Wortmann-Kool Corien (A6-0217/2006).

| — | Otrais ziņojums ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
  Referents: Hughes Stephen (A6-0218/2006). |
| --- | --- |

—

Otrais ziņojums ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referents: Hughes Stephen (A6-0218/2006).

| — | Starpposma ziņojums par sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (2006/2026(INI)) — Izmeklēšanas komiteja saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi
  Referente: Wallis Diana (A6-0221/2006). |
| --- | --- |

—

Starpposma ziņojums par sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (2006/2026(INI)) — Izmeklēšanas komiteja saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi

Referente: Wallis Diana (A6-0221/2006).

| — | * Ziņojums par Nīderlandes Karalistes ierosinājumu, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (06930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referente: Brepoels Frieda (A6-0222/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par Nīderlandes Karalistes ierosinājumu, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (06930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referente: Brepoels Frieda (A6-0222/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)) — Budžeta komiteja
  Referents: Lamassoure Alain (A6-0223/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)) — Budžeta komiteja

Referents: Lamassoure Alain (A6-0223/2006).

| — | *** Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (09077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Hatzidakis Konstantinos (A6-0224/2006). |
| --- | --- |

—

*** Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (09077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Hatzidakis Konstantinos (A6-0224/2006).

| — | *** Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (09078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Andria Alfonso (A6-0226/2006). |
| --- | --- |

—

*** Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (09078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Andria Alfonso (A6-0226/2006).

| — | Ziņojums par neseno un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (2006/2051(INI)) — Juridiskā komiteja
  Referents: Szejna Andrzej Jan (A6-0229/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par neseno un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (2006/2051(INI)) — Juridiskā komiteja

Referents: Szejna Andrzej Jan (A6-0229/2006).

| 1.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam






  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Direktīvu 82/714/EEK (13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referente: Sommer Renate (A6-0208/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Direktīvu 82/714/EEK (13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referente: Sommer Renate (A6-0208/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents: Stockmann Ulrich (A6-0212/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Stockmann Ulrich (A6-0212/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu (ESF) un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 (09060/4/2006 — C6-0188/2006 — 2004/0165(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
  Referents: Silva Peneda José Albino (A6-0220/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu (ESF) un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 (09060/4/2006 — C6-0188/2006 — 2004/0165(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referents: Silva Peneda José Albino (A6-0220/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1783/1999 (09059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Fava Giovanni Claudio (A6-0225/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1783/1999 (09059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Fava Giovanni Claudio (A6-0225/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (EGTC) izveidi (09062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD)) — Reģionālās attīstības komiteja
  Referents: Olbrycht Jan (A6-0227/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (EGTC) izveidi (09062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD)) — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Olbrycht Jan (A6-0227/2006).

| 2. | Deputāti






  2.1. | Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)






  — | Mutisks jautājums (O-0039/2006), ko uzdeva Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā, Komisijai: Zāļu viltošana (B6-0310/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)

—

Mutisks jautājums (O-0039/2006), ko uzdeva Thierry Cornillet ALDE grupas vārdā, Komisijai: Zāļu viltošana (B6-0310/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0061/2006), ko uzdeva Martin Schulz un Martine Roure PSE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0311/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0061/2006), ko uzdeva Martin Schulz un Martine Roure PSE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0311/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0064/2006), ko uzdeva Ewa Klamt PPE-DE grupas vārdā, Komisijai: ES imigrācijas politika (B6-0313/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0064/2006), ko uzdeva Ewa Klamt PPE-DE grupas vārdā, Komisijai: ES imigrācijas politika (B6-0313/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0036/2006/rev. 1), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā, Komisijai: Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (B6-0314/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0036/2006/rev. 1), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā, Komisijai: Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (B6-0314/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0063/2006), ko uzdeva Doris Pack PPE-DE grupas vārdā, Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Erik Meijer, Ignasi Guardans Cambó, Jelko Kacin un Henrik Lax, Padomei: Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm (B6-0315/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0063/2006), ko uzdeva Doris Pack PPE-DE grupas vārdā, Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Erik Meijer, Ignasi Guardans Cambó, Jelko Kacin un Henrik Lax, Padomei: Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm (B6-0315/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0065/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā, Komisijai: Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0316/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0065/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā, Komisijai: Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0316/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0069/2006), ko uzdeva Pervenche Berès ECON komitejas vārdā, Komisijai: Apvienošanās un pārpirkšana Eiropas biržu sfērā (B6-0317/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0069/2006), ko uzdeva Pervenche Berès ECON komitejas vārdā, Komisijai: Apvienošanās un pārpirkšana Eiropas biržu sfērā (B6-0317/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0070/2006), ko uzdeva Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0318/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0070/2006), ko uzdeva Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0318/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0073/2006), ko uzdeva Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0319/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0073/2006), ko uzdeva Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0319/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0077/2006), ko uzdeva Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Padomei: Vīzu režīma atvieglojumi Rietumbalkānu valstīm (B6-0320/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0077/2006), ko uzdeva Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Padomei: Vīzu režīma atvieglojumi Rietumbalkānu valstīm (B6-0320/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0078/2006), ko uzdeva Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Komisijai: Vīzu režīma atvieglojumi Rietumbalkānu valstīm (B6-0321/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0078/2006), ko uzdeva Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Komisijai: Vīzu režīma atvieglojumi Rietumbalkānu valstīm (B6-0321/2006).

| — | Mutisks jautājums (O-0079/2006), ko uzdeva Roberta Angelilli un Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā, Komisijai: ES imigrācijas politika (B6-0322/2006). |
| --- | --- |

—

Mutisks jautājums (O-0079/2006), ko uzdeva Roberta Angelilli un Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā, Komisijai: ES imigrācijas politika (B6-0322/2006).

| 2.2. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0312/2006)






  — | Padomei:






  — | Ludford Sarah, Seeber Richard, Posselt Bernd, Nicholson of Winterbourne, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Gentvilas Eugenijus, Henin Jacky, Bowis John, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, Karim Sajjad, Casaca Paulo, Seppänen Esko, Lundgren Nils, Evans Robert, Mavrommatis Manolis, Newton Dunn Bill, Mitchell Gay, Pafilis Athanasios, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Manolakou Diamanto, Martin Hans-Peter, Toussas Georgios, Czarnecki Ryszard, Goudin Hélène |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0312/2006)

—

Padomei:

—

Ludford Sarah, Seeber Richard, Posselt Bernd, Nicholson of Winterbourne, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Gentvilas Eugenijus, Henin Jacky, Bowis John, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, Karim Sajjad, Casaca Paulo, Seppänen Esko, Lundgren Nils, Evans Robert, Mavrommatis Manolis, Newton Dunn Bill, Mitchell Gay, Pafilis Athanasios, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Manolakou Diamanto, Martin Hans-Peter, Toussas Georgios, Czarnecki Ryszard, Goudin Hélène

| — | Komisijai:






  — | Moraes Claude, Evans Robert, Gyürk András, Davies Chris, Posselt Bernd, Horáček Milan, Nicholson of Winterbourne, Paleckis Justas Vincas, Ryan Eoin, Karim Sajjad, Pflüger Tobias, Westlund Åsa, Ebner Michl, Andrikienė Laima Liucija, Tarabella Marc, Ludford Sarah, Chmielewski Zdzisław Kazimierz, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Newton Dunn Bill, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Doyle Avril, Lambrinidis Stavros, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Lynne Elizabeth, Toussas Georgios, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, McGuinness Mairead, Higgins Jim, Belet Ivo, Bowis John, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Van Lancker Anne, Medina Ortega Manuel, Varvitsiotis Ioannis, Henin Jacky, Willmott Glenis, Ortuondo Larrea Josu, Papastamkos Georgios, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ford Glyn, Krarup Ole, Méndez de Vigo Íñigo, Schlyter Carl, Karatzaferis Georgios, Jordan Cizelj Romana, Mitchell Gay, Kauppi Piia-Noora, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Martin Hans-Peter, Podkański Zdzisław Zbigniew. |
| --- | --- | --- |

—

Komisijai:

—

Moraes Claude, Evans Robert, Gyürk András, Davies Chris, Posselt Bernd, Horáček Milan, Nicholson of Winterbourne, Paleckis Justas Vincas, Ryan Eoin, Karim Sajjad, Pflüger Tobias, Westlund Åsa, Ebner Michl, Andrikienė Laima Liucija, Tarabella Marc, Ludford Sarah, Chmielewski Zdzisław Kazimierz, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Newton Dunn Bill, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Doyle Avril, Lambrinidis Stavros, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Lynne Elizabeth, Toussas Georgios, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, McGuinness Mairead, Higgins Jim, Belet Ivo, Bowis John, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Van Lancker Anne, Medina Ortega Manuel, Varvitsiotis Ioannis, Henin Jacky, Willmott Glenis, Ortuondo Larrea Josu, Papastamkos Georgios, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ford Glyn, Krarup Ole, Méndez de Vigo Íñigo, Schlyter Carl, Karatzaferis Georgios, Jordan Cizelj Romana, Mitchell Gay, Kauppi Piia-Noora, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Martin Hans-Peter, Podkański Zdzisław Zbigniew.

| 2.3. | Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)






  — | De Keyser Véronique PSE grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par sarunām ar mērķi noslēgt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras puses (B6-0373/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | INTA |

2.3.

Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)

—

De Keyser Véronique PSE grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par sarunām ar mērķi noslēgt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras puses (B6-0373/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFET

atzinums

:

INTA

| 2.4. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)






  — | Alessandra Mussolini par aizliegumu veidot asociācijas, kustības un partijas, kas propagandē bērnu pornogrāfiju (0049/2006). |
| --- | --- | --- |

2.4.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Alessandra Mussolini par aizliegumu veidot asociācijas, kustības un partijas, kas propagandē bērnu pornogrāfiju (0049/2006).

| — | Sylwester Chruszcz par nacisma atdzimšanu Vācijā (0050/2006). |
| --- | --- |

—

Sylwester Chruszcz par nacisma atdzimšanu Vācijā (0050/2006).

| — | Daniel Strož un Jaromír Kohlíček par jaunu “dzelzs priekškaru” pastāvēšanas nepieļaujamību (0051/2006). |
| --- | --- |

—

Daniel Strož un Jaromír Kohlíček par jaunu “dzelzs priekškaru” pastāvēšanas nepieļaujamību (0051/2006).

| — | Maciej Marian Giertych par Bukarestes katoļu katedrāles aizsardzību un saglabāšanu (0052/2006). |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych par Bukarestes katoļu katedrāles aizsardzību un saglabāšanu (0052/2006).

| — | Thierry Cornillet par starptautiska mēroga sodīšanu par zāļu viltošanu (0053/2006). |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet par starptautiska mēroga sodīšanu par zāļu viltošanu (0053/2006).

| — | Mario Borghezio par nepareizu rīcību Eiropas atbalsta piešķiršanas jomā, atvēlot euro 900 miljonus Hamburgas reģionam (Vācijā) (0054/2006). |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio par nepareizu rīcību Eiropas atbalsta piešķiršanas jomā, atvēlot euro 900 miljonus Hamburgas reģionam (Vācijā) (0054/2006).

euro

| 3. | Samierināšanas komiteja






  — | Kopīgais projekts, ko apstiprinājusi Samierināšanās komiteja, par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (03615/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | CODE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Samierināšanas komiteja

—

Kopīgais projekts, ko apstiprinājusi Samierināšanās komiteja, par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (03615/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

CODE

| — | Kopīgais dokuments, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (03614/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | CODE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Kopīgais dokuments, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (03614/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

CODE

| 4. | Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā






  — | ***III Ziņojums par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo tekstu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (03614/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)) — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā
  Referente: Korhola Eija-Riitta (A6-0230/2006). |
| --- | --- | --- |

4.

Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

—

***III Ziņojums par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo tekstu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (03614/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)) — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

Referente: Korhola Eija-Riitta (A6-0230/2006).

| — | ***III Ziņojums par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo tekstu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (03615/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)) — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā
  Referents: Blokland Johannes (A6-0231/2006). |
| --- | --- |

—

***III Ziņojums par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo tekstu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (03615/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)) — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

Referents: Blokland Johannes (A6-0231/2006).

9.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātas kopijas šādiem dokumentiem:

| — | nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Singapūras Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, |
| --- | --- |

—

nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Singapūras Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem,

| — | nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, |
| --- | --- |

—

nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem,

| — | nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem. |
| --- | --- |

—

nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem.

10.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0163/2006 — SEC(2006)0646) par apropriāciju pārvietojumu DEC 20/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 2. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

11.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Tika izdalīts jūlija plenārsesijas galīgais darba kārtības projekts (PE 354.650/PDOJ), kuram ierosināja šādus grozījumus (Reglamenta 132. pants):

03.07.2006.-06.07.2006. sēdes

03.07.2006.-06.07.2006. sēdes

Pirmdiena

Pirmdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Otrdiena

Otrdiena

| — | LIBE komiteja saskaņā ar Reglamenta 168. pantu pieprasīja nodot atpakaļ komitejai Martine Roure ziņojumu (A6-0192/2006), par ko paredzēts balsot otrdien (galīgā darba kārtības projekta 22. punkts). |
| --- | --- |

—

LIBE komiteja saskaņā ar Reglamenta 168. pantu pieprasīja nodot atpakaļ komitejai Martine Roure ziņojumu (A6-0192/2006), par ko paredzēts balsot otrdien (galīgā darba kārtības projekta 22. punkts).

(galīgā darba kārtības projekta 22. punkts)

Uzstājās Martine Roure, kas pamatoja savu pieprasījumu.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

Trešdiena un ceturtdiena

Trešdiena un ceturtdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

12.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Uzstājās: Manolis Mavrommatis, Pál Schmitt, Antolín Sánchez Presedo, Kyriacos Triantaphyllides, Urszula Krupa, Georgios Karatzaferis, Zsolt László Becsey, Georgios Papastamkos, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Jules Maaten, Mieczysław Edmund Janowski, Marta Vincenzi, Tunne Kelam, Koenraad Dillen, Ryszard Czarnecki, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Badia I Cutchet, Pedro Guerreiro, Csaba Sándor Tabajdi, Giusto Catania, Bogdan Golik un Bairbre de Brún (viņš savu uzrunu sāka īru valodā, sēdes vadītājs norādīja, ka plenārsēdē no šīs valodas netiek tulkots), Siiri Oviir un Dariusz Maciej Grabowski.

13.   Apdrošināšanas sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīze (debates)

(debates)

Ziņojums par apdrošināšanas sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi [2006/2026(INI)] — Izmeklēšanas komiteja saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” sabrukumu

Referente: Diana Wallis (A6-0221/2006).

Diana Wallis iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Robert Atkins PPE-DE grupas vārdā, Proinsias De Rossa PSE grupas vārdā, Paul van Buitenen Verts/ALE grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, Ashley Mote, pie grupām nepiederošs deputāts, Mairead McGuinness, Harald Ettl, Seán Ó Neachtain, Neil Parish, Manuel Medina Ortega, Jean-Paul Gauzès, Michael Cashman un Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.15. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.15. punkts.

14.   Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē — Apvienošanās un pārņemšanas (M&A) tendences Eiropas biržās (debates)

(debates)

Ziņojums par turpmāku virzību uz konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē [2006/2081(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Joseph Muscat (A6-0170/2006).

Mutisks jautājums (O-0069/2006), ko uzdeva Pervenche Berès ECON komitejas vārdā Komisijai: Apvienošanās un pārņemšanas (M&A) tendences Eiropas biržās (B6-0317/2006).

(M&A)

Joseph Muscat iepazīstināja ar ziņojumu.

Pervenche Berès izvērsa mutisko jautājumu.

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Karsten Friedrich Hoppenstedt PPE-DE grupas vārdā, Ieke van den Burg PSE grupas vārdā, Wolf Klinz ALDE grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Gunnar Hökmark, Antolín Sánchez Presedo, Sharon Bowles, Zsolt László Becsey, Margarita Starkevičiūtė, Piia-Noora Kauppi, John Purvis, Charlie McCreevy, Pervenche Berès un John Purvis, pēdējie divi deputāti izsacījās par Charlie McCreevy atbildi.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.16. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.16. punkts.

15.   Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus [COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referente: Corien Wortmann-Kool (A6-0217/2006).

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Corien Wortmann-Kool iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou PPE-DE grupas vārdā, Robert Navarro PSE grupas vārdā, Georgios Toussas GUE/NGL grupas vārdā, un Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.13. punkts.

16.   Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju [COM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Alexander Alvaro (A6-0196/2006).

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Alexander Alvaro iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Udo Bullmann (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), Mihael Brejc PPE-DE grupas vārdā, Andrzej Jan Szejna PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Hubert Pirker, Wiesław Stefan Kuc un Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.9. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.9. punkts.

17.   Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās (debates)

(debates)

Ziņojums par jaunākajām izmaiņām un perspektīvām uzņēmējdarbības tiesībās [2006/2051(INI)] — Juridiskā komiteja

Referents: Andrzej Jan Szejna (A6-0229/2006).

Andrzej Jan Szejna iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Klaus-Heiner Lehne (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), Andreas Schwab PPE-DE grupas vārdā, Pervenche Berès PSE grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Charlotte Cederschiöld, Ieke van den Burg, Donata Gottardi un Charlie McCreevy.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.17. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.17. punkts.

18.   Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (debates)

(debates)

Ziņojums par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām [2005/2249(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Caroline Lucas (A6-0201/2006).

Caroline Lucas iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Jeanine Hennis-Plasschaert (TRAN komitejas atzinuma sagatavotāja), Peter Liese PPE-DE grupas vārdā, Karin Scheele PSE grupas vārdā, Chris Davies ALDE grupas vārdā, Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Péter Olajos, Dorette Corbey, Holger Krahmer, Carl Schlyter, Jaromír Kohlíček, Avril Doyle, Justas Vincas Paleckis, Marios Matsakis, Eva Lichtenberger, Bogusław Sonik, Ulrich Stockmann, Eija-Riitta Korhola, Philip Bradbourn un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.18. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.18. punkts.

19.   Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III (debates)

(debates)

Ziņojums par Samierināšanas komitejā apstiprināto kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par to, kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem [PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)] — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

Referente: Eija-Riitta Korhola (A6-0230/2006).

Eija-Riitta Korhola iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Horst Schnellhardt PPE-DE grupas vārdā, María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā, Marian Harkin ALDE grupas vārdā, Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, un Péter Olajos.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.5. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.5. punkts.

20.   Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III (debates)

(debates)

Ziņojums par Samierināšanas komitejā apstiprināto kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK [PE-CONS 3615/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)] — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

Referents: Johannes Blokland (A6-0231/2006).

Johannes Blokland iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Peter Liese PPE-DE grupas vārdā, Dan Jørgensen PSE grupas vārdā, Anne Laperrouze ALDE grupas vārdā, un Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.6. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.6. punkts.

21.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 354.650/OJMA).

22.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 22.50.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Jacek Emil Saryusz-Wolski

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Agnoletto, Aita, Albertini, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Dîncu, Duca, Ganţ, Hogea, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Paparizov, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle

---

Otrdiena, 2006. gada 4. jūlijs

| 13.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 303/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 303/15

---

PROTOKOLS

(2006/C 303 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 09.05.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija






  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/665/EEK un Direktīvu 92/13/EEK attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes palielināšanu valsts līgumu piešķiršanas jomā (COM(2006)0195 — C6-0141/2006 — 2006/0066(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | ECON, EMPL, ITRE, JURI |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/665/EEK un Direktīvu 92/13/EEK attiecībā uz pārskatīšanas procedūru efektivitātes palielināšanu valsts līgumu piešķiršanas jomā (COM(2006)0195 — C6-0141/2006 — 2006/0066(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

IMCO

atzinums

:

ECON, EMPL, ITRE, JURI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 29/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0793 — C6-0196/2006 — 2006/2148(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 29/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0793 — C6-0196/2006 — 2006/2148(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Padomes un Komisijas lēmums par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puse (08161/2006 — C6-0197/2006 — 2006/0044(AVC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | INTA |

—

Padomes un Komisijas lēmums par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puse (08161/2006 — C6-0197/2006 — 2006/0044(AVC)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFET

atzinums

:

INTA

| — | Padomes lēmums par Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 107 par vienotām prasībām attiecībā uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprināšanu (07884/1/2006 — C6-0198/2006 — 2005/0250(AVC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | INTA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | TRAN |

—

Padomes lēmums par Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 107 par vienotām prasībām attiecībā uz M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu vispārīgās konstrukcijas apstiprināšanu (07884/1/2006 — C6-0198/2006 — 2005/0250(AVC)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

INTA

atzinums

:

TRAN

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (COM(2006)0273 — C6-0199/2006 — 2006/0098(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG, ENVI |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (COM(2006)0273 — C6-0199/2006 — 2006/0098(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

BUDG, ENVI

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (kodificēta versija) (COM(2006)0258 — C6-0200/2006 — 2006/0097(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (kodificēta versija) (COM(2006)0258 — C6-0200/2006 — 2006/0097(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (COM(2006)0261 — C6-0201/2006 — 2006/0090(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET, TRAN |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (COM(2006)0261 — C6-0201/2006 — 2006/0090(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

ITRE

atzinums

:

AFET, TRAN

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (COM(2006)0233 — C6-0202/2006 — 2006/0081(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (COM(2006)0233 — C6-0202/2006 — 2006/0081(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

PECH

atzinums

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 27/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0829 — C6-0203/2006 — 2006/2177(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 27/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0829 — C6-0203/2006 — 2006/2177(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 28/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0803 — C6-0204/2006 — 2006/2178(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 28/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0803 — C6-0204/2006 — 2006/2178(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 32/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0807 — C6-0205/2006 — 2006/2179(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 32/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0807 — C6-0205/2006 — 2006/2179(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (COM(2006)0213 — C6-0207/2006 — 2005/0090(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | DEVE, CONT |

—

Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (COM(2006)0213 — C6-0207/2006 — 2005/0090(CNS)).

Euratom

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

atzinums

:

DEVE, CONT

| — | Iestāžu nolīgums kopīga paziņojuma veidā par projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFCO |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Iestāžu nolīgums kopīga paziņojuma veidā par projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFCO

| 2. | Parlamenta komitejas






  — | * Ziņojums par priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja
  Referents: Corbett Richard (A6-0236/2006). |
| --- | --- | --- |

2.

Parlamenta komitejas

—

- Ziņojums par priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Corbett Richard (A6-0236/2006).

| — | Ziņojums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja
  Referents: Corbett Richard (A6-0237/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Corbett Richard (A6-0237/2006).

3.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

(paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| I. | Somālija







  — | Margrete Auken un Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā par Somāliju (B6-0400/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

Somālija

Somālija

—

Margrete Auken un Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā par Somāliju (B6-0400/2006),

| — | Luisa Morgantini, Esko Seppänen un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā par Somāliju (B6-0405/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Esko Seppänen un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā par Somāliju (B6-0405/2006),

| — | Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par stāvokli Somālijā (B6-0406/2006), |
| --- | --- |

—

Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par stāvokli Somālijā (B6-0406/2006),

| — | Johan Van Hecke un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par Somāliju (B6-0410/2006), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par Somāliju (B6-0410/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock un Marie-Arlette Carlotti PSE grupas vārdā par stāvokli Somālijā (B6-0412/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock un Marie-Arlette Carlotti PSE grupas vārdā par stāvokli Somālijā (B6-0412/2006),

| — | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā par stāvokli Somālijā (B6-0415/2006). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā par stāvokli Somālijā (B6-0415/2006).

| II. | Mauritānija







  — | Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par Mauritāniju (B6-0399/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

Mauritānija

Mauritānija

—

Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par Mauritāniju (B6-0399/2006),

| — | Luisa Morgantini un Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā par demokrātijas procesu Mauritānijā (B6-0403/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini un Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā par demokrātijas procesu Mauritānijā (B6-0403/2006),

| — | Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par Mauritāniju (B6-0407/2006), |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par Mauritāniju (B6-0407/2006),

| — | Lydie Polfer un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par stāvokli Mauritānijā (B6-0409/2006), |
| --- | --- |

—

Lydie Polfer un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par stāvokli Mauritānijā (B6-0409/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson, Marie-Arlette Carlotti un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā par stāvokli Mauritānijā (B6-0413/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson, Marie-Arlette Carlotti un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā par stāvokli Mauritānijā (B6-0413/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis un Eoin Ryan UEN grupas vārdā par stāvokli Mauritānijā (B6-0416/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis un Eoin Ryan UEN grupas vārdā par stāvokli Mauritānijā (B6-0416/2006).

| III. | Vārda brīvība internetā







  — | Monica Frassoni, Daniel Cohn-Bendit, Angelika Beer, Hélène Flautre, Eva Lichtenberger, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Raül Romeva i Rueda, Carl Schlyter, Helga Trüpel un Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0401/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

Vārda brīvība internetā

Vārda brīvība internetā

—

Monica Frassoni, Daniel Cohn-Bendit, Angelika Beer, Hélène Flautre, Eva Lichtenberger, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Raül Romeva i Rueda, Carl Schlyter, Helga Trüpel un Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0401/2006),

| — | Zdzisław Zbigniew Podkański un Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk UEN grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0402/2006), |
| --- | --- |

—

Zdzisław Zbigniew Podkański un Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk UEN grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0402/2006),

| — | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā par internetu un vārda brīvību (B6-0404/2006), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā par internetu un vārda brīvību (B6-0404/2006),

| — | Charles Tannock un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0408/2006), |
| --- | --- |

—

Charles Tannock un Simon Coveney PPE-DE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0408/2006),

| — | Henrik Lax un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0411/2006), |
| --- | --- |

—

Henrik Lax un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0411/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann un Christa Prets PSE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0414/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann un Christa Prets PSE grupas vārdā par vārda brīvību internetā (B6-0414/2006).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

4.   Ģenerāļa Franko dumpja Spānijā septiņdesmitā gadadiena — (Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un politisko grupu paziņojumi)

(Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un politisko grupu paziņojumi)

Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un politisko grupu paziņojumi: Ģenerāļa Franko dumpja Spānijā septiņdesmitā gadadiena.

Priekšsēdētājs sniedza paziņojumu.

Uzstājās: ar paziņojumiem Jaime Mayor Oreja PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Bronisław Geremek ALDE grupas vārdā, Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Jens-Peter Bonde IND/DEM grupas vārdā, Maciej Marian Giertych, pie grupām nepiederošs deputāts, Martin Schulz, ar personisku paziņojumu par Maciej Marian Giertych, Zbigniew Zaleski izteikumiem debašu organizācijas sakarā un Hans-Gert Poettering, arī ar paziņojumu par Maciej Marian Giertych izteikumiem.

Debates tika slēgtas.

5.   Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) *** — Kohēzijas fonda izveide *** — Eiropas Sociālais fonds ***II — Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II — Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II (debates)

(debates)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 [09077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Konstantinos Hatzidakis (A6-0224/2006).

Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu [09078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Alfonso Andria (A6-0226/2006).

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 [09060/4/2006 — C6 0188/2006 — 2004/0165(COD)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referents: José Albino Silva Peneda (A6-0220/2006).

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1783/1999 [09059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Giovanni Claudio Fava (A6-0225/2006).

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) [09062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Jan Olbrycht (A6-0227/2006).

Konstantinos Hatzidakis iepazīstināja ar ieteikumu A6-0224/2006.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Alfonso Andria iepazīstināja ar ieteikumu A6-0226/2006.

José Albino Silva Peneda iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam A6-0220/2006.

Giovanni Claudio Fava iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam A6-0225/2006.

Jan Olbrycht iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam A6-0227/2006.

Uzstājās: Hannes Manninen (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs), Danuta Hübner (Komisijas locekle) un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Jacek Protasiewicz (EMPL komitejas atzinuma sagatavotājs), Gerardo Galeote PPE-DE grupas vārdā, Constanze Angela Krehl PSE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā, Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, un Vladimír Železný IND/DEM grupas vārdā.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jana Bobošíková, Rolf Berend, Alain Hutchinson, Mojca Drčar Murko, Gisela Kallenbach, Bairbre de Brún, Guntars Krasts, Graham Booth, Jan Tadeusz Masiel, Ambroise Guellec, Iratxe García Pérez, Marian Harkin, Alyn Smith, Kyriacos Triantaphyllides, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Georgios Karatzaferis, Peter Baco, Markus Pieper, Karin Jöns, Paavo Väyrynen, Luca Romagnoli, Oldřich Vlasák, Zita Gurmai, Nathalie Griesbeck, László Surján, Magda Kósáné Kovács, Antonio López-Istúriz White, Bernadette Bourzai, Francesco Musotto, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ria Oomen-Ruijten, Gábor Harangozó, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Hannes Manninen, Danuta Hübner un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 4. jūlija protokola 6.11. punkts, 2006. gada 4. jūlija protokola 6.12. punkts, 2006. gada 4. jūlija protokola 6.7. punkts, 2006. gada 4. jūlija protokola 6.8. punkts un 2006. gada 4. jūlija protokola 6.9. punkts.

2006. gada 4. jūlija protokola 6.11. punkts, 2006. gada 4. jūlija protokola 6.12. punkts, 2006. gada 4. jūlija protokola 6.7. punkts, 2006. gada 4. jūlija protokola 6.8. punkts un 2006. gada 4. jūlija protokola 6.9. punkts.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

6.1.   Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai (Reglamenta 117. pants) (balsošana)

(Reglamenta 117. pants) (balsošana)

Pieprasījums apspriesties: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

Apstiprināts.

6.2.   Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai (Reglamenta 118. pants) (balsošana)

(Reglamenta 118. pants) (balsošana)

Pieprasījums apspriesties: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

Apstiprināts.

6.3.   Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (Jauna apspriežu procedūra) [08174/2006 — COM(2005)0503 — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Jean-Marie Cavada (A6-0215/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0281).

(P6_TA(2006)0281).

6.4.   Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību [08174/2006 — COM(2005)0503 — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Jean-Marie Cavada (A6-0214/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0282).

(P6_TA(2006)0282).

6.5.   Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par Samierināšanas komitejā apstiprināto kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par to, kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem [PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD)] — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

Eija-Riitta Korhola ziņojums (A6-0230/2006).

(Apstiprināšanai vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Apstiprināšanai vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

KOPĪGAIS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0283).

(P6_TA(2006)0283).

6.6.   Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par Samierināšanas komitejā apstiprināto kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK [PE-CONS 3615/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD)] — Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā

Johannes Blokland ziņojums (A6-0231/2006).

(Apstiprināšanai vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Apstiprināšanai vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

KOPĪGAIS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0284).

(P6_TA(2006)0284).

6.7.   Eiropas Sociālais fonds ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 [09060/4/2006 — C6 0188/2006 — 2004/0165(COD)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referents: José Albino Silva Peneda (A6-0220/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu (P6_TA(2006)0285).

(P6_TA(2006)0285).

6.8.   Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1783/1999 [09059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Giovanni Claudio Fava (A6-0225/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu (P6_TA(2006)0286).

(P6_TA(2006)0286).

6.9.   Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) [09062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Jan Olbrycht (A6-0227/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu (P6_TA(2006)0287).

(P6_TA(2006)0287).

6.10.   Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs [COM(2005)0305 — C6-0232/2005 — 2005/0126(COD)] — Juridiskā komiteja

Referents: Jean-Paul Gauzès (A6-0024/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0288).

(P6_TA(2006)0288).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0288).

(P6_TA(2006)0288).

6.11.   Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) *** (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 [09077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Konstantinos Hatzidakis (A6-0224/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0289).

(P6_TA(2006)0289).

Parlaments tādējādi deva savu piekrišanu.

6.12.   Kohēzijas fonda izveide *** (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu [09078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)] — Reģionālās attīstības komiteja

Referents: Alfonso Andria (A6-0226/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0290).

(P6_TA(2006)0290).

Parlaments tādējādi deva savu piekrišanu.

6.13.   Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus [COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referente: Corien Wortmann-Kool (A6-0217/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0291).

(P6_TA(2006)0291).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0291).

(P6_TA(2006)0291).

6.14.   EK pašu resursu sistēma * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu [COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)] — Budžeta komiteja

Referents: Alain Lamassoure (A6-0223/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0292).

(P6_TA(2006)0292).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0292).

(P6_TA(2006)0292).

6.15.   Apdrošināšanas sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīze (balsošana)

(balsošana)

ziņojums par apdrošināšanas sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi [2006/2026(INI)] — Izmeklēšanas komiteja saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” sabrukumu

Referente: Diana Wallis (A6-0221/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0293).

(P6_TA(2006)0293).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Diana Wallis (referente) ierosināja mutisku grozījumu G apsvērumam, un to iekļāva.

6.16.   Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par turpmāku virzību uz konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē [2006/2081(INI)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Joseph Muscat (A6-0170/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0294).

(P6_TA(2006)0294).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Joseph Muscat (referents) ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 8, un to iekļāva.

6.17.   Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par jaunākajām izmaiņām un perspektīvām uzņēmējdarbības tiesībās [2006/2051(INI)] — Juridiskā komiteja

Referents: Andrzej Jan Szejna (A6-0229/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0295).

(P6_TA(2006)0295).

6.18.   Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām [2005/2249(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referente: Caroline Lucas (A6-0201/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0296).

(P6_TA(2006)0296).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Caroline Lucas (referente) ierosināja mutiskus grozījumus grozījumam Nr. 1 un 2, bet tos neiekļāva. |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas (referente) ierosināja mutiskus grozījumus grozījumam Nr. 1 un 2, bet tos neiekļāva.

| — | Pirms galīgā balsojuma Jeanine Hennis-Plasschaert (TRAN komitejas atzinuma sagatavotāja) paziņoja, ka neatbalsta šo ziņojumu, Chris Davies uzstājās par šo nostāju. |
| --- | --- |

—

Pirms galīgā balsojuma Jeanine Hennis-Plasschaert (TRAN komitejas atzinuma sagatavotāja) paziņoja, ka neatbalsta šo ziņojumu, Chris Davies uzstājās par šo nostāju.

7.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Jean-Marie Cavada ziņojums — A6-0215/2006:

| — | Andreas Mölzer, Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, Hubert Pirker

Jean-Marie Cavada ziņojums — A6-0214/2006:

| — | Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker

Alain Lamassoure ziņojums — A6-0223/2006:

| — | Hynek Fajmon |
| --- | --- |

—

Hynek Fajmon

Caroline Lucas ziņojums — A6-0201/2006:

| — | Ivo Strejček, Robert Evans |
| --- | --- |

—

Ivo Strejček, Robert Evans

8.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm).

Konstantinos Hatzidakis ziņojums — A6-0224/2006

| — | grozījums Nr. 1

  pret: José Javier Pomés Ruiz, Marie Panayotopoulos-Cassiotou |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 1

pret: José Javier Pomés Ruiz, Marie Panayotopoulos-Cassiotou

pret:

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Gunnar Hökmark, José Javier Pomés Ruiz, Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Gunnar Hökmark, José Javier Pomés Ruiz, Alexander Radwan

par:

Corien Wortmann-Kool ziņojums — A6-0217/2006

| — | grozījums Nr. 20

  pret: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 20

pret: Rainer Wieland

pret:

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Gilles Savary, |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Gilles Savary,

par:

Alain Lamassoure ziņojums — A6-0223/2006

| — | grozījums Nr. 1

  par: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 1

par: Hubert Pirker

par:

Caroline Lucas ziņojums — A6-0201/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Libor Rouček |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Libor Rouček

par:

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

10.   Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas.

Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: José Albino Silva Peneda PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Lena Ek ALDE grupas vārdā, Pierre Jonckheer Verts/ALE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, Zdzisław Zbigniew Podkański UEN grupas vārdā, Philip Bushill-Matthews, Jan Andersson, Roberto Musacchio, Malcolm Harbour, Jean Louis Cottigny, Helmuth Markov, Edite Estrela un Pier Antonio Panzeri.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Joel Hasse Ferreira, Jamila Madeira un Günter Verheugen.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Alain Lipietz, Pierre Jonckheer, Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā par reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0383/2006), |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz, Pierre Jonckheer, Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā par reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0383/2006),

| — | Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela, Jamila Madeira PSE grupas vārdā par Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0387/2006), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela, Jamila Madeira PSE grupas vārdā par Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0387/2006),

| — | Ria Oomen-Ruijten, José Albino Silva Peneda PPE-DE grupas vārdā par Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0388/2006), |
| --- | --- |

—

Ria Oomen-Ruijten, José Albino Silva Peneda PPE-DE grupas vārdā par Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0388/2006),

| — | Lena Ek ALDE grupas vārdā par Eiropas rūpniecības reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0389/2006), |
| --- | --- |

—

Lena Ek ALDE grupas vārdā par Eiropas rūpniecības reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0389/2006),

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Roberto Musacchio, Marco Rizzo, Helmuth Markov, Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā par Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0398/2006). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Roberto Musacchio, Marco Rizzo, Helmuth Markov, Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā par Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskajām un sociālajām sekām (B6-0398/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.13. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.13. punkts.

11.   Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (debates)

(debates)

Ziņojums par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (2006/2005(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referente: Pilar del Castillo Vera (A6-0204/2006).

Pilar del Castillo Vera iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Maria Matsouka (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Guy Bono (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs), Jerzy Buzek PPE-DE grupas vārdā, Britta Thomsen PSE grupas vārdā, Jorgo Chatzimarkakis ALDE grupas vārdā, David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Andreas Mölzer, pie grupām nepiederošs deputāts, Nikolaos Vakalis, Reino Paasilinna, Arūnas Degutis, Erna Hennicot-Schoepges, Teresa Riera Madurell, Ján Hudacký, Pia Elda Locatelli, András Gyürk, Adam Gierek un Zita Pleštinská.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: John Attard-Montalto, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Wiesław Stefan Kuc un Romana Jordan Cizelj.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 5. jūlija protokola 4.5. punkts.

2006. gada 5. jūlija protokola 4.5. punkts.

12.   ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (debates)

(debates)

Ziņojums par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai [2006/2003(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Joan Calabuig Rull (A6-0206/2006).

Joan Calabuig Rull iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Ilda Figueiredo (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Werner Langen PPE-DE grupas vārdā, Reino Paasilinna PSE grupas vārdā, Patrizia Toia ALDE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā, un Lydia Schenardi, pie grupām nepiederoša deputāte.

Tā kā bija pienācis jautājumu laiks, debates tika pārtrauktas.

Tās tiks atsāktas plkst. 21.00.

13.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

(jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0312/2006).

Pirmā daļa

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 34 (Claude Moraes): Futbols.

Neelie Kroes (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Claude Moraes, Glyn Ford un Manolis Mavrommatis.

Jautājums Nr. 35 (Robert Evans): Melnkalne.

Olli Rehn (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Robert Evans un Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 36 (András Gyürk): Enerģētikas tirgus izpēte pēdējos mēnešos un tās rezultāti.

Neelie Kroes atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva András Gyürk un Paul Rübig.

Otrā daļa

Otrā daļa

Jautājums Nr. 37 netika uzdots, jo tā priekšmets jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Jautājums Nr. 38 (Bernd Posselt): Situācija Krievijā.

Jautājums Nr. 39 (Milan Horáček): Situācija Krievijā.

Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) atbildēja uz šiem jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Milan Horáček, Justas Vincas Paleckis un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 40 (Nicholson of Winterbourne): Atzītas praktiskas pamatnostādnes attiecībā uz ķīlnieku sagrābējiem.

Benita Ferrero-Waldner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Nicholson of Winterbourne un Richard Seeber.

Jautājums Nr. 41 (Justas Vincas Paleckis): ES un Krievijas sadarbība.

Benita Ferrero-Waldner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Justas Vincas Paleckis, Piia-Noora Kauppi un Agnes Schierhuber.

Uz jautājumiem Nr. 42 līdz 47 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 48 (Marc Tarabella): Eiropas Savienības pilsoņu uzturēšanās tiesības.

Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Marc Tarabella.

Jautājums Nr. 49 (Sarah Ludford): Pārejas klauzula.

Franco Frattini atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Sarah Ludford un Margarita Starkevičiūtė.

Jautājums Nr. 50 (Zdzisław Kazimierz Chmielewski): Invalīdu situācija cietumos.

Franco Frattini atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Zdzisław Kazimierz Chmielewski.

Uz jautājumiem Nr. 51 līdz 58 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 59 (Georgios Toussas): Arodbiedrības biedru nelikumīga atlaišana.

Franco Frattini atbildēja uz šo jautājumu.

Georgios Toussas uzdeva papildjautājumu.

Uzstājās Marie Panayotopoulos-Cassiotou, lai protestētu pret to, ka viņas jautājums Nr. 51 nav ticis uzdots (sēdes vadītāja viņai atbildēja, ka tas ir saskaņā ar jautājumu laika noteikumiem).

Franco Frattini atbildēja uz Georgios Toussas papildjautājumu.

Jautājums Nr. 60 (Dimitrios Papadimoulis): Grieķijas tiesību akti, kas paredz izņēmumus tiesas spriedumu izpildē.

Franco Frattini atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Dimitrios Papadimoulis.

Uzstājās Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, lai protestētu pret jautājumu uzdošanas kārtību un to, ka viņas jautājums Nr. 54 nav ticis uzdots (sēdes vadītāja viņai atbildēja, ka tas ir saskaņā ar jautājumu laika noteikumiem).

Marie Panayotopoulos-Cassiotou uzdeva papildjautājumu, uz kuru atbildēja Franco Frattini.

Uzstājās Georgios Toussas, lai protestētu pret jautājumu laika norisi (sēdes vadītāja viņam atbildēja, ka tas ir saskaņā ar jautājumu laika noteikumiem).

Jautājums Nr. 61 (Proinsias De Rossa): Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā transponēšana Īrijā.

Franco Frattini atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Proinsias De Rossa, Mairead McGuinness un Jim Higgins.

Jautājumi Nr. 69 un 86 netika pieņemti (Reglamenta 109. panta 2. punkts).

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

sk. sēdes stenogrammas pielikumu

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.20 un atsākta plkst. 21.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.20 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

14.   ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (debašu turpināšana)

(debašu turpināšana)

Ziņojums par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai [2006/2003(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Joan Calabuig Rull (A6-0206/2006).

Uzstājās: Pilar del Castillo Vera, Pia Elda Locatelli, Danutė Budreikaitė, Nikolaos Vakalis, John Attard-Montalto, Alessandro Battilocchio, Gunnar Hökmark un Paul Rübig.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 5. jūlija protokola 4.6. punkts.

2006. gada 5. jūlija protokola 4.6. punkts.

15.   Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II (debates)

(debates)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Direktīvu 82/714/EEK (13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referente: Renate Sommer (A6-0208/2006).

Renate Sommer iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Reinhard Rack PPE-DE grupas vārdā, Ulrich Stockmann PSE grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Inés Ayala Sender un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 5. jūlija protokola 4.2. punkts.

2006. gada 5. jūlija protokola 4.2. punkts.

16.   Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II (debates)

(debates)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā [13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Ulrich Stockmann (A6-0212/2006).

Ulrich Stockmann iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Roland Gewalt PPE-DE grupas vārdā, Gilles Savary PSE grupas vārdā, un Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Georgios Toussas GUE/NGL grupas vārdā, Roberts Zīle UEN grupas vārdā, Georg Jarzembowski, Ewa Hedkvist Petersen, Mieczysław Edmund Janowski, Reinhard Rack, Inés Ayala Sender, Christine De Veyrac, Jörg Leichtfried un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 5. jūlija protokola 4.3. punkts.

2006. gada 5. jūlija protokola 4.3. punkts.

17.   Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli [COM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Esko Seppänen (A6-0174/2006).

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Esko Seppänen iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Werner Langen PPE-DE grupas vārdā, Vincenzo Lavarra PSE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Alejo Vidal-Quadras, Justas Vincas Paleckis, Marie Anne Isler Béguin, Romana Jordan Cizelj, András Gyürk, Paul Rübig un Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 5. jūlija protokola 4.4. punkts.

2006. gada 5. jūlija protokola 4.4. punkts.

18.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 354.650/OJME).

19.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.05.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Janusz Onyszkiewicz

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ilchev, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Pieprasījums apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pieprasījums apspriesties | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pieprasījums apspriesties

+

2.   Pieprasījums apspriesties ar Reģionu komiteju: Struktūrpolitikas ietekme un sekas Eiropas Savienības kohēzijai

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pieprasījums apspriesties | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pieprasījums apspriesties

+

3.   Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) *

Ziņojums: Jean-Marie CAVADA (A6-0215/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

4.   Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) *

Ziņojums: Jean-Marie CAVADA (A6-0214/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

5.   Orhūsas konvencijas noteikumu piemērošana EK iestādēm un struktūrām ***III

Ziņojums: Eija-Riitta KORHOLA (A6-0230/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: kopīgais teksts | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: kopīgais teksts

+

6.   Baterijas, akumulatori un akumulatoru atkritumi ***III

Ziņojums: Johannes BLOKLAND (A6-0231/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: kopīgais teksts | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: kopīgais teksts

+

7.   Eiropas Sociālais fonds ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

José Albino SILVA PENEDA (A6-0220/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstiprināšana bez balsošanas | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Apstiprināšana bez balsošanas

+

8.   Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Giovanni Claudio FAVA (A6-0225/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstiprināšana bez balsošanas | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Apstiprināšana bez balsošanas

+

9.   Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG) ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Jan OLBRYCHT (A6-0227/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstiprināšana bez balsošanas | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Apstiprināšana bez balsošanas

+

10.   Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***I

Ziņojums: Jean-Paul GAUZES (A6-0024/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulas priekšlikums |
| 1. bloks | 7-28
  30-40
  42-43 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| 2. bloks | 1-6 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz § 1 | 29 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Regulas priekšlikums

1. bloks

7-28

30-40

42-43

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

2. bloks

1-6

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz § 1

29

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Groz. Nr. 41 un 44 tika atcelti.

11.   Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) ***

Ieteikums: Konstantinos HATZIDAKIS (A6-0224/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 2. atsauces | 1 | Verts/ALE | PS | - | 80, 534, 16 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 533, 41, 53 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 2. atsauces

1

Verts/ALE

PS

-

80, 534, 16

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

533, 41, 53

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 1

12.   Kohēzijas fonda izveide ***

Ziņojums: Alfonso ANDRIA (A6-0226/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 567, 29, 36 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

567, 29, 36

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

13.   Kabotāža un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi *

Ziņojums: Corien WORTMANN-KOOL (A6-0217/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2 | komiteja | | + | |
| 3 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 4 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 6 | komiteja | ats. | + | |
| 7 | komiteja | ats. | + | |
| 8 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 9 | komiteja | ats. | + | |
| 10 | komiteja | ats. | + | |
| 11-12 | komiteja | ats. | + | |
| 1. pants, aiz § 2 | 20 | Verts/ALE | PS | - | 261, 363, 13 |
| 13 | komiteja | | + | |
| 2. pants | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | Verts/ALE | PS | - | 279, 354, 11 |
| 14 | komiteja | | + | |
| Aiz 10. apsv. | 22 | PPE-DE + PSE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 11. apsv. | 5ad | komiteja | | + | |
| 12. apsv. | 5ad | komiteja | | + | |
| 16 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 13. apsv. | 17 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 13. apsv. | 18 | GUE/NGL | | - | |
| 14. apsv. | 19 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 534, 89, 16 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

bd

1

+

2

+

2

komiteja

+

3

komiteja

bd

1

+

2

+

4

komiteja

bd

1

+

2

+

6

komiteja

ats.

+

7

komiteja

ats.

+

8

komiteja

bd

1

+

2

+

9

komiteja

ats.

+

10

komiteja

ats.

+

11-12

komiteja

ats.

+

1. pants, aiz § 2

20

Verts/ALE

PS

-

261, 363, 13

13

komiteja

+

2. pants

15

GUE/NGL

-

21

Verts/ALE

PS

-

279, 354, 11

14

komiteja

+

Aiz 10. apsv.

22

PPE-DE + PSE

bd

1

+

2

+

11. apsv.

5ad

komiteja

+

12. apsv.

5ad

komiteja

+

16

GUE/NGL

↓

13. apsv.

17

GUE/NGL

-

Aiz 13. apsv.

18

GUE/NGL

-

14. apsv.

19

GUE/NGL

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

534, 89, 16

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 20 un Nr. 21

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: groz. Nr. 6-12

Verts/ALE: groz. Nr. 1, 6, 13, 14

ALDE: groz. Nr. 10, 13, 14

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Nr. 3

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pēc divu gadu pārejas laika”

2. daļa: šie vārdi

Nr. 4

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “lai gan tām nevar uzlikt pienākumu šādi rīkoties”

2. daļa: šie vārdi

Nr. 8

1. daļa: “ANO Konferences ... līnijpārvadātāju konferencēm.”

2. daļa: “Tomēr Komisijai ... politiskās sekas.”

ALDE

Nr. 1

1. daļa: “Līnijpārvadātāju konferenču ... jāaizsargā no konkurences.”

2. daļa: “Tomēr pašreizējos ... informācijas apmaiņas lietderība.”

Verts/ALE, ALDE

Nr. 22

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pirms pārejas laika beigām”

2. daļa: šie vārdi

14.   EK pašu resursu sistēma *

Ziņojums: Alain LAMASSOURE (A6-0223/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 2-4
  6 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | PS | + | 533, 82, 23 |
| 5 | komiteja | ats./PS | | |
| 1 | + | 576, 38, 25 |
| 2 | - | 283, 328, 30 |
| 8. apsv. | 7 | GUE/NGL | PS | - | 242, 390, 7 |
| 9. apsv. | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 11. apsv. | 9 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

2-4

6

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

PS

+

533, 82, 23

5

komiteja

ats./PS

1

+

576, 38, 25

2

-

283, 328, 30

8. apsv.

7

GUE/NGL

PS

-

242, 390, 7

9. apsv.

8

GUE/NGL

-

Aiz 11. apsv.

9

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 5 un 7

GUE/NGL: groz. Nr. 1

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

Nr. 5

1. daļa: “Eiropadome 2005. gada ... pareizu finanšu pārvaldību.”

2. daļa: “Savā 2006. gada 17. maija ... nākamo finanšu shēmu.”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: groz. Nr. 5

15.   Apdrošināšanas sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīze

Starpposma ziņojums: Diana Wallis (A6-0221/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| G apsv. | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

G apsv.

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Dažādi

Referente Diana Wallis ierosināja šādu mutisku grozījumu G apsvērumam:

| “G. | tā kā jautājumu, ar ko nodarbojas izmeklēšanas komiteja, vispārējais nozīmīgums sniedzas tālāk par to Eiropas pilsoņu konkrētām interesēm, kurus šie jautājumi tieši skāruši, sevišķi attiecībā uz iekšējā tirgus atbilstīgu darbību saistībā ar apdrošināšanas pakalpojumiem, Kopienas tiesību aktu pareizu īstenošanu un iedzīvotājiem pieejamo kompensācijas mehānismu atbilstību, jo īpaši pārrobežu situācijās, ja attiecīgais uzņēmums ir mītnes valsts pārraudzībā;” |
| --- | --- |

“G.

tā kā jautājumu, ar ko nodarbojas izmeklēšanas komiteja, vispārējais nozīmīgums sniedzas tālāk par to Eiropas pilsoņu konkrētām interesēm, kurus šie jautājumi tieši skāruši, sevišķi attiecībā uz iekšējā tirgus atbilstīgu darbību saistībā ar apdrošināšanas pakalpojumiem, Kopienas tiesību aktu pareizu īstenošanu un iedzīvotājiem pieejamo kompensācijas mehānismu atbilstību, jo īpaši pārrobežu situācijās, ja attiecīgais uzņēmums ir mītnes valsts pārraudzībā;”

16.   Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē

Ziņojums: Joseph MUSCAT (A6-0170/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 353, 255, 20 |
| § 4 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 8 | 6 | PSE | PS | + | 345, 287, 9 |
| § 9 | 1 | ALDE | | - | |
| Aiz § 9 | 7 | PSE | | - | |
| § 10 | 2 | ALDE | | - | |
| § 12 | 3 | ALDE | EB | + | 326, 276, 18 |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 23 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 282, 319, 18 |
| § 26 | 4 | ALDE | EB | + | 308, 299, 16 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| § 33 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 36 | 5 | ALDE | EB | + | 306, 272, 39 |
| § 38 | 8 | PSE | | + | grozīts mutiski |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 3

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

353, 255, 20

§ 4

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 8

6

PSE

PS

+

345, 287, 9

§ 9

1

ALDE

-

Aiz § 9

7

PSE

-

§ 10

2

ALDE

-

§ 12

3

ALDE

EB

+

326, 276, 18

§ 17

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 23

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

-

282, 319, 18

§ 26

4

ALDE

EB

+

308, 299, 16

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

↓

§ 33

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 36

5

ALDE

EB

+

306, 272, 39

§ 38

8

PSE

+

grozīts mutiski

grozīts mutiski

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

↓

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: §17, § 26

UEN: § 38

ALDE: § 33

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: groz. Nr. 6

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE, PSE

§ 23

§ 23

1. daļa: “atzīmē, ka pašreizējais ... ES dividenžu izmaksāšanu;”

1. daļa

2. daļa: “atzīmē arī to, ka ... ārvalstu ieguldījumiem;”

2. daļa

ALDE

§ 4

§ 4

1. daļa: “atzinīgi vērtē euro ... galīgo izveidi,”

1. daļa

2. daļa: “pat tad, ja ... finanšu tirgu integrāciju;”

2. daļa

PSE

§ 3

§ 3

1. daļa: “atzīmē, ka M&A joprojām ... un dažādos veidos,”

1. daļa

2. daļa: “piemēram, veidojot komerciāla ... un norēķinu sistēmas);”

2. daļa

Dažādi

Dažādi

Referents Joseph Muscat ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 8:

Joseph Muscat

| “38. | uzskata, ka ES iestādēm un īpaši Parlamentam ir pienācis laiks uzsākt debates par ES finanšu tirgu uzraudzības struktūru; tādēļ prasa izveidot līdz 2006. gada beigām “gudro cilvēku” komiteju, lai izpētītu tirgu konsolidācijas un finanšu iestāžu ietekmi uz piesardzīgu uzraudzību, finanšu stabilitāti un krīžu pārvaldību, kā arī sešus mēnešus pēc minētās komitejas izveides ziņotu par šo ietekmi; tādēļ prasa komitejai ierosināt konkrētas idejas, kā vienkāršot daudzkārtēju atskaišu iesniegšanas prasības, kā uzlabot esošās struktūras, un visbeidzot izdarīt apsvērumus par ES finanšu uzraudzības struktūrām un to vajadzībām;” |
| --- | --- |

“38.

uzskata, ka ES iestādēm un īpaši Parlamentam ir pienācis laiks uzsākt debates par ES finanšu tirgu uzraudzības struktūru; tādēļ prasa izveidot līdz 2006. gada beigām “gudro cilvēku” komiteju, lai izpētītu tirgu konsolidācijas un finanšu iestāžu ietekmi uz piesardzīgu uzraudzību, finanšu stabilitāti un krīžu pārvaldību, kā arī sešus mēnešus pēc minētās komitejas izveides ziņotu par šo ietekmi; tādēļ prasa komitejai ierosināt konkrētas idejas, kā vienkāršot daudzkārtēju atskaišu iesniegšanas prasības, kā uzlabot esošās struktūras, un visbeidzot izdarīt apsvērumus par ES finanšu uzraudzības struktūrām un to vajadzībām;”

17.   Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās

Ziņojums: Andrzej Jan SZEJNA (A6-0229/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 15 | 2 | PSE | | + | |
| Aiz § 26 | 4 | PSE | | - | |
| Aiz § 31 | 5 | PSE | | - | |
| Aiz § 42 | 3 | PSE | | - | |
| § 43 | 1 | ALDE | | - | |
| F apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 3

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 15

2

PSE

+

Aiz § 26

4

PSE

-

Aiz § 31

5

PSE

-

Aiz § 42

3

PSE

-

§ 43

1

ALDE

-

F apsv.

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: § 3, F apsv.

18.   Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām

Ziņojums: Caroline LUCAS (A6-0201/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 6 | 4 | Verts/ALE | EB | - | 268, 323, 33 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 7 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 8 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 281, 332, 17 |
| Aiz § 10 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 21 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 21 | 3 | PPE-DE + DAVIES | | + | |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | - | 295, 317, 18 |
| 2/EB | + | 364, 253, 11 |
| § 23 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 27 | 1 | GUE/NGL | EB | - | 142, 453, 8 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 29 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | - | 270, 331, 23 |
| § 30 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 37 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 439, 74, 102 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 4

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 6

4

Verts/ALE

EB

-

268, 323, 33

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 7

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 8

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 9

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

-

281, 332, 17

Aiz § 10

2

PPE-DE

+

§ 11

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 21

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 21

3

PPE-DE + DAVIES

+

§ 22

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1/EB

-

295, 317, 18

2/EB

+

364, 253, 11

§ 23

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 27

1

GUE/NGL

EB

-

142, 453, 8

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 29

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats./EB

-

270, 331, 23

§ 30

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 37

§

sākotnējais teksts

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

439, 74, 102

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: § 4, § 6, § 7, § 8, § 21, § 23 un § 29

PSE: § 29

Verts/ALE: § 9, § 11un § 37

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE, PSE, ALDE

§ 22

§ 22

1. daļa: “atbalsta Komisijas viedokli ... iekļaušana ES ETS”

1. daļa

2. daļa: “tomēr iesaka ... iekļauties ES ETS;”

2. daļa

ALDE

§ 1

§ 1

1. daļa: viss punkts, izņemot vārdus “kas iekļautu reglamentējošus, ekonomiskus, tehnoloģiskus un darba instrumentus” un “piemērojot principu “maksā piesārņotājs” un nodrošinot pilnīgu izmaksu pārņemšanu”

1. daļa

2. daļa: šie vārdi

2. daļa

§ 9

§ 9

1. daļa: viss punkts, izņemot vārdus “lai risinātu šo problēmu”, “ne tikai” un “bet arī iespējas samazināt nodokļus un citus slogus, kas ir obligāti citām transporta sistēmām, bet ne aviācijai”

1. daļa

2. daļa: šie vārdi

2. daļa

§ 27

§ 27

1. daļa: “aicina Komisiju veicināt pētniecības programmas, lai uzlabotu zinātniskas zināšanas par citiem, ar CO2 nesaistītiem, aviācijas ietekmes veidiem”

1. daļa

2

2. daļa: “aicina Komisiju paralēli ETS ... lidmašīnām paceļoties un nolaižoties;” un “un lai atbalstītu ... standartus attiecībā uz NOx;”

2. daļa

§ 30

§ 30

1. daļa: viss punkts, izņemot vārdus “uz un”, “(ja iespējams, arī uz starptautiskajiem lidojumiem, kas šķērso ES gaisa telpu)” un “uzsver, ka cik drīz vien iespējams ir nepieciešams izveidot vispasaules emisijas kvotu tirdzniecības sistēma”

1. daļa

2. daļa: šie vārdi

2. daļa

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   K. Hatzidakis ieteikums A6-0224/2006

Grozījums Nr. 1

Par: 80

ALDE: Bourlanges

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

PPE-DE: Casini, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

PSE: Correia, Leichtfried

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Flasarová, Manolakou, Remek, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Nicholson

Verts/ALE: van Buitenen

2.   K. Hatzidakis ieteikums A6-0224/2006

Rezolūcija

Par: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 41

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Nassauer, Radwan

PSE: Leinen

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 53

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Tannock, Van Orden

Verts/ALE: van Buitenen

3.   A. Andria ieteikums A6-0226/2006

Rezolūcija

Par: 567

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 29

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 36

GUE/NGL: Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Kamall, Kirkhope

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Diamanto Manolakou

4.   C. Wortmann-Kool ziņojums A6-0217/2006

Grozījums Nr. 20

Par: 261

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 13

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

5.   C. Wortmann-Kool ziņojums A6-0217/2006

Grozījums Nr. 21

Par: 279

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 11

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PSE: Grech

Verts/ALE: van Buitenen

6.   C. Wortmann-Kool ziņojums A6-0217/2006

Rezolūcija

Par: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gewalt, Pieper, Sartori

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

7.   A. Lamassourel ziņojums A6-0223/2006

Grozījums Nr. 1

Par: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Nicholson, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák

UEN: Camre

Atturas: 23

ALDE: Cappato

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Lauk

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David, Morgan, Stihler, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Atturas

Richard Corbett, Gary Titley

8.   A. Lamassourel ziņojums A6-0223/2006

Grozījums Nr. 5, 1. daļa

Par: 576

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 38

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Vlasto

Atturas: 25

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Baco, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David, Morgan, Stihler, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

9.   A. Lamassourel ziņojums A6-0223/2006

Grozījums Nr. 5, 2. daļa

Par: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Markov

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Doyle, Fjellner, Grosch, Jackson, Wieland

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 328

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 30

GUE/NGL: Aita, Catania, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Wagenknecht

NI: Baco, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Speroni

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David, Morgan, Stihler, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi

Pret

Françoise Grossetête, Henrik Dam Kristensen

Atturas

Christofer Fjellner

10.   A. Lamassourel ziņojums A6-0223/2006

Grozījums Nr. 7

Par: 242

ALDE: Degutis, Deprez, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Giertych, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Marques

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 390

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gill, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Ilves, Kinnock, Martin David, Morgan, Segelström, Skinner, Stihler, Titley, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 7

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Hughes, McAvan

Verts/ALE: van Buitenen, Smith

Balsojuma labojumi

Pret

Linda McAvan

Atturas

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

11.   J. Muscat ziņojums A6-0170/2006

Grozījums Nr. 6

Par: 345

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Karas, Rübig, Schierhuber, Seeber, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 287

ALDE: Andria

GUE/NGL: Adamou, Manolakou, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 9

ALDE: Harkin

IND/DEM: Louis

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Korhola

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Reinhard Rack, Hubert Pirker

12.   C. Lucas ziņojums A6-0201/2006

Rezolūcija

Par: 439

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Hall, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Karatzaferis, Louis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 74

ALDE: Alvaro, Andria, Birutis, Bourlanges, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Dičkutė, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Neyts-Uyttebroeck, Riis-Jørgensen, Takkula, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Berend, Brok, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Ferber, Fjellner, Friedrich, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Kauppi, Klamt, Konrad, Lehne, Ouzký, Pack, Pieper, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Škottová, Strejček, Vlasák, Weber Manfred, von Wogau, Zvěřina

PSE: Groote, Hänsch, Haug, Stockmann, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Zīle

Atturas: 102

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Cocilovo, Fourtou, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Pannella, Polfer, Savi, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Manolakou, Remek, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Bradbourn, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doyle, Hannan, Hatzidakis, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Korhola, Lamassoure, Lewandowski, McGuinness, Pirker, Rack, Reul, Schwab, Seeber, Sonik

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cashman, Corbett, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, García Pérez, Goebbels, Grech, Gruber, Honeyball, Hughes, Laignel, McAvan, Mann Erika, Moreno Sánchez, Morgan, Riera Madurell, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarabella, Titley, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Karin Riis-Jørgensen

Atturas

Paul Rübig, Robert Evans, Othmar Karas, Joseph Muscat, Agnes Schierhuber, Jim Higgins, Gay Mitchell

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0281

Transnacionālā organizētā noziedzība (migrantu nelikumīga ievešana) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz papildprotokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (8174/2006 — KOM(2005)0503 — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS))

(Apspriežu procedūra — jauna apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes izstrādāto projektu (8174/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes izstrādāto projektu (8174/2006),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0503) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0503) (1),

| — | ņemot vērā savu 2004. gada 13. janvāra nostāju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2004. gada 13. janvāra nostāju (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 62. panta 2. punktu, 63. panta 3. punktu, 66., 179., 181.a pantu, ko skata saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 62. panta 2. punktu, 63. panta 3. punktu, 66., 179., 181.a pantu, ko skata saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

| — | pēc tam, kad ar to atkārtoti apspriedusies Padome, kā to paredz EK līguma 300. panta 3. punkta pirmais apakšpunkts (C6-0129/2006), |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad ar to atkārtoti apspriedusies Padome, kā to paredz EK līguma 300. panta 3. punkta pirmais apakšpunkts (C6-0129/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu, 55. panta 3. punktu un 87. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu, 55. panta 3. punktu un 87. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0215/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0215/2006);

| 1. | apstiprina papildprotokola noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina papildprotokola noslēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 92 E, 16.4.2004., 75. lpp.

P6_TA(2006)0282

Transnacionālā organizētā noziedzība (cilvēku tirdzniecība) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz papildprotokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (8174/2006 — KOM(2005)0503 — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS))

(Apspriežu procedūra — jauna apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes izstrādāto projektu (8174/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes izstrādāto projektu (8174/2006),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0503) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0503) (1),

| — | ņemot vērā savu 2004. gada 13. janvāra nostāju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2004. gada 13. janvāra nostāju (2),

| — | ņemot vērā EK Līguma 62. panta 2. punktu, 63. panta 3. punktu, 66., 179., 181.a pantu, ko skata saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 62. panta 2. punktu, 63. panta 3. punktu, 66., 179., 181.a pantu, ko skata saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

| — | pēc tam, kad ar to atkārtoti apspriedusies Padome, kā to paredz EK Līguma 300. panta 3. punkta pirmais apakšpunkts (C6-0130/2006), |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad ar to atkārtoti apspriedusies Padome, kā to paredz EK Līguma 300. panta 3. punkta pirmais apakšpunkts (C6-0130/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu, 55. panta 3. punktu un 87. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 43. panta 1. punktu, 55. panta 3. punktu un 87. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0214/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0214/2006);

| 1. | apstiprina papildprotokola noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina papildprotokola noslēgšanu;

| 2. | uzdod t priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod t priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 92 E, 16.4.2004., 75. lpp.

P6_TA(2006)0283

Kā Eiropas Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju ***III

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006 — 2003/0242(COD))

(Koplēmuma procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopējo projektu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja (PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopējo projektu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja (PE-CONS 3614/1/2006 — C6-0156/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0622) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0622) (2),

| — | ņemot vērā tā nostāju otrajā lasījumā (3) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju otrajā lasījumā (3) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju (4),

| — | ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem kopējā nostājā (KOM(2006)0081) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem kopējā nostājā (KOM(2006)0081) (5),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 65. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 65. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi tā delegācija Samierināšanas komitejā (A6-0230/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi tā delegācija Samierināšanas komitejā (A6-0230/2006);

| 1. | apstiprina kopīgo projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo projektu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 3. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un uzdod viņam, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

3.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un uzdod viņam, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 103, 29.4.2004., 612. lpp.

(2)  OV vēl nav publicēts.

(3)  Pieņemtie teksti, 18.1.2006., P6_TA(2006)0016.

(4)  OV C 264, 25.10.2005., 18. lpp.

(5)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0284

Baterijas, akumulatori un bateriju un akumulatoru atkritumi ***III

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par baterijām un akumulatoriem un bateriju un akumulatoru atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (PE-CONS 3615/4/2006 — C6-0154/2006 — 2003/0282(COD))

(Koplēmuma procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu (PE-CONS 3615/4/2006 — C6-0154/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Samierināšanas komitejas apstiprināto kopējo projektu (PE-CONS 3615/4/2006 — C6-0154/2006),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0723) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0723) (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (3) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (3) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju (4),

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu par Parlamenta izdarītajiem kopējās nostājas (KOM(2006)0017) (5) grozījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu par Parlamenta izdarītajiem kopējās nostājas (KOM(2006)0017) (5) grozījumiem,

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 65. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 65. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā ziņojumu (A6-0231/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā ziņojumu (A6-0231/2006);

| 1. | apstiprina kopējo projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo projektu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam parakstīt šo dokumentu kopīgi ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam parakstīt šo dokumentu kopīgi ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 3. | uzdod tā ģenerālsekretāram parakstīt šo dokumentu pēc pārbaudes, kurā noskaidrots, ka pienācīgi pabeigtas visas procedūras, un pēc vienošanās ar Padomes ģenerālsekretāru dokumentu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

uzdod tā ģenerālsekretāram parakstīt šo dokumentu pēc pārbaudes, kurā noskaidrots, ka pienācīgi pabeigtas visas procedūras, un pēc vienošanās ar Padomes ģenerālsekretāru dokumentu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 104 E, 30.4.2004., 354. lpp.

(2)  OV vēl nav publicēts.

(3)  Pieņemtie teksti, 13.12.2005., P6_TA(2005)0495.

(4)  OV C 264 E, 25.10.2005., 1. lpp.

(5)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0285

Eiropas Sociālais fonds ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Sociālo fondu (ESF) un atceltu Regulu (EK) Nr. 1784/1999 (9060/4/2006 — C6-0188/2006 — 2004/0165(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9060/4/2006 — C6-0188/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9060/4/2006 — C6-0188/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0493) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0493) (2),

| — | ņemot vērā laboto Komisijas priekšlikumu (KOM(2005)0523) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā laboto Komisijas priekšlikumu (KOM(2005)0523) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0220/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0220/2006);

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un saskaņā ar ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un saskaņā ar ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 6.7.2005., P6_TA(2005)0281.

(2)  OV vēl nav publicēts.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0286

Eiropas Reģionālās attīstības fonds ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un atceltu Regulu (EK) Nr. 1783/1999 (9059/4/2006 — C6-0187/2006 — 2004/0167(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9059/4/2006 — C6-0187/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9059/4/2006 — C6-0187/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0495) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0495) (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0225/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0225/2006);

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un saskaņā ar ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un saskaņā ar ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 6.7.2005., P6_TA(2005)0279.

(2)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0287

Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (EGTC) ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (EGTC) izveidi (9062/2/2006 — C6-0189/2006 — 2004/0168(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9062/2/2006 — C6-0189/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9062/2/2006 — C6-0189/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0496) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0496) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2006)0094) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2006)0094) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0227/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0227/2006);

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod Parlamenta ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka visas procedūras ir pilnībā veiktas, un, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

4.

uzdod Parlamenta ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka visas procedūras ir pilnībā veiktas, un, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 6.7.2005., P6_TA(2005)0280.

(2)  OV vēl nav publicēts.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0288

Tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (KOM(2005)0305 — C6-0232/2005 — 2005/0126(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0305) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0305) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 61. panta c) apakšpunktu un 67. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0232/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 61. panta c) apakšpunktu un 67. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0232/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0024/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0024/2006);

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju iesniegt kodificētu Regulas (EK) Nr. 1348/2000 versiju, grozītajā priekšlikumā iekļaujot šeit sniegtos grozījumus; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju iesniegt kodificētu Regulas (EK) Nr. 1348/2000 versiju, grozītajā priekšlikumā iekļaujot šeit sniegtos grozījumus;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0126

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 61. panta c) punktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Komisija 2004. gada 1. oktobrī pieņēma Ziņojumu attiecībā uz Padomes 2000. gada 29. maija Regulas (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (3). Pētījumā secināts, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1348/2000 stāšanās spēkā 2001. gadā tās piemērošana kopumā ir uzlabojusies, un tā ir paātrinājusi dokumentu nosūtīšanu un izsniegšanu dalībvalstu starpā, tomēr, neraugoties uz to, dažu regulas noteikumu piemērošana nav pilnībā apmierinoša. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 1. oktobrī pieņēma Ziņojumu attiecībā uz Padomes 2000. gada 29. maija Regulas (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (3). Pētījumā secināts, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1348/2000 stāšanās spēkā 2001. gadā tās piemērošana kopumā ir uzlabojusies, un tā ir paātrinājusi dokumentu nosūtīšanu un izsniegšanu dalībvalstu starpā, tomēr, neraugoties uz to, dažu regulas noteikumu piemērošana nav pilnībā apmierinoša.

| (2) | Lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību, ir jāturpina uzlabot un paātrināt tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu nosūtīšana un izsniegšana dalībvalstu starpā nolūkā vienkāršot Regulas (EK) Nr. 1348/2000 konkrētu noteikumu piemērošanu un uzlabot juridisko noteiktību iesniedzējam un adresātam. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību, ir jāturpina uzlabot un paātrināt tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu nosūtīšana un izsniegšana dalībvalstu starpā nolūkā vienkāršot Regulas (EK) Nr. 1348/2000 konkrētu noteikumu piemērošanu un uzlabot juridisko noteiktību iesniedzējam un adresātam.

| (3) | Regulai (EK) Nr. 1348/2000 nav jāattiecas uz dokumenta izsniegšanu puses pilnvarotam pārstāvim dalībvalstī, kurā notiek tiesvedība, neatkarīgi no šīs puses dzīvesvietas. |
| --- | --- |

(3)

Regulai (EK) Nr. 1348/2000 nav jāattiecas uz dokumenta izsniegšanu puses pilnvarotam pārstāvim dalībvalstī, kurā notiek tiesvedība, neatkarīgi no šīs puses dzīvesvietas.

| (4) | Izsniegšana jāveic pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā kopš saņemšanas saņēmējā iestādē. |
| --- | --- |

(4)

Izsniegšana jāveic pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā kopš saņemšanas saņēmējā iestādē.

| (5) | Saņēmējai iestādei, izmantojot veidlapas paraugu, rakstiski jāinformē adresāts par to, ka viņam ir tiesības atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu tā izsniegšanas brīdī vai nosūtot dokumentu atpakaļ
  saņēmējai iestādei
  nedēļas laikā no saņemšanas brīža,
  ja dokuments nav adresātam saprotamā valodā vai izsniegšanas vietas oficiālajā valodā
  .
  Šis noteikums jāpiemēro arī turpmākai izsniegšanai, ja adresāts ir izmantojis tiesības atteikties. Šie atteikšanās noteikumi jāpiemēro arī izsniegšanai, ko veic diplomātiskie un konsulārie pārstāvji un pasta iestādes, kā arī tiešai izsniegšanai
  . |
| --- | --- |

(5)

Saņēmējai iestādei, izmantojot veidlapas paraugu, rakstiski jāinformē adresāts par to, ka viņam ir tiesības atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu tā izsniegšanas brīdī vai nosūtot dokumentu atpakaļ
  saņēmējai iestādei
  nedēļas laikā no saņemšanas brīža,
  ja dokuments nav adresātam saprotamā valodā vai izsniegšanas vietas oficiālajā valodā
  .
  Šis noteikums jāpiemēro arī turpmākai izsniegšanai, ja adresāts ir izmantojis tiesības atteikties. Šie atteikšanās noteikumi jāpiemēro arī izsniegšanai, ko veic diplomātiskie un konsulārie pārstāvji un pasta iestādes, kā arī tiešai izsniegšanai
  .

| (6) | Saņēmējai iestādei visi dokumenta izsniegšanai nepieciešamie pasākumi jāturpina arī gadījumos, kad izsniegšanu nav bijis iespējams veikt mēneša laikā, piemēram, tādēļ ka atbildētājs nav bijis mājās atvaļinājuma dēļ vai nav bijis savā birojā darba apstākļu dēļ. Turklāt, lai saņēmējai iestādei neradītu neizpildītas saistības izsniegt dokumentu, sūtītājai iestādei jābūt iespējai standarta veidlapā norādīt termiņu, pēc kura izsniegšana vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(6)

Saņēmējai iestādei visi dokumenta izsniegšanai nepieciešamie pasākumi jāturpina arī gadījumos, kad izsniegšanu nav bijis iespējams veikt mēneša laikā, piemēram, tādēļ ka atbildētājs nav bijis mājās atvaļinājuma dēļ vai nav bijis savā birojā darba apstākļu dēļ. Turklāt, lai saņēmējai iestādei neradītu neizpildītas saistības izsniegt dokumentu, sūtītājai iestādei jābūt iespējai standarta veidlapā norādīt termiņu, pēc kura izsniegšana vairs nav nepieciešama.

| (7) | Jānosaka, ka dokumenta izsniegšana var tikt
  kompensēta
  , adresātam izsniedzot dokumenta tulkojumu. |
| --- | --- |

(7)

Jānosaka, ka dokumenta izsniegšana var tikt
  kompensēta
  , adresātam izsniedzot dokumenta tulkojumu.

| (8) | Dokumenta izsniegšanas dienai jābūt datumam, kad to izsniedz saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktu noteikto izsniegšanas termiņu. Tomēr, ja attiecīgais dokuments saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem ir jāizsniedz noteiktā
  termiņā, dienu
  , kas ņemama vērā attiecībā pret iesniedzēju, nosaka saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem.
  Dalībvalstīm, kurās ir spēkā šāda sistēma, par to jāpaziņo Komisijai, kas šo informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā civillietās un komerclietās. |
| --- | --- |

(8)

Dokumenta izsniegšanas dienai jābūt datumam, kad to izsniedz saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktu noteikto izsniegšanas termiņu. Tomēr, ja attiecīgais dokuments saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem ir jāizsniedz noteiktā
  termiņā, dienu
  , kas ņemama vērā attiecībā pret iesniedzēju, nosaka saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem.
  Dalībvalstīm, kurās ir spēkā šāda sistēma, par to jāpaziņo Komisijai, kas šo informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā civillietās un komerclietās.

| (9) | Lai veicinātu tiesas pieejamību, izmaksām, kas radušās saistībā ar tiesu varas amatpersonas vai saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem kompetentās personas nodarbināšanu, jāatbilst attiecīgās dalībvalsts iepriekš noteiktam
  vienreizējam

  fiksētam honorāram, kura noteikšanā ievēroti proporcionalitātes un nediskriminācijas principi.
  Prasībai par vienreizēju fiksētu honorāru nevajadzētu liegt dalībvalstīm iespēju dažādiem pakalpojumu veidiem noteikt atšķirīgus honorārus, ja tiek ievēroti šie principi. |
| --- | --- |

(9)

Lai veicinātu tiesas pieejamību, izmaksām, kas radušās saistībā ar tiesu varas amatpersonas vai saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem kompetentās personas nodarbināšanu, jāatbilst attiecīgās dalībvalsts iepriekš noteiktam
  vienreizējam

  fiksētam honorāram, kura noteikšanā ievēroti proporcionalitātes un nediskriminācijas principi.
  Prasībai par vienreizēju fiksētu honorāru nevajadzētu liegt dalībvalstīm iespēju dažādiem pakalpojumu veidiem noteikt atšķirīgus honorārus, ja tiek ievēroti šie principi.

| (10) | Katrai dalībvalstij, izmantojot pasta pakalpojumus, ir tiesības personām, kas dzīvo kādā citā dalībvalstī, tieši
  izsniegt dokumentus
  ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu vai izmantojot līdzvērtīgu līdzekli. |
| --- | --- |

(10)

Katrai dalībvalstij, izmantojot pasta pakalpojumus, ir tiesības personām, kas dzīvo kādā citā dalībvalstī, tieši
  izsniegt dokumentus
  ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu vai izmantojot līdzvērtīgu līdzekli.

| (11) | Jebkura
  tiesvedībā ieinteresētā persona drīkst

  saņemt dokumentus
  tieši no attiecīgās dalībvalsts tiesu varas amatpersonām, amatpersonām vai citām kompetentām personām,
  ja šādu tiešu izsniegšanu atļauj šīs dalībvalsts tiesību akti
  . |
| --- | --- |

(11)

Jebkura
  tiesvedībā ieinteresētā persona drīkst

  saņemt dokumentus
  tieši no attiecīgās dalībvalsts tiesu varas amatpersonām, amatpersonām vai citām kompetentām personām,
  ja šādu tiešu izsniegšanu atļauj šīs dalībvalsts tiesību akti
  .

| (12) | Komisijai jāizstrādā rokasgrāmata, kurā ietverta informācija par Regulas (EK) Nr. 1348/2000 pareizu piemērošanu, un jāpublicē tā Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā civillietās un komerclietās. Komisijai un dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka šī informācija ir atjaunota un pilnīga, it īpaši attiecībā uz sūtītāju un saņēmēju iestāžu kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

(12)

Komisijai jāizstrādā rokasgrāmata, kurā ietverta informācija par Regulas (EK) Nr. 1348/2000 pareizu piemērošanu, un jāpublicē tā Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā civillietās un komerclietās. Komisijai un dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka šī informācija ir atjaunota un pilnīga, it īpaši attiecībā uz sūtītāju un saņēmēju iestāžu kontaktinformāciju.

| (13) | Regulā (EK) Nr. 1348/2000 noteikto laika posmu un termiņu aprēķinos jāpiemēro Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus
   (4). |
| --- | --- |

(13)

Regulā (EK) Nr. 1348/2000 noteikto laika posmu un termiņu aprēķinos jāpiemēro Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus
   (4).

| (14) | Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. pantā, jo dalībvalstu līmenī šis mērķis nav pienācīgi sasniedzams un tāpēc, ņemot vērā rīcības mērogu, ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, ar šo regulu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. pantā, jo dalībvalstu līmenī šis mērķis nav pienācīgi sasniedzams un tāpēc, ņemot vērā rīcības mērogu, ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, ar šo regulu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (15) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(15)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (16) | Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, ir paziņojušas savu vēlmi piedalīties regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(16)

Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, ir paziņojušas savu vēlmi piedalīties regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (17) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādējādi šis lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādējādi šis lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 1348/2000 izdara šādus grozījumus:

| (1) | Regulas 1. panta 1. punktam pievieno šādu punktu:




  “To nepiemēro, jo īpaši, attiecībā uz nodokļiem, muitas un administratīvām lietām vai valsts atbildību par darbību un bezdarbību valsts varas izpildē (“acta iure imperii”).” |
| --- | --- |

(1)

Regulas 1. panta 1. punktam pievieno šādu punktu:

“To nepiemēro, jo īpaši, attiecībā uz nodokļiem, muitas un administratīvām lietām vai valsts atbildību par darbību un bezdarbību valsts varas izpildē (“acta iure imperii”).”

| (2) | Regulas 4. panta 3. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:




  “Katra dalībvalsts norāda Eiropas Savienības iestāžu oficiālo valodu vai valodas, kas nav tās valsts valoda, kas ir pieņemamas veidlapas aizpildīšanai.” |
| --- | --- |

(2)

Regulas 4. panta 3. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Katra dalībvalsts norāda Eiropas Savienības iestāžu oficiālo valodu vai valodas, kas nav tās valsts valoda, kas ir pieņemamas veidlapas aizpildīšanai.”

| (3) | Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   
  Saņēmēja iestāde dara visu iespējamo, lai veiktu dokumenta izsniegšanu
  pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā pēc saņemšanas Ja nav bijis iespējams veikt izsniegšanu
  viena mēneša laikā pēc saņemšanas
  , saņēmēja iestāde








  a) | nekavējoties informē sūtītāju iestādi ar apliecinājumu uz pielikumā norādītā veidlapas parauga, ko sastāda saskaņā ar 10. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem;
  un |
| --- | --- | --- |

(3)

Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   
  Saņēmēja iestāde dara visu iespējamo, lai veiktu dokumenta izsniegšanu
  pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā pēc saņemšanas Ja nav bijis iespējams veikt izsniegšanu
  viena mēneša laikā pēc saņemšanas
  , saņēmēja iestāde

a)

nekavējoties informē sūtītāju iestādi ar apliecinājumu uz pielikumā norādītā veidlapas parauga, ko sastāda saskaņā ar 10. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem;
  un

| b) | turpina darīt visu iespējamo, lai veiktu dokumenta izsniegšanu, ja vien sūtītāja iestāde nav norādījusi citādi, un ja šķiet, ka izsniegšana iespējama saprātīgā laika posmā.” |
| --- | --- |

b)

turpina darīt visu iespējamo, lai veiktu dokumenta izsniegšanu, ja vien sūtītāja iestāde nav norādījusi citādi, un ja šķiet, ka izsniegšana iespējama saprātīgā laika posmā.”

| (4) | Regulas 8. pantā izdara šādus grozījumus:






  a) | 1 punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Saņēmēja iestāde informē
  adresātu, izmantojot
  pielikumā pievienoto veidlapas paraugu, ka viņš/viņa var atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu tā izsniegšanas brīdī, vai nosūtot dokumentu
  saņēmējai iestādei
  nedēļas laikā,
  ja tas nav uzrakstīts vai
  tam nav pievienots tulkojums
  jebkurā
  no šīm valodām:






  a) | valodā, ko adresāts saprot;
  vai |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Regulas 8. pantā izdara šādus grozījumus:

a)

1 punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Saņēmēja iestāde informē
  adresātu, izmantojot
  pielikumā pievienoto veidlapas paraugu, ka viņš/viņa var atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu tā izsniegšanas brīdī, vai nosūtot dokumentu
  saņēmējai iestādei
  nedēļas laikā,
  ja tas nav uzrakstīts vai
  tam nav pievienots tulkojums
  jebkurā
  no šīm valodām:

a)

valodā, ko adresāts saprot;
  vai

| b) | saņēmējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai, ja šajā valstī ir vairākas oficiālās valodas, tās vietas oficiālajā valodā vai valodās, kurā veic izsniegšanu.” |
| --- | --- |

b)

saņēmējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai, ja šajā valstī ir vairākas oficiālās valodas, tās vietas oficiālajā valodā vai valodās, kurā veic izsniegšanu.”

| b) | pievieno šādu 3. punktu:
  “3.   Ja adresāts atsakās pieņemt dokumentu saskaņā ar 1. punkta nosacījumiem, dokumenta izsniegšanu koriģē, saskaņā ar šīs Regulas noteikumiem adresātam
  izsniedzot dokumentu ar tam pievienotu
  tulkojumu valodā, kas norādīta 1. punktā.
  Tādā gadījumā dokumenta izsniegšanas diena ir datums, kad
  dokumentu ar tam pievienotu tulkojumu
  izsniedz saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktos noteikto izsniegšanas termiņu. Tomēr, ja attiecīgais dokuments saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem ir jāizsniedz noteiktā
  termiņā, diena
  , kas ņemama vērā attiecībā pret iesniedzēju, ir sākotnējā dokumenta izsniegšanas diena,
  kuru nosaka saskaņā ar 9. panta 2. punktu.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Ja adresāts atsakās pieņemt dokumentu saskaņā ar 1. punkta nosacījumiem, dokumenta izsniegšanu koriģē, saskaņā ar šīs Regulas noteikumiem adresātam
  izsniedzot dokumentu ar tam pievienotu
  tulkojumu valodā, kas norādīta 1. punktā.

Tādā gadījumā dokumenta izsniegšanas diena ir datums, kad
  dokumentu ar tam pievienotu tulkojumu
  izsniedz saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktos noteikto izsniegšanas termiņu. Tomēr, ja attiecīgais dokuments saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem ir jāizsniedz noteiktā
  termiņā, diena
  , kas ņemama vērā attiecībā pret iesniedzēju, ir sākotnējā dokumenta izsniegšanas diena,
  kuru nosaka saskaņā ar 9. panta 2. punktu.”

| (5) | Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “9. pants
  Izsniegšanas diena
  1.   Neierobežojot 8. panta noteikumus, dokumenta izsniegšanas datumam jābūt saņēmējas dalībvalsts tiesisko aktu noteiktajā izsniegšanas termiņā.
  2.   Tomēr, ja attiecīgais dokuments saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem ir jāizsniedz noteiktā
  termiņā, dienu
  , kas ņemama vērā attiecībā pret iesniedzēju, nosaka saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

(5)

Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“9. pants

Izsniegšanas diena

1.   Neierobežojot 8. panta noteikumus, dokumenta izsniegšanas datumam jābūt saņēmējas dalībvalsts tiesisko aktu noteiktajā izsniegšanas termiņā.

2.   Tomēr, ja attiecīgais dokuments saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem ir jāizsniedz noteiktā
  termiņā, dienu
  , kas ņemama vērā attiecībā pret iesniedzēju, nosaka saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem.”

| (6) | Regulas 10. panta 2. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:




  “Katra dalībvalsts norāda Eiropas Savienības iestāžu oficiālo valodu vai valodas, kas nav tās valsts valoda, kas ir pieņemamas veidlapas aizpildīšanai.” |
| --- | --- |

(6)

Regulas 10. panta 2. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Katra dalībvalsts norāda Eiropas Savienības iestāžu oficiālo valodu vai valodas, kas nav tās valsts valoda, kas ir pieņemamas veidlapas aizpildīšanai.”

| (7) | Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “2.
     
  Tomēr iesniedzējs apmaksā vai atlīdzina izmaksas, kas radušās saistībā ar:










  a) | tiesu varas amatpersonas vai saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem kompetentās personas nodarbināšanu; |
| --- | --- | --- |

(7)

Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.
     
  Tomēr iesniedzējs apmaksā vai atlīdzina izmaksas, kas radušās saistībā ar:

a)

tiesu varas amatpersonas vai saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem kompetentās personas nodarbināšanu;

| b) | īpašas izsniegšanas metodes izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

īpašas izsniegšanas metodes izmantošanu.

Izmaksas, kas radušās saistībā ar tiesu varas amatpersonas vai saskaņā ar konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem kompetentās personas nodarbināšanu, atbilst attiecīgās dalībvalsts iepriekš noteiktam
  vienreizējam
  honorāram, kura noteikšanā ievēroti proporcionalitātes un nediskriminācijas principi. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem noteiktiem honorāriem.”

| (8) | Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “14. pants
  Izsniegšana pa pastu
  Katrai dalībvalstij, izmantojot pasta pakalpojumus, ir tiesības tieši izsniegt tiesas dokumentus personām, kas dzīvo kādā citā dalībvalstī, ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu vai izmantojot līdzvērtīgu līdzekli.” |
| --- | --- |

(8)

Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“14. pants

Izsniegšana pa pastu

Katrai dalībvalstij, izmantojot pasta pakalpojumus, ir tiesības tieši izsniegt tiesas dokumentus personām, kas dzīvo kādā citā dalībvalstī, ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu vai izmantojot līdzvērtīgu līdzekli.”

| (9) | Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “15. pants
  Tiešā izsniegšana


  Ikviena
  tiesvedībā ieinteresēta persona

  drīkst
  saņemt tiesas dokumentus tieši no attiecīgās dalībvalsts tiesu varas amatpersonām, amatpersonām vai citām kompetentām personām,
  gadījumos, ja šādu tiešu izsniegšanu atļauj attiecīgās dalībvalsts tiesību akti
  .” |
| --- | --- |

(9)

Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“15. pants

Tiešā izsniegšana

Ikviena
  tiesvedībā ieinteresēta persona

  drīkst
  saņemt tiesas dokumentus tieši no attiecīgās dalībvalsts tiesu varas amatpersonām, amatpersonām vai citām kompetentām personām,
  gadījumos, ja šādu tiešu izsniegšanu atļauj attiecīgās dalībvalsts tiesību akti
  .”

| (10) | Iekļauj šādu 15.a pantu:
  “15.a pants
  Piemērojamie noteikumi


  1.
     Noteikumi saistībā ar atteikšanos pieņemt dokumentu atbilstīgi 8. pantam un noteikumi saistībā ar 9. pantā paredzēto izsniegšanas dienu ir piemērojami attiecībā uz sūtīšanas un izsniegšanas līdzekļiem, kas paredzēti šajā nodaļā.


  2.
     
  Tomēr 8. panta 1. punkta mērķiem:










  a) | ja izsniegšanu veic saskaņā ar 13. pantu, diplomātiskie vai konsulārie pārstāvji informē saņēmēju, ka viņš/viņa var atteikties pieņemt dokumentu un jebkuru šādu dokumentu jānosūta minētajām struktūrām; |
| --- | --- | --- |

(10)

Iekļauj šādu 15.a pantu:

“15.a pants

Piemērojamie noteikumi

1.
     Noteikumi saistībā ar atteikšanos pieņemt dokumentu atbilstīgi 8. pantam un noteikumi saistībā ar 9. pantā paredzēto izsniegšanas dienu ir piemērojami attiecībā uz sūtīšanas un izsniegšanas līdzekļiem, kas paredzēti šajā nodaļā.

2.
     
  Tomēr 8. panta 1. punkta mērķiem:

a)

ja izsniegšanu veic saskaņā ar 13. pantu, diplomātiskie vai konsulārie pārstāvji informē saņēmēju, ka viņš/viņa var atteikties pieņemt dokumentu un jebkuru šādu dokumentu jānosūta minētajām struktūrām;

| b) | ja izsniegšanu veic saskaņā ar 14. pantu, iestāde vai persona, kas veic izsniegšanu informē saņēmēju, ka viņš/viņa var atteikties pieņemt dokumentu un jebkuru šādu dokumentu jānosūta minētajai iestādei vai personai.” |
| --- | --- |

b)

ja izsniegšanu veic saskaņā ar 14. pantu, iestāde vai persona, kas veic izsniegšanu informē saņēmēju, ka viņš/viņa var atteikties pieņemt dokumentu un jebkuru šādu dokumentu jānosūta minētajai iestādei vai personai.”

| (11) | Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “17. pants
  Īstenošanas noteikumi
  Šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus saistībā ar pielikumā noradīto veidlapu paraugu atjaunināšanu vai tehnisku grozījumiem veikšanu tajos, pieņem saskaņā ar konsultāciju procedūru, kas izklāstīta 18. panta 2. punktā.” |
| --- | --- |

(11)

Regulas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“17. pants

Īstenošanas noteikumi

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus saistībā ar pielikumā noradīto veidlapu paraugu atjaunināšanu vai tehnisku grozījumiem veikšanu tajos, pieņem saskaņā ar konsultāciju procedūru, kas izklāstīta 18. panta 2. punktā.”

| (12) | Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “23. pants
  Paziņošana
  un publicēšana


  1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo 2., 3., 4., 10., 11., 13.,
  15.
  un 19. pantā norādīto informāciju.


  Dalībvalstis Komisijai paziņo, ja saskaņā ar to tiesību aktiem dokuments ir jāizsniedz noteiktā termiņā, kā minēts 8. panta 3. punktā un 9. panta 2. punktā.




  2.
     
  Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē saskaņā ar 1. punktu saņemto informāciju, izņemot aģentūru un centrālo iestāžu adreses un citu kontaktinformāciju, kā arī informāciju par šo iestāžu jurisdikcijas ģeogrāfisko apgabalu.



  3.   Komisija izstrādā un regulāri atjauno
  rokasgrāmatu, kurā
  ir 1. punktā norādītā informācija
  un kura ir pieejama elektroniski, it īpaši izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots saskaņā ar Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK (6). |
| --- | --- |

(12)

Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“23. pants

Paziņošana
  un publicēšana

1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo 2., 3., 4., 10., 11., 13.,
  15.
  un 19. pantā norādīto informāciju.

Dalībvalstis Komisijai paziņo, ja saskaņā ar to tiesību aktiem dokuments ir jāizsniedz noteiktā termiņā, kā minēts 8. panta 3. punktā un 9. panta 2. punktā.

2.
     
  Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē saskaņā ar 1. punktu saņemto informāciju, izņemot aģentūru un centrālo iestāžu adreses un citu kontaktinformāciju, kā arī informāciju par šo iestāžu jurisdikcijas ģeogrāfisko apgabalu.

3.   Komisija izstrādā un regulāri atjauno
  rokasgrāmatu, kurā
  ir 1. punktā norādītā informācija
  un kura ir pieejama elektroniski, it īpaši izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots saskaņā ar Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK (6).

| (13) | Regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:




  “24. pants




  Pārskatīšana




  Ne vēlāk kā līdz 2011. gada 1. jūnijam un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, īpašu uzmanību pievēršot saskaņā ar 2. pantu pilnvaroto iestāžu efektivitātei, kā arī 3. panta c) apakšpunkta un 9. panta praktiskajai piemērošanai. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas pielāgošanu atbilstoši paziņošanas sistēmu izmaiņām.” |
| --- | --- |

(13)

Regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

“24. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā līdz 2011. gada 1. jūnijam un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, īpašu uzmanību pievēršot saskaņā ar 2. pantu pilnvaroto iestāžu efektivitātei, kā arī 3. panta c) apakšpunkta un 9. panta praktiskajai piemērošanai. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas pielāgošanu atbilstoši paziņošanas sistēmu izmaiņām.”

| (14) | Regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:




  “25. pants




  Piemērošanas datums




  Regulu piemēro no ... (7), izņemot 23. pantu, kuru piemēro no ... (8).




  Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. |
| --- | --- |

(14)

Regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:

“25. pants

Piemērošanas datums

Regulu piemēro no ... (7), izņemot 23. pantu, kuru piemēro no ... (8).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

| (15) | Pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(15)

Pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā [...].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 88, 11.4.2006., 7. lpp.

1

88, 11.4.2006., 7. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. jūlija nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. jūlija nostāja.

(3)  OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp.

3

(4)  OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  

  OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.



  ”

6

OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.

”

(7)  
  Divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas.

7

Divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas.

(8)  
  Deviņus mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas.”

8

Deviņus mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas.”

PIELIKUMS

LŪGUMS DOKUMENTU IZSNIEGŠANAI

(Padomes 2000. gada 29. maija Regulas (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs 4. panta 3. punkts
   (1))

Atsauces Nr.:

1.   SŪTĪTĀJA IESTĀDE

| 1.1. | Nosaukums: |
| --- | --- |

1.1.

Nosaukums:

| 1.2. | Adrese:






  1.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

1.2.

Adrese:

1.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 1.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

1.2.2.

Vieta un kods:

| 1.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

1.2.3.

Valsts:

| 1.3. | Tālr.: |
| --- | --- |

1.3.

Tālr.:

| 1.4. | Fakss (2): |
| --- | --- |

1.4.

Fakss (2):

| 1.5. | E-pasts (2): |
| --- | --- |

1.5.

E-pasts (2):

2.   SAŅĒMĒJA IESTĀDE

| 2.1. | Nosaukums: |
| --- | --- |

2.1.

Nosaukums:

| 2.2. | Adrese:






  2.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

2.2.

Adrese:

2.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 2.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

2.2.2.

Vieta un kods:

| 2.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

2.2.3.

Valsts:

| 2.3. | Tālr.: |
| --- | --- |

2.3.

Tālr.:

| 2.4. | Fakss (2): |
| --- | --- |

2.4.

Fakss (2):

| 2.5. | E-pasts (2): |
| --- | --- |

2.5.

E-pasts (2):

3.   LŪGUMA IESNIEDZĒJS

| 3.1. | Nosaukums: |
| --- | --- |

3.1.

Nosaukums:

| 3.2. | Adrese:






  3.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

3.2.

Adrese:

3.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 3.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

3.2.2.

Vieta un kods:

| 3.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

3.2.3.

Valsts:

| 3.3. | Tālr. (2): |
| --- | --- |

3.3.

Tālr. (2):

| 3.4. | Fakss (2): |
| --- | --- |

3.4.

Fakss (2):

| 3.5. | E-pasts (2): |
| --- | --- |

3.5.

E-pasts (2):

4.   ADRESĀTS

| 4.1. | Vārds vai nosaukums: |
| --- | --- |

4.1.

Vārds vai nosaukums:

| 4.2. | Adrese:






  4.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

4.2.

Adrese:

4.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 4.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

4.2.2.

Vieta un kods:

| 4.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

4.2.3.

Valsts:

| 4.3. | Tālr. (2): |
| --- | --- |

4.3.

Tālr. (2):

| 4.4. | Fakss (2): |
| --- | --- |

4.4.

Fakss (2):

| 4.5. | E-pasts (2): |
| --- | --- |

4.5.

E-pasts (2):

| 4.6. | Identifikācijas numurs/sociālās apdrošināšanas numurs/organizācijas numurs/vai līdzvērtīgs numurs (2): |
| --- | --- |

4.6.

Identifikācijas numurs/sociālās apdrošināšanas numurs/organizācijas numurs/vai līdzvērtīgs numurs (2):

5.   PIEGĀDES METODE

| 5.1. | Saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem |
| --- | --- |

5.1.

Saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem

| 5.2. | Ar šādu konkrētu metodi:






  5.2.1. | Ja šī metode nav saderīga ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, dokuments(-i) ir jāpiegādā saskaņā ar tiesību aktiem:






  5.2.1.1. | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Ar šādu konkrētu metodi:

5.2.1.

Ja šī metode nav saderīga ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, dokuments(-i) ir jāpiegādā saskaņā ar tiesību aktiem:

5.2.1.1.

jā

| 5.2.1.2. | nē |
| --- | --- |

5.2.1.2.

nē

6.   IZSNIEDZAMAIS DOKUMENTS

| a) | 6.1. | Dokumenta veids:






  6.1.1. | tiesas






  6.1.1.1. | tiesas pavēste |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

6.1.

Dokumenta veids:

6.1.1.

tiesas

6.1.1.1.

tiesas pavēste

| 6.1.1.2. | spriedums |
| --- | --- |

6.1.1.2.

spriedums

| 6.1.1.3. | apelācija |
| --- | --- |

6.1.1.3.

apelācija

| 6.1.1.4. | cits dokuments |
| --- | --- |

6.1.1.4.

cits dokuments

| 6.1.2. | ārpustiesas |
| --- | --- |

6.1.2.

ārpustiesas

| b) | 6.2. | Diena vai termiņš,
  pēc kura piegāde vairs nav vajadzīga:



  (gads) ... (diena) ... (mēnesis) ... |
| --- | --- | --- |

b)

6.2.

Diena vai termiņš,
  pēc kura piegāde vairs nav vajadzīga:

| c) | 6.3. | Dokumenta valoda:






  6.3.1. | oriģināls ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, citās valodās: |
| --- | --- | --- | --- |

c)

6.3.

Dokumenta valoda:

6.3.1.

oriģināls ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, citās valodās:

| 6.3.2. | tulkojums (2) ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, citās valodās: |
| --- | --- |

6.3.2.

tulkojums (2) ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, citās valodās:

| 6.4. | Pievienoto dokumentu skaits: |
| --- | --- |

6.4.

Pievienoto dokumentu skaits:

7.   DOKUMENTA KOPIJA, KAS JĀNOSŪTA ATPAKAĻ KOPĀ AR APLIECINĀJUMU PAR IZSNIEGŠANU (Regulas 4. panta 5. punkts)

| 7.1. | Jā (šajā gadījumā nosūta divas izsniedzamā dokumenta kopijas) |
| --- | --- |

7.1.

Jā (šajā gadījumā nosūta divas izsniedzamā dokumenta kopijas)

| 7.2. | Nē |
| --- | --- |

7.2.

Nē

| 1. | Regulas 7. panta 2. punktā paredzēts veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi dokumentu pēc iespējas ātrākai izsniegšanai, jebkurā gadījumā viena mēneša laikā pēc saņemšanas. Tomēr, ja jums nav bijis iespējams veikt šos pasākumus
  viena mēneša laikā pēc saņemšanas
  , jums ir jāinformē šī iestāde ar apliecinājumu, kas noteikts 13. punktā. |
| --- | --- |

1.

Regulas 7. panta 2. punktā paredzēts veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi dokumentu pēc iespējas ātrākai izsniegšanai, jebkurā gadījumā viena mēneša laikā pēc saņemšanas. Tomēr, ja jums nav bijis iespējams veikt šos pasākumus
  viena mēneša laikā pēc saņemšanas
  , jums ir jāinformē šī iestāde ar apliecinājumu, kas noteikts 13. punktā.

| 2. | Ja jūs nevarat izpildīt šo izsniegšanas lūgumu, pamatojoties uz nosūtīto informāciju vai dokumentiem, regulas 6. panta 2. punktā ir noteikts, ka jums pēc iespējas ātrāk ir jāsazinās ar šo iestādi, lai nodrošinātu trūkstošo informāciju vai dokumentu. |
| --- | --- |

2.

Ja jūs nevarat izpildīt šo izsniegšanas lūgumu, pamatojoties uz nosūtīto informāciju vai dokumentiem, regulas 6. panta 2. punktā ir noteikts, ka jums pēc iespējas ātrāk ir jāsazinās ar šo iestādi, lai nodrošinātu trūkstošo informāciju vai dokumentu.

Sastādīts (vieta):

Datums:

Paraksts un/vai zīmogs.

Sūtītājas iestādes atsauces Nr.:

Saņēmējas iestādes atsauces Nr.:

SAŅEMŠANAS APSTIPRINĀJUMS

(Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 6. panta 1. punkts)

Šis apstiprinājums ir jāsūta ar iespējami ātrāko nosūtīšanas līdzekli iespējami ātrāk pēc dokumenta saņemšanas un jebkurā gadījumā septiņās dienās pēc saņemšanas.

8.   Saņemšanas datums:

Sastādīts (vieta):

Datums:

Paraksts un/vai zīmogs.

Sūtītājas iestādes atsauces Nr.:

Saņēmējas iestādes atsauces Nr.:

PAZIŅOJUMS PAR LŪGUMA UN DOKUMENTA NOSŪTĪŠANU ATPAKAĻ

(Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 6. panta 3. punkts)

Lūgums un dokuments ir jānosūta atpakaļ pēc saņemšanas.

9.   Atpakaļnosūtīšanas iemesls

| 9.1. | Lūgums acīmredzami neietilpst šīs regulas darbības jomā:






  9.1.1. | dokuments nav civiltiesiska vai komerctiesiska rakstura |
| --- | --- | --- |

9.1.

Lūgums acīmredzami neietilpst šīs regulas darbības jomā:

9.1.1.

dokuments nav civiltiesiska vai komerctiesiska rakstura

| 9.1.2. | izsniegšana nenotiek no vienas dalībvalsts citai dalībvalstij |
| --- | --- |

9.1.2.

izsniegšana nenotiek no vienas dalībvalsts citai dalībvalstij

| 9.2. | Neatbilstības prasītajiem formālajiem nosacījumiem padara izsniegšanu neiespējamu:






  9.2.1. | dokuments nav viegli salasāms |
| --- | --- | --- |

9.2.

Neatbilstības prasītajiem formālajiem nosacījumiem padara izsniegšanu neiespējamu:

9.2.1.

dokuments nav viegli salasāms

| 9.2.2. | veidlapas aizpildīšanai izmantota nepareiza valoda |
| --- | --- |

9.2.2.

veidlapas aizpildīšanai izmantota nepareiza valoda

| 9.2.3. | saņemtais dokuments nav apstiprināta kopija |
| --- | --- |

9.2.3.

saņemtais dokuments nav apstiprināta kopija

| 9.2.4. | pārējie iemesli (lūdzu, norādīt sīkāk) |
| --- | --- |

9.2.4.

pārējie iemesli (lūdzu, norādīt sīkāk)

| 9.3. | Izsniegšanas metode neatbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem (regulas 7. panta 1. punkts) |
| --- | --- |

9.3.

Izsniegšanas metode neatbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem (regulas 7. panta 1. punkts)

Sastādīts (vieta):

Datums:

Paraksts un/vai zīmogs.

Sūtītājas iestādes atsauces Nr.:

Saņēmējas iestādes atsauces Nr.:

PAZIŅOJUMS PAR LŪGUMA UN DOKUMENTA TĀLĀKU NOSŪTĪŠANU ATTIECĪGAJAI SAŅĒMĒJAI IESTĀDEI

(Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 6. panta 4. punkts)

Lūgumu un dokumentu nosūtīja šādai saņēmējai iestādei, kuras teritoriālajā jurisdikcijā ir tā izsniegšana:

| 10.1. | Nosaukums: |
| --- | --- |

10.1.

Nosaukums:

| 10.2. | Adrese:






  10.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

10.2.

Adrese:

10.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 10.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

10.2.2.

Vieta un kods:

| 10.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

10.2.3.

Valsts:

| 10.3. | Tālr.: |
| --- | --- |

10.3.

Tālr.:

| 10.4. | Fakss (2): |
| --- | --- |

10.4.

Fakss (2):

| 10.5. | E-pasts (2): |
| --- | --- |

10.5.

E-pasts (2):

Sastādīts (vieta):

Datums:

Paraksts un/vai zīmogs.

Sūtītājas iestādes atsauces Nr.:

Saņēmējas iestādes atsauces Nr.:

ATTIECĪGĀS SAŅĒMĒJAS IESTĀDES, KURAI IR TERITORIĀLĀ JURISDIKCIJA, PAZIŅOJUMS PAR SAŅEMŠANU SŪTĪTĀJAI IESTĀDEI

(Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 6. panta 4. punkts)

Šis paziņojums ir jāsūta ar iespējami ātrāko nosūtīšanas līdzekli iespējami ātrāk pēc dokumenta saņemšanas un jebkurā gadījumā septiņās dienās pēc saņemšanas.

11.   SAŅEMŠANAS DATUMS

Sastādīts (vieta):

Datums:

Paraksts un/vai zīmogs.

INFORMĀCIJA ADRESĀTAM PAR TIESĪBĀM ATTEIKTIES PIEŅEMT DOKUMENTU

(Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 8. panata 1. punkts)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Sūtītājas iestādes atsauces Nr.:

Saņēmējas iestādes atsauces Nr.:

APLIECINĀJUMS PAR DOKUMENTU IZSNIEGŠANU VAI NEIZSNIEGŠANU

(Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 10. pants)

Izsniegšana jāveic pēc iespējas
  ātrāk. Ja
  nav bijis iespējams veikt izsniegšanu
  viena mēneša laikā pēc saņemšanas
  , saņēmēja iestāde informē sūtītāju iestādi (saskaņā ar regulas 7. panta 2. punktu).

12.   IZSNIEGŠANAS VEIKŠANA

| a) | 12.1. | Izsniegšanas diena un adrese: |
| --- | --- | --- |

a)

12.1.

Izsniegšanas diena un adrese:

| b) | 12.2. | Dokuments tika






  A) | 12.2.1. | izsniegts saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, proti:






  12.2.1.1. | nodots






  12.2.1.1.1. | personīgi adresātam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

12.2.

Dokuments tika

A)

12.2.1.

izsniegts saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, proti:

12.2.1.1.

nodots

12.2.1.1.1.

personīgi adresātam

| 12.2.1.1.2. | citai personai






  12.2.1.1.2.1. | Vārds: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.1.2.

citai personai

12.2.1.1.2.1.

Vārds:

| 12.2.1.1.2.2. | Adrese:






  12.2.1.1.2.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.1.2.2.

Adrese:

12.2.1.1.2.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 12.2.1.1.2.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

12.2.1.1.2.2.2.

Vieta un kods:

| 12.2.1.1.2.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

12.2.1.1.2.2.3.

Valsts:

| 12.2.1.1.2.3. | Saistība ar adresātu:
  ģimenes loceklis darbinieks cita saistība |
| --- | --- |

12.2.1.1.2.3.

Saistība ar adresātu:

ģimenes loceklis darbinieks cita saistība

| 12.2.1.1.3. | adresāta adrese |
| --- | --- |

12.2.1.1.3.

adresāta adrese

| 12.2.1.2. | piegādāts pa pastu






  12.2.1.2.1. | bez saņemšanas apstiprinājuma |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.

piegādāts pa pastu

12.2.1.2.1.

bez saņemšanas apstiprinājuma

| 12.2.1.2.2. | ar pievienotu saņemšanas apstiprinājumu






  12.2.1.2.2.1. | no adresāta |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.2.

ar pievienotu saņemšanas apstiprinājumu

12.2.1.2.2.1.

no adresāta

| 12.2.1.2.2.2. | citai personai






  12.2.1.2.2.2.1. | Vārds: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.2.2.

citai personai

12.2.1.2.2.2.1.

Vārds:

| 12.2.1.2.2.2.2. | Adrese:






  12.2.1.2.2.2.2.1. | Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.2.2.2.

Adrese:

12.2.1.2.2.2.2.1.

Ielas nosaukums un numurs/a.k. Nr.:

| 12.2.1.2.2.2.2.2. | Vieta un kods: |
| --- | --- |

12.2.1.2.2.2.2.2.

Vieta un kods:

| 12.2.1.2.2.2.2.3. | Valsts: |
| --- | --- |

12.2.1.2.2.2.2.3.

Valsts:

| 12.2.1.2.2.2.3. | Saistība ar adresātu:
  ģimenes loceklis darbinieks cita saistība |
| --- | --- |

12.2.1.2.2.2.3.

Saistība ar adresātu:

ģimenes loceklis darbinieks cita saistība

| 12.2.1.3. | ar citu metodi (norādiet metodi) |
| --- | --- |

12.2.1.3.

ar citu metodi (norādiet metodi)

| B) | 12.2.2. | piegādāts ar šādu īpašu metodi (norādīt metodi): |
| --- | --- | --- |

B)

12.2.2.

piegādāts ar šādu īpašu metodi (norādīt metodi):

| c) | 12.3. | Dokumenta adresātu informēja rakstiski, ka viņš var atteikties pieņemt dokumentu, ja tas nav
  izsniegts rakstiski
  vai
  tam nav pievienots tulkojums
  valodā, kuru viņš saprot,
  vai tās vietas oficiālajā valodā, kurā izsniegšana notikusi
  . |
| --- | --- | --- |

c)

12.3.

Dokumenta adresātu informēja rakstiski, ka viņš var atteikties pieņemt dokumentu, ja tas nav
  izsniegts rakstiski
  vai
  tam nav pievienots tulkojums
  valodā, kuru viņš saprot,
  vai tās vietas oficiālajā valodā, kurā izsniegšana notikusi
  .

13.   INFORMĀCIJA SASKAŅĀ AR 7. PANTA 2. PUNKTU

Izsniegšanu nebija iespējams veikt vienu mēnesi pēc saņemšanas.

14.   ATTEIKŠANĀS NO DOKUMENTA

Adresāts atteicās pieņemt dokumentu tajā izmantotās valodas dēļ. Dokumenti pievienoti šim apliecinājumam.

15.   DOKUMENTA NEIZSNIEGŠANAS IEMESLS

| 15.1. | Adrese nav zināma |
| --- | --- |

15.1.

Adrese nav zināma

| 15.2. | Adresāts nav atrodams |
| --- | --- |

15.2.

Adresāts nav atrodams

| 15.3. | Dokumentu nevarēja izsniegt pirms 6.2. punktā minētā datuma vai termiņa. |
| --- | --- |

15.3.

Dokumentu nevarēja izsniegt pirms 6.2. punktā minētā datuma vai termiņa.

| 15.4. | Citi iemesli (lūdzu, norādiet sīkāk): |
| --- | --- |

15.4.

Citi iemesli (lūdzu, norādiet sīkāk):

Dokumenti pievienoti šai apliecībai.

Sastādīts (vieta):

Datums:

Paraksts un/vai zīmogs.

---

(1)  OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp.

(2)  Šis punkts nav obligāts.

P6_TA(2006)0289

Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (vispārīgi noteikumi) ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (9077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (9077/2006) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (9077/2006) (1),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0192/2006) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0192/2006) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. pantu,

| — | ņemot vērā šai normatīvai rezolūcijai pievienoto Eiropas Parlamenta un Komisijas paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā šai normatīvai rezolūcijai pievienoto Eiropas Parlamenta un Komisijas paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0224/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0224/2006);

| 1. | sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes regulai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes regulai;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Neskarot 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu un spēkā esošos tiesību aktus (2007-2013) Komisija sākot no 2010. gada iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai novērtējumu par kohēzijas politikas īstenošanu 2007.-2013. gada plānošanas periodam, tostarp par noteikuma N + 3/N + 2 piemērošanas sekām.

P6_TA(2006)0290

Kohēzijas fonda izveide ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (9078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (9078/2006) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (9078/2006) (1),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0191/2006) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. panta 2. daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0191/2006) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. panta 2. daļu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu (A6-0226/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu (A6-0226/2006);

| 1. | sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes regulai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu par priekšlikumu Padomes regulai;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0291

Līnījpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums un kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 par tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (COM(2005)0651 — C6-0046/2006 — 2005/0264(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0651) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0651) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 83. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0046/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 83. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0046/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0217/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0217/2006);

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (3) | Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums, kas noteikts Regulā (EEK) Nr. 4056/86, atbrīvo no Līguma 81. panta 1. punkta aizlieguma vienas vai vairāku tādu līnijpārvadātāju konferenču visu vai dažu dalībnieku nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības, kas atbilst noteiktiem nosacījumiem. Pamatojot līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu, būtībā tiek pieņemts, ka ar konferencēm tiek panākta stabilitāte, nodrošinot izvedējiem uzticamus pakalpojumus, ko nav iespējams panākt, izmantojot mazāk ierobežojošus līdzekļus.
  Tomēr rūpīga nozares pārbaude, ko veica Komisija, apliecināja, ka līnijsatiksme nav unikāla, jo tās izmaksu struktūra būtiski neatšķiras no izmaksu struktūras citās nozarēs. Tādējādi nav pierādījumu, ka nozare ir jāaizsargā no konkurences. |
| --- | --- |

(3)

Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums, kas noteikts Regulā (EEK) Nr. 4056/86, atbrīvo no Līguma 81. panta 1. punkta aizlieguma vienas vai vairāku tādu līnijpārvadātāju konferenču visu vai dažu dalībnieku nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības, kas atbilst noteiktiem nosacījumiem. Pamatojot līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu, būtībā tiek pieņemts, ka ar konferencēm tiek panākta stabilitāte, nodrošinot izvedējiem uzticamus pakalpojumus, ko nav iespējams panākt, izmantojot mazāk ierobežojošus līdzekļus.
  Tomēr rūpīga nozares pārbaude, ko veica Komisija, apliecināja, ka līnijsatiksme nav unikāla, jo tās izmaksu struktūra būtiski neatšķiras no izmaksu struktūras citās nozarēs. Tādējādi nav pierādījumu, ka nozare ir jāaizsargā no konkurences.

| (3) | Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums, kas noteikts Regulā (EEK) Nr. 4056/86, atbrīvo no Līguma 81. panta 1. punkta aizlieguma vienas vai vairāku tādu līnijpārvadātāju konferenču visu vai dažu dalībnieku nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības, kas atbilst noteiktiem nosacījumiem. Pamatojot līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu, būtībā tiek pieņemts, ka ar konferencēm tiek panākta stabilitāte, nodrošinot izvedējiem uzticamus pakalpojumus, ko nav iespējams panākt, izmantojot mazāk ierobežojošus līdzekļus.
  Komisijas veiktā rūpīgā nozares pārbaude apliecināja, ka līnijsatiksme mūsdienās ir ļoti konkurētspējīga un nav pierādījumu, ka šī nozare būtu jāaizsargā no konkurences. Tomēr pašreizējos apstākļos, ko raksturo globāla konkurence un straujas pārmaiņas, paaugstinātas izmaksas un risks ieguldījumiem, kas saistīti ar līnijsatiksmes nozari, tiek atzīta šajā nozarē ieinteresēto personu informācijas apmaiņas lietderība. |
| --- | --- |

(3)

Līnijpārvadātāju konferenču grupālais atbrīvojums, kas noteikts Regulā (EEK) Nr. 4056/86, atbrīvo no Līguma 81. panta 1. punkta aizlieguma vienas vai vairāku tādu līnijpārvadātāju konferenču visu vai dažu dalībnieku nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības, kas atbilst noteiktiem nosacījumiem. Pamatojot līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu, būtībā tiek pieņemts, ka ar konferencēm tiek panākta stabilitāte, nodrošinot izvedējiem uzticamus pakalpojumus, ko nav iespējams panākt, izmantojot mazāk ierobežojošus līdzekļus.
  Komisijas veiktā rūpīgā nozares pārbaude apliecināja, ka līnijsatiksme mūsdienās ir ļoti konkurētspējīga un nav pierādījumu, ka šī nozare būtu jāaizsargā no konkurences. Tomēr pašreizējos apstākļos, ko raksturo globāla konkurence un straujas pārmaiņas, paaugstinātas izmaksas un risks ieguldījumiem, kas saistīti ar līnijsatiksmes nozari, tiek atzīta šajā nozarē ieinteresēto personu informācijas apmaiņas lietderība.

| (9) | Atbrīvojums no Līguma 81. panta 1. punkta aizlieguma piemērošanas pilnībā tehniskiem nolīgumiem un procedūra iespējamo likumu konfliktu risināšanai arī ir lieki. Tāpēc arī šie noteikumi ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(9)

Atbrīvojums no Līguma 81. panta 1. punkta aizlieguma piemērošanas pilnībā tehniskiem nolīgumiem un procedūra iespējamo likumu konfliktu risināšanai arī ir lieki. Tāpēc arī šie noteikumi ir jāsvītro.

| (9) | Lai veicinātu darījumus šajā nozarē, vadlīnijas, kas izdotas saskaņā ar 1. panta 2.a punktu (jauns), sniegs norādes par jautājumiem saistībā ar tehniskajiem nolīgumiem Regulas (EEK) Nr. 4056/86 2. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(9)

Lai veicinātu darījumus šajā nozarē, vadlīnijas, kas izdotas saskaņā ar 1. panta 2.a punktu (jauns), sniegs norādes par jautājumiem saistībā ar tehniskajiem nolīgumiem Regulas (EEK) Nr. 4056/86 2. panta izpratnē.

| (10) | Ievērojot iepriekš minēto, Regula (EEK) Nr. 4056/86 ir pilnībā jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot iepriekš minēto, Regula (EEK) Nr. 4056/86 ir pilnībā jāatceļ.

| (10) | Ievērojot iepriekš minēto, Regula (EEK) Nr. 4056/86 ir pilnībā jāatceļ,
  un līnījpārvadātāju konferenču grupālā atbrīvojuma atcelšana tiks piemērota pēc divu gadu pārejas laika, kuru skaita no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot iepriekš minēto, Regula (EEK) Nr. 4056/86 ir pilnībā jāatceļ,
  un līnījpārvadātāju konferenču grupālā atbrīvojuma atcelšana tiks piemērota pēc divu gadu pārejas laika, kuru skaita no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

| (10.a) | Tā kā šīs regulas piemērošana rada tiesību normu kolīziju, jo dažas dalībvalstis ir pievienojušās ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību Līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksam, šīm dalībvalstīm tiek ieteikts no tā izstāties, lai gan tām nevar uzlikt pienākumu šādi rīkoties. Ņemot vērā šo situāciju, ir vajadzīga precīza procedūra, kas ļautu risināt iespējamās starptautisko tiesību kolīzijas. Pēc Regulas (EEK) Nr. 4056/86 9. panta noteikumu atcelšanas tiesiskais pamats Komisijas rīcībai Padomes vārdā šajā jomā saglabāsies, pamatojoties uz EK līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(10.a)

Tā kā šīs regulas piemērošana rada tiesību normu kolīziju, jo dažas dalībvalstis ir pievienojušās ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību Līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksam, šīm dalībvalstīm tiek ieteikts no tā izstāties, lai gan tām nevar uzlikt pienākumu šādi rīkoties. Ņemot vērā šo situāciju, ir vajadzīga precīza procedūra, kas ļautu risināt iespējamās starptautisko tiesību kolīzijas. Pēc Regulas (EEK) Nr. 4056/86 9. panta noteikumu atcelšanas tiesiskais pamats Komisijas rīcībai Padomes vārdā šajā jomā saglabāsies, pamatojoties uz EK līguma 300. pantu.

| (10.b) | Lai līnijsatiksmes pakalpojumu nozarē nodrošinātu tiesisko noteiktību, pirms pārejas laika beigām Komisija ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu nosaka vadlīnijas saskaņā ar Līguma 81. un 82. pantu. |
| --- | --- |

(10.b)

Lai līnijsatiksmes pakalpojumu nozarē nodrošinātu tiesisko noteiktību, pirms pārejas laika beigām Komisija ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu nosaka vadlīnijas saskaņā ar Līguma 81. un 82. pantu.

| (11) | Līnijpārvadātāju konferenču pastāvēšana tiek pieļauta vairākās jurisdikcijās. Šajā nozarē, tāpat kā citās, konkurences tiesību piemērošana visās pasaules valstīs nenotiek vienādi. Ņemot vērā līnijsatiksmes nozares globālo raksturu, Komisija veiks visas attiecīgās iniciatīvas, lai sekmētu vēl sastopamā cenu noteikšanas atbrīvojuma atcelšanu līnijpārvadātāju konferencēm,
  vienlaikus saglabājot
  atbrīvojumu operatīvai sadarbībai starp kuģniecības līnijām, kas apvienotas konsorcijos un aliansēs, saskaņā ar OECD sekretariāta 2002. gada ieteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Līnijpārvadātāju konferenču pastāvēšana tiek pieļauta vairākās jurisdikcijās. Šajā nozarē, tāpat kā citās, konkurences tiesību piemērošana visās pasaules valstīs nenotiek vienādi. Ņemot vērā līnijsatiksmes nozares globālo raksturu, Komisija veiks visas attiecīgās iniciatīvas, lai sekmētu vēl sastopamā cenu noteikšanas atbrīvojuma atcelšanu līnijpārvadātāju konferencēm,
  vienlaikus saglabājot
  atbrīvojumu operatīvai sadarbībai starp kuģniecības līnijām, kas apvienotas konsorcijos un aliansēs, saskaņā ar OECD sekretariāta 2002. gada ieteikumiem.

| (11) | Līnijpārvadātāju konferenču pastāvēšana tiek pieļauta vairākās jurisdikcijās. Šajā nozarē, tāpat kā citās, konkurences tiesību piemērošana visās pasaules valstīs nenotiek vienādi. Ņemot vērā līnijsatiksmes nozares globālo raksturu, Komisija veiks visas attiecīgās iniciatīvas, lai sekmētu
  citur
  vēl sastopamā cenu noteikšanas atbrīvojuma atcelšanu līnijpārvadātāju konferencēm.
  Vienlaikus tiks saglabāts atbrīvojums
  operatīvai sadarbībai starp kuģniecības līnijām, kas apvienotas konsorcijos un aliansēs, saskaņā ar ESAO sekretariāta 2002. gada ieteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Līnijpārvadātāju konferenču pastāvēšana tiek pieļauta vairākās jurisdikcijās. Šajā nozarē, tāpat kā citās, konkurences tiesību piemērošana visās pasaules valstīs nenotiek vienādi. Ņemot vērā līnijsatiksmes nozares globālo raksturu, Komisija veiks visas attiecīgās iniciatīvas, lai sekmētu
  citur
  vēl sastopamā cenu noteikšanas atbrīvojuma atcelšanu līnijpārvadātāju konferencēm.
  Vienlaikus tiks saglabāts atbrīvojums
  operatīvai sadarbībai starp kuģniecības līnijām, kas apvienotas konsorcijos un aliansēs, saskaņā ar ESAO sekretariāta 2002. gada ieteikumiem.

| (12) | Kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi ir izslēgti no noteikumiem, ar kuriem īsteno Līguma 81. un 82. pantu, ko sākotnēji noteica Regulā (EEK) Nr. 4056/86 un vēlāk — Regulā (EK) Nr. 1/2003. Tās pašlaik ir vienīgās nozares, uz kurām neattiecas Kopienas konkurences īstenošanas noteikumi. No reglamentācijas viedokļa efektīvu izpildes pilnvaru trūkums šajās nozarēs ir novirze. |
| --- | --- |

(12)

Kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi ir izslēgti no noteikumiem, ar kuriem īsteno Līguma 81. un 82. pantu, ko sākotnēji noteica Regulā (EEK) Nr. 4056/86 un vēlāk — Regulā (EK) Nr. 1/2003. Tās pašlaik ir vienīgās nozares, uz kurām neattiecas Kopienas konkurences īstenošanas noteikumi. No reglamentācijas viedokļa efektīvu izpildes pilnvaru trūkums šajās nozarēs ir novirze.

Svītrots

| (12.a) | Kopā ar vadlīnijām Komisija Eiropas Parlamentam iesniegs pārredzamu pārskatu par trešo valstu (Ķīna, ASV, Kanāda, Japāna, Singapūra un Indija) nostāju (pieņemšana, pielāgojumi, opozīcija, negatīva ietekme utt.) attiecībā uz ES jauno politiku līnijsatiksmes pakalpojumu jomā un par to gatavību pielāgot savas sistēmas. |
| --- | --- |

(12.a)

Kopā ar vadlīnijām Komisija Eiropas Parlamentam iesniegs pārredzamu pārskatu par trešo valstu (Ķīna, ASV, Kanāda, Japāna, Singapūra un Indija) nostāju (pieņemšana, pielāgojumi, opozīcija, negatīva ietekme utt.) attiecībā uz ES jauno politiku līnijsatiksmes pakalpojumu jomā un par to gatavību pielāgot savas sistēmas.

| (12.b) | Tā kā sakarā ar līnijpārvadātāju konferenču sistēmas atcelšanu dalībvalstīm var būt jāpielāgo to starptautiskās saistības, Regulas (EEK) Nr. 4056/86 noteikumus attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu jāturpina piemērot līnijpārvadātāju konferencēm, kuras atbilst Regulas (EEK) Nr. 4056/86 prasībām dienā, kad šī regula stājas spēkā uz pārejas laiku. |
| --- | --- |

(12.b)

Tā kā sakarā ar līnijpārvadātāju konferenču sistēmas atcelšanu dalībvalstīm var būt jāpielāgo to starptautiskās saistības, Regulas (EEK) Nr. 4056/86 noteikumus attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu jāturpina piemērot līnijpārvadātāju konferencēm, kuras atbilst Regulas (EEK) Nr. 4056/86 prasībām dienā, kad šī regula stājas spēkā uz pārejas laiku.

| (12.c) | ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību kodeksam, šķiet, vairs nav svarīgas lomas starptautisko līnijsatiksmes pakalpojumu nozarē. Tādēļ vajadzība dalībvalstīm denonsēt šo kodeksu nevarētu būt šķērslis, lai pārskatītu EK konkurences noteikumus līnijpārvadātāju konferencēm. Tomēr Komisijai būtu rūpīgi jāizpēta šādas denonsēšanas komerciālās un politiskās sekas. |
| --- | --- |

(12.c)

ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību kodeksam, šķiet, vairs nav svarīgas lomas starptautisko līnijsatiksmes pakalpojumu nozarē. Tādēļ vajadzība dalībvalstīm denonsēt šo kodeksu nevarētu būt šķērslis, lai pārskatītu EK konkurences noteikumus līnijpārvadātāju konferencēm. Tomēr Komisijai būtu rūpīgi jāizpēta šādas denonsēšanas komerciālās un politiskās sekas.

| (13.a) | Šobrīd kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi ir izslēgti no noteikumiem, ar kuriem īsteno Līguma 81. un 82. pantu, ko sākotnēji noteica Regulā (EEK) Nr. 4056/86 un vēlāk — Regulā (EK) Nr. 1/2003. Tās pašlaik ir vienīgās nozares, uz kurām neattiecas EK konkurences īstenošanas noteikumi. No reglamentācijas viedokļa efektīvu konkurences noteikumu izpildes pilnvaru trūkums kabotāžas un starptautisko līgumreisu pakalpojumu nozarēs ir novirze. |
| --- | --- |

(13.a)

Šobrīd kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumi ir izslēgti no noteikumiem, ar kuriem īsteno Līguma 81. un 82. pantu, ko sākotnēji noteica Regulā (EEK) Nr. 4056/86 un vēlāk — Regulā (EK) Nr. 1/2003. Tās pašlaik ir vienīgās nozares, uz kurām neattiecas EK konkurences īstenošanas noteikumi. No reglamentācijas viedokļa efektīvu konkurences noteikumu izpildes pilnvaru trūkums kabotāžas un starptautisko līgumreisu pakalpojumu nozarēs ir novirze.

| (15.a) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un ņemtu vērā nozares īpatnības, it īpaši attiecībā uz nolīgumu apvienošanu, jo sevišķi pirms Regulas (EK) Nr. 1/2003 32. panta atcelšanas Regulas (EK) Nr. 1/2003 grozīšana jāveic kopā ar vadlīniju pieņemšanu par Līguma 81. un 82. panta piemērošanu līgumreisu kuģu pakalpojumu nozarē. Šīs vadlīnijas jāizdod ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

(15.a)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un ņemtu vērā nozares īpatnības, it īpaši attiecībā uz nolīgumu apvienošanu, jo sevišķi pirms Regulas (EK) Nr. 1/2003 32. panta atcelšanas Regulas (EK) Nr. 1/2003 grozīšana jāveic kopā ar vadlīniju pieņemšanu par Līguma 81. un 82. panta piemērošanu līgumreisu kuģu pakalpojumu nozarē. Šīs vadlīnijas jāizdod ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

| (16) | Tā kā dalībvalstīm, iespējams, vajadzēs pielāgot starptautiskās saistības, ņemot vērā konferenču sistēmas atcelšanu, Regulas (EEK) Nr. 4056/86 noteikumi attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu šīs regulas spēkā stāšanās dienā pārejas laikā ir jāturpina piemērot konferencēm, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 4056/86 prasībām, |
| --- | --- |

(16)

Tā kā dalībvalstīm, iespējams, vajadzēs pielāgot starptautiskās saistības, ņemot vērā konferenču sistēmas atcelšanu, Regulas (EEK) Nr. 4056/86 noteikumi attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču grupālo atbrīvojumu šīs regulas spēkā stāšanās dienā pārejas laikā ir jāturpina piemērot konferencēm, kas atbilst Regulas (EEK) Nr. 4056/86 prasībām,

Svītrots

| (16.a) | Šajā sakarā Komisijai būtu jāizpēta, vai ir nepieciešams grozīt vai atcelt citus EK tiesību aktus, tādus kā Padomes 1979. gada 15. maija Regula (EEK) Nr. 954/79 par to, kā dalībvalstis ratificē Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu vai pievienojas tai

   (2)

  un Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm

   (3)

  . |
| --- | --- |

(16.a)

Šajā sakarā Komisijai būtu jāizpēta, vai ir nepieciešams grozīt vai atcelt citus EK tiesību aktus, tādus kā Padomes 1979. gada 15. maija Regula (EEK) Nr. 954/79 par to, kā dalībvalstis ratificē Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu vai pievienojas tai

   (2)

  un Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm

   (3)

  .

Komisija pirms pārejas laika beigām pieņem vadlīnijas. Šajās vadlīnijās cita starpā ir norādījumi par Regulas (EEK) Nr. 4056/86 2. panta tematu pirms šīs Regulas atcelšanas. Turklāt vadlīnijas īpaši ņem vērā mazo un vidējo kuģu īpašnieku intereses un to intereses, kuri darbojas specializētā tirdzniecībā.

Svītro
  Regulas (EK) Nr. 1/2003 32. pantu.

Atceļ
  Regulas (EK) Nr. 1/2003 32. pantu.

Eiropas Komisija pirms dienas, kad tiek atcelts Regulas (EK) Nr. 1/2003 32. pants, pieņem vadlīnijas par Līguma 81. un 82. panta piemērošanu līgumreisu pakalpojumiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  

  OV L 121, 17.5.1979., 1. lpp.

(3)  

  OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.

P6_TA(2006)0292

Pašu resursi *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (COM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0099) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0099) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 269. pantu un Euratom līguma 173. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0132/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 269. pantu un Euratom līguma 173. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0132/2006),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un it īpaši tā 8. punktu, kā arī šim nolīgumam pievienoto 3. deklarāciju par finanšu shēmas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un it īpaši tā 8. punktu, kā arī šim nolīgumam pievienoto 3. deklarāciju par finanšu shēmas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0223/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0223/2006);

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (1) | Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ
  ir jāievieš attiecīgi noteikumi, kas
  attiektos uz konkrētām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ
  ir jāievieš attiecīgi noteikumi, kas
  attiektos uz konkrētām dalībvalstīm.

| (1) | Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā būtu jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ
  līdz brīdim, kad 2008./2009. gada pārskatīšanas procesā tiks panākta vienošanās par jaunu, taisnīgāku un pārredzamāku, pašu resursu sistēmu, ir nenovēršama tādu noteikumu ieviešana, kuri
  attiektos uz konkrētām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā būtu jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ
  līdz brīdim, kad 2008./2009. gada pārskatīšanas procesā tiks panākta vienošanās par jaunu, taisnīgāku un pārredzamāku, pašu resursu sistēmu, ir nenovēršama tādu noteikumu ieviešana, kuri
  attiektos uz konkrētām dalībvalstīm.

| (2) | Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu. |
| --- | --- |

(2)

Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu.

| (2) | Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi,
  kam būtu raksturīga pārredzamība un vienkāršība
  , Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu. |
| --- | --- |

(2)

Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi,
  kam būtu raksturīga pārredzamība un vienkāršība
  , Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu.

| (7) | Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību
  , Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību
  , Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,3 % apmērā.

| (7) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,30 % apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,30 % apmērā.

| (8.a) | Kopienu pašu resursu sistēma būtu jāņem vērā ikreiz, kad tiek mainīti noteikumi, kas saistīti ar Kopienu nodokļu jautājumiem (PVN, uzņēmumu ienākuma nodoklis, muitas nodokļi, nodevas un akcīzes nodokļi)
  . |
| --- | --- |

(8.a)

Kopienu pašu resursu sistēma būtu jāņem vērā ikreiz, kad tiek mainīti noteikumi, kas saistīti ar Kopienu nodokļu jautājumiem (PVN, uzņēmumu ienākuma nodoklis, muitas nodokļi, nodevas un akcīzes nodokļi)
  .

| (11) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un
  vajadzības gadījumā
  jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi. |
| --- | --- |

(11)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un
  vajadzības gadījumā
  jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi.

| (11) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, un sniegt ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai būtu jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un būtu jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi
  saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 3. deklarācijā par finanšu shēmas pārskatīšanu, kura pievienota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

   (3). |
| --- | --- |

(11)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, un sniegt ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai būtu jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un būtu jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi
  saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 3. deklarācijā par finanšu shēmas pārskatīšanu, kura pievienota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

   (3).

Lai veiktu pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem un par to sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, Komisija veic vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un
  vajadzības gadījumā
  iesniedz attiecīgus priekšlikumus.

Lai veiktu pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem un par to sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, Komisija veic vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un iesniedz attiecīgus priekšlikumus.
  Tā ņem vērā dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta kopīgi veiktā darba rezultātus. Veicot šo pārskatīšanu un izstrādājot savus priekšlikumus, Komisija saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam pievienotās 3. deklarācijas nosacījumiem ņem vērā Eiropas Parlamenta darbu un ieteikumus.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3)  

  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0293

“Equitable Life Assurance Society” krīze

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (2006/2026(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 193. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 193. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 18. janvāra lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 18. janvāra lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 176. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 176. pantu,

| — | ņemot vērā izmeklēšanas komitejas starpposma ziņojumu par sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (A6-0221/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā izmeklēšanas komitejas starpposma ziņojumu par sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi (A6-0221/2006),

| A. | tā kā EK līguma 193. pantā ir noteikts juridiskais pamats Parlamenta tiesībām izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, lai izskatītu pārkāpumus vai kļūdas, kas pieļautas, īstenojot Kopienas tiesību aktus; tā kā šī ir svarīga Parlamentam piešķirto uzraudzības pilnvaru daļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā EK līguma 193. pantā ir noteikts juridiskais pamats Parlamenta tiesībām izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, lai izskatītu pārkāpumus vai kļūdas, kas pieļautas, īstenojot Kopienas tiesību aktus; tā kā šī ir svarīga Parlamentam piešķirto uzraudzības pilnvaru daļa;

| B. | tā kā izmeklēšanas komitejas uzdevums ir analizēt spēkā esošos Kopienas tiesību aktus un izvērtēt, kā Eiropas Kopienu institūcija vai organizācija vai dalībvalstis tos īsteno, un tā kā izmeklēšanas darbības jomu ierobežo gan izmeklēšanas komitejas mandāts, gan primārie un sekundārie Kopienas tiesību akti; |
| --- | --- |

B.

tā kā izmeklēšanas komitejas uzdevums ir analizēt spēkā esošos Kopienas tiesību aktus un izvērtēt, kā Eiropas Kopienu institūcija vai organizācija vai dalībvalstis tos īsteno, un tā kā izmeklēšanas darbības jomu ierobežo gan izmeklēšanas komitejas mandāts, gan primārie un sekundārie Kopienas tiesību akti;

| C. | tā kā, pamatojoties uz Priekšsēdētāju konferencē izteikto priekšlikumu, Parlaments savā 2006. gada 18. janvāra plenārsesijā nolēma izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi, kā arī pieņēma lēmumu, ka izmeklēšanas komiteja izvērtēs virkni ar šo gadījumu saistītu pieņēmumu un sniegs priekšlikumus, ko tā uzskatīs par nepieciešamiem šajā jautājumā; |
| --- | --- |

C.

tā kā, pamatojoties uz Priekšsēdētāju konferencē izteikto priekšlikumu, Parlaments savā 2006. gada 18. janvāra plenārsesijā nolēma izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” krīzi, kā arī pieņēma lēmumu, ka izmeklēšanas komiteja izvērtēs virkni ar šo gadījumu saistītu pieņēmumu un sniegs priekšlikumus, ko tā uzskatīs par nepieciešamiem šajā jautājumā;

| D. | tā kā izmeklēšanas komitejas atlaišana neļauj tai nākt klajā ar secinājumiem, kas radušies izmeklēšanas gaitā, ja tā uzskata, ka tās mandāts vēl nav īstenots; tā kā tādējādi nav ne iespējams, ne arī vēlams šajā darba sākotnējā posmā izmeklēšanas komitejai sniegt novērojumus saistībā ar dažādiem tās mandāta aspektiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā izmeklēšanas komitejas atlaišana neļauj tai nākt klajā ar secinājumiem, kas radušies izmeklēšanas gaitā, ja tā uzskata, ka tās mandāts vēl nav īstenots; tā kā tādējādi nav ne iespējams, ne arī vēlams šajā darba sākotnējā posmā izmeklēšanas komitejai sniegt novērojumus saistībā ar dažādiem tās mandāta aspektiem;

| E. | tā kā izmeklēšanas komiteja ir apstiprinājusi darba dokumentu, kurā norādīta strukturāla pieeja un izstrādātas darbības un izmeklēšanas vadlīnijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā izmeklēšanas komiteja ir apstiprinājusi darba dokumentu, kurā norādīta strukturāla pieeja un izstrādātas darbības un izmeklēšanas vadlīnijas;

| F. | tā kā izmeklēšanas komiteja, izmantojot ekspertīzei paredzēto budžeta finansējumu, ir uzdevusi veikt ārējus pētījumus saistībā ar darba dokumentā norādītajām pirmajām trīs rindām attiecībā uz izmeklēšanu un pašlaik gaida rezultātus; |
| --- | --- |

F.

tā kā izmeklēšanas komiteja, izmantojot ekspertīzei paredzēto budžeta finansējumu, ir uzdevusi veikt ārējus pētījumus saistībā ar darba dokumentā norādītajām pirmajām trīs rindām attiecībā uz izmeklēšanu un pašlaik gaida rezultātus;

| G. | tā kā jautājumu, ar ko nodarbojas izmeklēšanas komiteja, vispārējais nozīmīgums sniedzas tālāk par to Eiropas pilsoņu konkrētām interesēm, kurus šie jautājumi tieši skāruši, sevišķi attiecībā uz iekšējā tirgus atbilstīgu darbību saistībā ar apdrošināšanas pakalpojumiem, Kopienas tiesību aktu pareizu īstenošanu un iedzīvotājiem pieejamo kompensācijas mehānismu atbilstību, jo īpaši pārrobežu situācijās, ja attiecīgais uzņēmums ir mītnes valsts pārraudzībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā jautājumu, ar ko nodarbojas izmeklēšanas komiteja, vispārējais nozīmīgums sniedzas tālāk par to Eiropas pilsoņu konkrētām interesēm, kurus šie jautājumi tieši skāruši, sevišķi attiecībā uz iekšējā tirgus atbilstīgu darbību saistībā ar apdrošināšanas pakalpojumiem, Kopienas tiesību aktu pareizu īstenošanu un iedzīvotājiem pieejamo kompensācijas mehānismu atbilstību, jo īpaši pārrobežu situācijās, ja attiecīgais uzņēmums ir mītnes valsts pārraudzībā;

| H. | tā kā jautājumiem, kurus risina izmeklēšanas komiteja, varētu būt vispārēja nozīme saistībā ar “Maksātspēja II” (Solvency II) projektu, īpaši attiecībā uz iespējamiem nākamajiem noteikumiem, ar ko nosaka apdrošināšanas sabiedrību aktīvus un saistības, saskaņo aktīvus un saistības, kā arī nosaka pārapdrošināšanas kārtību un iespējamos grāmatvedības un aktuārās politikas rezultātus; |
| --- | --- |

H.

tā kā jautājumiem, kurus risina izmeklēšanas komiteja, varētu būt vispārēja nozīme saistībā ar “Maksātspēja II” (Solvency II) projektu, īpaši attiecībā uz iespējamiem nākamajiem noteikumiem, ar ko nosaka apdrošināšanas sabiedrību aktīvus un saistības, saskaņo aktīvus un saistības, kā arī nosaka pārapdrošināšanas kārtību un iespējamos grāmatvedības un aktuārās politikas rezultātus;

| I. | tā kā izmeklēšanas komitejai jāņem vērā iepriekšējā izmeklēšana, īpaši tā, ko veicis lords G. W. Penrose, un rūpīgi jāapspriež pašreizējās izmeklēšanas gaita, piemēram, ko veic Apvienotās Karalistes parlamentārais ombuds; |
| --- | --- |

I.

tā kā izmeklēšanas komitejai jāņem vērā iepriekšējā izmeklēšana, īpaši tā, ko veicis lords G. W. Penrose, un rūpīgi jāapspriež pašreizējās izmeklēšanas gaita, piemēram, ko veic Apvienotās Karalistes parlamentārais ombuds;

| J. | tā kā izmeklēšanas komitejai līdz šim iesniegtie mutiskie un rakstiskie pierādījumi, ko tā ir izskatījusi, apstiprina nepieciešamību sīkāk izvērtēt visus punktus ar Parlamenta 2006. gada 18. janvāra lēmumu piešķirtā mandātā un iesniegt nepieciešamos priekšlikumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā izmeklēšanas komitejai līdz šim iesniegtie mutiskie un rakstiskie pierādījumi, ko tā ir izskatījusi, apstiprina nepieciešamību sīkāk izvērtēt visus punktus ar Parlamenta 2006. gada 18. janvāra lēmumu piešķirtā mandātā un iesniegt nepieciešamos priekšlikumus;

| 1. | mudina izmeklēšanas komiteju turpināt darbu un pilnībā izpildīt ar Parlamenta 2006. gada 18. janvāri lēmumu piešķirto mandātu un atbalsta visus pasākumus un iniciatīvas šā mandāta īstenošanai; |
| --- | --- |

1.

mudina izmeklēšanas komiteju turpināt darbu un pilnībā izpildīt ar Parlamenta 2006. gada 18. janvāri lēmumu piešķirto mandātu un atbalsta visus pasākumus un iniciatīvas šā mandāta īstenošanai;

| 2. | uzskata, ka ir būtiski ņemt vērā dažādos ziņojumus un izmeklēšanu, kas veikta Apvienotajā Karalistē, īpaši ziņojumu, kuru pašlaik beidz izstrādāt Apvienotās Karalistes parlamentārais ombuds un kurš tiks publicēts 2006. gada novembrī; tāpēc nolemj pagarināt izmeklēšanas komitejas mandātu par trim mēnešiem saskaņā ar Reglamenta 176. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir būtiski ņemt vērā dažādos ziņojumus un izmeklēšanu, kas veikta Apvienotajā Karalistē, īpaši ziņojumu, kuru pašlaik beidz izstrādāt Apvienotās Karalistes parlamentārais ombuds un kurš tiks publicēts 2006. gada novembrī; tāpēc nolemj pagarināt izmeklēšanas komitejas mandātu par trim mēnešiem saskaņā ar Reglamenta 176. panta 4. punktu;

| 3. | lūdz Priekšsēdētāju konferenci un Prezidiju atbalstīt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai izmeklēšanas komiteja varētu pabeigt īstenot tās mandātu, īpaši attiecībā uz liecinieku izdevumiem, ārkārtas sanāksmēm vai citiem tehniskiem līdzekļiem, ja tie ir attiecīgi pamatoti; |
| --- | --- |

3.

lūdz Priekšsēdētāju konferenci un Prezidiju atbalstīt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai izmeklēšanas komiteja varētu pabeigt īstenot tās mandātu, īpaši attiecībā uz liecinieku izdevumiem, ārkārtas sanāksmēm vai citiem tehniskiem līdzekļiem, ja tie ir attiecīgi pamatoti;

| 4. | lūdz Komisiju turpināt atbalstīt izmeklēšanas komiteju un palīdzēt tās darbā, pienācīgi ņemot vērā lojālas sadarbības principu, ar ko nodrošina visa veida iespējamo tehnisko un politisko atbalstu, pat ja Komisijas darbība vai bezdarbība ir izvērtēšanas subjekts; |
| --- | --- |

4.

lūdz Komisiju turpināt atbalstīt izmeklēšanas komiteju un palīdzēt tās darbā, pienācīgi ņemot vērā lojālas sadarbības principu, ar ko nodrošina visa veida iespējamo tehnisko un politisko atbalstu, pat ja Komisijas darbība vai bezdarbība ir izvērtēšanas subjekts;

| 5. | prasa dalībvalstu regulatīvajām un uzraudzības iestādēm, sevišķi Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Vācijā, palīdzēt izmeklēšanas komitejai tās pienākumu veikšanā, īpaši sniegt pierādījumus, kā notiek šo iestāžu sadarbība un pieredzes apmaiņa; |
| --- | --- |

5.

prasa dalībvalstu regulatīvajām un uzraudzības iestādēm, sevišķi Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Vācijā, palīdzēt izmeklēšanas komitejai tās pienākumu veikšanā, īpaši sniegt pierādījumus, kā notiek šo iestāžu sadarbība un pieredzes apmaiņa;

| 6. | prasa dalībvalstu, īpaši Apvienotās Karalistes, Īrijas un Vācijas valdībām un parlamentiem atbalstīt izmeklēšanas komiteju tās pienākumu izpildē, pilnībā ievērojot lojālas sadarbības principu, kā tas noteikts Līgumos; |
| --- | --- |

6.

prasa dalībvalstu, īpaši Apvienotās Karalistes, Īrijas un Vācijas valdībām un parlamentiem atbalstīt izmeklēšanas komiteju tās pienākumu izpildē, pilnībā ievērojot lojālas sadarbības principu, kā tas noteikts Līgumos;

| 7. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 113, 19.5.1995., 2. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0011.

P6_TA(2006)0294

Konsolidācija finanšu pakalpojumu nozarē

Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmāku konsolidāciju finanšu pakalpojumu nozarē (2006/2081(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 26. oktobra darba dokumentu par ES finanšu nozares pārrobežu konsolidāciju (SEC(2005)1398), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 26. oktobra darba dokumentu par ES finanšu nozares pārrobežu konsolidāciju (SEC(2005)1398),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu par Iekšsavienības investīcijām finanšu pakalpojumu nozarē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. oktobra paziņojumu par Iekšsavienības investīcijām finanšu pakalpojumu nozarē (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 1999. gada 11. maija paziņojumu “Finanšu tirgus satvara īstenošana: rīcības plāns” (FASP) (KOM(1999)0232), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 11. maija paziņojumu “Finanšu tirgus satvara īstenošana: rīcības plāns” (FASP) (KOM(1999)0232),

| — | ņemot vērā 2005. gada 1. decembra Komisijas Balto Grāmatu par Finanšu pakalpojumu politiku 2005.-2010. gadam (KOM(2005)0629), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 1. decembra Komisijas Balto Grāmatu par Finanšu pakalpojumu politiku 2005.-2010. gadam (KOM(2005)0629),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK (3), lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK (3), lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru,

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) No 2157/2001 par Eiropas Uzņēmējsabiedrības statūtiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) No 2157/2001 par Eiropas Uzņēmējsabiedrības statūtiem (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā versija) (5) (Kapitāla pietiekamības direktīva), un 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādātā versija) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā versija) (5) (Kapitāla pietiekamības direktīva), un 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādātā versija) (6),

| — | ņemot vērā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES finanšu tirgus integrācijas pašreizējo stāvokli (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES finanšu tirgus integrācijas pašreizējo stāvokli (7),

| — | ņemot vērā 2002. gada 21. novembra rezolūciju par piesardzīgas uzraudzības noteikumiem Eiropas Savienībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 21. novembra rezolūciju par piesardzīgas uzraudzības noteikumiem Eiropas Savienībā (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0170/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0170/2006),

| A. | tā kā ES ekonomika pasaules un vietējā līmenī sastopas ar dažādām problēmām, piemēram, intensīvu konkurenci, lēnu ekonomisko izaugsmi, iedzīvotāju novecošanu un pensiju saistību pieaugumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ekonomika pasaules un vietējā līmenī sastopas ar dažādām problēmām, piemēram, intensīvu konkurenci, lēnu ekonomisko izaugsmi, iedzīvotāju novecošanu un pensiju saistību pieaugumu;

| B. | tā kā mērķim panākt finanšu tirgu stabilitāti un drošību jāatbilst pūliņiem samazināt ar finanšu darbībām saistītos šķēršļus pārrobežu darbībās; |
| --- | --- |

B.

tā kā mērķim panākt finanšu tirgu stabilitāti un drošību jāatbilst pūliņiem samazināt ar finanšu darbībām saistītos šķēršļus pārrobežu darbībās;

| C. | tā kā spēcīgi, stabili un efektīvi finanšu tirgi un iestādes ir īpaši būtiski, lai apmierinātu dažādo ES ekonomisko dalībnieku finanšu vajadzības un palielinātu izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

C.

tā kā spēcīgi, stabili un efektīvi finanšu tirgi un iestādes ir īpaši būtiski, lai apmierinātu dažādo ES ekonomisko dalībnieku finanšu vajadzības un palielinātu izaugsmi un nodarbinātību;

| D. | tā kā stabila un konkurētspējīga finanšu pakalpojumu nozare gūst labumu no patērētāju uzticēšanās, ja tās pamatā ir augsta līmeņa patērētāju aizsardzība; |
| --- | --- |

D.

tā kā stabila un konkurētspējīga finanšu pakalpojumu nozare gūst labumu no patērētāju uzticēšanās, ja tās pamatā ir augsta līmeņa patērētāju aizsardzība;

| E. | tā kā konsolidācija rada apjomradītu un diversifikācijas radītu ietaupījumu, sinerģijas un rentabilitātes iespējas un tā kopā ar turpmāku tirgus integrāciju, veicinot tirgu likviditāti un efektivitāti, var sekmēt izaugsmi un atbalstīt investīcijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā konsolidācija rada apjomradītu un diversifikācijas radītu ietaupījumu, sinerģijas un rentabilitātes iespējas un tā kopā ar turpmāku tirgus integrāciju, veicinot tirgu likviditāti un efektivitāti, var sekmēt izaugsmi un atbalstīt investīcijas;

| F. | tā kā ES un dalībvalstu politikas izstrādātāju uzdevums ir izveidot regulēšanas un uzraudzības sistēmu, kas veicinātu izaugsmi; uzlabotu ES ekonomikas konkurētspēju, garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; aizsargātu tirgus efektivitāti, vienotību, pārskatāmību un finanšu sistēmas stabilitāti; kā arī aizsargātu noguldītājus, investorus un apdrošinātās personas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un dalībvalstu politikas izstrādātāju uzdevums ir izveidot regulēšanas un uzraudzības sistēmu, kas veicinātu izaugsmi; uzlabotu ES ekonomikas konkurētspēju, garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; aizsargātu tirgus efektivitāti, vienotību, pārskatāmību un finanšu sistēmas stabilitāti; kā arī aizsargātu noguldītājus, investorus un apdrošinātās personas;

| G. | tā kā patērētāju tiesībām un kvalitatīvu produktu izvēles dažādībai jābūt jebkuras politikas galvenajam mērķim šajā nozarē; |
| --- | --- |

G.

tā kā patērētāju tiesībām un kvalitatīvu produktu izvēles dažādībai jābūt jebkuras politikas galvenajam mērķim šajā nozarē;

| H. | tā kā ir jāpievērš īpaša uzmanība darbinieku un klientu viedokļiem un labklājībai, kas ir nozīmīgas ieinteresētās personas apvienošanā un pārņemšanā (M&A) iesaistītās finanšu iestādēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāpievērš īpaša uzmanība darbinieku un klientu viedokļiem un labklājībai, kas ir nozīmīgas ieinteresētās personas apvienošanā un pārņemšanā (M&A) iesaistītās finanšu iestādēs;

| I. | tā kā ir jācīnās pret ar neattaisnojamu dalībvalstu praksi un protekcionisma un diskriminējošiem pasākumiem, jo tie sadrumstalo tirgu un liedz patērētājiem gūt labumu no konsolidācijas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jācīnās pret ar neattaisnojamu dalībvalstu praksi un protekcionisma un diskriminējošiem pasākumiem, jo tie sadrumstalo tirgu un liedz patērētājiem gūt labumu no konsolidācijas;

Vispārējas perspektīvas

| 1. | uzskata, ka konsolidācija finanšu tirgos ir būtiska, taču ne vienīgā tirgus tendence, kas atspoguļo pieaugošo konkurenci ES un pasaulē; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka konsolidācija finanšu tirgos ir būtiska, taču ne vienīgā tirgus tendence, kas atspoguļo pieaugošo konkurenci ES un pasaulē;

| 2. | uzskata, ka ar konsolidāciju finanšu tirgos nav jācenšas panākt noteiktu finanšu iestāžu skaitu un ka šai konsolidācijai ir jāatbilst konkurencei finanšu tirgos; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ar konsolidāciju finanšu tirgos nav jācenšas panākt noteiktu finanšu iestāžu skaitu un ka šai konsolidācijai ir jāatbilst konkurencei finanšu tirgos;

| 3. | atzīmē, ka M&A joprojām ir visbiežāk sastopamā finanšu iestāžu izaugsmes stratēģija; atzīmē arī to, ka konsolidācijas mērķus var sasniegt daudzos un dažādos veidos, piemēram, veidojot komerciāla rakstura apvienības iestāžu starpā, izmantojot ārpakalpojumus un iekšējos pakalpojumus administratīvajos uzdevumos, īstenojot administratīvo sadarbību un radot kopīgas infrastruktūras ar konkurentiem (piemēram, mijieskaita maksājumu un norēķinu sistēmas); |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka M&A joprojām ir visbiežāk sastopamā finanšu iestāžu izaugsmes stratēģija; atzīmē arī to, ka konsolidācijas mērķus var sasniegt daudzos un dažādos veidos, piemēram, veidojot komerciāla rakstura apvienības iestāžu starpā, izmantojot ārpakalpojumus un iekšējos pakalpojumus administratīvajos uzdevumos, īstenojot administratīvo sadarbību un radot kopīgas infrastruktūras ar konkurentiem (piemēram, mijieskaita maksājumu un norēķinu sistēmas);

| 4. | atzinīgi vērtē euro un finanšu pakalpojumu rīcības plāna (FSAP) pozitīvo ietekmi uz vairumtirdzniecības finanšu tirgu integrāciju, uz tirgus pārskatāmību un likviditāti un uz ES finanšu regulēšanas sistēmas modernizāciju un galīgo izveidi, pat tad, ja līdz šim brīdim nav pilnībā novērtēta vienotās valūtas ietekme uz finanšu tirgu integrāciju; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē euro un finanšu pakalpojumu rīcības plāna (FSAP) pozitīvo ietekmi uz vairumtirdzniecības finanšu tirgu integrāciju, uz tirgus pārskatāmību un likviditāti un uz ES finanšu regulēšanas sistēmas modernizāciju un galīgo izveidi, pat tad, ja līdz šim brīdim nav pilnībā novērtēta vienotās valūtas ietekme uz finanšu tirgu integrāciju;

| 5. | atzīmē, ka M&A un pārstrukturēšanas darbības, kas, domājams, pozitīvi ietekmēs konkurētspēju, bieži vien tiek uztvertas negatīvi, saistībā ar bailēm zaudēt darbu, kas dažkārt noteiktos reģionos arī piepildās; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka M&A un pārstrukturēšanas darbības, kas, domājams, pozitīvi ietekmēs konkurētspēju, bieži vien tiek uztvertas negatīvi, saistībā ar bailēm zaudēt darbu, kas dažkārt noteiktos reģionos arī piepildās;

| 6. | ņem vērā intensīvo konsolidāciju dalībvalstīs ar pārrobežu M&A starpniecību pēdējo desmit gadu laikā; šajā sakarā arī atgādina veiksmīgas un stabilas finanšu sistēmas nozīmi nelielai ekonomikai; |
| --- | --- |

6.

ņem vērā intensīvo konsolidāciju dalībvalstīs ar pārrobežu M&A starpniecību pēdējo desmit gadu laikā; šajā sakarā arī atgādina veiksmīgas un stabilas finanšu sistēmas nozīmi nelielai ekonomikai;

| 7. | atgādina, ka konsolidācijai nav jābūt būt politiskam pašmērķim, bet tai jānodrošina konkrēti ieguvumi ekonomikai, veicinot izaugsmi, sekmējot jauninājumus, veicinot konkurenci, uzlabojot pieeju finansējumam, ļaujot finanšu iestādēm gūt labumu no sinerģijas un rentabilitātes, kā arī sniedzot patērētājiem lielākas izvēles iespējas un labāku kvalitāti, nodrošinot pienācīgu patērētāju aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka konsolidācijai nav jābūt būt politiskam pašmērķim, bet tai jānodrošina konkrēti ieguvumi ekonomikai, veicinot izaugsmi, sekmējot jauninājumus, veicinot konkurenci, uzlabojot pieeju finansējumam, ļaujot finanšu iestādēm gūt labumu no sinerģijas un rentabilitātes, kā arī sniedzot patērētājiem lielākas izvēles iespējas un labāku kvalitāti, nodrošinot pienācīgu patērētāju aizsardzības līmeni;

| 8. | aicina koncentrēt uzmanību uz to, kā konsolidācija finanšu nozarē, pārstrukturējot īpašumtiesības un darbības un, jo īpaši, izmantojot ārpakalpojumus, ietekmēs nodarbinātību; mudina nozari uzņemties pilnu sociālo atbildību un nodrošināt papildpasākumus, kas ļautu pārkvalificēt un apmācīt finanšu iestāžu darbiniekus atbilstīgi Lisabonas stratēģijas mērķiem, kas paredz kļūt par uz zināšanām vairāk balstītu ekonomiku; |
| --- | --- |

8.

aicina koncentrēt uzmanību uz to, kā konsolidācija finanšu nozarē, pārstrukturējot īpašumtiesības un darbības un, jo īpaši, izmantojot ārpakalpojumus, ietekmēs nodarbinātību; mudina nozari uzņemties pilnu sociālo atbildību un nodrošināt papildpasākumus, kas ļautu pārkvalificēt un apmācīt finanšu iestāžu darbiniekus atbilstīgi Lisabonas stratēģijas mērķiem, kas paredz kļūt par uz zināšanām vairāk balstītu ekonomiku;

| 9. | uzskata, ka finanšu iestāžu dažādība, kas labāk atspoguļo uzņēmumu vienību, vidējo un mazo uzņēmumu un patērētāju finanšu vajadzību dažādību, ir jāsaglabā un ka tāpēc EK tiesību aktos neviens atsevišķs uzņēmējdarbības veids, korporatīva struktūra vai atsevišķs produkts nedrīkst būt atbalstīts vairāk par citiem; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka finanšu iestāžu dažādība, kas labāk atspoguļo uzņēmumu vienību, vidējo un mazo uzņēmumu un patērētāju finanšu vajadzību dažādību, ir jāsaglabā un ka tāpēc EK tiesību aktos neviens atsevišķs uzņēmējdarbības veids, korporatīva struktūra vai atsevišķs produkts nedrīkst būt atbalstīts vairāk par citiem;

| 10. | uzskata, ka finanšu iestāžu struktūrai ES līmenī jānodrošina dažādu struktūru un lielumu līdzāspastāvēšana, lai tās rīcībā būtu dalībnieki, kas ir efektīvi un konkurētspējīgi gan starptautiskā līmenī, gan vietējos tīklos; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka finanšu iestāžu struktūrai ES līmenī jānodrošina dažādu struktūru un lielumu līdzāspastāvēšana, lai tās rīcībā būtu dalībnieki, kas ir efektīvi un konkurētspējīgi gan starptautiskā līmenī, gan vietējos tīklos;

| 11. | uzskata, ka ir jānodrošina finanšu produktu dažādība, lai apmierinātu dažādās un mainīgās patērētāju vajadzības; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ir jānodrošina finanšu produktu dažādība, lai apmierinātu dažādās un mainīgās patērētāju vajadzības;

Šķēršļi pārrobežu konsolidācijai

| 12. | atzīmē, ka dažādu šķēršļu dēļ pārrobežu konsolidācijas līmenis finanšu nozarē un īpaši banku nozarē bieži vien ir zemāks par konsolidācijas līmeni ES iekšienē; atzīmē Komisijas pārskatā norādītos šķēršļus; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka dažādu šķēršļu dēļ pārrobežu konsolidācijas līmenis finanšu nozarē un īpaši banku nozarē bieži vien ir zemāks par konsolidācijas līmeni ES iekšienē; atzīmē Komisijas pārskatā norādītos šķēršļus;

| 13. | norāda, ka iekšējā tirgū jāpastāv iespējai sasniegt ekonomisko sinerģiju un rentabilitāti, kuru pamatā ir konsolidācija un kuras nevajadzētu kavēt ar tādiem nepamatotiem šķēršļiem kā nodokļu barjeras un atšķirīga uzraudzības kārtība; atbalsta Komisijas ieceri likvidēt šos šķēršļus; atzīmē grūtības, ar kurām saskaras finanšu iestādes, kas vēlas panākt izmaksu efektivitāti un apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus, pārdodot vienus un tos pašus vai identiskus produktus vairākās valstīs, un aicina Komisiju turpināt pētīt šīs grūtības; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka iekšējā tirgū jāpastāv iespējai sasniegt ekonomisko sinerģiju un rentabilitāti, kuru pamatā ir konsolidācija un kuras nevajadzētu kavēt ar tādiem nepamatotiem šķēršļiem kā nodokļu barjeras un atšķirīga uzraudzības kārtība; atbalsta Komisijas ieceri likvidēt šos šķēršļus; atzīmē grūtības, ar kurām saskaras finanšu iestādes, kas vēlas panākt izmaksu efektivitāti un apjomradītus un diversifikācijas radītus ietaupījumus, pārdodot vienus un tos pašus vai identiskus produktus vairākās valstīs, un aicina Komisiju turpināt pētīt šīs grūtības;

| 14. | norāda, ka tirgus dalībniekiem, veicot M&A un pārstrukturēšanas darbības, jārēķinās ar savu sociālo atbildību; norāda arī uz to, ka globalizācijas procesā vienīgais veids, kā iemantot ES pilsoņu uzticību, ir uzlabot tirgus ekonomikas sociālo aspektu, radot vairāk un labākas darbavietas; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka tirgus dalībniekiem, veicot M&A un pārstrukturēšanas darbības, jārēķinās ar savu sociālo atbildību; norāda arī uz to, ka globalizācijas procesā vienīgais veids, kā iemantot ES pilsoņu uzticību, ir uzlabot tirgus ekonomikas sociālo aspektu, radot vairāk un labākas darbavietas;

| 15. | atzīst dalībvalstu uzraudzības struktūru būtisko lomu pienācīgas uzraudzības veikšanā un finanšu tirgu un iestāžu pareizas darbības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

15.

atzīst dalībvalstu uzraudzības struktūru būtisko lomu pienācīgas uzraudzības veikšanā un finanšu tirgu un iestāžu pareizas darbības nodrošināšanā;

| 16. | norāda, ka atšķirīga dalībvalstu uzraudzības prakse un standarti var ierobežot tirgus efektivitāti, palielināt to finanšu iestāžu, kuras darbojas pāri robežām, darbības izmaksas un tādējādi mazināt labvēlīgo ietekmi, un visbeidzot sadrumstalot vienoto finanšu tirgu; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka atšķirīga dalībvalstu uzraudzības prakse un standarti var ierobežot tirgus efektivitāti, palielināt to finanšu iestāžu, kuras darbojas pāri robežām, darbības izmaksas un tādējādi mazināt labvēlīgo ietekmi, un visbeidzot sadrumstalot vienoto finanšu tirgu;

| 17. | pauž bažas, ka finanšu iestādes, cenšoties attīstīt savas stratēģijas ES līmenī, bieži sastopas ar izmaksu un laika ziņā ietilpīgām regulējošām un uzraudzības praksēm, kā arī atšķirīgām atskaišu sniegšanas prasībām; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas, ka finanšu iestādes, cenšoties attīstīt savas stratēģijas ES līmenī, bieži sastopas ar izmaksu un laika ziņā ietilpīgām regulējošām un uzraudzības praksēm, kā arī atšķirīgām atskaišu sniegšanas prasībām;

| 18. | uzskata, ka turpmāka uzraudzības prakšu un standartu konverģence varētu samazināt dažas negatīvas uzraudzības prakšu atšķirību ietekmes un uzlabot tirgus efektivitāti; atzinīgi vērtē Eiropas banku uzraudzības komitejas sasniegtos rezultātus un mudina to turpināt darbu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka turpmāka uzraudzības prakšu un standartu konverģence varētu samazināt dažas negatīvas uzraudzības prakšu atšķirību ietekmes un uzlabot tirgus efektivitāti; atzinīgi vērtē Eiropas banku uzraudzības komitejas sasniegtos rezultātus un mudina to turpināt darbu;

| 19. | atzinīgi vērtē panākumus, ko uzraudzības konverģences jomā sasniegušas trīs komitejas — Eiropas banku uzraudzības komiteja (EBUK), Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komiteja (EAFPUK) — un aicina šīs komitejas turpināt iesākto darbu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē panākumus, ko uzraudzības konverģences jomā sasniegušas trīs komitejas — Eiropas banku uzraudzības komiteja (EBUK), Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komiteja (EAFPUK) — un aicina šīs komitejas turpināt iesākto darbu;

| 20. | atzīmē, ka integrācija vairumtirdzniecības tirgos ir gandrīz pabeigta un, jo īpaši, ka integrācija naudas tirgos ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu, un ka paziņojumi par procentu likmju paaugstināšanos un pazemināšanos ātri un labi atspoguļojas tirgus cenās; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka integrācija vairumtirdzniecības tirgos ir gandrīz pabeigta un, jo īpaši, ka integrācija naudas tirgos ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu, un ka paziņojumi par procentu likmju paaugstināšanos un pazemināšanos ātri un labi atspoguļojas tirgus cenās;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka vairākas nodokļu barjeras, jo īpaši PVN maksājumu optimizācija uzņēmumu grupā un tiesiskas noteiktības trūkums attiecībā uz finanšu pakalpojumu PVN režīmu mazina un bieži nepieļauj sinerģiju un rentabilitāti, un aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus, kā novērst šīs barjeras; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka vairākas nodokļu barjeras, jo īpaši PVN maksājumu optimizācija uzņēmumu grupā un tiesiskas noteiktības trūkums attiecībā uz finanšu pakalpojumu PVN režīmu mazina un bieži nepieļauj sinerģiju un rentabilitāti, un aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus, kā novērst šīs barjeras;

| 22. | atzīmē, ka pašlaik lieli neatgūstama PVN izdevumi līdz ar uzņēmumu savstarpējiem maksājumiem ievērojami ierobežo jebkādas iespējas ietaupīt ar pārrobežu konsolidācijas starpniecību; |
| --- | --- |

22.

atzīmē, ka pašlaik lieli neatgūstama PVN izdevumi līdz ar uzņēmumu savstarpējiem maksājumiem ievērojami ierobežo jebkādas iespējas ietaupīt ar pārrobežu konsolidācijas starpniecību;

| 23. | atzīmē, ka pašreizējais dividendēm piemērojamais nodokļu režīms dažās dalībvalstīs sekmē valstu vietējo dividenžu, nevis ES dividenžu izmaksāšanu; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka pašreizējais dividendēm piemērojamais nodokļu režīms dažās dalībvalstīs sekmē valstu vietējo dividenžu, nevis ES dividenžu izmaksāšanu;

| 24. | uzskata, ka turpmākai mazumtirdzniecības finanšu tirgu integrācijai jāsniedz patērētājiem lielāka kvalitatīvāku produktu izvēle un jāsekmē, lai uzņēmumi pārdotu savus produktus ārpus robežām, neierobežojot ES mazumtirdzniecības finanšu tirgu konkurenci; aicina Komisiju iesniegt skaidru un lakonisku stratēģiju mazumtirdzniecības finanšu tirgu integrācijai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka turpmākai mazumtirdzniecības finanšu tirgu integrācijai jāsniedz patērētājiem lielāka kvalitatīvāku produktu izvēle un jāsekmē, lai uzņēmumi pārdotu savus produktus ārpus robežām, neierobežojot ES mazumtirdzniecības finanšu tirgu konkurenci; aicina Komisiju iesniegt skaidru un lakonisku stratēģiju mazumtirdzniecības finanšu tirgu integrācijai;

| 25. | prasa Komisijai un finanšu pakalpojumu nozarei turpināt apspriest 26. režīma priekšrocības un trūkumus attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas mobiliem ES pilsoņiem var būt nepieciešami darbam citās dalībvalstīs, lai tiem būtu pieeja zināmiem pakalpojumu sniedzējiem un būtu jāsaskaras vienīgi ar standarta noteikumu kopumu; prasa Komisijai īpaši noteikt juridisku pamatu, lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, kā arī noteikt nepieciešamās saskaņošanas daļas un atbilstīgu uzraudzības režīmu; |
| --- | --- |

25.

prasa Komisijai un finanšu pakalpojumu nozarei turpināt apspriest 26. režīma priekšrocības un trūkumus attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas mobiliem ES pilsoņiem var būt nepieciešami darbam citās dalībvalstīs, lai tiem būtu pieeja zināmiem pakalpojumu sniedzējiem un būtu jāsaskaras vienīgi ar standarta noteikumu kopumu; prasa Komisijai īpaši noteikt juridisku pamatu, lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, kā arī noteikt nepieciešamās saskaņošanas daļas un atbilstīgu uzraudzības režīmu;

| 26. | uzskata, ka Eiropas banku tirgus plurālistiskā struktūra ir Eiropas ekonomikas vērtība un to nevajadzētu apšaubīt; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Eiropas banku tirgus plurālistiskā struktūra ir Eiropas ekonomikas vērtība un to nevajadzētu apšaubīt;

Regulēšanas un uzraudzības sistēma

Tirgus struktūra

| 27. | norāda, tirgus koncentrācijas līmenis dažās dalībvalstīs rada bažas par tirgus struktūru, Eiropas banku un citu finanšu iestāžu vadību un rīcību; |
| --- | --- |

27.

norāda, tirgus koncentrācijas līmenis dažās dalībvalstīs rada bažas par tirgus struktūru, Eiropas banku un citu finanšu iestāžu vadību un rīcību;

| 28. | prasa, lai Komisija un konkurenci uzraugošās dalībvalstu iestādes saskaņā ar EK līgumu un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru rūpīgi pārbaudītu finanšu tirgu un iestāžu koncentrēšanos; |
| --- | --- |

28.

prasa, lai Komisija un konkurenci uzraugošās dalībvalstu iestādes saskaņā ar EK līgumu un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru rūpīgi pārbaudītu finanšu tirgu un iestāžu koncentrēšanos;

| 29. | aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis konsekventi ieviestu attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis konsekventi ieviestu attiecīgos tiesību aktus;

| 30. | prasa Komisijai izpētīt konsolidācijas ietekmi nozīmīgos finanšu centros uz nelielu reģionu un MVU finansēšanu; |
| --- | --- |

30.

prasa Komisijai izpētīt konsolidācijas ietekmi nozīmīgos finanšu centros uz nelielu reģionu un MVU finansēšanu;

Uzraudzība

| 31. | atzinīgi vērtē nesen pieņemtos ES pasākumus attiecībā uz piesardzīgu uzraudzību, jo īpaši ierosinājumu kapitāla pietiekamības direktīvai, uzlabojot valsts iekšējās kontroles principu un būtiski mainot esošo uzraudzības sistēmu, kura pašlaik ietver jaunus noteikumus par sadarbību starp valstu kompetentajām iestādēm, uzraudzības informācijas sniegšanas prasībām un pastiprinātām konsolidējošās uzraudzības struktūras pilnvarām attiecībā uz riska aprēķina modeļu apstiprināšanu; uzskata, ka pašreizējos tiesību aktos šāds solis būtu jāpapildina ar skaidru definīciju un līdzsvarotu pilnvaru un pienākumu sadali starp mītnes valsts un reģistrācijas valsts uzraudzības struktūrām, neskarot direktīvā iekļautās atkārtotas izskatīšanas klauzulas; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē nesen pieņemtos ES pasākumus attiecībā uz piesardzīgu uzraudzību, jo īpaši ierosinājumu kapitāla pietiekamības direktīvai, uzlabojot valsts iekšējās kontroles principu un būtiski mainot esošo uzraudzības sistēmu, kura pašlaik ietver jaunus noteikumus par sadarbību starp valstu kompetentajām iestādēm, uzraudzības informācijas sniegšanas prasībām un pastiprinātām konsolidējošās uzraudzības struktūras pilnvarām attiecībā uz riska aprēķina modeļu apstiprināšanu; uzskata, ka pašreizējos tiesību aktos šāds solis būtu jāpapildina ar skaidru definīciju un līdzsvarotu pilnvaru un pienākumu sadali starp mītnes valsts un reģistrācijas valsts uzraudzības struktūrām, neskarot direktīvā iekļautās atkārtotas izskatīšanas klauzulas;

| 32. | atzīmē, ka to lielāko ES finanšu grupu uzņēmumu, kuras ir gatavas pieņemt biržas modeli, struktūras pārveidei var būt liela ietekme uz attiecīgajām uzraudzības struktūrām; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju un pārbaudīt, vai biržas modelis ietekmē piesardzīgas uzraudzības stabilitāti un krīžu pārvaldības struktūras; |
| --- | --- |

32.

atzīmē, ka to lielāko ES finanšu grupu uzņēmumu, kuras ir gatavas pieņemt biržas modeli, struktūras pārveidei var būt liela ietekme uz attiecīgajām uzraudzības struktūrām; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju un pārbaudīt, vai biržas modelis ietekmē piesardzīgas uzraudzības stabilitāti un krīžu pārvaldības struktūras;

| 33. | aicina Komisiju savos priekšlikumos pienācīgi ņemt vērā grūtības, ar kurām saskaras dažu valstu regulatori, veicot tirgus intervenci ar īpaši lielu ārzemju kapitāla klātbūtni; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju savos priekšlikumos pienācīgi ņemt vērā grūtības, ar kurām saskaras dažu valstu regulatori, veicot tirgus intervenci ar īpaši lielu ārzemju kapitāla klātbūtni;

| 34. | atzīmē, ka dziļi integrētos finanšu tirgos krīzi valstu jurisdikcijā nevar pārvarēt šo valstu iestādes individuāli; šajā sakarā uzskata, ka ar esošajiem valstu uzraudzības sistēmu tīkliem, uzraudzības režīmiem un juridiski nesaistošu saprašanās memorandu var nepietikt, lai cīnītos ar krīzi, ko izraisa tirgu vai nozīmīgu pārrobežu finanšu grupu neveiksmes; uzskata, ka krīzes gadījumā būtiski svarīga ir uzraudzības iestāžu sadarbība un savstarpēja uzticēšanās, un mudina Komisiju un atbildīgās valstu iestādes kopīgi izstrādāt atbilstīgus priekšlikumus efektīvai krīzes pārvaldībai, lai tos iesniegtu Parlamentam tālākai izskatīšanai; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka dziļi integrētos finanšu tirgos krīzi valstu jurisdikcijā nevar pārvarēt šo valstu iestādes individuāli; šajā sakarā uzskata, ka ar esošajiem valstu uzraudzības sistēmu tīkliem, uzraudzības režīmiem un juridiski nesaistošu saprašanās memorandu var nepietikt, lai cīnītos ar krīzi, ko izraisa tirgu vai nozīmīgu pārrobežu finanšu grupu neveiksmes; uzskata, ka krīzes gadījumā būtiski svarīga ir uzraudzības iestāžu sadarbība un savstarpēja uzticēšanās, un mudina Komisiju un atbildīgās valstu iestādes kopīgi izstrādāt atbilstīgus priekšlikumus efektīvai krīzes pārvaldībai, lai tos iesniegtu Parlamentam tālākai izskatīšanai;

| 35. | uzskata, ka ES ietekme starptautiskajās sarunās, jo īpaši jautājumā par banku uzraudzību ir jāpaplašina, precizējot tās iekšējo darbību; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka ES ietekme starptautiskajās sarunās, jo īpaši jautājumā par banku uzraudzību ir jāpaplašina, precizējot tās iekšējo darbību;

| 36. | atzīmē, ka jautājums par pēdējo aizdevēju jārisina vienlaicīgi ar jebkādām turpmākām sarunām par ES finanšu uzraudzību; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīgs skaidrs lēmums par atbildības sadali; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka jautājums par pēdējo aizdevēju jārisina vienlaicīgi ar jebkādām turpmākām sarunām par ES finanšu uzraudzību; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīgs skaidrs lēmums par atbildības sadali;

| 37. | atzīmē, ka saskaņā ar pašreizējo uzraudzības sistēmu pastāv daudzkārtējas atskaišu sniegšanas prasības attiecībā uz bankām, un tādēļ ir svarīgi, lai visas uzraudzības iestādes saskaņotu standartus; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka saskaņā ar pašreizējo uzraudzības sistēmu pastāv daudzkārtējas atskaišu sniegšanas prasības attiecībā uz bankām, un tādēļ ir svarīgi, lai visas uzraudzības iestādes saskaņotu standartus;

| 38. | uzskata, ka ES iestādēm un īpaši Parlamentam ir pienācis laiks uzsākt debates par ES finanšu tirgu uzraudzības struktūru; tādēļ prasa izveidot līdz 2006. gada beigām “gudro cilvēku” komiteju, lai izpētītu tirgu konsolidācijas un finanšu iestāžu ietekmi uz piesardzīgu uzraudzību, finanšu stabilitāti un krīžu pārvaldību, kā arī sešus mēnešus pēc minētās komitejas izveides ziņotu par šo ietekmi; tādēļ prasa komitejai ierosināt konkrētas idejas, kā vienkāršot daudzkārtēju atskaišu iesniegšanas prasības, kā uzlabot esošās struktūras, un visbeidzot izdarīt apsvērumus par ES finanšu uzraudzības struktūrām un to vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES iestādēm un īpaši Parlamentam ir pienācis laiks uzsākt debates par ES finanšu tirgu uzraudzības struktūru; tādēļ prasa izveidot līdz 2006. gada beigām “gudro cilvēku” komiteju, lai izpētītu tirgu konsolidācijas un finanšu iestāžu ietekmi uz piesardzīgu uzraudzību, finanšu stabilitāti un krīžu pārvaldību, kā arī sešus mēnešus pēc minētās komitejas izveides ziņotu par šo ietekmi; tādēļ prasa komitejai ierosināt konkrētas idejas, kā vienkāršot daudzkārtēju atskaišu iesniegšanas prasības, kā uzlabot esošās struktūras, un visbeidzot izdarīt apsvērumus par ES finanšu uzraudzības struktūrām un to vajadzībām;

*

- *

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 293, 25.11.2005., 2. lpp.

(2)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.

(3)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

(4)  OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.

(5)  OV vēl nav publicēts.

(6)  OV vēl nav publicēts.

(7)  OV C 45 E, 23.2.2006., 140. lpp.

(8)  OV C 25 E, 29.1.2004., 394. lpp.

P6_TA(2006)0295

Jaunākās izmaiņas un perspektīvas uzņēmējdarbības tiesībās

Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (2006/2051(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — attīstības plāns” (KOM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — attīstības plāns” (KOM(2003)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai. Jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai. Jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (KOM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (KOM(2005)0330),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts” (KOM (2005)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Likumdevēja vēl neizlemto tiesību aktu priekšlikumu izvērtēšanas rezultāts” (KOM (2005)0462),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” (KOM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: Normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” (KOM(2005)0535),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai” (KOM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai” (KOM(2005)0551),

| — | ņemot vērā 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par uzņēmējdarbības tiesību modernizēšanu un uzņēmumu vadības uzlabošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par uzņēmējdarbības tiesību modernizēšanu un uzņēmumu vadības uzlabošanu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0229/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0229/2006),

| A. | tā kā iepriekš minētajā 2003. gada 21. maija Komisijas paziņojumā ierosinātais rīcības plāns (“2003. gada rīcības plāns”) nosaka svarīgus mērķus uzņēmējdarbības tiesību modernizēšanai un uzņēmumu vadības uzlabošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā iepriekš minētajā 2003. gada 21. maija Komisijas paziņojumā ierosinātais rīcības plāns (“2003. gada rīcības plāns”) nosaka svarīgus mērķus uzņēmējdarbības tiesību modernizēšanai un uzņēmumu vadības uzlabošanai;

| B. | tā kā šo mērķu sasniegšanā jau ir panākts ievērojams progress; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo mērķu sasniegšanā jau ir panākts ievērojams progress;

| C. | tā kā, ņemot vērā, ka 2003. gada rīcības plāns jāskata atjaunotās Lisabonas stratēģijas gaismā, jāveic pasākumi, lai radītu uzņēmējdarbības tiesību mehānismus, kas sekmētu uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju visā Eiropā; |
| --- | --- |

C.

tā kā, ņemot vērā, ka 2003. gada rīcības plāns jāskata atjaunotās Lisabonas stratēģijas gaismā, jāveic pasākumi, lai radītu uzņēmējdarbības tiesību mehānismus, kas sekmētu uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju visā Eiropā;

| D. | tā kā Eiropas uzņēmējdarbības konkurētspējas uzlabošanai nepieciešama integrēta pieeja ES līmenī; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas uzņēmējdarbības konkurētspējas uzlabošanai nepieciešama integrēta pieeja ES līmenī;

| E. | tā kā ir būtiski uzlabot normatīvo vidi uzņēmumiem, lai sasniegtu Lisabonas programmas mērķus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir būtiski uzlabot normatīvo vidi uzņēmumiem, lai sasniegtu Lisabonas programmas mērķus;

| F. | tā kā ar likumu noteikta sistēma darbinieku dalībai uzņēmumu līmenī, kā tas ir vairumā dalībvalstu, jāuzskata par Eiropas uzņēmumu vadības neatņemamas sastāvdaļas iedīgļiem, kas dod ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ar likumu noteikta sistēma darbinieku dalībai uzņēmumu līmenī, kā tas ir vairumā dalībvalstu, jāuzskata par Eiropas uzņēmumu vadības neatņemamas sastāvdaļas iedīgļiem, kas dod ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| G. | tā kā labāks regulējums ir īpaši svarīgs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”); |
| --- | --- |

G.

tā kā labāks regulējums ir īpaši svarīgs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”);

| H. | tā kā uzņēmējdarbības tiesību acquis vienkāršošana var būt iedarbīgs līdzeklis, lai uzlabotu tiesību sistēmas efektivitāti, tomēr vienkāršošana nenozīmē ierobežojumu atcelšanu, |
| --- | --- |

H.

tā kā uzņēmējdarbības tiesību acquis vienkāršošana var būt iedarbīgs līdzeklis, lai uzlabotu tiesību sistēmas efektivitāti, tomēr vienkāršošana nenozīmē ierobežojumu atcelšanu,

Vispārēji aspekti

| 1. | aicina Komisiju nodrošināt, lai pasākumi attiecībā uz modernizēšanu uzņēmējdarbības tiesību un uzņēmumu vadības jomā būtu saskaņoti ar pasākumiem saistītajās nozarēs, piemēram, finanšu pakalpojumos, rūpniecības politikā, sociālajā politikā un uzņēmumu sociālajā atbildībā; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju nodrošināt, lai pasākumi attiecībā uz modernizēšanu uzņēmējdarbības tiesību un uzņēmumu vadības jomā būtu saskaņoti ar pasākumiem saistītajās nozarēs, piemēram, finanšu pakalpojumos, rūpniecības politikā, sociālajā politikā un uzņēmumu sociālajā atbildībā;

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi ir ņemt vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi attiecībā uz nodibinājumbrīvības principu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir svarīgi ir ņemt vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi attiecībā uz nodibinājumbrīvības principu;

| 3. | aicina Komisiju ņemt vērā Eiropas sociālo modeli, lemjot par turpmākiem pasākumiem uzņēmējdarbības tiesību attīstībā; tas attiecas arī uz darbinieku dalību; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju ņemt vērā Eiropas sociālo modeli, lemjot par turpmākiem pasākumiem uzņēmējdarbības tiesību attīstībā; tas attiecas arī uz darbinieku dalību;

Labāks regulējums un vienkāršošana

| 4. | uzsver labāka regulējuma nozīmi efektīvākas tiesību sistēmas nodrošināšanā; izceļ to, ka svarīgi ir uzlabot likumdošanas kvalitāti, sistemātiski apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm par visām nākotnes iniciatīvām, stingri ievērojot subsidiaritātes principu, izvēloties tādus instrumentus, kas uzņēmumiem uzliek mazāku slogu un ļauj būt pēc iespējas elastīgiem, kā arī veicot visaptverošu ietekmes novērtējumu attiecībā uz ikvienu jaunu likumdošanas iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

uzsver labāka regulējuma nozīmi efektīvākas tiesību sistēmas nodrošināšanā; izceļ to, ka svarīgi ir uzlabot likumdošanas kvalitāti, sistemātiski apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm par visām nākotnes iniciatīvām, stingri ievērojot subsidiaritātes principu, izvēloties tādus instrumentus, kas uzņēmumiem uzliek mazāku slogu un ļauj būt pēc iespējas elastīgiem, kā arī veicot visaptverošu ietekmes novērtējumu attiecībā uz ikvienu jaunu likumdošanas iniciatīvu;

| 5. | uzsver — lai novērstu nelabvēlīgu iedarbību uz attiecīgajiem uzņēmumiem, nav jāapspriež spēkā esošās EK uzņēmējdarbības tiesību direktīvas: tās jāvienkāršo tikai izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja tās neattiecas uz ļoti “jutīgiem” jautājumiem, vai arī, ja tās nav ar grūtībām panāktu kompromisu rezultāts; |
| --- | --- |

5.

uzsver — lai novērstu nelabvēlīgu iedarbību uz attiecīgajiem uzņēmumiem, nav jāapspriež spēkā esošās EK uzņēmējdarbības tiesību direktīvas: tās jāvienkāršo tikai izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja tās neattiecas uz ļoti “jutīgiem” jautājumiem, vai arī, ja tās nav ar grūtībām panāktu kompromisu rezultāts;

| 6. | aicina Komisiju sniegt sīku paskaidrojumu par plāniem apkopot visas uzņēmējdarbības tiesību direktīvas vienā kopīgā aktā; šajā sakarā uzsver to, ka prioritāte jāpiešķir mērķim panākt uzņēmējdarbības tiesību acquis skaidrību un saskaņotību dažādās uzņēmējdarbības tiesību jomās; aicina Komisiju īpaši precizēt, kuras direktīvas jāpārstrādā, kuras jāatceļ, kuras jākodificē un kuras jāpārveido; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju sniegt sīku paskaidrojumu par plāniem apkopot visas uzņēmējdarbības tiesību direktīvas vienā kopīgā aktā; šajā sakarā uzsver to, ka prioritāte jāpiešķir mērķim panākt uzņēmējdarbības tiesību acquis skaidrību un saskaņotību dažādās uzņēmējdarbības tiesību jomās; aicina Komisiju īpaši precizēt, kuras direktīvas jāpārstrādā, kuras jāatceļ, kuras jākodificē un kuras jāpārveido;

Mazie un vidējie uzņēmumi

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu radīt labāku normatīvo vidi MVU; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu radīt labāku normatīvo vidi MVU;

| 8. | aicina Komisiju noteikt MVU darbības apjomu, novērtējot tiesību aktu priekšlikumu ietekmi uzņēmējdarbības tiesību jomā, un nodrošināt to, ka MVU vajadzības tiek pienācīgi un sistemātiski ievērotas; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju noteikt MVU darbības apjomu, novērtējot tiesību aktu priekšlikumu ietekmi uzņēmējdarbības tiesību jomā, un nodrošināt to, ka MVU vajadzības tiek pienācīgi un sistemātiski ievērotas;

| 9. | uzsver, ka it sevišķi jālikvidē šķēršļi, ko MVU uzliek administratīvais slogs; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka it sevišķi jālikvidē šķēršļi, ko MVU uzliek administratīvais slogs;

| 10. | prasa Komisijai tiesību aktu priekšlikumos vai spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanā turpmāk vairāk ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības; atgādina, ka MVU rada darba vietas un ir ekonomiskās izaugsmes dzinulis; |
| --- | --- |

10.

prasa Komisijai tiesību aktu priekšlikumos vai spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanā turpmāk vairāk ņemt vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības; atgādina, ka MVU rada darba vietas un ir ekonomiskās izaugsmes dzinulis;

Uzņēmumu vadība

| 11. | uzsver, cik svarīgi ir attīstīt labāko pieredzi, kura ņem vērā atšķirīgās tradīcijas un sistēmas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

11.

uzsver, cik svarīgi ir attīstīt labāko pieredzi, kura ņem vērā atšķirīgās tradīcijas un sistēmas dalībvalstīs;

| 12. | atzīmē, ka ir izveidots Eiropas Uzņēmumu vadības forums un Uzņēmumu vadības konsultāciju grupa, un aicina Komisiju regulāri informēt Eiropas Parlamentu par šo struktūru darba rezultātiem un lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz šiem rezultātiem; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka ir izveidots Eiropas Uzņēmumu vadības forums un Uzņēmumu vadības konsultāciju grupa, un aicina Komisiju regulāri informēt Eiropas Parlamentu par šo struktūru darba rezultātiem un lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz šiem rezultātiem;

| 13. | izsaka nožēlu, ka Komisija ir nevis izstrādājusi skaidru viedokli par Eiropas uzņēmumu vadību, bet gan veic īpašus pasākumus dažādās jomās; atgādina 2004. gada 21. aprīļa ziņojuma secinājumus un aicina Komisiju tiem sekot; |
| --- | --- |

13.

izsaka nožēlu, ka Komisija ir nevis izstrādājusi skaidru viedokli par Eiropas uzņēmumu vadību, bet gan veic īpašus pasākumus dažādās jomās; atgādina 2004. gada 21. aprīļa ziņojuma secinājumus un aicina Komisiju tiem sekot;

| 14. | uzver, ka uzņēmuma vadība ir ne tikai attiecības starp akcionāriem un vadību, bet ka līdzsvarotam lēmumu pieņemšanas procesam ir nozīmīgas arī citas ieinteresētās personas uzņēmumā, un šīm personām vajadzētu dot ieguldījumu ar uzņēmuma stratēģiju saistītu lēmumu pieņemšanā; norāda, ka jo īpaši būtu jāpastāv iespējām darbiniekiem saņemt informāciju un konsultācijas; |
| --- | --- |

14.

uzver, ka uzņēmuma vadība ir ne tikai attiecības starp akcionāriem un vadību, bet ka līdzsvarotam lēmumu pieņemšanas procesam ir nozīmīgas arī citas ieinteresētās personas uzņēmumā, un šīm personām vajadzētu dot ieguldījumu ar uzņēmuma stratēģiju saistītu lēmumu pieņemšanā; norāda, ka jo īpaši būtu jāpastāv iespējām darbiniekiem saņemt informāciju un konsultācijas;

| 15. | pauž šaubas, vai būtu nepieciešama Eiropas iniciatīva akcionāru īpašu izmeklēšanas tiesību jomā, tā kā tas tieši ietekmē kompetenču sadali starp direktoriem, kas vada uzņēmumu, un akcionāriem; šī tēma ir iekļauta valstu korporatīvajā likumdošanā; turklāt uzskata, ka jebkāda turpmāka iniciatīva jāvērtē saskaņā ar likumdošanas procesa attīstību; norāda, ka nesenais priekšlikums direktīvai par akcionāru tiesībām jau paredz tiesības iekļaut jautājumus pilnsapulces dienas kārtībā un iesniegt rezolūcijas; |
| --- | --- |

15.

pauž šaubas, vai būtu nepieciešama Eiropas iniciatīva akcionāru īpašu izmeklēšanas tiesību jomā, tā kā tas tieši ietekmē kompetenču sadali starp direktoriem, kas vada uzņēmumu, un akcionāriem; šī tēma ir iekļauta valstu korporatīvajā likumdošanā; turklāt uzskata, ka jebkāda turpmāka iniciatīva jāvērtē saskaņā ar likumdošanas procesa attīstību; norāda, ka nesenais priekšlikums direktīvai par akcionāru tiesībām jau paredz tiesības iekļaut jautājumus pilnsapulces dienas kārtībā un iesniegt rezolūcijas;

| 16. | uzver nepieciešamību iesaistīt finanšu tirgus regulatorus un uzraugus uzņēmumu vadības skaidru noteikumu un ieteikumu izstrādē, kā arī vajadzību cieši saskaņot finanšu tirgus regulācijas politiku no vienas puses, un uzņēmējdarbības tiesības no otras puses; |
| --- | --- |

16.

uzver nepieciešamību iesaistīt finanšu tirgus regulatorus un uzraugus uzņēmumu vadības skaidru noteikumu un ieteikumu izstrādē, kā arī vajadzību cieši saskaņot finanšu tirgus regulācijas politiku no vienas puses, un uzņēmējdarbības tiesības no otras puses;

Uzņēmējdarbības tiesības

| 17. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu uzņēmumos, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EK (2005/0265(COD)); |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akcionāru balsstiesību izmantošanu uzņēmumos, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2004/109/EK (2005/0265(COD));

| 18. | atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta šādos priekšlikumos:






  a) | priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 77/91/EEK saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu (2004/0256(COD)); |
| --- | --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta šādos priekšlikumos:

a)

priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 77/91/EEK saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu (2004/0256(COD));

| b) | priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktu veidu uzņēmējsabiedrību gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (2004/0250(COD)); |
| --- | --- |

b)

priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK attiecībā uz noteiktu veidu uzņēmējsabiedrību gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (2004/0250(COD));

| 19. | aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai padarītu starptautiski pieejamu informāciju par aizliegumiem veikt direktora pienākumus; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai padarītu starptautiski pieejamu informāciju par aizliegumiem veikt direktora pienākumus;

| 20. | konstatē, ka nav nepieciešama Eiropas iniciatīva negodīgas tirdzniecības jomā, tā kā dalībvalstīs jau pastāv svarīgas regulas; lai gan šīs regulas dalībvalstīs var atšķirties, valstu atšķirības nav šķērslis iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

20.

konstatē, ka nav nepieciešama Eiropas iniciatīva negodīgas tirdzniecības jomā, tā kā dalībvalstīs jau pastāv svarīgas regulas; lai gan šīs regulas dalībvalstīs var atšķirties, valstu atšķirības nav šķērslis iekšējam tirgum;

| 21. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu diferencēt pienākumu informēt par uzņēmuma kapitāla līdzdalību; atzinīgi vērtētu, ja diferenciācijā būtu noteiktas šādas procentu likmes: 3 %, 5 %, 10 %, 15 % un 20 %, kā arī pienākums informēt par katru nākamo procentu virs 20 procentiem; atgādina, ka informēšanas pienākuma diferenciācijai būtu jāuzlabo uzņēmuma kapitāla līdzdalības pārredzamība; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu diferencēt pienākumu informēt par uzņēmuma kapitāla līdzdalību; atzinīgi vērtētu, ja diferenciācijā būtu noteiktas šādas procentu likmes: 3 %, 5 %, 10 %, 15 % un 20 %, kā arī pienākums informēt par katru nākamo procentu virs 20 procentiem; atgādina, ka informēšanas pienākuma diferenciācijai būtu jāuzlabo uzņēmuma kapitāla līdzdalības pārredzamība;

| 22. | aicina Komisiju noteikt skaidrus nosacījumus par pārejas periodiem, t.i., “pienācīgu intervālu”, pēc kura aktīvi valdes locekļi, kas pēc aiziešanas no valdes vēlas mainīt amatu uz darbu uzraudzības padomē (divlīmeņu sistēmā) vai valdē bez izpildpilnvarām (viena līmeņa sistēmā), var to darīt; atgādina, ka šim pārejas termiņam jābūt vismaz divi gadi; uzsver šādu pārejas periodu nozīmi uzraudzības padomju neatkarības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju noteikt skaidrus nosacījumus par pārejas periodiem, t.i., “pienācīgu intervālu”, pēc kura aktīvi valdes locekļi, kas pēc aiziešanas no valdes vēlas mainīt amatu uz darbu uzraudzības padomē (divlīmeņu sistēmā) vai valdē bez izpildpilnvarām (viena līmeņa sistēmā), var to darīt; atgādina, ka šim pārejas termiņam jābūt vismaz divi gadi; uzsver šādu pārejas periodu nozīmi uzraudzības padomju neatkarības nodrošināšanā;

| 23. | aicina Komisiju atrisināt tādus juridiskus jautājumus kā direktoru neatkarība, nevis ar ieteikumiem, bet gan ar tiesību aktiem (direktīvām), lai iesaistītu sabiedrību un likumdevējus, un rezultāts būtu praktiski derīgi noteikumi; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju atrisināt tādus juridiskus jautājumus kā direktoru neatkarība, nevis ar ieteikumiem, bet gan ar tiesību aktiem (direktīvām), lai iesaistītu sabiedrību un likumdevējus, un rezultāts būtu praktiski derīgi noteikumi;

| 24. | prasa Komisijai būt modrai attiecībā uz interešu konfliktiem un neproporcionālu informācijas uzkrāšanu, kā arī dažiem lieliem starpnieku un konsultantu ķēdes dalībniekiem, kuri uzņēmumos ietekmē akcionāru balsstiesības, un uzsver pārredzamības un godīgu iespēju nepieciešamību emitentiem, lai aizsargātu tos pret akcionāru grupu pārmērīgu koncentrāciju un saskaņotām darbībām; |
| --- | --- |

24.

prasa Komisijai būt modrai attiecībā uz interešu konfliktiem un neproporcionālu informācijas uzkrāšanu, kā arī dažiem lieliem starpnieku un konsultantu ķēdes dalībniekiem, kuri uzņēmumos ietekmē akcionāru balsstiesības, un uzsver pārredzamības un godīgu iespēju nepieciešamību emitentiem, lai aizsargātu tos pret akcionāru grupu pārmērīgu koncentrāciju un saskaņotām darbībām;

| 25. | prasa skaidri reglamentētu kārtību, kādā atklāj un salīdzina informāciju par darbinieku atalgojumu un direktoru atalgojuma politiku, tostarp arī tādus elementus kā pensiju shēmas un akciju iegādes iespēju plānus; |
| --- | --- |

25.

prasa skaidri reglamentētu kārtību, kādā atklāj un salīdzina informāciju par darbinieku atalgojumu un direktoru atalgojuma politiku, tostarp arī tādus elementus kā pensiju shēmas un akciju iegādes iespēju plānus;

| 26. | aicina Komisiju nodrošināt, lai uzņēmumiem tiktu dota izvēle starp dažādām vadības sistēmām, tostarp vienrindas un divrindu valdes sistēmām, lai nebūtu vajadzības pieņemt noteikumus, kas nosaka uzņēmuma vadošo struktūru pilnvaras un saistības; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju nodrošināt, lai uzņēmumiem tiktu dota izvēle starp dažādām vadības sistēmām, tostarp vienrindas un divrindu valdes sistēmām, lai nebūtu vajadzības pieņemt noteikumus, kas nosaka uzņēmuma vadošo struktūru pilnvaras un saistības;

| 27. | aicina Komisiju novērtēt iespējas pārskatīt Eiropas uzņēmuma statūtu noteikumus šādu uzņēmumu izveidei nolūkā vienkāršot šos noteikumus un piemērot tos tirgus prasībām; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju novērtēt iespējas pārskatīt Eiropas uzņēmuma statūtu noteikumus šādu uzņēmumu izveidei nolūkā vienkāršot šos noteikumus un piemērot tos tirgus prasībām;

| 28. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Eiropas slēgtajām sabiedrībām, lai apmierinātu MVU vajadzības; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Eiropas slēgtajām sabiedrībām, lai apmierinātu MVU vajadzības;

| 29. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Komisija jau ir pieņēmusi lēmumu atsaukt divus priekšlikumus regulai par Eiropas asociāciju statūtiem (1991/0386 (COD)) un regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtiem (1991/0390(COD)), kā arī divus priekšlikumus direktīvām, kas papildina šos statūtus attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu (1991/0387(COD) un 1991/0391(COD)); |
| --- | --- |

29.

pauž dziļu nožēlu par to, ka Komisija jau ir pieņēmusi lēmumu atsaukt divus priekšlikumus regulai par Eiropas asociāciju statūtiem (1991/0386 (COD)) un regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtiem (1991/0390(COD)), kā arī divus priekšlikumus direktīvām, kas papildina šos statūtus attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu (1991/0387(COD) un 1991/0391(COD));

| 30. | tomēr atzīmē, ka Komisija 2003. gada rīcības plānā paziņoja par savu nodomu aktīvi atbalstīt likumdošanas procesu saistībā ar šiem statūtiem, atbildot uz Eiropas Parlamenta izteikto vēlmi veltīt nopietnu uzmanību uzņēmumu jaunu juridisku formu izveidei; uzskata šos priekšlikumus par noderīgiem instrumentiem asociāciju un savstarpējo sabiedrību ekonomiskās darbības attīstībai visā Eiropā; |
| --- | --- |

30.

tomēr atzīmē, ka Komisija 2003. gada rīcības plānā paziņoja par savu nodomu aktīvi atbalstīt likumdošanas procesu saistībā ar šiem statūtiem, atbildot uz Eiropas Parlamenta izteikto vēlmi veltīt nopietnu uzmanību uzņēmumu jaunu juridisku formu izveidei; uzskata šos priekšlikumus par noderīgiem instrumentiem asociāciju un savstarpējo sabiedrību ekonomiskās darbības attīstībai visā Eiropā;

| 31. | aicina Komisiju iesniegt jaunus ierosinājumus Eiropas savstarpējo sabiedrību un Eiropas asociāciju statūtiem; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju iesniegt jaunus ierosinājumus Eiropas savstarpējo sabiedrību un Eiropas asociāciju statūtiem;

| 32. | uzsver, ka pašlaik juridiskās adreses pārcelšana vai nu nav iespējama, vai to kavē valsts līmenī izvirzītās prasības; ka direktīvas pieņemšana šajā jomā ir svarīga dibinājumbrīvībai un ka ilgi gaidītā četrpadsmitā uzņēmējdarbības tiesību direktīva aizpildīs tukšumu uzņēmumu iekšējā tirgus sistēmā; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka pašlaik juridiskās adreses pārcelšana vai nu nav iespējama, vai to kavē valsts līmenī izvirzītās prasības; ka direktīvas pieņemšana šajā jomā ir svarīga dibinājumbrīvībai un ka ilgi gaidītā četrpadsmitā uzņēmējdarbības tiesību direktīva aizpildīs tukšumu uzņēmumu iekšējā tirgus sistēmā;

| 33. | tāpēc aicina Komisiju tuvākajā laikā iesniegt priekšlikumu attiecībā uz četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par sabiedrību ar ierobežotu atbildību juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu; uzsver, ka juridiskās adreses pārcelšanu nedrīkst nepareizi izmantot, lai, piemēram, ierobežotu strādājošo tiesības, jo īpaši attiecībā uz darbinieku līdzdalību sabiedrības lēmumu pieņemšanā, vai lai samazinātu kreditoru aizsardzību; jo īpaši uzskata, ka aizsardzība darbinieku iegūtajām tiesībām attiecībā uz dalību uzņēmuma lēmumu pieņemšanā jānosaka par direktīvas mērķi; |
| --- | --- |

33.

tāpēc aicina Komisiju tuvākajā laikā iesniegt priekšlikumu attiecībā uz četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par sabiedrību ar ierobežotu atbildību juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu; uzsver, ka juridiskās adreses pārcelšanu nedrīkst nepareizi izmantot, lai, piemēram, ierobežotu strādājošo tiesības, jo īpaši attiecībā uz darbinieku līdzdalību sabiedrības lēmumu pieņemšanā, vai lai samazinātu kreditoru aizsardzību; jo īpaši uzskata, ka aizsardzība darbinieku iegūtajām tiesībām attiecībā uz dalību uzņēmuma lēmumu pieņemšanā jānosaka par direktīvas mērķi;

| 34. | aicina Komisiju turpināt Kopienas tiesību aktu izstrādi attiecībā uz citām uzņēmējdarbības organizāciju, piemēram, Eiropas fonda, juridiskajām formām; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju turpināt Kopienas tiesību aktu izstrādi attiecībā uz citām uzņēmējdarbības organizāciju, piemēram, Eiropas fonda, juridiskajām formām;

| 35. | iesaka Komisijai turpmāk noskaidrot, vai ir nepieciešams risināt problēmas attiecībā uz grupām un piramīdām, jo īpaši saistībā ar sistēmu grupu struktūru caurspīdīgumam un piramīdas struktūru īpašajām problēmām; |
| --- | --- |

35.

iesaka Komisijai turpmāk noskaidrot, vai ir nepieciešams risināt problēmas attiecībā uz grupām un piramīdām, jo īpaši saistībā ar sistēmu grupu struktūru caurspīdīgumam un piramīdas struktūru īpašajām problēmām;

| 36. | aicina Komisiju veltīt lielāku uzmanību akciju izņemšanai no biržas saraksta un iesniegt tiesību akta priekšlikumu turpmākai saskaņošanai ES mērogā; atzīmē, ka dalībvalstīs ir iespējama akciju izņemšana no biržas saraksta, taču uzņēmumiem tā ir saistīta ar ārkārtīgiem birokrātiskiem un juridiskiem sarežģījumiem; tādēļ aicina, lai turpmāk privatizācija būtu iespējama ar iespējami mazākiem birokrātiskiem sarežģījumiem, īpaši ievērojot akcionāru finansiālo interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju veltīt lielāku uzmanību akciju izņemšanai no biržas saraksta un iesniegt tiesību akta priekšlikumu turpmākai saskaņošanai ES mērogā; atzīmē, ka dalībvalstīs ir iespējama akciju izņemšana no biržas saraksta, taču uzņēmumiem tā ir saistīta ar ārkārtīgiem birokrātiskiem un juridiskiem sarežģījumiem; tādēļ aicina, lai turpmāk privatizācija būtu iespējama ar iespējami mazākiem birokrātiskiem sarežģījumiem, īpaši ievērojot akcionāru finansiālo interešu aizsardzību;

| 37. | aicina Komisiju vairāk iesaistīt Parlamentu diskusijās par starptautiskajiem un Eiropas grāmatvedības standartiem un tā vietā, lai akli sekotu ASV audita tradīcijām, nostiprināt Eiropas metodikas definīciju, balstoties uz dalībvalstu labākajām metodēm un tradīcijām; vēlreiz uzsver vajadzību pēc lielāka Eiropas izcelsmes pārstāvju skaita starptautiskajās standartizācijas organizācijās, lai leģitimētu patiesi starptautisku pieeju; uzsver, ka noteikumi par grāmatvedības standartiem ietekmē nodokļu tiesību aktus un uzņēmumu struktūru; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju vairāk iesaistīt Parlamentu diskusijās par starptautiskajiem un Eiropas grāmatvedības standartiem un tā vietā, lai akli sekotu ASV audita tradīcijām, nostiprināt Eiropas metodikas definīciju, balstoties uz dalībvalstu labākajām metodēm un tradīcijām; vēlreiz uzsver vajadzību pēc lielāka Eiropas izcelsmes pārstāvju skaita starptautiskajās standartizācijas organizācijās, lai leģitimētu patiesi starptautisku pieeju; uzsver, ka noteikumi par grāmatvedības standartiem ietekmē nodokļu tiesību aktus un uzņēmumu struktūru;

| 38. | izsaka nožēlu par to, ka Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (SGSP) netiek demokrātiski kontrolēta un līdz ar to pieņem tādus lēmumus, kuri nepietiekami atspoguļo notiekošo saistībā ar Eiropas uzņēmumiem, un, piemēram, nespēj MVU vajadzības; saistībā ar to kā piemēru min SGS 32 prasību bilancē atdalīt pašu un parāda kapitālu, kas partnerības gadījumā ir novedusi pie būtiskām materiālām problēmām, piemēram, izkropļotas kredītspējas ainas; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai SGSP pienācīgāk ņemtu vērā Eiropas Parlamenta lēmumus; |
| --- | --- |

38.

izsaka nožēlu par to, ka Starptautiskā grāmatvedības standartu padome (SGSP) netiek demokrātiski kontrolēta un līdz ar to pieņem tādus lēmumus, kuri nepietiekami atspoguļo notiekošo saistībā ar Eiropas uzņēmumiem, un, piemēram, nespēj MVU vajadzības; saistībā ar to kā piemēru min SGS 32 prasību bilancē atdalīt pašu un parāda kapitālu, kas partnerības gadījumā ir novedusi pie būtiskām materiālām problēmām, piemēram, izkropļotas kredītspējas ainas; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai SGSP pienācīgāk ņemtu vērā Eiropas Parlamenta lēmumus;

| 39. | vēlas precizēt, ka Komisijai nav tiesību atbalstīt Starptautiskos finanšu pārskatu standartus attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

39.

vēlas precizēt, ka Komisijai nav tiesību atbalstīt Starptautiskos finanšu pārskatu standartus attiecībā uz MVU;

| 40. | aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai īstenotu uzņēmējdarbības tiesību acquis regulāru pārskatīšanu; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai īstenotu uzņēmējdarbības tiesību acquis regulāru pārskatīšanu;

| 41. | aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt uzņēmējdarbības tiesību acquis transponēšanu pievienošanās sarunvalstīs pirmspievienošanās periodā un ziņot par šīs uzraudzības rezultātiem; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt uzņēmējdarbības tiesību acquis transponēšanu pievienošanās sarunvalstīs pirmspievienošanās periodā un ziņot par šīs uzraudzības rezultātiem;

| 42. | gaida Komisijas organizēto ārējo pētījumu rezultātus par proporcionalitāti starp īpašumtiesībām un kontroli ES biržas sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem, ja šie pētījumi sniedz ne tikai empīrisku un teorētisku pierādījumu objektīvu analīzi attiecībā uz dalībvalstu dažādu īpašumtiesību modeļu ietekmi uz ekonomikas efektivitāti, uzņēmumu īpašnieku kontroli un pārrobežu darījumiem, bet arī skaidru uzņēmumu tiesību aktu analīzi ciktāl tas attiecas uz plašāku ekonomisko un juridisko jomu dalībvalstīs un dažādiem uzņēmumu vadības modeļiem; uzsver, ka ir pienācīgi jāņem vērā nepieciešamība pēc pārredzamības kontroles tiesību struktūrā; |
| --- | --- |

42.

gaida Komisijas organizēto ārējo pētījumu rezultātus par proporcionalitāti starp īpašumtiesībām un kontroli ES biržas sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem, ja šie pētījumi sniedz ne tikai empīrisku un teorētisku pierādījumu objektīvu analīzi attiecībā uz dalībvalstu dažādu īpašumtiesību modeļu ietekmi uz ekonomikas efektivitāti, uzņēmumu īpašnieku kontroli un pārrobežu darījumiem, bet arī skaidru uzņēmumu tiesību aktu analīzi ciktāl tas attiecas uz plašāku ekonomisko un juridisko jomu dalībvalstīs un dažādiem uzņēmumu vadības modeļiem; uzsver, ka ir pienācīgi jāņem vērā nepieciešamība pēc pārredzamības kontroles tiesību struktūrā;

| 43. | sagaida, ka Komisija attiecīgā gadījumā sagatavos likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz principu “viena akcija — viena balss” vienīgi pēc iepazīšanās ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (2) atbilstīgi direktīvas 20. pantam, kā arī novērtēs direktīvu; |
| --- | --- |

43.

sagaida, ka Komisija attiecīgā gadījumā sagatavos likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz principu “viena akcija — viena balss” vienīgi pēc iepazīšanās ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (2) atbilstīgi direktīvas 20. pantam, kā arī novērtēs direktīvu;

| 44. | prasa Komisijai ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz institucionālajiem ieguldītājiem; atgādina, ka ir nepieciešama pārredzamība attiecībā uz ieguldījumu politiku, balsošanas politiku un dalītām īpašumtiesībām un ka šāda pārredzamība nedrīkst skart attiecības starp fondiem un atsevišķiem ieguldītājiem; atgādina, ka institucionālajiem ieguldītājiem arī jābūt noteiktam pienākumam informēt uzņēmumus, kuros tie ir iesaistīti, piemēram, par mērķiem un šo saistību paredzēto ilgumu; |
| --- | --- |

44.

prasa Komisijai ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz institucionālajiem ieguldītājiem; atgādina, ka ir nepieciešama pārredzamība attiecībā uz ieguldījumu politiku, balsošanas politiku un dalītām īpašumtiesībām un ka šāda pārredzamība nedrīkst skart attiecības starp fondiem un atsevišķiem ieguldītājiem; atgādina, ka institucionālajiem ieguldītājiem arī jābūt noteiktam pienākumam informēt uzņēmumus, kuros tie ir iesaistīti, piemēram, par mērķiem un šo saistību paredzēto ilgumu;

| 45. | aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu par apspriešanās rezultātiem attiecībā uz nākotnes prioritātēm saistībā ar 2003. gada rīcības plānu, kuru Komisija publicēja 2005. gada decembrī, un sīki izskaidrot lēmumus, kurus pieņēma šīs apspriedes rezultātā; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu par apspriešanās rezultātiem attiecībā uz nākotnes prioritātēm saistībā ar 2003. gada rīcības plānu, kuru Komisija publicēja 2005. gada decembrī, un sīki izskaidrot lēmumus, kurus pieņēma šīs apspriedes rezultātā;

| 46. | aicina Komisiju analizēt problēmas attiecībā uz pašreizējo tiesību aktu īstenošanu, lai ņemtu vērā šīs analīzes rezultātus, apsverot jaunus tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju analizēt problēmas attiecībā uz pašreizējo tiesību aktu īstenošanu, lai ņemtu vērā šīs analīzes rezultātus, apsverot jaunus tiesību aktu priekšlikumus;

| 47. | aicina Juridisko komiteju un Ekonomikas un monetāro komiteju sekot līdzi Komisijas darbam; |
| --- | --- |

47.

aicina Juridisko komiteju un Ekonomikas un monetāro komiteju sekot līdzi Komisijas darbam;

*

- *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 104 E, 30.4.2004., 714. lpp.

(2)  OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

P6_TA(2006)0296

Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām

Eiropas Parlamenta rezolūcija par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (2005/2249(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (COM(2005)0459), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām (COM(2005)0459),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju “Cīņa ar klimata pārmaiņām pasaulē” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju “Cīņa ar klimata pārmaiņām pasaulē” (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0201/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0201/2006),

| A. | tā kā ES ir apņēmusies risināt klimata pārmaiņu problēmu un izvirzījusi vispārēju mērķi ierobežot Zemes temperatūras palielināšanos līdz +2 °C salīdzinājumā ar temperatūru pirmsindustrializācijas laikmetā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir apņēmusies risināt klimata pārmaiņu problēmu un izvirzījusi vispārēju mērķi ierobežot Zemes temperatūras palielināšanos līdz +2 °C salīdzinājumā ar temperatūru pirmsindustrializācijas laikmetā;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments tā iepriekš minētajā 2005. gada 16. novembra rezolūcijā paziņoja, ka attīstītajām valstīm ievērojami jāsamazina emisijas — par 30 % līdz 2020. gadam un par 60-80 % līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments tā iepriekš minētajā 2005. gada 16. novembra rezolūcijā paziņoja, ka attīstītajām valstīm ievērojami jāsamazina emisijas — par 30 % līdz 2020. gadam un par 60-80 % līdz 2050. gadam;

| C. | tā kā aviācijas ietekme uz klimata pārmaiņām ir ievērojama un strauji pastiprinās; |
| --- | --- |

C.

tā kā aviācijas ietekme uz klimata pārmaiņām ir ievērojama un strauji pastiprinās;

| D. | tā kā uz starptautisko aviāciju neattiecas ne Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokols, ne arī kādas citas starptautiski noteiktas saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

D.

tā kā uz starptautisko aviāciju neattiecas ne Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokols, ne arī kādas citas starptautiski noteiktas saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām;

| E. | tā kā Eiropas Savienībai jāuzņemas vadība cīņā ar klimata pārmaiņām un, laikus uzsākot darbības reģionālajā līmenī, jārāda piemērs, kā var risināt problēmas, kas saistītas ar aviācijas ietekmi uz klimatu, |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienībai jāuzņemas vadība cīņā ar klimata pārmaiņām un, laikus uzsākot darbības reģionālajā līmenī, jārāda piemērs, kā var risināt problēmas, kas saistītas ar aviācijas ietekmi uz klimatu,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un tās atzinumu, ka ir nepieciešama visaptveroša pasākumu pakete, kas iekļautu reglamentējošus, ekonomiskus, tehnoloģiskus un darba instrumentus, lai risinātu jautājumu par visu veidu aviācijas ietekmi uz klimatu, piemērojot principu “maksā piesārņotājs” un nodrošinot pilnīgu izmaksu pārņemšanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un tās atzinumu, ka ir nepieciešama visaptveroša pasākumu pakete, kas iekļautu reglamentējošus, ekonomiskus, tehnoloģiskus un darba instrumentus, lai risinātu jautājumu par visu veidu aviācijas ietekmi uz klimatu, piemērojot principu “maksā piesārņotājs” un nodrošinot pilnīgu izmaksu pārņemšanu;

| 2. | uzsver, ka izvēlēto politikas instrumentu vispārējais mērķis ir rentabli samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām; uzskata, šie politikas instrumenti jāizvēlas tā, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, tajā pašā laikā līdz minimumam samazinot konkurences kropļojumus starp Eiropas aviopārvadātājiem un citu, nevis ES valstu aviopārvadātājiem, kā arī samazinot negodīgu konkurenci starp gaisa transporta nozari un citām ES transporta nozarēm; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka izvēlēto politikas instrumentu vispārējais mērķis ir rentabli samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām; uzskata, šie politikas instrumenti jāizvēlas tā, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, tajā pašā laikā līdz minimumam samazinot konkurences kropļojumus starp Eiropas aviopārvadātājiem un citu, nevis ES valstu aviopārvadātājiem, kā arī samazinot negodīgu konkurenci starp gaisa transporta nozari un citām ES transporta nozarēm;

| 3. | uzsver, ka šajā sakarā jānovērš jebkura veida nevajadzīgi birokrātiski šķēršļi, jo īpaši ņemot vērā mazos aviopārvadātājus, kas darbojas tirgū; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka šajā sakarā jānovērš jebkura veida nevajadzīgi birokrātiski šķēršļi, jo īpaši ņemot vērā mazos aviopārvadātājus, kas darbojas tirgū;

| 4. | pilnībā atbalsta Komisijas nodomu turpināt petrolejas nodokļa ieviešanu un aicina uzsākt tā darbību nekavējoties, apliekot ar nodokli visus iekšējos lidojumus un lidojumus starp ES valstīm (saglabājot iespēju atbrīvot no nodokļa visus aviopārvadātājus, kuru maršrutos darbojas citu, nevis ES valstu aviopārvadātāji); aicina Komisiju ierosināt pasākumus tā ieviešanai visā pasaulē; |
| --- | --- |

4.

pilnībā atbalsta Komisijas nodomu turpināt petrolejas nodokļa ieviešanu un aicina uzsākt tā darbību nekavējoties, apliekot ar nodokli visus iekšējos lidojumus un lidojumus starp ES valstīm (saglabājot iespēju atbrīvot no nodokļa visus aviopārvadātājus, kuru maršrutos darbojas citu, nevis ES valstu aviopārvadātāji); aicina Komisiju ierosināt pasākumus tā ieviešanai visā pasaulē;

| 5. | uzsver neatliekamo vajadzību sasniegt rezultātus, pārskatot gaisa satiksmes nolīgumus, it īpaši nolīgumu ar ASV, lai pēc vienādiem noteikumiem varētu aplikt ar nodokļiem degvielas piegādi gan ES, gan citu, nevis ES valstu aviopārvadātājiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver neatliekamo vajadzību sasniegt rezultātus, pārskatot gaisa satiksmes nolīgumus, it īpaši nolīgumu ar ASV, lai pēc vienādiem noteikumiem varētu aplikt ar nodokļiem degvielas piegādi gan ES, gan citu, nevis ES valstu aviopārvadātājiem;

| 6. | uzsver, ka gaisa transporta atbrīvošanas no nodokļa, kā arī citu nelīdzsvarotību rezultātā veidojas ļoti negodīga konkurence starp aviāciju un citām transporta nozarēm; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka gaisa transporta atbrīvošanas no nodokļa, kā arī citu nelīdzsvarotību rezultātā veidojas ļoti negodīga konkurence starp aviāciju un citām transporta nozarēm;

| 7. | uzsver, ka tas ir jo īpaši smags slogs dzelzceļa nozare, jo šo nozari ne tikai apliek ar nodokļiem, bet tā ir arī iekļauta ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS), kas būtiski palielina šīs videi draudzīgās transporta sistēmas izmaksas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka tas ir jo īpaši smags slogs dzelzceļa nozare, jo šo nozari ne tikai apliek ar nodokļiem, bet tā ir arī iekļauta ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS), kas būtiski palielina šīs videi draudzīgās transporta sistēmas izmaksas;

| 8. | uzsver, ka šī konkurences kropļojuma starp transporta nozarēm rezultātā veidojas arī konkurences kropļojums starp tūrisma reģioniem, zaudējumus radot tiem reģioniem, kurus var sasniegt, izmantojot galvenokārt mašīnas, autobusus vai dzelzceļu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka šī konkurences kropļojuma starp transporta nozarēm rezultātā veidojas arī konkurences kropļojums starp tūrisma reģioniem, zaudējumus radot tiem reģioniem, kurus var sasniegt, izmantojot galvenokārt mašīnas, autobusus vai dzelzceļu;

| 9. | uzsver, ka, lai risinātu šo problēmu, ir jāizskata ne tikai jautājums par aviācijas radīto vides problēmu apmierinošu risinājumu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka, lai risinātu šo problēmu, ir jāizskata ne tikai jautājums par aviācijas radīto vides problēmu apmierinošu risinājumu;

| 10. | atbalsta nodevu ieviešanu, lai veicinātu izmaksu pilnīgu pārņemšanu, kas, palielinoties to ietekmes apmēriem un nozīmīgumam, atspoguļotu to, cik lielā mērā jebkuras emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas neatbilst iepriekš izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

10.

atbalsta nodevu ieviešanu, lai veicinātu izmaksu pilnīgu pārņemšanu, kas, palielinoties to ietekmes apmēriem un nozīmīgumam, atspoguļotu to, cik lielā mērā jebkuras emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas neatbilst iepriekš izklāstītajām prasībām;

| 11. | aicina īpašu uzmanību pievērst stāvoklim visizolētākajās teritorijās, kas ir sevišķi atkarīgas no gaisa transporta pakalpojumiem, un jo īpaši salu un attālākajiem reģioniem, kad alternatīvo risinājumu skaits ir ierobežots, vai tie nepastāv; |
| --- | --- |

11.

aicina īpašu uzmanību pievērst stāvoklim visizolētākajās teritorijās, kas ir sevišķi atkarīgas no gaisa transporta pakalpojumiem, un jo īpaši salu un attālākajiem reģioniem, kad alternatīvo risinājumu skaits ir ierobežots, vai tie nepastāv;

| 12. | atzinīgi vērtē Eiropadomes toreizējā priekšsēdētāja un Austrijas kanclera Wolfgang Schüssel uzstāšanos Eiropas Parlamentā 2006. gada 18. janvārī, kuras laikā viņš runāja par šo jautājumu un lūdza Padomes toreizējo prezidentvalsti nodarboties ar konkrētu priekšlikumu izstrādi šajā jomā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Eiropadomes toreizējā priekšsēdētāja un Austrijas kanclera Wolfgang Schüssel uzstāšanos Eiropas Parlamentā 2006. gada 18. janvārī, kuras laikā viņš runāja par šo jautājumu un lūdza Padomes toreizējo prezidentvalsti nodarboties ar konkrētu priekšlikumu izstrādi šajā jomā;

| 13. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešama gaisa satiksmes labāka pārvaldības sistēma, lai samazinātu CO2 emisijas, kondensācijas svītru un spalvu mākoņu rašanos, un ka tas būtu rentabls pasākums; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir steidzami nepieciešama gaisa satiksmes labāka pārvaldības sistēma, lai samazinātu CO2 emisijas, kondensācijas svītru un spalvu mākoņu rašanos, un ka tas būtu rentabls pasākums;

| 14. | aicina arī turpmāk veikt pētniecības pasākumus, lai palielinātu mūsu izpratni par aviācijas vispārējo ietekmi uz klimata pārmaiņām; uzskata, ka īpaši svarīgi ir izskaidrot ietekmi no lidmašīnu izplūdes grīstēm (ūdens tvaiki), kā arī to, cik lielā mērā lidošana nelielos augstumos varētu samazināt kopējās emisijas un tādējādi arī ietekmi uz klimatu, un novērtēt stratosfērā izmesto aerosolu sildošo iedarbību; |
| --- | --- |

14.

aicina arī turpmāk veikt pētniecības pasākumus, lai palielinātu mūsu izpratni par aviācijas vispārējo ietekmi uz klimata pārmaiņām; uzskata, ka īpaši svarīgi ir izskaidrot ietekmi no lidmašīnu izplūdes grīstēm (ūdens tvaiki), kā arī to, cik lielā mērā lidošana nelielos augstumos varētu samazināt kopējās emisijas un tādējādi arī ietekmi uz klimatu, un novērtēt stratosfērā izmesto aerosolu sildošo iedarbību;

| 15. | aicina Komisiju veicināt biodegvielas ieviešanu aviācijas nozarē, jo tas būtu ieguldījums ietekmes uz klimata pārmaiņām samazināšanā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju veicināt biodegvielas ieviešanu aviācijas nozarē, jo tas būtu ieguldījums ietekmes uz klimata pārmaiņām samazināšanā;

| 16. | uzsver, ka pētniecībai un attīstībai, kas saistīta ar ekoloģiski tīrām dzinējtehnoloģijām un alternatīviem degvielas veidiem, jābūt arī Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (Septītās pamatprogrammas) prioritātei; uzskata, ka ir jāturpina integrētas pieejas ieviešana, apvienojot gan emisijas kvotu tirdzniecību, gan ekoloģiski tīru dzinēju un degvielas attīstību, lai samazinātu arī citu vielu, kas nav CO2, emisijas aviācijas nozarē; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pētniecībai un attīstībai, kas saistīta ar ekoloģiski tīrām dzinējtehnoloģijām un alternatīviem degvielas veidiem, jābūt arī Septītās pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (Septītās pamatprogrammas) prioritātei; uzskata, ka ir jāturpina integrētas pieejas ieviešana, apvienojot gan emisijas kvotu tirdzniecību, gan ekoloģiski tīru dzinēju un degvielas attīstību, lai samazinātu arī citu vielu, kas nav CO2, emisijas aviācijas nozarē;

| 17. | turklāt uzskata, ka ir nepieciešams turpināt darbu pie zinātnisko un tehnisko mērķu sasniegšanas, lai uzlabotu lidmašīnu un helikopteru enerģijas efektivitāti; |
| --- | --- |

17.

turklāt uzskata, ka ir nepieciešams turpināt darbu pie zinātnisko un tehnisko mērķu sasniegšanas, lai uzlabotu lidmašīnu un helikopteru enerģijas efektivitāti;

| 18. | norāda, ka pasākumiem, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā un kuru mērķis ir tehnoloģisko jauninājumu veicināšana aviācijas un kosmonautikas nozarē, kā arī gaisa satiksmes pārvaldes uzlabošana, kas izriet no tiesību aktiem par vienotu Eiropas gaisa telpu (Single Skies), ir izšķiroša nozīme emisiju samazināšanā; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka pasākumiem, kas paredzēti Septītajā pamatprogrammā un kuru mērķis ir tehnoloģisko jauninājumu veicināšana aviācijas un kosmonautikas nozarē, kā arī gaisa satiksmes pārvaldes uzlabošana, kas izriet no tiesību aktiem par vienotu Eiropas gaisa telpu (Single Skies), ir izšķiroša nozīme emisiju samazināšanā;

| 19. | aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, lai uzlabotu gaisa satiksmes kontroli un gaisa satiksmes pārvaldi saskaņā ar SESAR (pētījumi attiecība uz vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldi) projektu un tiesību aktiem saistībā ar vienotu Eiropas gaisa telpu, lai paaugstinātu lidojumos patērētās enerģijas efektivitāti un samazinātu vai novērstu tvaika kondensēšanos; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, lai uzlabotu gaisa satiksmes kontroli un gaisa satiksmes pārvaldi saskaņā ar SESAR (pētījumi attiecība uz vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldi) projektu un tiesību aktiem saistībā ar vienotu Eiropas gaisa telpu, lai paaugstinātu lidojumos patērētās enerģijas efektivitāti un samazinātu vai novērstu tvaika kondensēšanos;

| 20. | aicina Komisiju nodrošināt, ka kopīgās pētniecības kontekstā Septītajā pamatprogrammā ir paredzētas apropriācijas lidmašīnu un helikopteru dzinēju ekoloģiskās efektivitātes un energoefektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju nodrošināt, ka kopīgās pētniecības kontekstā Septītajā pamatprogrammā ir paredzētas apropriācijas lidmašīnu un helikopteru dzinēju ekoloģiskās efektivitātes un energoefektivitātes uzlabošanai;

Par aviācijas iekļaušanu ES ETS

| 21. | atzīst, ka emisijas kvotu tirdzniecība, ja vien tā ir pareizi izstrādāta, var kļūt par daļu no visaptverošās pasākumu paketes, kuras mērķis ir risināt jautājumu par aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka emisijas kvotu tirdzniecība, ja vien tā ir pareizi izstrādāta, var kļūt par daļu no visaptverošās pasākumu paketes, kuras mērķis ir risināt jautājumu par aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām;

| 22. | uzsver, ka jebkuras emisijas kvotu tirdzniecības shēmas efektivitāte no vides aizsardzības viedokļa būs atkarīga no tā, vai šīs shēmas ģeogrāfiskās robežas būs pietiekami plašas, vai tā paredzēs stingrus ierobežojumus un sākotnējās sadales pilnīgu izsoli, vai, nosakot sadalījumu, tiks ņemts vērā tehnoloģiju līmenis un laikus uzsāktās darbības, kā arī no tā, vai tā risinās jautājumu par visu veidu ietekmi uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka jebkuras emisijas kvotu tirdzniecības shēmas efektivitāte no vides aizsardzības viedokļa būs atkarīga no tā, vai šīs shēmas ģeogrāfiskās robežas būs pietiekami plašas, vai tā paredzēs stingrus ierobežojumus un sākotnējās sadales pilnīgu izsoli, vai, nosakot sadalījumu, tiks ņemts vērā tehnoloģiju līmenis un laikus uzsāktās darbības, kā arī no tā, vai tā risinās jautājumu par visu veidu ietekmi uz klimata pārmaiņām;

| 23. | aicina Komisiju nekavējoties iesniegt ietekmes novērtējumu attiecībā uz tās sagatavoto priekšlikumu noteiktiem parametriem, piemēram, maksimālo ierobežojumu līmeņiem aviācijas nozarei, atbilstību, iekļauto vienību izvēli (lidmašīnu operatori, aviosabiedrības vai lidostas), kā arī sagatavot priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka ES ETS būs piemērojama attiecībā uz aviosabiedrībām ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju nekavējoties iesniegt ietekmes novērtējumu attiecībā uz tās sagatavoto priekšlikumu noteiktiem parametriem, piemēram, maksimālo ierobežojumu līmeņiem aviācijas nozarei, atbilstību, iekļauto vienību izvēli (lidmašīnu operatori, aviosabiedrības vai lidostas), kā arī sagatavot priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka ES ETS būs piemērojama attiecībā uz aviosabiedrībām ārpus Eiropas Savienības;

| 24. | iesaka ieviest atsevišķu, specializētu shēmu attiecībā uz aviācijas radītajām emisijām, tādējādi atzīstot, ka bez saistošiem UNFCCC un Kioto protokola noteikumiem attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām aviācijas nozare faktiski nevarētu iekļauties ES ETS; |
| --- | --- |

24.

iesaka ieviest atsevišķu, specializētu shēmu attiecībā uz aviācijas radītajām emisijām, tādējādi atzīstot, ka bez saistošiem UNFCCC un Kioto protokola noteikumiem attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām aviācijas nozare faktiski nevarētu iekļauties ES ETS;

| 25. | atzīmē, ka atsevišķa, noslēgta sistēma varētu būtiski novienkāršot reģistrēšanu; uzskata, ka, pieļaujot aviosabiedrību veiktos pirkumus ES ETS ietvaros, šādām iespējam vajadzētu būt ļoti ierobežotām; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka atsevišķa, noslēgta sistēma varētu būtiski novienkāršot reģistrēšanu; uzskata, ka, pieļaujot aviosabiedrību veiktos pirkumus ES ETS ietvaros, šādām iespējam vajadzētu būt ļoti ierobežotām;

| 26. | uzver, ka, iekļaujot aviāciju plašākā ES ETS, būtu vismaz jāparedz atsevišķas sistēmas izmēģinājuma fāze no 2008. līdz 2012. gadam; |
| --- | --- |

26.

uzver, ka, iekļaujot aviāciju plašākā ES ETS, būtu vismaz jāparedz atsevišķas sistēmas izmēģinājuma fāze no 2008. līdz 2012. gadam;

| 27. | atzīmē, ka ārējo kredītu iekļaušana atsevišķās shēmās (piemēram, tīras attīstības mehānisms un kopīgā izpilde vai kredīti no reģionālajām emisiju ierobežošanas un tirdzniecības shēmām valstīs, kas nav parakstījušas Kioto protokolu) jāsamazina līdz minimumam, sasniedzot līmeni, kas nodrošina, ka nozare veicina klimata pārmaiņu apturēšanu, kā arī birokrātijas samazināšanu un pārredzamības paaugstināšanu; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka ārējo kredītu iekļaušana atsevišķās shēmās (piemēram, tīras attīstības mehānisms un kopīgā izpilde vai kredīti no reģionālajām emisiju ierobežošanas un tirdzniecības shēmām valstīs, kas nav parakstījušas Kioto protokolu) jāsamazina līdz minimumam, sasniedzot līmeni, kas nodrošina, ka nozare veicina klimata pārmaiņu apturēšanu, kā arī birokrātijas samazināšanu un pārredzamības paaugstināšanu;

| 28. | iesaka, iekļaujot aviāciju plašākā ES ETS, ieviest īpašus noteikumus, lai nodrošinātu, ka tā nekropļo tirgu, nodarot kaitējumu mazāk aizsargātām nozarēm: maksimālos ierobežojumus attiecībā uz emisijas kvotu skaitu, ko ir atļauts pirkt tirgū, un prasību, saskaņā ar kuru, lai iegūtu tiesības pirkt atļaujas, noteikts emisiju daudzums ir jāierobežo netirgojoties; |
| --- | --- |

28.

iesaka, iekļaujot aviāciju plašākā ES ETS, ieviest īpašus noteikumus, lai nodrošinātu, ka tā nekropļo tirgu, nodarot kaitējumu mazāk aizsargātām nozarēm: maksimālos ierobežojumus attiecībā uz emisijas kvotu skaitu, ko ir atļauts pirkt tirgū, un prasību, saskaņā ar kuru, lai iegūtu tiesības pirkt atļaujas, noteikts emisiju daudzums ir jāierobežo netirgojoties;

| 29. | aicina Komisiju paralēli ETS izstrādāt citus politikas instrumentus, lai risinātu jautājumu par citiem, ar CO2 nesaistītiem, aviācijas ietekmes veidiem; tic, ka, ja pastāv neskaidrības attiecībā uz kādu no šiem ietekmes veidiem, politikai jābūt balstītai uz piesardzības principu; uzskata, ka papildus ietekmei uz vidi īpaša uzmanība jāpievērš gaisa piesārņotībai un trokšņu robežai, lidmašīnām paceļoties un nolaižoties; aicina Komisiju veicināt pētniecības programmas, lai uzlabotu zinātniskas zināšanas par citiem, ar CO2 nesaistītiem, aviācijas ietekmes veidiem un lai atbalstītu Starptautiskās Civilās aviācijas organizāciju, nosakot standartus attiecībā uz NOx; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju paralēli ETS izstrādāt citus politikas instrumentus, lai risinātu jautājumu par citiem, ar CO2 nesaistītiem, aviācijas ietekmes veidiem; tic, ka, ja pastāv neskaidrības attiecībā uz kādu no šiem ietekmes veidiem, politikai jābūt balstītai uz piesardzības principu; uzskata, ka papildus ietekmei uz vidi īpaša uzmanība jāpievērš gaisa piesārņotībai un trokšņu robežai, lidmašīnām paceļoties un nolaižoties; aicina Komisiju veicināt pētniecības programmas, lai uzlabotu zinātniskas zināšanas par citiem, ar CO2 nesaistītiem, aviācijas ietekmes veidiem un lai atbalstītu Starptautiskās Civilās aviācijas organizāciju, nosakot standartus attiecībā uz NOx;

| 30. | neizslēdz iespēju turpmāk veikt vietējā līmeņa papildu pasākumus; |
| --- | --- |

30.

neizslēdz iespēju turpmāk veikt vietējā līmeņa papildu pasākumus;

Par aviācijas nozares shēmas darbības jomu

| 31. | uzskata, ka aviācijas nozares shēmai pirmām kārtām jāattiecas uz visiem lidojumiem uz un no ES lidostām (ja iespējams, arī uz starptautiskajiem lidojumiem, kas šķērso ES gaisa telpu), neatkarīgi no aviosabiedrības izcelsmes valsts, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, kas apkalpo dažādus maršrutus, — šādi varētu izvairīties no tirgus kropļojumiem to lidojumu labā, kuru galamērķis ir ārpus ES, garantēt efektivitāti attiecībā uz vides aizsardzību, novērst paralēlo subsidēšanu un ietekmēt lidmašīnu dizainu; uzsver, ka cik drīz vien iespējams ir nepieciešams izveidot vispasaules emisijas kvotu tirdzniecības sistēma; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka aviācijas nozares shēmai pirmām kārtām jāattiecas uz visiem lidojumiem uz un no ES lidostām (ja iespējams, arī uz starptautiskajiem lidojumiem, kas šķērso ES gaisa telpu), neatkarīgi no aviosabiedrības izcelsmes valsts, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, kas apkalpo dažādus maršrutus, — šādi varētu izvairīties no tirgus kropļojumiem to lidojumu labā, kuru galamērķis ir ārpus ES, garantēt efektivitāti attiecībā uz vides aizsardzību, novērst paralēlo subsidēšanu un ietekmēt lidmašīnu dizainu; uzsver, ka cik drīz vien iespējams ir nepieciešams izveidot vispasaules emisijas kvotu tirdzniecības sistēma;

| 32. | atzīst, ka Komisija pēc rūpīga novērtējuma veikšanas uzskata, ka tik plaša darbības joma atbilst starptautiskajiem nolīgumiem, piemēram, PTO noteikumiem; lūdz Komisiju un Padomi aizstāvēt šo nostāju pret iespējamo kritiku no trešo valstu puses starptautiskajās organizācijās; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka Komisija pēc rūpīga novērtējuma veikšanas uzskata, ka tik plaša darbības joma atbilst starptautiskajiem nolīgumiem, piemēram, PTO noteikumiem; lūdz Komisiju un Padomi aizstāvēt šo nostāju pret iespējamo kritiku no trešo valstu puses starptautiskajās organizācijās;

Par sākotnējo sadalījumu

| 33. | uzsver, ka kopējais sākotnējais sadalījums būtu jānosaka atbilstīgi Kioto protokola mērķiem, un tāpēc emisiju pieaugums nedrīkst pārsniegt bāzes gada līmeni; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka kopējais sākotnējais sadalījums būtu jānosaka atbilstīgi Kioto protokola mērķiem, un tāpēc emisiju pieaugums nedrīkst pārsniegt bāzes gada līmeni;

| 34. | uzskata, ka sākotnējam sadalījumam jāatbilst ES līmenim, jo, nosakot to dalībvalstu līmenī, pastāv risks, ka sākotnējo sadalījumu līmeņi būs pārāk augsti, kas kropļotu tirgu un negatīvi ietekmētu shēmas efektivitāti no vides aizsardzības viedokļa; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka sākotnējam sadalījumam jāatbilst ES līmenim, jo, nosakot to dalībvalstu līmenī, pastāv risks, ka sākotnējo sadalījumu līmeņi būs pārāk augsti, kas kropļotu tirgu un negatīvi ietekmētu shēmas efektivitāti no vides aizsardzības viedokļa;

| 35. | uzsver, ka sadales metodikai nevajadzētu tieši vai netieši sodīt tos uzņēmumus, kas jau ir ieviesuši efektīvas lidmašīnas, tāpēc laikus uzsāktas darbības ir jāatzīst jebkurā gadījumā un izmaiņas jāliek veikt galvenokārt tiem pārvadātājiem, kuru degvielas izmantošanas efektivitāte ir zema; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka sadales metodikai nevajadzētu tieši vai netieši sodīt tos uzņēmumus, kas jau ir ieviesuši efektīvas lidmašīnas, tāpēc laikus uzsāktas darbības ir jāatzīst jebkurā gadījumā un izmaiņas jāliek veikt galvenokārt tiem pārvadātājiem, kuru degvielas izmantošanas efektivitāte ir zema;

Par sadales metodiku

| 36. | uzskata, ka izsole ir vispiemērotākais kvotu sadales veids, jo tā atspoguļo nozares mainīgo būtību, nekaitējot jaunajiem tirgus dalībniekiem vai reģioniem, kam šī nozare vēl tikai jāattīsta; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka izsole ir vispiemērotākais kvotu sadales veids, jo tā atspoguļo nozares mainīgo būtību, nekaitējot jaunajiem tirgus dalībniekiem vai reģioniem, kam šī nozare vēl tikai jāattīsta;

| 37. | turklāt atzīmē, ka izsole atbilst principa “maksā piesārņotājs” prasībām, kas, pareizi ieguldot ienākumus, var labvēlīgi ietekmēt vides aizsardzību; turklāt šādā veidā tirgus dalībnieki tiek atalgoti par labiem rezultātiem pagātnē un nākotnē; |
| --- | --- |

37.

turklāt atzīmē, ka izsole atbilst principa “maksā piesārņotājs” prasībām, kas, pareizi ieguldot ienākumus, var labvēlīgi ietekmēt vides aizsardzību; turklāt šādā veidā tirgus dalībnieki tiek atalgoti par labiem rezultātiem pagātnē un nākotnē;

| 38. | uzsver, ka iespējama daļēji brīva atļauju sadale, izmantojot kvotu noteikšanu, kas balstīta uz iepriekšējo darbību rezultātiem, vai salīdzinošo novērtēšanu, nedrīkst diskriminēt tos tirgus dalībniekus, kas pievienotos shēmai pēc sākotnējās sadales perioda; tāpēc uzskata, jāievieš speciāli noteikumi, lai iekļautu jaunos dalībniekus; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka iespējama daļēji brīva atļauju sadale, izmantojot kvotu noteikšanu, kas balstīta uz iepriekšējo darbību rezultātiem, vai salīdzinošo novērtēšanu, nedrīkst diskriminēt tos tirgus dalībniekus, kas pievienotos shēmai pēc sākotnējās sadales perioda; tāpēc uzskata, jāievieš speciāli noteikumi, lai iekļautu jaunos dalībniekus;

| 39. | atzīmē varbūtību, ka brīvas atļauju sadales rezultātā, izmantojot kvotu noteikšanu, kas balstīta uz iepriekšējo darbību rezultātiem, vai salīdzinošo novērtēšanu, nozares uzņēmumi var saņemt virspeļņu uz patērētāju rēķina, jo, neskatoties uz brīvu sadali, cenas tiktu veidotas, balstoties uz maksimāli augstiem izdevumiem, kuru pamatā ir kvotu tirgus cena; uzsver, ka tas nav politikas mērķis; |
| --- | --- |

39.

atzīmē varbūtību, ka brīvas atļauju sadales rezultātā, izmantojot kvotu noteikšanu, kas balstīta uz iepriekšējo darbību rezultātiem, vai salīdzinošo novērtēšanu, nozares uzņēmumi var saņemt virspeļņu uz patērētāju rēķina, jo, neskatoties uz brīvu sadali, cenas tiktu veidotas, balstoties uz maksimāli augstiem izdevumiem, kuru pamatā ir kvotu tirgus cena; uzsver, ka tas nav politikas mērķis;

| 40. | uzskata, ka brīva emisijas kvotu sadale, balstoties uz iepriekšējo darbību rezultātiem, ir visnepiemērotākais veids, jo tādējādi aviosabiedrības tiek sodītas par laikus uzsāktām darbībām, un ka brīvā sadale ar salīdzinošās novērtēšanas palīdzību var būt pārāk sarežģīta un birokrātiska, neskatoties uz to, ka teorētiski tās stimulējošā darbība ir lielāka, jo neviena aprēķinu metode nespēj noteikt vislabākos rezultātus; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka brīva emisijas kvotu sadale, balstoties uz iepriekšējo darbību rezultātiem, ir visnepiemērotākais veids, jo tādējādi aviosabiedrības tiek sodītas par laikus uzsāktām darbībām, un ka brīvā sadale ar salīdzinošās novērtēšanas palīdzību var būt pārāk sarežģīta un birokrātiska, neskatoties uz to, ka teorētiski tās stimulējošā darbība ir lielāka, jo neviena aprēķinu metode nespēj noteikt vislabākos rezultātus;

*

- *

| 41. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti P6_TA(2005)0433.

---

Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijs

| 13.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 303/124 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 303/124

---

PROTOKOLS

(2006/C 303 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 09.05.

2.   Somijas prezidentūras programmas izklāsts (debates)

(debates)

Padomes paziņojums: Somijas prezidentūras programma.

Matti Vanhanen (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) sniedza paziņojumu.

Uzstājās José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs).

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Nigel Farage IND/DEM grupas vārdā, Martin Schulz par Nigel Farage izteikumiem, Frank Vanhecke, pie grupām nepiederošs deputāts, Piia-Noora Kauppi, Reino Paasilinna un Anneli Jäätteenmäki.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Satu Hassi, Roberto Musacchio, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Karin Riis-Jørgensen, Ian Hudghton, Tobias Pflüger, Bastiaan Belder, Ryszard Czarnecki, Françoise Grossetête, Gary Titley, Kyösti Virrankoski, Diamanto Manolakou, Ville Itälä, Poul Nyrup Rasmussen, Alexander Lambsdorff, Othmar Karas, Enrique Barón Crespo, Sarah Ludford, João de Deus Pinheiro, Edite Estrela, József Szájer, Jan Andersson, Antonio Tajani, Dariusz Rosati, Jerzy Buzek, Evelyne Gebhardt, Elmar Brok, Guido Sacconi, Gunnar Hökmark un Lasse Lehtinen.

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

Uzstājās: Francisco José Millán Mon, Alexander Stubb, Matti Vanhanen un José Manuel Barroso.

Debates tika slēgtas.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

3.   Situācija Palestīnā (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Situācija Palestīnā.

Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā, Pasqualina Napoletano PSE grupas vārdā, Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Roberta Angelilli UEN grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Ioannis Kasoulides, Véronique De Keyser, Chris Davies, Roger Knapman, Mario Borghezio, Charles Tannock, Marek Siwiec, Frédérique Ries, Zbigniew Zaleski, Pierre Schapira, Paula Lehtomäki un Benita Ferrero-Waldner.

Debates tika slēgtas.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Robert Atkins, kurš pieprasīja, lai balsošanas laiks sāktos darba kārtībā paredzētajā laikā.

*

- *

Sēdes vadītājs un BUDG komitejas priekšsēdētājs Janusz Lewandowski izteica pateicību par darbu, ko veicis iepriekšējais BUDG komitejas priekšsēdētājs Terence Wynn, kurš šonedēļ dodas pensijā.

4.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

4.1.   Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana starptautiskos pasākumos Eiropas Savienībā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Nīderlandes ierosinājumu, lai pieņemtu Padomes lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu [06930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referente: Frieda Brepoels (A6-0222/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

INICIATĪVA, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0297).

(P6_TA(2006)0297)

4.2.   Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Direktīvu 82/714/EEK [13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referente: Renate Sommer (A6-0208/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0298).

(P6_TA(2006)0298)

4.3.   Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II (balsošana)

(balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā [13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja

Referents: Ulrich Stockmann (A6-0212/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0299).

(P6_TA(2006)0299)

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Ulrich Stockmann (referents) darīja zināmu, ka grozījumu Nr. 20, 22 un 24 oriģinālversija ir angļu valodā; |
| --- | --- |

—

Ulrich Stockmann (referents) darīja zināmu, ka grozījumu Nr. 20, 22 un 24 oriģinālversija ir angļu valodā;

| — | Gilles Savary ieteica balsot pret grozījumiem Nr. 17 un 18, ja tiks pieņemts kompromisa grozījumu bloks. |
| --- | --- |

—

Gilles Savary ieteica balsot pret grozījumiem Nr. 17 un 18, ja tiks pieņemts kompromisa grozījumu bloks.

4.4.   Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli [COM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Esko Seppänen (A6-0174/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0300).

(P6_TA(2006)0300)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0300).

(P6_TA(2006)0300)

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā pieprasīja par grozījumu Nr. 23 balsot pēc saraksta (sēdes vadītājs to atļāva); |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā pieprasīja par grozījumu Nr. 23 balsot pēc saraksta (sēdes vadītājs to atļāva);

| — | Bruno Gollnisch par balsošanas norisi; |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch par balsošanas norisi;

| — | Rebecca Harms izteica nožēlu, ka Komisija nebija darījusi zināmu savu nostāju attiecībā uz Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

—

Rebecca Harms izteica nožēlu, ka Komisija nebija darījusi zināmu savu nostāju attiecībā uz Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.

4.5.   Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai (2006/2005(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referente: Pilar del Castillo Vera (A6-0204/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0301).

(P6_TA(2006)0301)

4.6.   ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai [2006/2003(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Referents: Joan Calabuig Rull (A6-0206/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts P6_TA(2006)0302).

P6_TA(2006)0302)

5.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica Emma Bonino, Itālijas Eiropas lietu un ārējās tirdzniecības ministri, kas bija ieņēmusi vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

6.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Ulrich Stockmann ziņojums — A6-0212/2006

| — | Oldřich Vlasák |
| --- | --- |

—

Oldřich Vlasák

7.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm).

Ulrich Stockmann ziņojums — A6-0212/2006

| — | grozījums Nr. 11 |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 11

| — | pret: Manuel Medina Ortega, Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

pret: Manuel Medina Ortega, Hubert Pirker

pret:

Manuel Medina Ortega norādīja, ka balsojumā par šo grozījumu nedarbojās viņa balsošanas iekārta.

Esko Seppänen ziņojums — A6-0174/2006

| — | grozījums Nr. 24 |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 24

| — | par: Jan Andersson |
| --- | --- |

—

par: Jan Andersson

par:

| — | pret: Karin Jöns, Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

pret: Karin Jöns, Rainer Wieland

pret:

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.30 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.30 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

9.   Reliģiskā mantojuma aizsardzība un saglabāšana Kipras ziemeļu daļā (rakstiska deklarācija)

(rakstiska deklarācija)

Rakstisko deklarāciju Nr. 21/2006 par reliģiskā mantojuma aizsardzību un saglabāšanu Kipras ziemeļu daļā, kuru iesniedza deputāti Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou, 2006. gada 3. jūlijā bija parakstījis Parlamenta deputātu vairākums. Līdz ar to saskaņā ar Reglamenta 116. panta 4. punktu šo deklarāciju nosūtīs adresātiem un publicēs 2006. gada 5. septembra sēdē Pieņemtajos tekstos, norādot parakstītāju vārdus.

Uzstājās Panayiotis Demetriou.

10.   Starpvalstu adopcija Rumānijā (rakstiska deklarācija)

(rakstiska deklarācija)

Rakstisko deklarāciju Nr. 23/2006 par starpvalstu adopciju Rumānijā, kuru iesniedza deputāti Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo, 2006. gada 3. jūlijā bija parakstījis Parlamenta deputātu vairākums. Līdz ar to saskaņā ar Reglamenta 116. panta 4. punktu šo deklarāciju nosūtīs adresātiem un publicēs 2006. gada 5. septembra sēdē Pieņemtajos tekstos, norādot parakstītāju vārdus.

11.   Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (debates)

(debates)

Pagaidu ziņojums par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus [2006/2027(INI)] — Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus

Referents: Giovanni Claudio Fava (A6-0213/2006).

Giovanni Claudio Fava iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Jas Gawronski PPE-DE grupas vārdā, Wolfgang Kreissl-Dörfler PSE grupas vārdā, Sarah Ludford ALDE grupas vārdā, Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Konrad Szymański UEN grupas vārdā, Mirosław Mariusz Piotrowski IND/DEM grupas vārdā, Philip Claeys, pie grupām nepiederošs deputāts, Carlos Coelho, Józef Pinior, Ignasi Guardans Cambó, Raül Romeva i Rueda, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Eoin Ryan, Bogusław Rogalski un Roger Helmer.

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Ewa Klamt, Inger Segelström, Sophia in 't Veld, Jean Lambert, Willy Meyer Pleite, Mogens N.J. Camre, Gerard Batten, Ryszard Czarnecki, Bogdan Klich, Proinsias De Rossa, Alexander Alvaro, Dimitrios Papadimoulis, Seán Ó Neachtain, Kathy Sinnott, Paweł Bartłomiej Piskorski, Hubert Pirker, Jan Marinus Wiersma, Sajjad Karim, Luca Romagnoli, Camiel Eurlings, Hannes Swoboda, Anneli Jäätteenmäki, Antonio Tajani, Martine Roure, Barbara Kudrycka, Antonio Masip Hidalgo, Josef Zieleniec, Ana Maria Gomes, Miroslav Mikolášik un Stavros Lambrinidis.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Panayiotis Demetriou, Claude Moraes, Charles Tannock, Jean Spautz, Simon Coveney un Franco Frattini.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.14. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.14. punkts

12.   Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti.

Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Ewa Klamt PPE-DE grupas vārdā, Martine Roure PSE grupas vārdā, Jean-Marie Cavada ALDE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Carlos Coelho, Jan Marinus Wiersma, Sophia in 't Veld, Mihael Brejc, Stavros Lambrinidis, Giovanni Claudio Fava, Paula Lehtomäki un Franco Frattini.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Mihael Brejc PPE-DE grupas vārdā, Brian Crowley, Romano Maria La Russa un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā par bankas pārvedumu datu iespējamu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0385/2006), |
| --- | --- |

—

Mihael Brejc PPE-DE grupas vārdā, Brian Crowley, Romano Maria La Russa un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā par bankas pārvedumu datu iespējamu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0385/2006),

| — | Martine Roure PSE grupas vārdā par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0386/2006), |
| --- | --- |

—

Martine Roure PSE grupas vārdā par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0386/2006),

| — | Monica Frassoni un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0391/2006), |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0391/2006),

| — | Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld un Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0393/2006), |
| --- | --- |

—

Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld un Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (B6-0393/2006),

| — | Sahra Wagenknecht, Giusto Catania un Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā par Eiropas valstu datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem, ko veic ASV, izmantojot SWIFT datus (B6-0395/2006). |
| --- | --- |

—

Sahra Wagenknecht, Giusto Catania un Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā par Eiropas valstu datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem, ko veic ASV, izmantojot SWIFT datus (B6-0395/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.15. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.15. punkts

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

13.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

(jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0312/2006).

Jautājums Nr. 1 (Sarah Ludford): Pārejas klauzula.

Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Sarah Ludford.

Jautājums Nr. 2 (Richard Seeber): Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Richard Seeber un Eija-Riitta Korhola.

Jautājums Nr. 3 (Bernd Posselt): Sarunas par Kosovas statusu.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Richard Seeber un Hubert Pirker.

Jautājums Nr. 4 (Nicholson of Winterbourne): Atzītas praktiskas pamatnostādnes attiecībā uz ķīlnieku sagrābējiem.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Nicholson of Winterbourne, Agnes Schierhuber un Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 5 (Manuel Medina Ortega): Integrētas imigrācijas politikas nepieciešamība.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Manuel Medina Ortega, Piia-Noora Kauppi un Hubert Pirker.

Jautājums Nr. 6 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Imigrantu pieņemšanas un labākas integrācijas veicināšanas pasākumi.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Marie Panayotopoulos-Cassiotou un Bogusław Sonik.

Jautājums Nr. 7 (Eugenijus Gentvilas): ES dalībvalstu dažādās nodokļu sistēmas.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Eugenijus Gentvilas, Josu Ortuondo Larrea un Reinhard Rack.

Jautājums Nr. 8 (Jacky Henin): Padomes pasākumi attiecībā uz zemo ASV dolāra kursu.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Jacky Henin un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 9 (John Bowis): Jautājumi Padomei.

Paula Lehtomäki atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva John Bowis, Richard Corbett un Piia-Noora Kauppi.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

sk. sēdes stenogrammas pielikumu

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.00 un atsākta plkst. 21.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.00 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

14.   Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm — Administratīvo noteikumu vienkāršošana attiecībā uz Rietumbalkānu valstu vīzu saņemšanu (debates)

(debates)

Mutisks jautājums (O-0063/2006), ko uzdevaDoris Pack PPE-DE grupas vārdā, Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Erik Meijer, Ignasi Guardans Cambó, Jelko Kacin un Henrik Lax, Padomei: Vīzu politika attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm (B6-0315/2006).

Mutisks jautājums (O-0077/2006), ko uzdevaSarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Padomei: Vīzu režīma atvieglojumi Rietumbalkānu valstīm (B6-0320/2006).

Mutisks jautājums (O-0078/2006), ko uzdevaSarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax un Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Komisijai: Vīzu režīma atvieglojumi Rietumbalkānu valstīm (B6-0321/2006).

Doris Pack, Hannes Swoboda, Jelko Kacin un Gisela Kallenbach (autori) izvērsa mutiskos jautājumus.

Uzstājās: Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā, Henrik Lax ALDE grupas vārdā, un Paula Lehtomäki.

Debates tika slēgtas.

15.   Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums) — Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) (debates)

(debates)

Ziņojums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10126/1/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Richard Corbett (A6-0237/2006).

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Richard Corbett (A6-0236/2006).

Uzstājās Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece).

Richard Corbett iepazīstināja ar šiem ziņojumiem.

Uzstājās: Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā, Pervenche Berès PSE grupas vārdā, Andrew Duff ALDE grupas vārdā, Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā, Maria da Assunção Esteves, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf un Margot Wallström.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.7. punkts un 2006. gada 6. jūlija protokola 6.8. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.7. punkts un 2006. gada 6. jūlija protokola 6.8. punkts

16.   Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā * — Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā — Eiropas Savienības iimigrācijas politika

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās [COM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Patrick Gaubert (A6-0186/2006).

Ziņojums par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā [2006/2056(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Stavros Lambrinidis (A6-0190/2006).

Mutisks jautājums (O-0061/2006), ko uzdeva Martin Schulz un Martine Roure PSE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0311/2006).

Mutisks jautājums (O-0064/2006), ko uzdeva Ewa Klamt PPE-DE grupas vārdā, Komisijai: ES imigrācijas politika (B6-0313/2006).

Mutisks jautājums (O-0070/2006), ko uzdeva Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0318/2006).

Mutisks jautājums (O-0073/2006), ko uzdeva Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE grupas vārdā, Komisijai: Eiropas Savienības imigrācijas politika (B6-0319/2006).

Mutisks jautājums (O-0079/2006), ko uzdeva Roberta Angelilli un Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā, Komisijai: ES imigrācijas politika (B6-0322/2006).

Patrick Gaubert iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0186/2006).

Stavros Lambrinidis iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0190/2006).

Ewa Klamt izvērsa mutisko jautājumu B6-0313/2006.

Manuel Medina Ortega (autoru aizstājējs) izvērsa mutisko jautājumu B6-0311/2006.

Jeanine Hennis-Plasschaert izvērsa mutisko jautājumu B6-0319/2006.

Jean Lambert izvērsa mutisko jautājumu B6-0318/2006.

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Dimitrios Papadimoulis (EMPL komitejas atzinuma sagatavotājs), Barbara Kudrycka PPE-DE grupas vārdā, Claude Moraes PSE grupas vārdā, Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā, Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Carlos Coelho, Józef Pinior, Tatjana Ždanoka, Kyriacos Triantaphyllides, Derek Roland Clark, Jan Tadeusz Masiel, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Louis Grech, Miguel Portas, Andrzej Tomasz Zapałowski, James Hugh Allister, Simon Busuttil, Stefano Zappalà, David Casa un Franco Frattini.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.11. punkts un 2006. gada 6. jūlija protokola 6.16. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.11. punkts un 2006. gada 6. jūlija protokola 6.16. punkts

17.   AIDS, laiks rīkoties! (debates)

(debates)

Komisijas paziņojums: AIDS, laiks rīkoties!

Louis Michel (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: John Bowis PPE-DE grupas vārdā, Anne Van Lancker PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Karin Scheele un Louis Michel.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā par HIV/AIDS: laiks rīkoties (B6-0375/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā par HIV/AIDS: laiks rīkoties (B6-0375/2006),

| — | Eoin Ryan UEN grupas vārdā par AIDS: laiks rīkoties (B6-0376/2006), |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan UEN grupas vārdā par AIDS: laiks rīkoties (B6-0376/2006),

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker un Pierre Schapira PSE grupas vārdā par HIV/AIDS: laiks rīkoties (B6-0377/2006), |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker un Pierre Schapira PSE grupas vārdā par HIV/AIDS: laiks rīkoties (B6-0377/2006),

| — | John Bowis un Maria Martens PPE-DE grupas vārdā par AIDS: laiks rīkoties (B6-0378/2006), |
| --- | --- |

—

John Bowis un Maria Martens PPE-DE grupas vārdā par AIDS: laiks rīkoties (B6-0378/2006),

| — | Fiona Hall, Marios Matsakis un Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā par AIDS: laiks rīkoties (B6-0379/2006), |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Marios Matsakis un Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā par AIDS: laiks rīkoties (B6-0379/2006),

| — | Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā par HIV/AIDS (B6-0380/2006). |
| --- | --- |

—

Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā par HIV/AIDS (B6-0380/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.19. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.19. punkts

18.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 354.650/OJJE).

19.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 00.05.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Gérard Onesta

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ilchev, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana starptautiskos pasākumos Eiropas Savienībā *

Ziņojums: Frieda BREPOELS (A6-0222/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

2.   Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Renate SOMMER (A6-0208/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 10. apsv. | 1 | komiteja | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 10. apsv.

1

komiteja

+

3.   Civilā aviācija (tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana) ***II

Ieteikums 2. lasījumam: (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Ulrich STOCKMANN (A6-0212/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks




  (kompromisa grozījumi) | 19rev
  -
  24rev | komiteja | | + | |
| 2. bloks




  (komitejas grozījumi) | 1-8
  10 | komiteja | | ↓ | |
| 1. pants, aiz § 4 | 11 | GUE/NGL | PS | - | 138, 494, 15 |
| 8.a pants, § 2 | 16=
  25rev
  = | Savary u. c.,
  PPE-DE, PSE,
  ALDE,
  Verts/ALE | | + | |
| 9 | komiteja | | ↓ | |
| 8.a pants, aiz § 2 | 17 | Savary u. c. | | - | |
| 3. pielikums | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | Savary u. c. | | - | |
| 13 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | GUE/NGL | | - | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks

(kompromisa grozījumi)

19rev

-

24rev

komiteja

+

2. bloks

(komitejas grozījumi)

1-8

10

komiteja

↓

1. pants, aiz § 4

11

GUE/NGL

PS

-

138, 494, 15

8.a pants, § 2

16=

25rev

=

Savary u. c.,

PPE-DE, PSE,

ALDE,

Verts/ALE

+

9

komiteja

↓

8.a pants, aiz § 2

17

Savary u. c.

-

3. pielikums

15

GUE/NGL

-

12

GUE/NGL

-

18

Savary u. c.

-

13

GUE/NGL

-

14

GUE/NGL

-

Kompromisa grozījumu blokā ietilpst grozījumi Nr. 19/rev-25/rev.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: groz. Nr. 11

4.   Radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumi *

Ziņojums: Esko SEPPÄNEN (A6-0174/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1
  3-5
  9-10
  12-14 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 2 | komiteja | ats./EB | + | 597, 48, 9 |
| 6 | komiteja | ats./EB | + | 387, 257, 8 |
| 7 | komiteja | ats. | + | |
| 8 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 558, 79, 17 |
| 15 | komiteja | ats. | + | |
| 16 | komiteja | ats. | + | |
| 17 | komiteja | ats. | + | |
| 18 | komiteja | ats. | + | |
| 20 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 626, 23, 10 |
| 6. pants, § 2 | 11 | komiteja | | + | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| 7. pants | 23 | Verts/ALE | PS | - | 137, 511, 12 |
| 12. pants | 24 | Verts/ALE | PS | - | 160, 469, 20 |
| 19 | komiteja | | + | |
| 13. pants | 25 | Verts/ALE | PS | - | 166, 471, 23 |
| 10. apsv. | 21 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | EB | + | 523, 86, 37 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1

3-5

9-10

12-14

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

2

komiteja

ats./EB

+

597, 48, 9

6

komiteja

ats./EB

+

387, 257, 8

7

komiteja

ats.

+

8

komiteja

bd

1

+

2/PS

+

558, 79, 17

15

komiteja

ats.

+

16

komiteja

ats.

+

17

komiteja

ats.

+

18

komiteja

ats.

+

20

komiteja

bd

1

+

2/PS

+

626, 23, 10

6. pants, § 2

11

komiteja

+

22

Verts/ALE

-

7. pants

23

Verts/ALE

PS

-

137, 511, 12

12. pants

24

Verts/ALE

PS

-

160, 469, 20

19

komiteja

+

13. pants

25

Verts/ALE

PS

-

166, 471, 23

10. apsv.

21

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

EB

+

523, 86, 37

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 23, 24, 25

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: groz. Nr. 6

Verts/ALE: groz. Nr. 2, 7, 15, 16, 17, 18

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Nr. 8

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un aizsargāta pret nepareizu izmantošanu”

2. daļa: šie vārdi

IND/DEM

Nr. 20

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “izņemot gadījumus, kad tos nosūta atpakaļ”

2. daļa: šie vārdi

5.   Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai

Ziņojums: Pilar DEL CASTILLO VERA (A6-0204/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 18 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | + | 524, 92, 10 |
| 2/EB | + | 360, 276, 8 |
| § 36 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 48 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 312, 312, 18 |
| § 54 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 369, 258, 8 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 8

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

§ 18

§

sākotnējais teksts

bd

1/EB

+

524, 92, 10

2/EB

+

360, 276, 8

§ 36

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 48

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

312, 312, 18

§ 54

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

369, 258, 8

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: § 36, § 48, § 54

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

§ 8

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “priekšlikumu izstrādāt”

2. daļa: šie vārdi

§ 18

1. daļa:“atzīmē Komisijas ... attīstītus uzņēmumus;”

2. daļa:“uzskata, ka ... licence (PDL);”

6.   ES apstrādes rūpniecība — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai

Ziņojums: Joan CALABUIG RULL (A6-0206/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 6 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| § 7 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 7 | 6 | Verts/ALE | EB | + | 339, 274, 9 |
| 7 | Verts/ALE | EB | - | 181, 420, 23 |
| § 8 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 16 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 322, 292, 7 |
| 3 | + | |
| § 23 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 27 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 304, 295, 26 |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| § 28 | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| § 30 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 32 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 469, 131, 13 |
| Aiz § 32 | 10 | Verts/ALE | | - | |
| § 33 | 11 | Verts/ALE | EB | + | 405, 198, 17 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| Aiz § 34 | 1 | GUE/NGL | bd | | |
| 1/EB | + | 346, 267, 8 |
| 2 | - | |
| § 38 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| B apsv. | 2 | Verts/ALE | | + | |
| C apsv. | 3 | Verts/ALE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 484, 58, 54 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 5

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 6

4

Verts/ALE

-

§ 7

5

Verts/ALE

-

Aiz § 7

6

Verts/ALE

EB

+

339, 274, 9

7

Verts/ALE

EB

-

181, 420, 23

§ 8

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 10

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 12

8

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 16

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 22

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

322, 292, 7

3

+

§ 23

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 25

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 26

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 27

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

304, 295, 26

3

+

4

+

§ 28

§

sākotnējais teksts

ats.

-

§ 30

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 32

9

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

469, 131, 13

Aiz § 32

10

Verts/ALE

-

§ 33

11

Verts/ALE

EB

+

405, 198, 17

§

sākotnējais teksts

ats.

↓

Aiz § 34

1

GUE/NGL

bd

1/EB

+

346, 267, 8

2

-

§ 38

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

B apsv.

2

Verts/ALE

+

C apsv.

3

Verts/ALE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

484, 58, 54

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: § 16, § 28

Verts/ALE: § 8, § 23, § 25, § 30, § 32

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE, PSE

Nr. 1

1. daļa:“aicina aizsargāt darbinieku tiesības ... pārstāvošajām organizācijām,” un “sniegt pilnīgu piekļuvi informācijai”

2. daļa:“it īpaši Eiropas uzņēmumu padomēm” un “lai visa procesa laikā ... savas saistības;”

PPE-DE

§ 5

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “savrupa katras dalībvalsts ... rūpniecības politikas attīstību un ka”

2. daļa: šie vārdi

§ 10

1. daļa:“atzīst, ka ir nepieciešams ... attīstības nepieciešamību;”

2. daļa:“saistībā ar jaunu un labāku ... veselībai un drošībai;”

§ 12

1. daļa:“ir pārliecināts, ka ... atvieglotu strukturālas izmaiņas;”

2. daļa:“pauž nožēlu, ka Komisijas ... mūžizglītībai un apmācībai;”

3. daļa:“mudina dalībvalstis ... studijās jaunus studentus;”

§ 22

1. daļa:“atzinīgi vērtē Tehnoloģijas ... tirgus prasības;”

2. daļa:“tomēr uzskata, ka ... pētniecības un attīstības jomā;”

3. daļa:“mudina Komisiju un EIB ... secinājumu praktisko izpildi;”

§ 25

1. daļa:“uzskata, ka varētu būt ... ilgtspējību un konkurētspēju;”

2. daļa:“norāda, ka ... rūpniecības nozarēm;”

§ 26

1. daļa:“norāda, ka ... un sociālajiem dalībniekiem”

2. daļa:“izstrādāt vietējos stratēģijas plānus ... labāku izmantošanu;”

3. daļa:“aicina dalībvalstis ... struktūrfondu iespējas;”

§ 27

1. daļa:“norāda, ka ... teritoriālo dimensiju;”

2. daļa:“atzīmē, ka reģionos ... tirdzniecības politika;”

3. daļa:“tādēļ lūdz Komisiju ... sadarbību starp reģioniem,”

4. daļa:“kuri saskaras ar ... attīstību un saskaņošanu;”

Verts/ALE

§ 38

1. daļa:“mudina Komisiju ... piemērošanas jomā;”

2. daļa:“tādēļ uzskata, ka vajadzīgs ... cīnītos pret šo praksi;”

---

II PIELIKUMS

VARDINIO BALSAVIMO REZULTATAI

1.   U. Stockmann ieteikums A6-0212/2006

Grozījums Nr. 11

Par: 138

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ebner, Rübig

PSE: Arif, Arnaoutakis, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Matsouka, Peillon, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 494

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 15

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Seeberg

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Benoît Hamon, Katerina Batzeli, Panagiotis Beglitis

Atturas

Paul Rübig

2.   E. Seppänen ziņojums A6-0174/2006

Grozījums Nr. 8, 2. daļa

Par: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 79

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Guidoni, Morgantini, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Andersson, Bullmann, Christensen, Corbey, Gebhardt, Groote, Gruber, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leinen, Piecyk, Rothe, Segelström, Thomsen, Van Lancker, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Markov, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Rogalski

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Salvini, Speroni

PPE-DE: Coveney, Seeberg

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Lissy Gröner, Poul Nyrup Rasmussen

3.   E. Seppänen ziņojums A6-0174/2006

Grozījums Nr. 20, 2. daļa

Par: 626

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 23

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Atturas: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Coveney

PSE: Castex

Verts/ALE: van Buitenen

4.   E. Seppänen ziņojums A6-0174/2006

Grozījums Nr. 23

Par: 137

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Davies, Duff, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Eurlings, Karas, Pirker, Protasiewicz, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg

PSE: Andersson, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Christensen, Corbey, De Vits, Ettl, Gebhardt, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leichtfried, Leinen, Muscat, Myller, Piecyk, Rapkay, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund

UEN: Camre, Kuźmiuk, Maldeikis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 511

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 12

ALDE: Alvaro, Savi, Toia

IND/DEM: Pęk

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Le Rachinel

PSE: Ferreira Anne, Gurmai

UEN: Vaidere

Balsojuma labojumi

Par

Saïd El Khadraoui, Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt, Poul Nyrup Rasmussen

Pret

Jean-Louis Bourlanges

5.   E. Seppänen ziņojums A6-0174/2006

Grozījums Nr. 24

Par: 160

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Manders, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Itälä, Karas, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg, Silva Peneda, Šťastný

PSE: Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Christensen, Corbey, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leichtfried, Leinen, Muscat, Piecyk, Rapkay, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Remek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 20

ALDE: Alvaro, Matsakis, Toia

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Coveney, Eurlings

PSE: Ferreira Anne

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Balsojuma labojumi

Par

John Attard-Montalto, Richard Seeber, Poul Nyrup Rasmussen

6.   E. Seppänen ziņojums A6-0174/2006

Grozījums Nr. 25

Par: 166

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Duff, Hall, Harkin, Karim, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene, Karas, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg

PSE: Andersson, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Christensen, Corbey, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leichtfried, Leinen, Muscat, Piecyk, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Kamiński, La Russa, Maldeikis, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 471

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 23

ALDE: Alvaro, Matsakis

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Coveney, Eurlings

PSE: Schulz

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

John Attard-Montalto,Richard Seeber

7.   J. Calabuig Rull ziņojums A6-0206/2006

Rezolūcija

Par: 484

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 58

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 54

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Koch, Sommer, Strejček

PSE: Kreissl-Dörfler

Verts/ALE: van Buitenen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0297

Policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Nīderlandes Karalistes ierosinājumu, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (6930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Nīderlandes Karalistes ierosinājumu (6930/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nīderlandes Karalistes ierosinājumu (6930/2005) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0117/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0117/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0222/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0222/2006);

| 1. | apstiprina grozīto Nīderlandes Karalistes ierosinājumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Nīderlandes Karalistes ierosinājumu;

| 2. | aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Nīderlandes Karalistes ierosinājumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Nīderlandes Karalistes ierosinājumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Nīderlandes Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Nīderlandes Karalistes valdībai.

| (3a) | Šo lēmumu sagatavoja, pamatojoties uz Padomes 2001. gada 13. jūlija secinājumiem par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos. |
| --- | --- |

(3a)

Šo lēmumu sagatavoja, pamatojoties uz Padomes 2001. gada 13. jūlija secinājumiem par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos.

| (3b) | Šis lēmums stiprina pasākumus, kas paredzēti Vienotajā rīcībā 97/339/TI, ko 1997. gada 26. maijā pieņēma Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu attiecībā uz sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā

   (2)

  un Padomes 2004. gada 29. aprīļa rezolūciju par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos

   (3). |
| --- | --- |

(3b)

Šis lēmums stiprina pasākumus, kas paredzēti Vienotajā rīcībā 97/339/TI, ko 1997. gada 26. maijā pieņēma Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu attiecībā uz sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā

   (2)

  un Padomes 2004. gada 29. aprīļa rezolūciju par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos

   (3).

| (4) | ņemot vērā minētās pārmaiņas un balstoties uz iepriekšējiem ierosinājumiem (4), būtu jāpastiprina starptautiska policijas sadarbība šajos jautājumos; |
| --- | --- |

(4)

ņemot vērā minētās pārmaiņas un balstoties uz iepriekšējiem ierosinājumiem (4), būtu jāpastiprina starptautiska policijas sadarbība šajos jautājumos;

| (4) | ņemot vērā minētās pārmaiņas un balstoties uz iepriekšējiem ierosinājumiem, būtu jāpastiprina starptautiska policijas sadarbība šajos jautājumos
  saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem un atbilstoši Eiropas noteikumiem attiecībā uz privātās dzīves aizsardzību
  ; |
| --- | --- |

(4)

ņemot vērā minētās pārmaiņas un balstoties uz iepriekšējiem ierosinājumiem, būtu jāpastiprina starptautiska policijas sadarbība šajos jautājumos
  saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem un atbilstoši Eiropas noteikumiem attiecībā uz privātās dzīves aizsardzību
  ;

| (5) | Šengenas

  acquis

  radītās iespējas nav pietiekamas, lai īstenotu efektīvu pārrobežu palīdzību, |
| --- | --- |

(5)

Šengenas

  acquis

  radītās iespējas nav pietiekamas, lai īstenotu efektīvu pārrobežu palīdzību,

Svītrots

| 1) | Katra kalendārā gada pēdējā ceturksnī Padomes prezidentvalsts sagatavo pārskatu par vajadzībām starptautiskajā palīdzībā nākamajam kalendārajam gadam. |
| --- | --- |

1)

Katra kalendārā gada pēdējā ceturksnī Padomes prezidentvalsts sagatavo pārskatu par vajadzībām starptautiskajā palīdzībā nākamajam kalendārajam gadam.

| 1) | Katra kalendārā gada pēdējā ceturksnī Padomes prezidentvalsts sagatavo pārskatu par vajadzībām starptautiskajā palīdzībā nākamajam kalendārajam gadam.
  Ja pēc termiņa beigām dalībvalsts lūdz palīdzību saistībā ar kādu neparedzētu pasākumu, prezidentvalstij nekavējoties jāiekļauj šis pasākums pārskatā un konfidenciāli jāpaziņo par to Padomei. |
| --- | --- |

1)

Katra kalendārā gada pēdējā ceturksnī Padomes prezidentvalsts sagatavo pārskatu par vajadzībām starptautiskajā palīdzībā nākamajam kalendārajam gadam.
  Ja pēc termiņa beigām dalībvalsts lūdz palīdzību saistībā ar kādu neparedzētu pasākumu, prezidentvalstij nekavējoties jāiekļauj šis pasākums pārskatā un konfidenciāli jāpaziņo par to Padomei.

4.a
     
  Šis mehānisms papildina Vienotajā rīcībā 97/339/TI noteikto mehānismu.

5.
     
  Prezidentvalsts nosūta 1. punktā minēto novērtējumu Padomei, ievērojot konfidencialitāti.

Svītrots

1.   Lai palīdzētu dalībvalstīm, Padomes ģenerālsekretariāts izpēta spēka esošās vienošanās attiecībā uz pārrobežu palīdzību.

1.   Lai palīdzētu dalībvalstīm, Padomes ģenerālsekretariāts izpēta spēka esošās vienošanās attiecībā uz pārrobežu palīdzību.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Padomes ģenerālsekretariātam
  šādu
  vienošanos tekstus
  ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas
  .

2.   Dalībvalstis dara zināmus Padomes ģenerālsekretariātam
  pastāvošo
  vienošanos
  un jauno ierosinājumu, vai arī to ierosinājumu, kas tiek izstrādāti
  , tekstus.

3.   
  Vēlākais viena gada laikā
  Padome, pamatojoties uz
  pirmajā punktā minētās izpētes rezultātiem,
  lemj par
  to, vai

  novērotās problēmas

  var atrisināt, pielāgojot
  attiecīgus Eiropas normatīvos aktus
  un jo īpaši Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas līgumu
  .

3.   Padome, pamatojoties uz
  iegūto informāciju
  , lemj par
  grūtībām un

  novērotajām problēmām

  un par to, vai ir nepieciešams pieņemt
  attiecīgus Eiropas normatīvos aktus.

---

(1)  OV C 101, 27.4.2005., 36. lpp.

(2)  

  OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.

(3)  

  OV C 116, 30.4.2004., 18. lpp.

(4)  
  Padomes rezolūcija (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos (



  OV C 116, 30.4.2004., 18. lpp.

  ).

P6_TA(2006)0298

Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (13274/1/2005 — C6-0091/2006 — 1997/0335(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13274/1/2005 — C6-0091/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13274/1/2005 — C6-0091/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(1997)0644) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(1997)0644) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2000)0419) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2000)0419) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0208/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0208/2006);

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 341, 9.11.1998., 34. lpp. un OV C 54, 25.2.2000., 79. lpp.

(2)  OV C 105, 6.4.1998., 1. lpp.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(1997)0335

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušās ar Reģionu komiteju,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Direktīvu 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (3), izveidoja saskaņotus noteikumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem visās dalībvalstīs, neskaitot darbības Reinā. Eiropas līmenī tomēr joprojām ir spēkā atšķirīgas tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu kuģiem. Līdz šim brīdim atšķirīgu starptautisko un valstu noteikumu līdzāspastāvēšana ir traucējusi centienus nodrošināt valstu kuģošanas sertifikātu savstarpēju atzīšanu bez ārzemju kuģu papildu pārbaudīšanas. Turklāt Direktīvā 82/714/EEK izklāstītie standarti daļēji vairs neatbilst patreizējai tehnoloģijas attīstībai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Direktīvu 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (3), izveidoja saskaņotus noteikumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem visās dalībvalstīs, neskaitot darbības Reinā. Eiropas līmenī tomēr joprojām ir spēkā atšķirīgas tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu kuģiem. Līdz šim brīdim atšķirīgu starptautisko un valstu noteikumu līdzāspastāvēšana ir traucējusi centienus nodrošināt valstu kuģošanas sertifikātu savstarpēju atzīšanu bez ārzemju kuģu papildu pārbaudīšanas. Turklāt Direktīvā 82/714/EEK izklāstītie standarti daļēji vairs neatbilst patreizējai tehnoloģijas attīstībai.

| (2) | Visbūtiskāk, ka tehniskajās prasībās, kas noteiktas Direktīvas 82/714/EEK pielikumos, iekļauti noteikumi, kas izklāstīti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu versijā, ko Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) apstiprināja 1982. gadā. Noteikumus un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu kopš tā laika regulāri pārskata, un ir atzīts, ka tie atbilst patreizējai tehnoloģijas attīstībai. Konkurences un drošības iemeslu dēļ, jo īpaši Eiropas līmeņa harmonizācijas veicināšanai, būtu vēlams pieņemt šādu tehnisku prasību jomu un saturu visam Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklam. Šajā sakarībā būtu jāņem vērā izmaiņas, kas notikušas šajā tīklā. |
| --- | --- |

(2)

Visbūtiskāk, ka tehniskajās prasībās, kas noteiktas Direktīvas 82/714/EEK pielikumos, iekļauti noteikumi, kas izklāstīti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu versijā, ko Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) apstiprināja 1982. gadā. Noteikumus un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu kopš tā laika regulāri pārskata, un ir atzīts, ka tie atbilst patreizējai tehnoloģijas attīstībai. Konkurences un drošības iemeslu dēļ, jo īpaši Eiropas līmeņa harmonizācijas veicināšanai, būtu vēlams pieņemt šādu tehnisku prasību jomu un saturu visam Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklam. Šajā sakarībā būtu jāņem vērā izmaiņas, kas notikušas šajā tīklā.

| (3) | Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātiem, kas apstiprina kuģu pilnīgu atbilstību minētajiem pārskatītajiem tehniskajiem nosacījumiem, vajadzētu būt spēkā visos iekšējos Kopienas ūdensceļos. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātiem, kas apstiprina kuģu pilnīgu atbilstību minētajiem pārskatītajiem tehniskajiem nosacījumiem, vajadzētu būt spēkā visos iekšējos Kopienas ūdensceļos.

| (4) | Ir vēlams nodrošināt labāku harmonizācijas pakāpi noteikumiem, ar kādiem dalībvalstis izdod papildu Kopienas sertifikātus darbībām 1. un 2. zonas ūdensceļos (grīvās), kā arī darbībām 4. zonas ūdensceļos. |
| --- | --- |

(4)

Ir vēlams nodrošināt labāku harmonizācijas pakāpi noteikumiem, ar kādiem dalībvalstis izdod papildu Kopienas sertifikātus darbībām 1. un 2. zonas ūdensceļos (grīvās), kā arī darbībām 4. zonas ūdensceļos.

| (5) | Pasažieru transporta drošības nolūkos ir vēlams paplašināt Direktīvas 82/714/EEK darbības jomu, lai iekļautu pasažieru kuģus, ar kuriem paredzēts pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, ievērojot Reinas Kuģu inspekcijas noteikumus. |
| --- | --- |

(5)

Pasažieru transporta drošības nolūkos ir vēlams paplašināt Direktīvas 82/714/EEK darbības jomu, lai iekļautu pasažieru kuģus, ar kuriem paredzēts pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, ievērojot Reinas Kuģu inspekcijas noteikumus.

| (6) | Drošības nolūkos standarta harmonizācijai būtu jānotiek augstā līmenī, un tā būtu jāveic tādā veidā, lai nenotiktu drošības standartu pazemināšana nevienā no Kopienas iekšējiem ūdensceļiem. |
| --- | --- |

(6)

Drošības nolūkos standarta harmonizācijai būtu jānotiek augstā līmenī, un tā būtu jāveic tādā veidā, lai nenotiktu drošības standartu pazemināšana nevienā no Kopienas iekšējiem ūdensceļiem.

| (7) | Ir atbilstoši nodrošināt pārejas režīmu ekspluatācijā esošiem kuģiem, kam nav Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta brīdī, kad notiek pirmā tehniskā pārbaude saskaņā ar pārskatītajām tehniskajām prasībām, kas noteiktas ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(7)

Ir atbilstoši nodrošināt pārejas režīmu ekspluatācijā esošiem kuģiem, kam nav Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta brīdī, kad notiek pirmā tehniskā pārbaude saskaņā ar pārskatītajām tehniskajām prasībām, kas noteiktas ar šo direktīvu.

| (8) | Ievērojot zināmas robežas un saskaņā ar attiecīgo kuģu kategoriju, ir piemēroti noteikt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta derīguma periodu katrā konkrētā gadījumā. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot zināmas robežas un saskaņā ar attiecīgo kuģu kategoriju, ir piemēroti noteikt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta derīguma periodu katrā konkrētā gadījumā.

| (9) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(9)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (10) | Ir nepieciešams, ka Padomes Direktīva 76/135/EEK (1976. gada 20. janvāris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (5) paliek spēkā attiecībā uz kuģiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva. |
| --- | --- |

(10)

Ir nepieciešams, ka Padomes Direktīva 76/135/EEK (1976. gada 20. janvāris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (5) paliek spēkā attiecībā uz kuģiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva.

| (11) | Tā kā uz atsevišķiem kuģiem attiecas gan Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 16. jūnija Direktīva 94/25/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem

   (6)

  , gan arī šīs direktīvas piemērošanas joma, šo divu direktīvu pielikumi būtu jāpielāgo pēc iespējas drīz, izmantojot attiecīgas komitejas procedūras, ja starp šīm direktīvām pastāv kādas pretrunas vai nesavietojamas normas. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā uz atsevišķiem kuģiem attiecas gan Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 16. jūnija Direktīva 94/25/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem

   (6)

  , gan arī šīs direktīvas piemērošanas joma, šo divu direktīvu pielikumi būtu jāpielāgo pēc iespējas drīz, izmantojot attiecīgas komitejas procedūras, ja starp šīm direktīvām pastāv kādas pretrunas vai nesavietojamas normas.

| (12) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstis ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstis ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (13) | Direktīva 82/714/EEK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(13)

Direktīva 82/714/EEK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ūdensceļu klasificēšana

1.   Šajā direktīvā Kopienas iekšējie ūdensceļi ir klasificēti šādi:

| a) | 1., 2., 3. un 4. zona:






  i) | 1. un 2. zona: I pielikuma 1. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi, |
| --- | --- | --- |

a)

1., 2., 3. un 4. zona:

i)

1. un 2. zona: I pielikuma 1. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi,

| ii) | 3. zona: I pielikuma 2. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi, |
| --- | --- |

ii)

3. zona: I pielikuma 2. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi,

| iii) | 4. zona: citi I pielikuma 3. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi. |
| --- | --- |

iii)

4. zona: citi I pielikuma 3. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi.

| b) | Zona R: tie a) apakšpunktā minētie ūdensceļi, kam sertifikāti jāizsniedz saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, tādā redakcijā, kādā minētais pants izteikts šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā. |
| --- | --- |

b)

Zona R: tie a) apakšpunktā minētie ūdensceļi, kam sertifikāti jāizsniedz saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, tādā redakcijā, kādā minētais pants izteikts šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā.

2.   Jebkura dalībvalsts pēc konsultēšanās ar Komisiju var mainīt savu ūdensceļu klasifikāciju I pielikumā minētajās zonās. Komisiju par šīm izmaiņām informē, vēlākais, sešus mēnešus pirms izmaiņu stāšanās spēkā, un Komisija informē pārējās dalībvalstis.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo direktīvu saskaņā ar II pielikuma 1.01. pantu piemēro šādiem kuģiem:

| a) | kuģiem, kuru garums (L) ir 20 metri vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

kuģiem, kuru garums (L) ir 20 metri vai vairāk;

| b) | kuģiem, kuru garuma (L), platuma (B) un iegrimes (T) reizinājums ir 100 m3 vai vairāk. |
| --- | --- |

b)

kuģiem, kuru garuma (L), platuma (B) un iegrimes (T) reizinājums ir 100 m3 vai vairāk.

2.   Šo direktīvu saskaņā ar II pielikuma 1.01. pantu piemēro arī šādiem kuģiem:

| a) | vilcējvelkoņiem un stūmējvelkoņiem, kas paredzēti, lai vilktu vai stumtu kuģus, kuri minēti 1. punktā, vai peldošas iekārtas, vai arī lai pārvietotu ar bortiem sakabinātus šādus kuģus vai peldošas iekārtas |
| --- | --- |

a)

vilcējvelkoņiem un stūmējvelkoņiem, kas paredzēti, lai vilktu vai stumtu kuģus, kuri minēti 1. punktā, vai peldošas iekārtas, vai arī lai pārvietotu ar bortiem sakabinātus šādus kuģus vai peldošas iekārtas

| b) | pasažieru pārvadājumiem domātiem kuģiem, kas var pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, neskaitot komandu; |
| --- | --- |

b)

pasažieru pārvadājumiem domātiem kuģiem, kas var pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, neskaitot komandu;

| c) | peldošām iekārtām. |
| --- | --- |

c)

peldošām iekārtām.

3.   Šī direktīva neattiecas uz šādiem kuģiem:

| a) | prāmjiem; |
| --- | --- |

a)

prāmjiem;

| b) | karakuģiem; |
| --- | --- |

b)

karakuģiem;

| c) | jūras kuģiem, ieskaitot jūras vilcējvelkoņus un stūmējvelkoņus, kas






  i) | darbojas vai ir bāzēti paisuma un bēguma ūdeņos, |
| --- | --- | --- |

c)

jūras kuģiem, ieskaitot jūras vilcējvelkoņus un stūmējvelkoņus, kas

i)

darbojas vai ir bāzēti paisuma un bēguma ūdeņos,

| ii) | uz laiku darbojas iekšējos ūdeņos ar nosacījumu, ka tiem ir:






  — | sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1966. gada Starptautiskajai konvencijai par kravas zīmi, vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, un Starptautiskais naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāts (IOPP), kas apliecina atbilstību 1973. gada Starptautiskajai konvencijai par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL), vai |
| --- | --- | --- |

ii)

uz laiku darbojas iekšējos ūdeņos ar nosacījumu, ka tiem ir:

—

sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1966. gada Starptautiskajai konvencijai par kravas zīmi, vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, un Starptautiskais naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāts (IOPP), kas apliecina atbilstību 1973. gada Starptautiskajai konvencijai par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL), vai

| — | pasažieru kuģiem, uz kuriem neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, sertifikāts par pasažieru kuģu drošības noteikumiem, kas izsniegts saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/18/EK (1998. gada 17. marts) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (8), vai |
| --- | --- |

—

pasažieru kuģiem, uz kuriem neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, sertifikāts par pasažieru kuģu drošības noteikumiem, kas izsniegts saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/18/EK (1998. gada 17. marts) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (8), vai

| — | atpūtas kuģiem, uz ko neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, tās valsts sertifikāts, zem kuras karoga tas kuģo. |
| --- | --- |

—

atpūtas kuģiem, uz ko neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, tās valsts sertifikāts, zem kuras karoga tas kuģo.

3. pants

Sertifikāta turēšanas pienākums

1.   Kuģiem, kas darbojas tajos Kopienas iekšējiem ūdensceļos, kuri uzskaitīti 1. pantā, jābūt:

| a) | darbojoties zonas R ūdensceļos:






  — | vai nu sertifikātam, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā; |
| --- | --- | --- |

a)

darbojoties zonas R ūdensceļos:

—

vai nu sertifikātam, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā;

| — | vai Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, kas izdots vai atjaunots pēc ... (9) un apstiprina, ka kuģis, neskarot 24. nodaļas II pielikuma pārejas pasākumus, pilnībā atbilst II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām, kuru līdzvērtīgums minētās konvencijas tehniskajām prasībām ir paredzēts atbilstoši piemērojamiem nosacījumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

—

vai Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, kas izdots vai atjaunots pēc ... (9) un apstiprina, ka kuģis, neskarot 24. nodaļas II pielikuma pārejas pasākumus, pilnībā atbilst II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām, kuru līdzvērtīgums minētās konvencijas tehniskajām prasībām ir paredzēts atbilstoši piemērojamiem nosacījumiem un procedūrām;

| b) | darbojoties citos ūdensceļos, Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, tostarp, vajadzības gadījumā specifikācijām, kas minētas 5. pantā. |
| --- | --- |

b)

darbojoties citos ūdensceļos, Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, tostarp, vajadzības gadījumā specifikācijām, kas minētas 5. pantā.

2.   Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu sastāda pēc parauga, kas noteikts V pielikuma I daļā, un izdod saskaņā ar šo direktīvu.

4. pants

Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikāti

1.   Visi kuģi, kam ir derīgs sertifikāts, kurš izsniegts saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, ņemot vērā šīs direktīvas 5. panta 5. punktu, var kuģot Kopienas ūdeņos tikai ar šo sertifikātu.

2.   Visus kuģus, kam ir 1. punktā minētais sertifikāts, tomēr nodrošina ar Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātu:

| a) | kad tie darbojas 3. un 4. zonas ūdensceļos, ja tie vēlas izmantot tehnisko prasību samazinājumu šajos ūdensceļos; |
| --- | --- |

a)

kad tie darbojas 3. un 4. zonas ūdensceļos, ja tie vēlas izmantot tehnisko prasību samazinājumu šajos ūdensceļos;

| b) | kad tie darbojas 1. vai 2. zonas ūdensceļos vai attiecīgi pasažieru kuģiem — kad tie darbojas 3. zonas ūdensceļos, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem — ja attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi tehniskās prasības attiecībā uz šiem ūdensceļiem saskaņā ar 5. panta 1., 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

kad tie darbojas 1. vai 2. zonas ūdensceļos vai attiecīgi pasažieru kuģiem — kad tie darbojas 3. zonas ūdensceļos, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem — ja attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi tehniskās prasības attiecībā uz šiem ūdensceļiem saskaņā ar 5. panta 1., 2. un 3. punktu.

3.   Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātu sastāda pēc V pielikuma II daļā dotā parauga, un to izsniedz valsts kompetentās iestādes, uzrādot 1. punktā minēto sertifikātu un saskaņā ar noteikumiem, ko noteikušas par attiecīgajiem ūdensceļiem kompetentās iestādes.

5. pants

Papildu vai samazinātas tehniskās prasības noteiktām zonām

1.   Katra dalībvalsts pēc apspriešanās ar Komisiju un, vajadzības gadījumā ievērojot Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā prasības, var pieņemt tehniskās prasības papildus II pielikumā minētajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas darbojas 1. un 2. zonas ūdensceļos tās teritorijā.

2.   Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas darbojas 3. zonas ūdensceļos tās teritorijā, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem, katra dalībvalsts var saglabāt tehniskās prasības papildus II pielikuma prasībām. Šādu tehnisku prasību grozīšanai nepieciešama Komisijas iepriekšēja apstiprināšana.

3.   Papildu prasības attiecas tikai uz III pielikumā minētajiem objektiem. Komisiju par šīm papildu prasībām informē vismaz sešus mēnešus pirms to stāšanās spēkā, un Komisija informē pārējās dalībvalstis.

4.   Kuģu atbilstību papildu prasībām nosaka 3. pantā minētajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā. Šādas atbilstības apstiprinājumam jābūt atzītam uz attiecīgās zonas Kopienas ūdensceļiem.

| 5. | a) | Ja II pielikuma 24.a nodaļā izklāstīto pārejas noteikumu piemērošana radītu pastāvošo valstu drošības standartu samazinājumu, dalībvalsts var nepiemērot šos pārejas noteikumus attiecībā uz iekšējo ūdensceļu pasažieru kuģiem, kas darbojas iekšējos ūdensceļos, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. Šādā gadījumā dalībvalsts var pieprasīt, lai šādi kuģi, kas darbojas tās nesaistītajos iekšējos ūdensceļos, pilnībā atbilst II pielikumā izklāstītajām tehniskajām prasībām no ... (9). |
| --- | --- | --- |
| b) | Dalībvalsts, kas īsteno b) apakšpunktā minēto noteikumu, par savu lēmumu informē Komisiju un sniedz Komisijai sīkāku informāciju par attiecīgajiem valsts standartiem, ko piemēro pasažieru kuģiem, kas darbojas tās iekšējos ūdensceļos. Komisija informē pārējās dalībvalstis. |
| c) | Atbilstību dalībvalsts prasībām, lai darbotos tās nesaistītajos iekšējos ūdensceļos, norāda 3. pantā noteiktajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā. |

5.

a)

Ja II pielikuma 24.a nodaļā izklāstīto pārejas noteikumu piemērošana radītu pastāvošo valstu drošības standartu samazinājumu, dalībvalsts var nepiemērot šos pārejas noteikumus attiecībā uz iekšējo ūdensceļu pasažieru kuģiem, kas darbojas iekšējos ūdensceļos, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. Šādā gadījumā dalībvalsts var pieprasīt, lai šādi kuģi, kas darbojas tās nesaistītajos iekšējos ūdensceļos, pilnībā atbilst II pielikumā izklāstītajām tehniskajām prasībām no ... (9).

b)

Dalībvalsts, kas īsteno b) apakšpunktā minēto noteikumu, par savu lēmumu informē Komisiju un sniedz Komisijai sīkāku informāciju par attiecīgajiem valsts standartiem, ko piemēro pasažieru kuģiem, kas darbojas tās iekšējos ūdensceļos. Komisija informē pārējās dalībvalstis.

c)

Atbilstību dalībvalsts prasībām, lai darbotos tās nesaistītajos iekšējos ūdensceļos, norāda 3. pantā noteiktajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā.

6.   Kuģis, kas darbojas tikai 4. zonas ūdensceļos, pretendē uz samazinātām prasībām, kuras norādītas II pielikuma 19.b nodaļā, uz visiem šīs zonas ūdensceļiem. Atbilstību šīm prasībām norāda 3. pantā noteiktajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā.

7.   Katra dalībvalsts pēc apspriešanās ar Komisiju var atļaut II pielikuma tehnisko prasību samazinājumu kuģiem, kas darbojas vienīgi 3. un 4. zonas ūdensceļos tās teritorijā.

Šāds samazinājums attiecas tikai uz IV pielikumā minētajiem aspektiem. Ja kuģa tehniskais raksturojums atbilst samazinātajām tehniskajām prasībām, to norāda Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā.

Komisiju informē par II pielikuma tehnisko prasību samazinājumu vismaz sešus mēnešus pirms tam, kad tie stājas spēkā, un tā informē citas dalībvalstis.

6. pants

Bīstamās kravas

Jebkurš kuģis, kam ir sertifikāts, kurš izsniegts saskaņā ar Noteikumiem par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (“ADNR”), var pārvadāt bīstamas kravas Kopienas teritorijā saskaņā ar šajā sertifikātā minētajiem noteikumiem.

Jebkura dalībvalsts var noteikt obligātu prasību, ka kuģi, kam nav šāda sertifikāta, ir tiesīgi pārvadāt bīstamas kravas tās teritorijā tikai tad, ja šie kuģi atbilst vēl citām prasībām papildus tām, kas noteiktas šajā direktīvā. Par šādām prasībām paziņo Komisijai, un tā informē pārējās dalībvalstis.

7. pants

Atkāpes

1.   Dalībvalstis var atkāpties no šīs direktīvas vai tās daļas piemērošanas:

| a) | kuģiem, vilcējvelkoņiem, stūmējvelkoņiem un peldošām iekārtām, kas darbojas kuģojamos ūdensceļos, kurus iekšējie ūdensceļi nesaista ar citu dalībvalstu ūdensceļiem; |
| --- | --- |

a)

kuģiem, vilcējvelkoņiem, stūmējvelkoņiem un peldošām iekārtām, kas darbojas kuģojamos ūdensceļos, kurus iekšējie ūdensceļi nesaista ar citu dalībvalstu ūdensceļiem;

| b) | kuģiem, kuru pilnā kravnesība nepārsniedz 350 tonnas, vai kuģiem, kas nav paredzēti preču pārvadāšanai un kuru ūdensizspaids ir mazāks par 100 m3, kas nolaisti ūdenī pirms 1950. gada 1. janvāra un kuri darbojas tikai valsts ūdensceļos. |
| --- | --- |

b)

kuģiem, kuru pilnā kravnesība nepārsniedz 350 tonnas, vai kuģiem, kas nav paredzēti preču pārvadāšanai un kuru ūdensizspaids ir mazāks par 100 m3, kas nolaisti ūdenī pirms 1950. gada 1. janvāra un kuri darbojas tikai valsts ūdensceļos.

2.   Dalībvalstis attiecībā uz kuģošanu savos valsts ūdensceļos var ļaut atkāpties no viena vai vairākiem šīs direktīvas noteikumiem ierobežotos vietējās nozīmes braucienos vai ostu zonās. Šīs atkāpes un braucienus vai zonas, uz kurām tās attiecas, norāda kuģa sertifikātā.

3.   Par atkāpēm, kas pieņemtas saskaņā ar 1. un 2. punktu, paziņo Komisijai, un tā informē pārējās dalībvalstis.

4.   Dalībvalstij, kurai saskaņā ar 1. un 2. punktu piešķirto atkāpju dēļ nav kuģu, uz ko attiecas šī direktīva un kas darbojas tās ūdensceļos, nav jāievēro 9., 10. un 12. pants.

8. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšana

1.   Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniedz kuģim, kas nolaists ūdenī no ... (9) pēc tehniskajām pārbaudēm, kas veiktas, pirms kuģis nodots ekspluatācijā un kurās paredzēts pārbaudīt, vai kuģis atbilst II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām.

2.   Kuģim, kas bijis izslēgts no direktīvas 82/714/EEK darbības jomas, bet uz ko attiecas šī direktīva saskaņā ar 2. panta 1. un 2. punktu, Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniedz pēc tehniskajām pārbaudēm, ko veic pēc kuģa patreizējā sertifikāta izbeigšanās, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā ... (10), lai pārbaudītu, vai kuģis atbilst II pielikuma tehniskajām prasībām. Dalībvalstīs, kurās kuģa patreizējā valsts sertifikāta derīguma termiņš ir īsāks par pieciem gadiem, šādus valsts sertifikātus var izdot piecus gadus pēc ... (9).

Jebkuru neatbilstību II pielikuma tehniskajām prasībām ieraksta Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā. Ja kompetentās iestādes uzskata, ka šīs nepilnības nerada izteiktu apdraudējumu, panta pirmajā daļā minētie kuģi var turpināt darboties, kamēr komponentus vai jomas, kurās kuģis neatbilda prasībām, aizstāj vai nomaina, lai šie komponenti un jomas atbilstu II pielikuma prasībām.

3.   Par izteiktu apdraudējumu šā panta nozīmē pieņem situāciju, kad ir skartas prasības, kas attiecas uz kuģa būves, kuģošanas vai manevrēšanas strukturālo drošību vai speciālajām īpašībām saskaņā ar II pielikumu. II pielikumā atļautās atkāpes neidentificē kā trūkumus, kas rada izteiktu apdraudējumu.

Par aizstāšanu šā panta nozīmē neuzskata pastāvošo daļu nomaiņu ar identiskām vai līdzvērtīgām tehnoloģijas un dizaina daļām kārtējo uzturēšanas un remontdarbu laikā.

4.   Kuģa atbilstību papildu prasībām, kas minētas 5. panta 1., 2. un 3. punktā, vajadzības gadījumā pārbauda tehniskās pārbaudes laikā, kura minēta šā panta 1. un 2. punktā, vai tādas tehniskās pārbaudes laikā, kas veikta pēc kuģa īpašnieka pieprasījuma.

9. pants

Kompetentās iestādes

1.   Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātus var izsniegt jebkuras dalībvalsts kompetenta iestāde.

2.   Katra dalībvalsts izveido sarakstu, kurā norāda, kuras no tās iestādēm ir kompetentas izsniegt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, un paziņo par to Komisijai. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

10. pants

Tehnisko pārbaužu veikšana

1.   Šīs direktīvas 8. pantā minēto tehnisko pārbaudi veic kompetentās iestādes, kas var pilnībā vai daļēji neveikt kuģim tehnisko pārbaudi, ja ir spēkā esošs apliecinājums, kuru izsniegusi atzīta klasifikācijas sabiedrība saskaņā ar II pielikuma 1.01. pantu, ka šis kuģis pilnībā vai daļēji atbilst II pielikuma tehniskajām prasībām. Klasifikācijas sabiedrības var atzīt tikai tad, ja tās atbilst VII pielikuma I daļā uzskaitītajiem kritērijiem.

2.   Katra dalībvalsts izveido sarakstu, kurā norāda, kuras no tās iestādēm ir kompetentas veikt tehnisko pārbaudi, un paziņo par to Komisijai. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

11. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu derīgums

1.   Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta derīguma termiņu katrā konkrētā gadījumā nosaka iestāde, kas ir kompetenta izsniegt šādu sertifikātu saskaņā ar II pielikumu.

2.   Katra dalībvalsts 12. un 16. pantā un II pielikumā noteiktajos gadījumos var izsniegt Kopienas pagaidu iekšējās kuģošanas sertifikātus. Kopienas pagaidu iekšējās kuģošanas sertifikātu sastāda pēc parauga, kas noteikts V pielikuma III daļā.

12. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu aizstāšana

Katra dalībvalsts nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem var aizstāt spēkā esošu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, kas ir pazaudēts vai sabojāts.

13. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu atjaunošana

1.   Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu atjauno pēc tā derīguma termiņa beigām saskaņā ar 8. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Lai atjaunotu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātus, kas izsniegti pirms ... (9), piemēro II pielikuma pārejas noteikumus.

3.   Lai atjaunotu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātus, kas izsniegti pēc ... (9), piemēro II pielikuma pārejas noteikumus, kas stājušies spējā pēc šādu sertifikātu izsniegšanas.

14. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu derīguma pagarināšana

Iestāde, kas izdevusi vai atjaunojusi Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, izņēmuma kārtā var pagarināt tā derīgumu saskaņā ar II pielikumu bez tehniskās pārbaudes. Šādu pagarinājumu norāda šajā sertifikātā.

15. pants

Jaunu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšana

Nozīmīgu izmaiņu vai remonta gadījumā, kas ietekmē kuģa būves, kuģošanas vai kuģa manevrēšanas strukturālo drošību vai speciālās īpašības saskaņā ar II pielikumu, tam pirms turpmākiem braucieniem atkal jāveic 8. pantā minētā tehniskā pārbaude. Pēc šīs pārbaudes izsniedz jaunu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, kas atspoguļo kuģa tehniskās īpašības, vai arī attiecīgi groza esošo sertifikātu. Ja šo sertifikātu izsniedz dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kura izsniegusi vai atjaunojusi sākotnējo sertifikātu, kompetento iestādi, kas izsniegusi vai atjaunojusi sertifikātu, par to informē viena mēneša laikā.

16. pants

Atteikums izniegt vai atjaunot Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu un tā atsaukšana

Katrā lēmumā atteikt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta izsniegšanu vai atjaunošanu norāda iemeslus, uz kuriem ir balstīts šis atteikums. Par tiem, kā arī par pārsūdzības kārtību un tās laika ierobežojumiem attiecīgajā dalībvalstī paziņo attiecīgajām personām.

Jebkuru spēkā esošu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu var anulēt kompetentā iestāde, kas to izsniegusi vai atjaunojusi, ja kuģis vairs neatbilst tā sertifikātā noteiktajām tehniskajām prasībām.

17. pants

Papildu pārbaudes

Dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar VIII pielikumu jebkurā laikā var pārbaudīt, vai kuģim ir šīs direktīvas nozīmē derīgs sertifikāts un vai kuģis atbilst prasībām, kas noteiktas šādā sertifikātā, vai rada izteiktu apdraudējumu personām uz klāja, videi vai navigācijai. Kompetentās iestādes veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar VIII pielikumu.

18. pants

Trešo valstu kuģu kuģošanas sertifikātu atzīšana

Atkarībā no noslēgtiem nolīgumiem par savstarpēju kuģošanas sertifikātu atzīšanu starp Kopienu un trešām valstīm dalībvalstu kompetentās iestādes var atzīt trešo valstu kuģu kuģošanas sertifikātus kuģošanai šīs dalībvalsts ūdensceļos.

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšanu trešo valstu kuģiem veic saskaņā ar 8. panta 1. punktu.

19. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 7. pantu Padomes Direktīvā 91/672/EEK (1991. gada 16. decembris) par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (11) (turpmāk — “Komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

20. pants

Pielikumu pielāgošana un ieteikumi attiecībā uz pagaidu sertifikātiem

1.   Saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija pieņem visus grozījumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu direktīvas pielikumus tehniskajam progresam vai attīstībai jomā, ko rada citu starptautisku organizāciju darbs, jo īpaši Reinas kuģniecības centrālā komisijas (CCNR) darbs, lai nodrošinātu, ka abus 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos sertifikātus izdod uz tādu tehnisko prasību pamata, kas garantē līdzvērtīgu drošības līmeni, lai ņemtu vērā 5. pantā minētos gadījumus.

Šos grozījumus izdara ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta, kas atzīts kuģošanai uz Reinas, izsniegšanai nepieciešamās tehniskās prasības nodrošina drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā noteiktā sertifikāta izsniegšanai.

2.   Komisija pieņem lēmumu par Kopienas pagaidu iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšanas Komitejas ieteikumu saskaņā ar II pielikuma 2.19. pantu.

21. pants

Direktīvas 76/135/EEK piemērošanas saglabāšana

Kuģiem, uz kuriem neattiecas šīs direktīvas 2. panta 1. un 2. punkts, bet uz kuriem attiecas Direktīvas 76/135/EEK 1.a pants, piemēro minētās direktīvas noteikumus.

22. pants

Valstu papildu vai samazinātās prasības

Papildu prasības, kas ir spēkā dalībvalstī pirms ... (9) attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tās teritorijā 1. un 2. zonas ūdensceļos, vai samazinātas tehniskās prasības attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tās teritorijā 3. un 4. zonas ūdensceļos, kuras ir spēkā dalībvalstī pirms minētā datuma, joprojām paliek spēkā līdz dienai, kad spēkā stājas papildu prasības saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai samazinājumi saskaņā ar II pielikuma tehnisko norādījumu 5. panta 7. punktu, bet tikai līdz ... (12).

23. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs, kurām ir 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi, stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz ... (9), Tās par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmus tos valsts tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

24. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka sankciju sistēmu attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti valsts noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minētās sankcijas tiek piemērotas. Šādām sankcijām ir jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.

25. pants

Direktīvas 82/714/EEK atcelšana

Direktīvu 82/714/EEK atceļ no ... (9).

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

27. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm, kurās ir 1. panta 1. punktā norādītie iekšējie ūdensceļi.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 157, 25.5.1998., 17. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 1999. gada 16. septembraNostāja (OV C 54, 25.2.2000., 79. lpp.), Padomes 2006. gada 23. februāra Kopējā nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 5. jūlija Nostāja.

2

Nostāja

2006. gada 23. februāra

Oficiālajā Vēstnesī

2006. gada 5. jūlija

(3)  OV L 301, 28.10.1982., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

(5)  OV L 21, 29.1.1976., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 78/1016/EEK (OV L 349, 13.12.1978., 31. lpp.).

5

(6)  

  OV L 164, 30.6.1994., 15. lpp.



  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1882/2003 (



  OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.



  ).

6

OV L 164, 30.6.1994., 15. lpp.

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1882/2003 (

OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.

).

(7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

7

(8)  OV L 144, 15.5.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/75/EK (OV L 190, 30.7.2003., 6. lpp.).

8

(9)  2 gadi pēc direktīvas spēkā stāšanās dienas.

9

(10)  12 gadi pēc direktīvas spēkā stāšanās dienas.

10

(11)  OV L 373, 31.12.1991., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

11

(12)  30 mēneši pēc direktīvas spēkā stāšanās dienas.

12

I PIELIKUMS

ĢEOGRĀFISKI 1., 2., 3. UN 4. ZONĀ SADALĪTU KOPIENAS IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU SARAKSTS

1. NODAĻA

1. zona

Vācijas Federatīvā Republika

| Emsa: | no līnijas, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven jūras virzienā 53°30′ ziemeļu platumā un 6°45′ austrumu garumā, t. i., nedaudz jūras virzienā no sauso kravu pārvadātājiem paredzētās lihterēšanas zonas Vecajā Emsā (1) |
| --- | --- |

Emsa:

no līnijas, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven jūras virzienā 53°30′ ziemeļu platumā un 6°45′ austrumu garumā, t. i., nedaudz jūras virzienā no sauso kravu pārvadātājiem paredzētās lihterēšanas zonas Vecajā Emsā (1)

Polijas Republika

Pomožes līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Nord Perd Rīgenas salā un bāku Niechorze.

Gdaņskas līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Helas bāku un ieejas enkurboju Baltijskas ostā.

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija

| SKOTIJA |
| --- |
| Blue Mull Sound | Starp Gutcher un Belmont. |
| Yell Sound | Starp Tofts Voe un Ulsta. |
| Sullom Voe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gluss salas ziemeļaustrumu punktu ar Calback Ness ziemeļu punktu. |
| Dales Voe | Ziemā: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kebister Ness ziemeļu punktu ar Breiwick krastu 1°10,8′ rietumu garumā |

SKOTIJA

Blue Mull Sound

Starp Gutcher un Belmont.

Yell Sound

Starp Tofts Voe un Ulsta.

Sullom Voe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gluss salas ziemeļaustrumu punktu ar Calback Ness ziemeļu punktu.

Dales Voe

Ziemā:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kebister Ness ziemeļu punktu ar Breiwick krastu 1°10,8′ rietumu garumā

Dales Voe

Vasarā:

| | tāpat kā attiecībā uz Lerwick |
| --- | --- |

tāpat kā attiecībā uz Lerwick

Lerwick

Ziemā:

| | tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Scottle Holm līdz Scarfi Taing Bresejā un dienvidu virzienā — līnija no Twageos Point bākas līdz Whalpa Taing Bresejā |
| --- | --- |

tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Scottle Holm līdz Scarfi Taing Bresejā un dienvidu virzienā — līnija no Twageos Point bākas līdz Whalpa Taing Bresejā

Lerwick

Vasarā:

| | tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Brim Ness līdz Inner Score ziemeļaustrumu stūrim un dienvidu virzienā — līnija no Ness of Sound dienvidu gala līdz Kirkabisterness |
| --- | --- |

tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Brim Ness līdz Inner Score ziemeļaustrumu stūrim un dienvidu virzienā — līnija no Ness of Sound dienvidu gala līdz Kirkabisterness

Kirkwall

Starp Kirkwall un Rousay ne austrumu pusē no līnijas starp Point of Graand (Egilsay) un Galt Ness (Shapinsay) vai starp Head of Work (cietzeme) cauri Helliar Holm bākai līdz Shapinsay krastam; ne ziemeļrietumu pusē no Eynhallow Island dienvidaustrumu gala, ne jūras virzienā un līnijā starp krastu pie Rousay 59°10,5′N 002°57,1′W un krastu pie Egilsay 59°10,0′N 002°56,4′W.

Stromness

Līdz Scapa, taču ne ārpus Scapa Flow

Scapa Flow

Zonā, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Point of Cletts
  Hoy salā līdz Thomson's Hill triangulācijas punktam Fara salā un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā; no Sv. Vinsenta mola Flotta salā līdz Calf of Flotta tālākajam rietumu punktam; no Calf of Flotta tālākā austrumu punkta līdz Needle Point
  South Ronaldsay salā un no Ness cietzemē līdz Point of Oxan bākai Graemsay salā, un no turienes līdz Bu Point Hoy salā; un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Balnakiel Bay

Starp Eilean Dubh un A'Chleit

Cromarty Firth

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Invernesa

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Tay upe — Dundee

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Broughty pili ar Tayport, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Firth of Forth un Forth upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kirkcaldy ar Portobello upi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Solway Firth

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southerness Point ar Silloth

Loch Ryan

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Finnart's Point ar Milleur Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

The Clyde

Ārējā robeža:

| | līnija no Skipness līdz vienas jūdzes stāvoklim uz dienvidiem no Garroch Head, no turienes līdz Farland Head |
| --- | --- |

līnija no Skipness līdz vienas jūdzes stāvoklim uz dienvidiem no Garroch Head, no turienes līdz Farland Head

Iekšējā robeža ziemā:

| | līnija no Cloch bākas līdz Dunoon molam |
| --- | --- |

līnija no Cloch bākas līdz Dunoon molam

Iekšējā robeža vasarā:

| | līnija no Bogany Point, Bute sala, līdz Skelmorlie pilij, un līnija no Ardlamont Point līdz Ettrick līča galējai dienvidu robežai Kyles of Bute iekšpusē |
| --- | --- |

līnija no Bogany Point, Bute sala, līdz Skelmorlie pilij, un līnija no Ardlamont Point līdz Ettrick līča galējai dienvidu robežai Kyles of Bute iekšpusē

Piezīme: iepriekš minētā iekšējā vasaras robeža laikā no 5. jūnija līdz 5. septembrim (abus datumus ieskaitot) ir pagarināta ar līniju no 0,2 jūdzēm no Ayrshire krasta pie Skelmorlie pils līdz Tomont End, Cumbrae, un ar līniju no Portachur Point, Cumbrae, līdz Inner Brigurd Point, Ayrshire

Obana

Tās zonas iekšpusē, ko ziemeļos ierobežo līnija no Dunollie Point bākas līdz Ard na Chruidh un dienvidos — līnija no Rudha Seanach līdz Ard na Cuile

Kyle of Lochalsh

Cauri Loch Alsh līdz Loch Duich zemesragam

Loch Gairloch

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | Dienvidos no līnijas, kas sniedzas uz austrumiem no Rubha na Moine līdz Eilan Horrisdale, un no turienes līdz Rubha nan Eanntag |
| --- | --- |

Dienvidos no līnijas, kas sniedzas uz austrumiem no Rubha na Moine līdz Eilan Horrisdale, un no turienes līdz Rubha nan Eanntag

ZIEMEĻĪRIJA

Belfast Lough

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Carrickfergus ar Bangor, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Carrickfergus ar Bangor,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Loch Neagh

Par 2 jūdzēm lielākā atstatumā no krasta

ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS

Humber upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno New Holland ar Paull |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno New Holland ar Paull

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cleethorpes molu ar Patrington baznīcu, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cleethorpes molu ar Patrington baznīcu,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS

Severn upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Porstkewett |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Porstkewett

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Wye upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmore Point ar Caldicot Pill, Portskewett |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmore Point ar Caldicot Pill, Portskewett

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Ņūporta

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Kārdifa

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Barry

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Swansea

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā

Menai Straits

Menai Straits iekšpusē no līnijas, kas savieno Llanddwyn Island Light ar Dinas Dinlleu, un līnijām, kas savieno Puffin Island dienvidu galu ar Trwyn DuPoint un Llanfairfechan dzelzceļa staciju, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Dee upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hilbre Point ar Point of Air |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hilbre Point ar Point of Air

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Mersey upe

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Preston un Southport

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southport ar Blackpool krastu iekšpusi,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Flītvuda

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Lune upe

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno RossalPoint ar Humphrey Head, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno RossalPoint ar Humphrey Head,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Heysham

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head

Morecambe

Ziemā:

| | nav |
| --- | --- |

nav

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head

Workington

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southerness Point ar Silloth,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

ANGLIJAS DIENVIDI

Colne upe — Kolčestera

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers

Blackwater upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Crouch upe un Roach upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Temza un tās pietekas

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Medway upe un the Swale

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Čičestera

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Langstone osta

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Portsmuta

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Bembridža, Vaita sala

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Cowes, Vaita sala

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Sauthemptona

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Beaulieu upe

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Keyhaven ezers

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Veimuta

Portlendas ostas iekšpusē un starp Wey upi un Portlendas ostu

Plimuta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cawsand ar viļņlauzi un ar Staddon,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Falmuta

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Rosemullion |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Rosemullion

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Nare Point, |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Nare Point,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Camel upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Stepper Point ar Trebetherick Point,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Bridžvotera

Sēkļa iekšpusē un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

Eivonas (Avon) upe

Ziemā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Portskewett |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Portskewett

Vasarā:

| | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry molu ar Steepholm, no turienes līdz Brean Down,
  un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem. |
| --- | --- |

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry molu ar Steepholm, no turienes līdz Brean Down,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem.

2. zona

Čehijas Republika

Lipno ezera aizdambējuma ūdeņi.

Vācijas Federatīvā Republika

| Emsa: | no līnijas, kas stiepjas no ieejas ostā Papenburgas virzienā, šķērsojot Emsu, un kas savieno Dīmas sūkņu staciju un dambja caurteku pie Haltes līdz līnijai, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven. |
| --- | --- |
| Jade: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schillig augstāko bāku un Langwarden baznīcas torni |
| Vēzere: | no dzelzceļa tilta ziemeļrietumu malas Brēmenē līdz pat līnijai, kas savieno Langwarden un Cappel baznīcas torņus, ieskaitot Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm un Schweiburg sekundārās attekas |
| Elba: | no Hamburgas ostas apakšējās robežas līdz līnijai, kas savieno Döse bāku un Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu, ieskaitot Nebenelbe un Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau un Stör pietekas (visos gadījumos no grīvas aizsprosta) |
| Meldorfas līcis: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu un rietumu mola galam pie Büsum |
| Eidera: | no Gieselau kanāla līdz Eider aizsprostam |
| Flensburgas līcis: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kegnäs bāku un Birknack |
| Šleija: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schleimünde mola galus |
| Ekenferdas līcis: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bocknis-Eck ar cietzemes ziemeļaustrumu galu pie Dänisch Nienhof |
| Ķīles līcis: | tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bülk bāku un Laboejūras memoriālu |
| Ziemeļjūras-Baltijas jūras kanāls (Ķīles kanāls): | no līnijas, kas savieno mola galus pie Brunsbüttel, līdz pat līnijai, kas savieno ieejas ugunis pie Kiel-Holtenau, ieskaitot Obereidersee un Enge, Audorfer See, Borgstedter See un Enge, Schirnauer See, Flemhuder See un Achterwehrer kanālu |
| Trāve: | no dzelzceļa gaisa tilta ziemeļrietumu malas un Holstenbrücke (Stadttrave) ziemeļu malas Lībekā līdz pat līnijai, kas savieno mola dienvidu iekšējo un ziemeļu ārējo galu pie Trāvemindes, ieskaitot Pötenitzer Wiek, Dassower See un Altarmen pie Teerhof salas |
| Leda: | no Leer jūras slūžu ieejas ārējā ostā līdz grīvai |
| Hunte: | no Oldenburgas ostas un no 140 m uz leju pa Amalienbrücke Oldenburgā līdz grīvai |
| Lēzuma: | no Bremen-Burg dzelzceļa tilta līdz grīvai |
| Este: | no Buxtehude aizsprosta izejas līdz Este aizsprostam |
| Līe: | no Au-Mühle izejas Horneburgā līdz Lühe aizsprostam |
| Švinga: | no Salztor slūžām Stadē līdz Schwinge aizsprostam |
| Oste: | no Bremervörde dzirnavu dambja ziemeļaustrumu malas līdz Oste aizsprostam |
| Pinnava: | no dzelzceļa tilta dienvidrietumu malas Pinnebergā līdz Pinnau aizsprostam |
| Krikava: | no tilta, kas ved uz/no Wedenkamp, dienvidrietumu malas Elmshornā līdz Krückau aizsprostam |
| Štēra: | no Rensing mareogrāfa līdz Stör aizsprostam |
| Freiburgas ostas caurtece: | no Freiburg an der Elbe slūžu austrumu malas līdz grīvai |
| Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff un Vismāras ostas zona: | jūras virzienā līdz pat līnijai no Hoher Wieschendorf Huk līdz Timmendorf uguņiem un līnijai, kas savieno Gollwitz uguņus Poel salā un Wustrow pussalas dienvidu punktu |
| Warnow, ieskaitot Breitling un sekundārās pietekas: | lejup pa straumi no Mühlendamm no Geinitzbrücke ziemeļu malas Rostokā jūras virzienā līdz pat līnijai, kas savieno rietumu un austrumu mola ziemeļu punktus Varnemindē |
| Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Darß un Zingst pussala, kā arī Hiddensee un Rügen sala (ieskaitot Štrālzundas ostas zonu): | sniedzas jūras virzienā starp






  — | Zingst pussalu un Bock salu: līdz 54°26′42′′ ziemeļu garumam |

Emsa:

no līnijas, kas stiepjas no ieejas ostā Papenburgas virzienā, šķērsojot Emsu, un kas savieno Dīmas sūkņu staciju un dambja caurteku pie Haltes līdz līnijai, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven.

Jade:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schillig augstāko bāku un Langwarden baznīcas torni

Vēzere:

no dzelzceļa tilta ziemeļrietumu malas Brēmenē līdz pat līnijai, kas savieno Langwarden un Cappel baznīcas torņus, ieskaitot Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm un Schweiburg sekundārās attekas

Elba:

no Hamburgas ostas apakšējās robežas līdz līnijai, kas savieno Döse bāku un Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu, ieskaitot Nebenelbe un Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau un Stör pietekas (visos gadījumos no grīvas aizsprosta)

Meldorfas līcis:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu un rietumu mola galam pie Büsum

Eidera:

no Gieselau kanāla līdz Eider aizsprostam

Flensburgas līcis:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kegnäs bāku un Birknack

Šleija:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schleimünde mola galus

Ekenferdas līcis:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bocknis-Eck ar cietzemes ziemeļaustrumu galu pie Dänisch Nienhof

Ķīles līcis:

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bülk bāku un Laboejūras memoriālu

Ziemeļjūras-Baltijas jūras kanāls (Ķīles kanāls):

no līnijas, kas savieno mola galus pie Brunsbüttel, līdz pat līnijai, kas savieno ieejas ugunis pie Kiel-Holtenau, ieskaitot Obereidersee un Enge, Audorfer See, Borgstedter See un Enge, Schirnauer See, Flemhuder See un Achterwehrer kanālu

Trāve:

no dzelzceļa gaisa tilta ziemeļrietumu malas un Holstenbrücke (Stadttrave) ziemeļu malas Lībekā līdz pat līnijai, kas savieno mola dienvidu iekšējo un ziemeļu ārējo galu pie Trāvemindes, ieskaitot Pötenitzer Wiek, Dassower See un Altarmen pie Teerhof salas

Leda:

no Leer jūras slūžu ieejas ārējā ostā līdz grīvai

Hunte:

no Oldenburgas ostas un no 140 m uz leju pa Amalienbrücke Oldenburgā līdz grīvai

Lēzuma:

no Bremen-Burg dzelzceļa tilta līdz grīvai

Este:

no Buxtehude aizsprosta izejas līdz Este aizsprostam

Līe:

no Au-Mühle izejas Horneburgā līdz Lühe aizsprostam

Švinga:

no Salztor slūžām Stadē līdz Schwinge aizsprostam

Oste:

no Bremervörde dzirnavu dambja ziemeļaustrumu malas līdz Oste aizsprostam

Pinnava:

no dzelzceļa tilta dienvidrietumu malas Pinnebergā līdz Pinnau aizsprostam

Krikava:

no tilta, kas ved uz/no Wedenkamp, dienvidrietumu malas Elmshornā līdz Krückau aizsprostam

Štēra:

no Rensing mareogrāfa līdz Stör aizsprostam

Freiburgas ostas caurtece:

no Freiburg an der Elbe slūžu austrumu malas līdz grīvai

Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff un Vismāras ostas zona:

jūras virzienā līdz pat līnijai no Hoher Wieschendorf Huk līdz Timmendorf uguņiem un līnijai, kas savieno Gollwitz uguņus Poel salā un Wustrow pussalas dienvidu punktu

Warnow, ieskaitot Breitling un sekundārās pietekas:

lejup pa straumi no Mühlendamm no Geinitzbrücke ziemeļu malas Rostokā jūras virzienā līdz pat līnijai, kas savieno rietumu un austrumu mola ziemeļu punktus Varnemindē

Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Darß un Zingst pussala, kā arī Hiddensee un Rügen sala (ieskaitot Štrālzundas ostas zonu):

sniedzas jūras virzienā starp

—

Zingst pussalu un Bock salu: līdz 54°26′42′′ ziemeļu garumam

| — | Bock un Hiddensee salu: līdz līnijai, kas savieno Bock salas ziemeļu punktu un Hiddensee salas dienvidu punktu |
| --- | --- |

—

Bock un Hiddensee salu: līdz līnijai, kas savieno Bock salas ziemeļu punktu un Hiddensee salas dienvidu punktu

| — | Hiddensee salu un Rügen (Bug) salu: līdz līnijai, kas savieno Neubessin dienvidaustrumu punktu un Buger Haken |
| --- | --- |

—

Hiddensee salu un Rügen (Bug) salu: līdz līnijai, kas savieno Neubessin dienvidaustrumu punktu un Buger Haken

Greifswalder Bodden un Greifswald ostas zona, ieskaitot Ryck:

jūras virzienā līdz pat līnijai no Thiessower Haken (Südperd) austrumu punkta līdz Ruden salas austrumu punktam un sniedzas līdz Usedom salas ziemeļu punktam (54°10′37′′N, 13°47′51′′E)

Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Usedom sala (Peenestrom, ieskaitot Wolgast ostas zonu un Achterwasser, un Stettiner Haff):

austrumu virzienā līdz pat Polijas Republikas robežai Stettiner Haff

Francijas Republika

Dordoņja: no Liburnas akmens tilta līdz grīvai

Garona: no Bordo akmens tilta līdz grīvai

Žironda.

Luāra: no Haudaudine tilta pa Madaleine pieteku līdz grīvai un no Pirmil tilta pa Pirmil pieteku

Rona: no Trinquetaille tilta Arlā un aiz tā Marseļas virzienā

Sēna: no Žannas d'Arkas tilta Ruānā līdz grīvai

Ungārijas Republika

Balatona ezers.

Nīderlandes Karaliste

Dollarda.

Emsa.

Vadenzē: ieskaitot saiknes ar Ziemeļjūru.

Eiselmēras līcis: ieskaitot Markermeer un Ijmeer, taču neieskaitot Gouwzee.

Nieuwe ūdensceļš un Šēra.

Caland kanāls rietumu virzienā no Beneluksa ostas.

Hollands Diep.

Breeddiep, Beerkanaal un ar tiem saistītās ostas.

Haringvliet un Vuile Gat: ieskaitot ūdensceļus starp Gūri-Overflaki no vienas puses un Voorne-Putten un Hoekse Waard no otras puses.

Hellegats.

Folkeraks.

Krāmera.

Grevelingenmeer un Brouwerschavensche Gat: ieskaitot visus ūdensceļus starp Schouwen-Duiveland un Gūri-Overflaki.

Keten, Mastgat, Zijpe Eastern Scheldt un Roompot: ieskaitot ūdensceļus starp Walcheren, Noord-Beveland un Zuid-Beveland no vienas puses un Schouwen-Duiveland un Tholen no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu.

Šelda un Rietumu Šelda un tās grīva jūrā: ieskaitot ūdensceļus starp Zeeland Flanders no vienas puses un Walcheren un Zuid-Beveland no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu.

Polijas Republika

Ščecinas līcis.

Kamień līcis.

Vislas līcis.

Puck līcis.

Włocławski rezervuārs.

Śniardwy ezers.

Niegocin ezers.

Mamry ezers.

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija

| SKOTIJA |
| --- |
| Scapa Flow | Zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Wharth
  Flotta salā līdz Martello tornim South Walls un no Point Cletts
  Hoy salā līdz Thomson triangulācijas punktam Fara salā, un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā |
| Kyle of Durness | Dienvidu virziens no Eilean Dubh |
| Cromarty Firth | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor un South Sutor |
| Invernesa | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Fort George ar Chanonry Point |
| Findhorn līcis | Zemesstrēles iekšpusē |
| Aberdīna | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Abercromby Jetty |
| Montrose baseins | uz rietumiem no līnijas, kas sniedzas ziemeļu-dienvidu virzienā pāri ostas ieejai pie Scurdie Ness bākas |
| Tay upe — Dundee | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseinu (zivju doku) Dundee ar Craig Head, East Newport |
| Firth of Forth un Forth upe | Firth of Forth iekšpusē, taču ne austrumu pusē no Forth dzelzceļa tilta |
| Dumfries | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Airds Point ar Scar Point |
| Loch Ryan | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cairn Point ar Kircolm Point |
| Ayr osta | Sēkļa iekšpusē |
| The Clyde | Iepriekš minētie 1. zonas ūdeņi |
| Kyles of Bute | Starp Colintraive un Rhubodach |
| Campbeltown osta | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Macringan's Point ar Ottercharach Point |
| Loch Etive | Etive ezera iekšpusē augšpus Lora ūdenskrituma |
| Loch Leven | Augšpus tilta pie Ballachulish |
| Loch Linnhe | Uz ziemeļiem no Corran Point uguņiem |
| Loch Eil | Viss ezers |
| Kaledonijas kanāls | Lochy, Oich un Ness ezers |
| Kyle of Lochalsh | Kyle Akin iekšpusē, bet ne rietumu virzienā no Eilean Ban uguņiem vai austrumu virzienā no Eileanan Dubha |
| Loch Carron | Starp Stromemore un Strome Ferry |
| Loch Broom, Ullapool | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ullapool Point uguņus ar Aultnaharrie |
| Kylesku | Pāri Cairnbawn ezeram zonā starp galējo Garbh
  Eilean austrumu punktu un galējo Eilean na Rainich rietumu punktu |
| Stornoway osta | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Arnish Point ar Sandwick līča bāku ziemeļrietumu pusē |
| The Sound of Scalpay | Nedz austrumu virzienā no Berry Cove (Scalpay), nedz arī rietumu virzienā no Croc a Loin (Harris) |
| Ziemeļu osta, Scalpay, un Tarbert osta | Vienas jūdzes robežās no Harris salas krasta |
| Loch Awe | Viss ezers |
| Loch Katrine | Viss ezers |
| Loch Lomond | Viss ezers |
| Loch Tay | Viss ezers |
| Loch Loyal | Viss ezers |
| Loch Hope | Viss ezers |
| Loch Shin | Viss ezers |
| Loch Assynt | Viss ezers |
| Loch Glascarnoch | Viss ezers |
| Loch Fannich | Viss ezers |
| Loch Maree | Viss ezers |
| Loch Gairloch | Viss ezers |
| Loch Monar | Viss ezers |
| Loch Mullardach | Viss ezers |
| Loch Cluanie | Viss ezers |
| Loch Loyne | Viss ezers |
| Loch Garry | Viss ezers |
| Loch Quoich | Viss ezers |
| Loch Arkaig | Viss ezers |
| Loch Morar | Viss ezers |
| Loch Shiel | Viss ezers |
| Loch Earn | Viss ezers |
| Loch Rannoch | Viss ezers |
| Loch Tummel | Viss ezers |
| Loch Ericht | Viss ezers |
| Loch Fionn | Viss ezers |
| Loch Glass | Viss ezers |
| Loch Rimsdale/nan Clar | Viss ezers |
| ZIEMEĻĪRIJA |
| Strangford Lough | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cloghy Point un Dogtail Point |
| Belfast Lough | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holywood un Macedon Point |
| Larne | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Larne molu ar prāmju piestātni Magee salā |
| Bann upe | No viļņlaužu galiem jūras virzienā līdz Toome tiltam |
| Lough Erne | Augšējais un apakšējais Erne ezers |
| Lough Neagh | Divu jūdžu robežās no krasta |
| ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS |
| Berwick | Viļņlaužu iekšpusē |
| Warkworth | Viļņlaužu iekšpusē |
| Blyth | Ārējo mola galu iekšpusē |
| Tyne upe | No Dunston Staithes līdz Tyne mola galiem |
| Wear upe | No Fatfield līdz Sunderland mola galiem |
| Seaham | Viļņlaužu iekšpusē |
| Hartlepool | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Middleton Jetty ar Vecā mola galu
  Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ziemeļu mola galu ar Dienvidu mola galu |
| Tees upe | Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas rietumu virzienā no Government Jetty līdz Tees aizsprostam |
| Whitby | Whitby mola galu iekšpusē |
| Humber upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Ferriby ar South Ferriby |
| Grimsby doks | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseina rietumu molu ar Zivju doku austrumu molu, North Quay |
| Bostona | New Cut iekšpusē |
| Dutch upe | Viss kanāls |
| Hull upe | No Beverley Beck līdz Humber upei |
| Kielder Water | Viss ezers |
| Ouse upe | Lejpus Naburn slūžām |
| Trentasupe | Lejpus Kromvela slūžām |
| Wharfe upe | No savienojuma ar Ouse upi līdz Tadcaster tiltam |
| Scarborough | Scarborough mola galu iekšpusē |
| VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS |
| Severn upe | Ziemeļu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz rietumiem no Sharpness Point (51°43,4′N) līdz Llanthony un Maisemore Weirs, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem. |
| Wye upe | Pie Chepstow, ziemeļu garumā (51°38,0′N) līdz Monmouth |
| Ņūporta | Ziemeļu virzienā no gaisa elektrības vadiem, tos šķērsojot pie Fifoots Points |
| Kārdifa | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Penarth Head

  Slēgtie ūdeņi rietumos no Kārdifas līča aizsprosta |
| Barry | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā |
| Talbotas osta | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Afran upes viļņlaužu galus jūras virzienā ārpus slēgtaj
  iem dokiem. |
| Neath | Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas uz ziemeļiem no Baglan līča Tanker Jetty gala jūras virzienā (51°37,2′N, 3°50,5′W) |
| Llanelli un Burry osta | Tās zonas iekšpusē, ko norobežo līnija, kas novilkta no Burry ostas rietumu mola līdz Whiteford Point |
| Milford Haven | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hook Point dienvidus ar Thorn Point |
| Fishguard | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno ziemeļu un austrumu viļņlaužu galus jūras virzienā |
| Kārdigana | Narrows iekšpusē pie Pen-Yr-Ergyd |
| Aberystwyth | Viļņlaužu galu, kas vārsti jūras virzienā, iekšpusē |
| Aberdyfi | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Aberdyfi dzelzceļa staciju ar Twyni Bach bāku |
| Bārmuta | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bārmutas dzelzceļa staciju ar PeNrhyn Point |
| Portmadoc | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Harlech Point ar Graig Ddu |
| Holyhead | Tās zonas iekšpusē, ko norobežo galvenais viļņlauzis, un līnija, kas novilkta no viļņlauža gala līdz Brynglas Point, Towyn līcis |
| Menai Straits | Menai Straits iekšpusē starp līniju, kas savieno Aber Menai Point ar Belan Point, un līniju, kas savieno Beaumaris molu ar Pen-y-Coed Point |
| Conway | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mussel Hill ar Tremlyd Point |
| Llandudno | Viļņlauža iekšpusē |
| Rhyl | Viļņlauža iekšpusē |
| Dee upe | Augšpus Connah's Quay līdz Barrelwell Hill ūdens ieguves punktam |
| Mersey upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rock bāku un ziemeļrietumu jūras līča doku, taču izslēdzot pārējos dokus |
| Preston un Southport | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Lytham ar Southport, un Prestonas doku iekšpusē |
| Fleetwood | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Low uguņus ar Knott |
| Lune upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sunderland Point ar Chapel Hill līdz pat un ieskaitot Glasson doku |
| Barrow | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Haws Point, Walney sala, ar Roa salas eliņu |
| Whitehaven | Viļņlauža iekšpusē |
| Workington | Viļņlauža iekšpusē |
| Maryport | Viļņlauža iekšpusē |
| Kārlaila | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Point Carlisle ar Torduff |
| Coniston Water | Viss ezers |
| Derwentwater | Viss ezers |
| Ullswater | Viss ezers |
| Windermere | Viss ezers |
| ANGLIJAS DIENVIDI |
| Blakeney un Morston osta un pieejas | Austrumu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz dienvidiem no Blakeney Point līdz ieejai Stiffkey upē |
| Orwell upe un Stour upe | Orwell upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmanshead viļņlauzi ar Landguard Point, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem. |
| Blackwater upe | Visi ūdensceļi tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mersea salas dienvidrietumu tālāko punktu ar Sales Point |
| Crouch upe un Roach upe | Crouch upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holliwell Point ar Foulness Point, ieskaitot Roach upi |
| Temza un tās pietekas | Temza augšpus līnijai, kas novilkta no ziemeļiem uz dienvidiem cauri Denton kuģu piestātnes mola galējam austrumu punktam, Gravesend, līdz Teddington slūžām |
| Medway upe un the Swale | Medway upe no līnijas, kas novilkta no Garrison Point līdz Grain tornim, līdz Allington slūžām; un the Swale no Whitstable līdz Medway |
| Stour upe (Kenta) | Stour upe augšpus grīvai līdz kuģu piestātnei pie Flagstaff Reach |
| Douveras osta | To līniju iekšpusē, kas novilktas pāri austrumu un rietumu ieejām ostā |
| Rother upe | Rother upe augšpus paisuma un bēguma signālstacijas pie Camber līdz Scots Float slūžām un ieejas slūžām Brede upē |
| Adur upe un Southwick kanāls | Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri Shoreham ostas ieejai līdz Southwick kanāla slūžu ieejai un Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam |
| Arun upe | Arun upe augšpus Littlehampton molam līdz Littlehampton Marina |
| Ouse upe (Saseksa) Newhaven | Ouse upe no līnijas, kas novilkta pāri Newhaven ostas ieejas piestātnēm līdz North Quay ziemeļu galam |
| Braitona | Brighton Marina ārējā osta tās līnijas iekšpusē, kas savieno West Quay dienvidu galu ar South Quay ziemeļu galu |
| Čičestera | Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastoke punktu un baznīcas torni, West Wittering, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem. |
| Langstone osta | Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastney Point un Gunner Point |
| Portsmuta | Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri ostas ieejai no Port Blockhouse līdz Round Tower |
| Bembridge, Wight sala | Brading ostas iekšpusē |
| Cowes, Wight sala | Medina upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlauža uguņus austrumu krastā ar mājas uguņiem rietumu krastā |
| Sauthemptona | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Calshot pili ar Hook bāku |
| Beaulieu upe | Beaulieu upes iekšpusē, bet ne austrumu virzienā no ziemeļu-dienvidu līnijas cauri Inchmery mājai |
| Keyhaven ezers | Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta ziemeļu virzienā no Hurst Point Low uguņiem līdz Keyhaven purviem |
| Christchurch | The Run |
| Poole | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Chain Ferry starp Sandbanks un South Haven Point |
| Eksetera | Austrumu-rietumu līnijas iekšpusē no Warren Point līdz piekrastes glābšanas laivu stacijai iepretim Checkstone Ledge |
| Teignmouth | Ostas iekšpusē |
| Dart upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kettle punktu ar Battery punktu |
| Salcombe upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Splat punktu ar Limebury punktu |
| Plimuta | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mount Batten molu ar Raveness punktu cauri Drake salām: Yealm upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Warren punktu ar Misery punktu |
| Fowey | Ostas iekšpusē |
| Falmuta | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Pendennis Point |
| Camel upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gun Point ar Brea Hill |
| Taw un Torridge upe | Tās līnijas iekšpusē, kas atrodas 200° no bākas Crow Point, līdz krastam pie Skern Point |
| Bridžvotera | Dienvidu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz austrumiem no Stert Point (51°13,0′N) |
| Eivonas (Avon) upe | Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Avonmouth molu ar kuģu piestātnes punktu, līdz Netham dambim |

SKOTIJA

Scapa Flow

Zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Wharth
  Flotta salā līdz Martello tornim South Walls un no Point Cletts
  Hoy salā līdz Thomson triangulācijas punktam Fara salā, un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā

Kyle of Durness

Dienvidu virziens no Eilean Dubh

Cromarty Firth

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor un South Sutor

Invernesa

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Fort George ar Chanonry Point

Findhorn līcis

Zemesstrēles iekšpusē

Aberdīna

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Abercromby Jetty

Montrose baseins

uz rietumiem no līnijas, kas sniedzas ziemeļu-dienvidu virzienā pāri ostas ieejai pie Scurdie Ness bākas

Tay upe — Dundee

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseinu (zivju doku) Dundee ar Craig Head, East Newport

Firth of Forth un Forth upe

Firth of Forth iekšpusē, taču ne austrumu pusē no Forth dzelzceļa tilta

Dumfries

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Airds Point ar Scar Point

Loch Ryan

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cairn Point ar Kircolm Point

Ayr osta

Sēkļa iekšpusē

The Clyde

Iepriekš minētie 1. zonas ūdeņi

Kyles of Bute

Starp Colintraive un Rhubodach

Campbeltown osta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Macringan's Point ar Ottercharach Point

Loch Etive

Etive ezera iekšpusē augšpus Lora ūdenskrituma

Loch Leven

Augšpus tilta pie Ballachulish

Loch Linnhe

Uz ziemeļiem no Corran Point uguņiem

Loch Eil

Viss ezers

Kaledonijas kanāls

Lochy, Oich un Ness ezers

Kyle of Lochalsh

Kyle Akin iekšpusē, bet ne rietumu virzienā no Eilean Ban uguņiem vai austrumu virzienā no Eileanan Dubha

Loch Carron

Starp Stromemore un Strome Ferry

Loch Broom, Ullapool

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ullapool Point uguņus ar Aultnaharrie

Kylesku

Pāri Cairnbawn ezeram zonā starp galējo Garbh
  Eilean austrumu punktu un galējo Eilean na Rainich rietumu punktu

Stornoway osta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Arnish Point ar Sandwick līča bāku ziemeļrietumu pusē

The Sound of Scalpay

Nedz austrumu virzienā no Berry Cove (Scalpay), nedz arī rietumu virzienā no Croc a Loin (Harris)

Ziemeļu osta, Scalpay, un Tarbert osta

Vienas jūdzes robežās no Harris salas krasta

Loch Awe

Viss ezers

Loch Katrine

Viss ezers

Loch Lomond

Viss ezers

Loch Tay

Viss ezers

Loch Loyal

Viss ezers

Loch Hope

Viss ezers

Loch Shin

Viss ezers

Loch Assynt

Viss ezers

Loch Glascarnoch

Viss ezers

Loch Fannich

Viss ezers

Loch Maree

Viss ezers

Loch Gairloch

Viss ezers

Loch Monar

Viss ezers

Loch Mullardach

Viss ezers

Loch Cluanie

Viss ezers

Loch Loyne

Viss ezers

Loch Garry

Viss ezers

Loch Quoich

Viss ezers

Loch Arkaig

Viss ezers

Loch Morar

Viss ezers

Loch Shiel

Viss ezers

Loch Earn

Viss ezers

Loch Rannoch

Viss ezers

Loch Tummel

Viss ezers

Loch Ericht

Viss ezers

Loch Fionn

Viss ezers

Loch Glass

Viss ezers

Loch Rimsdale/nan Clar

Viss ezers

ZIEMEĻĪRIJA

Strangford Lough

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cloghy Point un Dogtail Point

Belfast Lough

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holywood un Macedon Point

Larne

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Larne molu ar prāmju piestātni Magee salā

Bann upe

No viļņlaužu galiem jūras virzienā līdz Toome tiltam

Lough Erne

Augšējais un apakšējais Erne ezers

Lough Neagh

Divu jūdžu robežās no krasta

ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS

Berwick

Viļņlaužu iekšpusē

Warkworth

Viļņlaužu iekšpusē

Blyth

Ārējo mola galu iekšpusē

Tyne upe

No Dunston Staithes līdz Tyne mola galiem

Wear upe

No Fatfield līdz Sunderland mola galiem

Seaham

Viļņlaužu iekšpusē

Hartlepool

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Middleton Jetty ar Vecā mola galu

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ziemeļu mola galu ar Dienvidu mola galu

Tees upe

Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas rietumu virzienā no Government Jetty līdz Tees aizsprostam

Whitby

Whitby mola galu iekšpusē

Humber upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Ferriby ar South Ferriby

Grimsby doks

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseina rietumu molu ar Zivju doku austrumu molu, North Quay

Bostona

New Cut iekšpusē

Dutch upe

Viss kanāls

Hull upe

No Beverley Beck līdz Humber upei

Kielder Water

Viss ezers

Ouse upe

Lejpus Naburn slūžām

Trentasupe

Lejpus Kromvela slūžām

Wharfe upe

No savienojuma ar Ouse upi līdz Tadcaster tiltam

Scarborough

Scarborough mola galu iekšpusē

VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS

Severn upe

Ziemeļu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz rietumiem no Sharpness Point (51°43,4′N) līdz Llanthony un Maisemore Weirs, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem.

Wye upe

Pie Chepstow, ziemeļu garumā (51°38,0′N) līdz Monmouth

Ņūporta

Ziemeļu virzienā no gaisa elektrības vadiem, tos šķērsojot pie Fifoots Points

Kārdifa

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Penarth Head

Slēgtie ūdeņi rietumos no Kārdifas līča aizsprosta

Barry

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā

Talbotas osta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Afran upes viļņlaužu galus jūras virzienā ārpus slēgtaj
  iem dokiem.

Neath

Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas uz ziemeļiem no Baglan līča Tanker Jetty gala jūras virzienā (51°37,2′N, 3°50,5′W)

Llanelli un Burry osta

Tās zonas iekšpusē, ko norobežo līnija, kas novilkta no Burry ostas rietumu mola līdz Whiteford Point

Milford Haven

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hook Point dienvidus ar Thorn Point

Fishguard

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno ziemeļu un austrumu viļņlaužu galus jūras virzienā

Kārdigana

Narrows iekšpusē pie Pen-Yr-Ergyd

Aberystwyth

Viļņlaužu galu, kas vārsti jūras virzienā, iekšpusē

Aberdyfi

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Aberdyfi dzelzceļa staciju ar Twyni Bach bāku

Bārmuta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bārmutas dzelzceļa staciju ar PeNrhyn Point

Portmadoc

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Harlech Point ar Graig Ddu

Holyhead

Tās zonas iekšpusē, ko norobežo galvenais viļņlauzis, un līnija, kas novilkta no viļņlauža gala līdz Brynglas Point, Towyn līcis

Menai Straits

Menai Straits iekšpusē starp līniju, kas savieno Aber Menai Point ar Belan Point, un līniju, kas savieno Beaumaris molu ar Pen-y-Coed Point

Conway

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mussel Hill ar Tremlyd Point

Llandudno

Viļņlauža iekšpusē

Rhyl

Viļņlauža iekšpusē

Dee upe

Augšpus Connah's Quay līdz Barrelwell Hill ūdens ieguves punktam

Mersey upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rock bāku un ziemeļrietumu jūras līča doku, taču izslēdzot pārējos dokus

Preston un Southport

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Lytham ar Southport, un Prestonas doku iekšpusē

Fleetwood

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Low uguņus ar Knott

Lune upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sunderland Point ar Chapel Hill līdz pat un ieskaitot Glasson doku

Barrow

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Haws Point, Walney sala, ar Roa salas eliņu

Whitehaven

Viļņlauža iekšpusē

Workington

Viļņlauža iekšpusē

Maryport

Viļņlauža iekšpusē

Kārlaila

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Point Carlisle ar Torduff

Coniston Water

Viss ezers

Derwentwater

Viss ezers

Ullswater

Viss ezers

Windermere

Viss ezers

ANGLIJAS DIENVIDI

Blakeney un Morston osta un pieejas

Austrumu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz dienvidiem no Blakeney Point līdz ieejai Stiffkey upē

Orwell upe un Stour upe

Orwell upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmanshead viļņlauzi ar Landguard Point, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem.

Blackwater upe

Visi ūdensceļi tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mersea salas dienvidrietumu tālāko punktu ar Sales Point

Crouch upe un Roach upe

Crouch upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holliwell Point ar Foulness Point, ieskaitot Roach upi

Temza un tās pietekas

Temza augšpus līnijai, kas novilkta no ziemeļiem uz dienvidiem cauri Denton kuģu piestātnes mola galējam austrumu punktam, Gravesend, līdz Teddington slūžām

Medway upe un the Swale

Medway upe no līnijas, kas novilkta no Garrison Point līdz Grain tornim, līdz Allington slūžām; un the Swale no Whitstable līdz Medway

Stour upe (Kenta)

Stour upe augšpus grīvai līdz kuģu piestātnei pie Flagstaff Reach

Douveras osta

To līniju iekšpusē, kas novilktas pāri austrumu un rietumu ieejām ostā

Rother upe

Rother upe augšpus paisuma un bēguma signālstacijas pie Camber līdz Scots Float slūžām un ieejas slūžām Brede upē

Adur upe un Southwick kanāls

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri Shoreham ostas ieejai līdz Southwick kanāla slūžu ieejai un Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam

Arun upe

Arun upe augšpus Littlehampton molam līdz Littlehampton Marina

Ouse upe (Saseksa) Newhaven

Ouse upe no līnijas, kas novilkta pāri Newhaven ostas ieejas piestātnēm līdz North Quay ziemeļu galam

Braitona

Brighton Marina ārējā osta tās līnijas iekšpusē, kas savieno West Quay dienvidu galu ar South Quay ziemeļu galu

Čičestera

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastoke punktu un baznīcas torni, West Wittering, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem.

Langstone osta

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastney Point un Gunner Point

Portsmuta

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri ostas ieejai no Port Blockhouse līdz Round Tower

Bembridge, Wight sala

Brading ostas iekšpusē

Cowes, Wight sala

Medina upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlauža uguņus austrumu krastā ar mājas uguņiem rietumu krastā

Sauthemptona

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Calshot pili ar Hook bāku

Beaulieu upe

Beaulieu upes iekšpusē, bet ne austrumu virzienā no ziemeļu-dienvidu līnijas cauri Inchmery mājai

Keyhaven ezers

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta ziemeļu virzienā no Hurst Point Low uguņiem līdz Keyhaven purviem

Christchurch

The Run

Poole

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Chain Ferry starp Sandbanks un South Haven Point

Eksetera

Austrumu-rietumu līnijas iekšpusē no Warren Point līdz piekrastes glābšanas laivu stacijai iepretim Checkstone Ledge

Teignmouth

Ostas iekšpusē

Dart upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kettle punktu ar Battery punktu

Salcombe upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Splat punktu ar Limebury punktu

Plimuta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mount Batten molu ar Raveness punktu cauri Drake salām: Yealm upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Warren punktu ar Misery punktu

Fowey

Ostas iekšpusē

Falmuta

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Pendennis Point

Camel upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gun Point ar Brea Hill

Taw un Torridge upe

Tās līnijas iekšpusē, kas atrodas 200° no bākas Crow Point, līdz krastam pie Skern Point

Bridžvotera

Dienvidu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz austrumiem no Stert Point (51°13,0′N)

Eivonas (Avon) upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Avonmouth molu ar kuģu piestātnes punktu, līdz Netham dambim

2. NODAĻA

3. zona

Beļģijas Karaliste

Jūras Šelda (lejpus Antverpenes atklātās enkurvietas).

Čehijas Republika

Labe: no Ústí nad Labem-Střekov slūžām līdz Lovosice slūžām.

Ezeri ar dambjiem: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice.

Máchovo ezers.

Velké Žernoseky ūdens telpa.

Dīķi: Oleksovice, Svět, Velké Dářko.

Kalnrūpniecības grants ezeri: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov.

Vācijas Federatīvā Republika

| Donava: | no Kelheimas (2 414,72 km) līdz Vācijas-Austrijas robežai |
| --- | --- |
| Reina: | no Vācijas-Šveices robežas līdz Vācijas-Nīderlandes robežai |
| Elba: | no Elbe-Seiten kanāla grīvas līdz Hamburgas ostas apakšējais robežai |
| Müritz | |

Donava:

no Kelheimas (2 414,72 km) līdz Vācijas-Austrijas robežai

Reina:

no Vācijas-Šveices robežas līdz Vācijas-Nīderlandes robežai

Elba:

no Elbe-Seiten kanāla grīvas līdz Hamburgas ostas apakšējais robežai

Müritz

Francijas Republika

Reina

Ungārijas Republika

Donava: no 1 812. km līdz 1 433. km

Donava Moson: no 14. km līdz 0. km

Donava Szentendre: no 32. km līdz 0. km

Donava Ráckeve: no 58. km līdz 0. km

Tisza upe: no 685. km līdz 160. km

Dráva upe: no 198. km līdz 70. km

Bodrog upe: no 51. km līdz 0. km

Kettős Körös upe: no 23. km līdz 0. km

Hármas Körös upe: no 91. km līdz 0. km

Sió kanāls: no 23. km līdz 0. km

Velence ezers.

Fertő ezers.

Nīderlandes Karaliste

Reina.

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuiden osta, Roterdamas ostas zona, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch kanāls, Boven Rijn, Pannersdensch kanāls, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdamas-Reinas kanāls, Veerse Meer, Šeldas-Reinas kanāls līdz pat Folkeraka grīvai, Amer, Bergsche Maas, Meuse lejpus Venlo, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (austrumu virzienā no Beneluksa ostas), Hartelkanaal.

Austrijas Republika

Donava: no robežas ar Vāciju līdz robežai ar Slovākiju.

Inn: no grīvas līdz Passau-Ingling spēkstacijai.

Traun: no grīvas līdz km 1,80.

Enns: no grīvas līdz km 2,70.

March: līdz km 6,00.

Polijas Republika

Biebrza upe no Augustowski kanāla ietekas līdz Narwia upes ietekai

Brda upe no savienojuma ar Bydgoski kanālu Bidgoščē līdz Vislas ieteikai

Bug upe no Muchawiec upes ietekas līdz Narwia upes ietekai

Dąbie ezers līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

Augustowski kanāls no savienojuma ar Biebrza upi līdz valsts robežai, kopā ar ezeriem, kas atrodas gar šī kanāla krastiem

Bartnicki kanāls no Ruda Woda ezera līdz Bartężek ezeram, kopā ar Bartężek ezeru

Bydgoski kanāls

Elbląski kanāls no Druzno ezera līdz Jeziorak ezeram un Szeląg Wielki ezeram, kopā ar šiem ezeriem un ezeriem, kas atrodas gar kanālu, un blakus ūdensceļš Zalewo virzienā no Jeziorak ezera līdz Ewingi ezeram, to ieskaitot

Gliwicki kanāls kopā ar Kędzierzyński kanālu

Jagielloński kanāls no savienojuma ar Elbląg upi līdz Nogat upei

Łączański kanāls

Ślesiński kanāls ar ezeriem, kas atrodas gar šo kanālu, un Gopło ezers

Żerański kanāls

Martwa Wisła upe no Vislas Pšegalinā līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

Narew upe no Biebrza upes ietekas līdz Vislas ietekai, kopā ar Zegrzyński ezeru

Nogat upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai

Noteć upe (augšējā) no Gopło ezera līdz savienojumam ar Górnonotecki kanālu, un Górnonotecki kanāls un Noteć upe (apakšējā) no savienojuma ar Bydgoski kanālu līdz Warta upes ietekai

Nysa Łużycka upe no Gubin līdz Oderas upes ietekai

Odera no Racibórz pilsētas līdz savienojumam ar Austrumoderu, kas ietek Regalica upē no Piercing Klucz-Ustowo, kopā ar šo upi un tās sekundārajām pietekām, līdz Dąbie ezeram, kā arī Oderas blakus ūdensceļš no Opatowice slūžām līdz slūžām Vroclavā

Rietumodera no aizsprosta Widuchowa (704,1 km no Oderas) līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem, kopā ar sekundārajām pietekām, kā arī Piercing Klucz-Ustowo, kas savieno Austrumoderu ar Rietumoderu

Parnica upe un Piercing Parnicki no Rietumoderas līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

Pisa upe no Roś ezera līdz Narew upes ietekai

Szkarpawa upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai

Warta upe no Ślesiński ezera līdz Oderas ietekai

Wielkie Jeziora Mazurskie sistēma, kas ietver ezerus, ko savieno upes un kanāli, un kas veido galveno ūdensceļu no Roś ezera (to ieskaitot) Pišā līdz Węgorzewski kanālam (ieskaitot šo kanālu) Węgorzewo, kopā ar šādiem ezeriem: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty un Święcajty, kopā ar Giżycki kanālu un Niegociński kanālu, un Piękna Góra kanālu, Ryńskie ezera (to ieskaitot) blakus ūdensceļš Ryn līdz Nidzkie ezeram (līdz pat 3 km, kas veido robežu ar “Nidzkie ezera” dabas rezervātu), kopā ar šādiem ezeriem: Bełdany, Guzianka Mała un Guzianka Wielka.

Visla no Przemsza upes ietekas līdz savienojumam ar Łączański kanālu, kā arī no šī kanāla ietekas Skawina līdz Vislas ietekai Gdaņskas līcī, izņemot Włocławski rezervuāru.

Slovākijas Republika

Donava: no Devín (km 1880,26) līdz Slovākijas-Ungārijas robežai.

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija

| SKOTIJA |
| --- |
| Leith (Edinburga) | Viļņlaužu iekšpusē |
| Glāzgova | Strathclyde ezers |
| Crinan kanāls | No Crinan līdz Ardrishaig |
| Kaledonijas kanāls | Kanāla daļas |
| ZIEMEĻĪRIJA |
| Lagan upe | No Lagan Weir līdz Stranmillis |
| ANGLIJAS AUSTRUMI |
| Wear upe (bez paisuma un bēguma) | Vecais dzelzceļa tilts, no Durham līdz Prebends tiltam, Durham |
| Tees upe | Upes augštece no Tees aizsprosta |
| Grimsby doks | Slūžu iekšpuse |
| Immingham doks | Slūžu iekšpuse |
| Hull doki | Slūžu iekšpuse |
| Boston doks | Slūžu vārtu iekšpuse |
| Aire un Calder navigācija | Goole doki līdz Līdsai; savienojums ar Līdsas un Liverpūles kanālu; Bank Dole savienojums ar Selby (Ouse upes slūžas); Castleford savienojums ar Wakefield (Falling slūžas) |
| Ancholme upe | No Ferriby slūžām līdz Brigg |
| Calder un Hebble kanāls | No Wakefield (Fall Ing slūžas) līdz Broadcut Top slūžām |
| Foss upe | No (Zilā tilta) savienojuma ar Ouse upi līdz Monk tiltam |
| Fossdyke kanāls | Savienojums ar Trentu līdz Brayford dīķim |
| Goole doks | Slūžu vārtu iekšpusē |
| Hornsea Mere | Viss kanāls |
| Hull upe | No Struncheon Hill slūžām līdz Beverley Beck |
| Market Weighton kanāls | No Humber upes slūžām līdz Sod Houses slūžām |
| New Junction kanāls | Viss kanāls |
| Ouse upe | No Naburn slūžām līdz Nun Monkton |
| Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls | No Keadby slūžām līdz Tinsley slūžām |
| Trenta | No Kromvela slūžām līdz Shardlow |
| Witham upe | No Boston slūžām līdz Brayford dīķim (Linkolna) |
| VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI |
| Severn upe | Augšpus Llanthony un Maisemore Weirs |
| Wye upe | Augšpus Monmouth |
| Kārdifa | Roath Park ezers |
| Talbotas osta | Slēgto doku iekšpusē |
| Swansea | Slēgto doku iekšpusē |
| Dee upe | Augšpus Barrelwell Hill ūdens ieguves punkta |
| Mersey upe | Doki (izņemot Seaforth doku) |
| Lune upe | Augšpus Glasson doka |
| Eivona (Midlenda) | No Tewkesbury slūžām līdz Evesham |
| Glostera | Glosteras pilsētas doki, Glosteras/Šārpnesa kanāls |
| Hollingworth ezers | Viss ezers |
| Mančestras kuģu kanāls | Viss kanāls un Salford doki, ieskaitot Irwell upi |
| Pickmere ezers | Viss ezers |
| Tawe upe | Starp jūras slūžām/Marina un Morfa Atlētikas stadionu |
| Rudyard ezers | Viss ezers |
| Weaver upe | Lejpus Noričas |
| ANGLIJAS DIENVIDI |
| Nene upe | No Wisbech Cut un Nene upes līdz Dog-in a-Doublet slūžām |
| Great Ouse upe | Kings Lynn Cut un Great Ouse upe lejpus West Lynn ceļu tilta |
| Jārmuta | Yare upes ieteka no līnijas, kas novilkta pāri ziemeļu un dienvidu ieejas piestātnēm, ieskaitot Breydon Water |
| Lowestoft | Lowestoft osta lejpus Mutford slūžām līdz līnijai, kas novilkta pāri ārējām ostas ieejas piestātnēm |
| Alde un Ore upe | Augšpus ieejai Ore upē līdz Westrow Point |
| Deben upe | Augšus Deben upes ieejas līdz Felixstowe Ferry |
| Orwell upe un Stour upe | No līnijas, kas novilkta no Fagbury punkta līdz Shotley punktam Orwell upē līdz Ipsvičas dokam, un no līnijas, kas novilkta ziemeļu-dienvidu virzienā cauri Erwarton Ness
  Stour upē līdz Manningtree |
| Chelmer un Blackwater kanāls | Austrumu virzienā no Beeleigh slūžām |
| Temza un tās pietekas | Temza augšpus Teddington slūžām līdz Oksfordai |
| Adur upe un Southwick kanāls | Adur upe augšpus Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam un Southwick kanāla iekšpusē |
| Arun upe | Arun upe augšpus Littlehampton Marina |
| Ouse upe (Saseksa), Newhaven | Ouse upe augšpus North Quay ziemeļu galam |
| Bewl Water | Viss ezers |
| Grafham Water | Viss ezers |
| Rutland Water | Viss ezers |
| Thorpe Park Lake | Viss ezers |
| Čičestera | Austrumu pusē no līnijas, kas savieno Cobnor punktu un Chalkdock punktu |
| Christchurch | Christchurch ostas iekšienē, izņemot Run upi |
| Ekseteras kanāls | Viss kanāls |
| Eivona (Avon) | Bristoles pilsētas doki
  No Netham dambja līdz Pulteney aizsprostam |

SKOTIJA

Leith (Edinburga)

Viļņlaužu iekšpusē

Glāzgova

Strathclyde ezers

Crinan kanāls

No Crinan līdz Ardrishaig

Kaledonijas kanāls

Kanāla daļas

ZIEMEĻĪRIJA

Lagan upe

No Lagan Weir līdz Stranmillis

ANGLIJAS AUSTRUMI

Wear upe (bez paisuma un bēguma)

Vecais dzelzceļa tilts, no Durham līdz Prebends tiltam, Durham

Tees upe

Upes augštece no Tees aizsprosta

Grimsby doks

Slūžu iekšpuse

Immingham doks

Slūžu iekšpuse

Hull doki

Slūžu iekšpuse

Boston doks

Slūžu vārtu iekšpuse

Aire un Calder navigācija

Goole doki līdz Līdsai; savienojums ar Līdsas un Liverpūles kanālu; Bank Dole savienojums ar Selby (Ouse upes slūžas); Castleford savienojums ar Wakefield (Falling slūžas)

Ancholme upe

No Ferriby slūžām līdz Brigg

Calder un Hebble kanāls

No Wakefield (Fall Ing slūžas) līdz Broadcut Top slūžām

Foss upe

No (Zilā tilta) savienojuma ar Ouse upi līdz Monk tiltam

Fossdyke kanāls

Savienojums ar Trentu līdz Brayford dīķim

Goole doks

Slūžu vārtu iekšpusē

Hornsea Mere

Viss kanāls

Hull upe

No Struncheon Hill slūžām līdz Beverley Beck

Market Weighton kanāls

No Humber upes slūžām līdz Sod Houses slūžām

New Junction kanāls

Viss kanāls

Ouse upe

No Naburn slūžām līdz Nun Monkton

Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls

No Keadby slūžām līdz Tinsley slūžām

Trenta

No Kromvela slūžām līdz Shardlow

Witham upe

No Boston slūžām līdz Brayford dīķim (Linkolna)

VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI

Severn upe

Augšpus Llanthony un Maisemore Weirs

Wye upe

Augšpus Monmouth

Kārdifa

Roath Park ezers

Talbotas osta

Slēgto doku iekšpusē

Swansea

Slēgto doku iekšpusē

Dee upe

Augšpus Barrelwell Hill ūdens ieguves punkta

Mersey upe

Doki (izņemot Seaforth doku)

Lune upe

Augšpus Glasson doka

Eivona (Midlenda)

No Tewkesbury slūžām līdz Evesham

Glostera

Glosteras pilsētas doki, Glosteras/Šārpnesa kanāls

Hollingworth ezers

Viss ezers

Mančestras kuģu kanāls

Viss kanāls un Salford doki, ieskaitot Irwell upi

Pickmere ezers

Viss ezers

Tawe upe

Starp jūras slūžām/Marina un Morfa Atlētikas stadionu

Rudyard ezers

Viss ezers

Weaver upe

Lejpus Noričas

ANGLIJAS DIENVIDI

Nene upe

No Wisbech Cut un Nene upes līdz Dog-in a-Doublet slūžām

Great Ouse upe

Kings Lynn Cut un Great Ouse upe lejpus West Lynn ceļu tilta

Jārmuta

Yare upes ieteka no līnijas, kas novilkta pāri ziemeļu un dienvidu ieejas piestātnēm, ieskaitot Breydon Water

Lowestoft

Lowestoft osta lejpus Mutford slūžām līdz līnijai, kas novilkta pāri ārējām ostas ieejas piestātnēm

Alde un Ore upe

Augšpus ieejai Ore upē līdz Westrow Point

Deben upe

Augšus Deben upes ieejas līdz Felixstowe Ferry

Orwell upe un Stour upe

No līnijas, kas novilkta no Fagbury punkta līdz Shotley punktam Orwell upē līdz Ipsvičas dokam, un no līnijas, kas novilkta ziemeļu-dienvidu virzienā cauri Erwarton Ness
  Stour upē līdz Manningtree

Chelmer un Blackwater kanāls

Austrumu virzienā no Beeleigh slūžām

Temza un tās pietekas

Temza augšpus Teddington slūžām līdz Oksfordai

Adur upe un Southwick kanāls

Adur upe augšpus Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam un Southwick kanāla iekšpusē

Arun upe

Arun upe augšpus Littlehampton Marina

Ouse upe (Saseksa), Newhaven

Ouse upe augšpus North Quay ziemeļu galam

Bewl Water

Viss ezers

Grafham Water

Viss ezers

Rutland Water

Viss ezers

Thorpe Park Lake

Viss ezers

Čičestera

Austrumu pusē no līnijas, kas savieno Cobnor punktu un Chalkdock punktu

Christchurch

Christchurch ostas iekšienē, izņemot Run upi

Ekseteras kanāls

Viss kanāls

Eivona (Avon)

Bristoles pilsētas doki

No Netham dambja līdz Pulteney aizsprostam

3. NODAĻA

4. zona

Beļģijas Karaliste

Viss Beļģijas ūdensceļu tīkls, izņemot 3. zonas ūdensceļus.

Čehijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 1., 2. un 3. zonu.

Vācijas Federatīvā Republika

Visi iekšējie ūdensceļi, izņemot 1., 2. un 3. zonas ūdensceļus.

Francijas Republika

Viss Francijas ūdensceļu tīkls, izņemot 1., 2. un 3. zonas ūdensceļus.

Itālijas Republika

Po upe: no Pjačencas līdz grīvai.

Milānas-Kremonas kanāls, Po upe: beidzamie 15 km līdz Po.

Minčo upe: no Mantujas, Governolo, līdz Po.

Ferrāras ūdensceļš: no Po (Pontelagoskuro), Ferrāra, līdz Garibaldi ostai.

Brondolo un Valles kanāli: no Po austrumu daļas līdz Venēcijas lagūnai.

Fissero kanāls — Tartaro — Canalbianco: no Adrijas jūras līdz Po austrumu daļai.

Venēcijas krasta līnija: no Venēcijas lagūnas līdz Grado.

Lietuvas Republika

Visi Lietuvas ūdensceļi.

Luksemburgas Lielhercogiste

Mozele.

Ungārijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 2. un 3. zonu.

Nīderlandes Karaliste

Visas pārējās upes, kanāli un iekšējās jūras, kas nav uzskaitītas saistībā ar 1., 2. un 3. zonu.

Austrijas Republika

Thaya: līdz pat Bernhardsthal.

March: augšpus km 6,00.

Polijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 1., 2. un 3. zonu.

Slovākijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 3. zonu.

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija

| SKOTIJA |
| --- |
| Ratho un Linlithgow Union kanāls | Viss kanāls |
| Glāzgova | Forth un Clyde kanāls

  Monkland kanāls, Faskine un Drumpellier daļas

  Hogganfield ezers |
| ANGLIJAS AUSTRUMI |
| Ancholme upe | No Brigg līdz Harram Hill slūžām |
| Calder un Hebble kanāls | No Broadcut augšējām slūžām līdz Sowerby tiltam |
| Chesterfield kanāls | No West Stockwith līdz Worksop |
| Cromford kanāls | Viss kanāls |
| Derwent upe | No savienojuma ar Ouse upi līdz Stamford tiltam |
| Driffield navigācija | No Struncheon Hill slūžām līdz Great Driffield |
| Erewash kanāls | No Trentas slūžām līdz Langley dzirnavu slūžām |
| Huddersfield kanāls | No savienojuma ar Calder un Hebble pie Coopers tilta līdz Huddersfield Narrow kanālam pie Huddersfield

  Starp Ashton-Under-Lyne un Huddersfield |
| Līdsas un Liverpūles kanāls | No Līdsas upes slūžām līdz Skipton kuģu piestātnei |
| Light Water Valley Lake | Viss ezers |
| The Mere, Scarborough | Viss ezers |
| Ouse upe | Augšpus Nun Monkton dīķim |
| Pocklington kanāls | No savienojuma ar Derwent upi līdz Melbourne baseinam |
| Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls | No Tinsley slūžām līdz Šefīldai |
| Soar upe | No Trentas satekas līdz Loughborough |
| Trentas un Mersey kanāls | No Shardlow līdz Dellow Lane slūžām |
| Ure upe un Ripon kanāls | No satekas ar Ouse upi līdz Ripon kanālam (Ripon baseins) |
| Ashton kanāls | Viss kanāls |
| VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI |
| Eivona (Midlenda) | Augšpus Evesham |
| Birmingemas kanāla navigācija | Viss kanāls |
| Birmingemas un Feizlijas kanāls | Viss kanāls |
| Coventry kanāls | Viss kanāls |
| Grand Union kanāls (no Napton satekas līdz Birmingemai un Feizlijai | Visa kanāla daļa |
| Kennet un Avon kanāls (No Bātas līdz Ņūberijai) | Visa kanāla daļa |
| Lancaster kanāls | Viss kanāls |
| Līdsas un Liverpūles kanāls | Viss kanāls |
| Llangollen kanāls | Viss kanāls |
| Caldon kanāls | Viss kanāls |
| Peak Forest kanāls | Viss kanāls |
| Macclesfield kanāls | Viss kanāls |
| Monmouthshire un Brecon kanāls | Viss kanāls |
| Montgomery kanāls | Viss kanāls |
| Rochdale kanāls | Viss kanāls |
| Swansea kanāls | Viss kanāls |
| Neath un Tennant kanāls | Viss kanāls |
| Shropshire Union kanāls | Viss kanāls |
| Staffordshire un Worcester kanāls | Viss kanāls |
| Stretfordas pie Eivonas kanāls | Viss kanāls |
| Trenta | Visa upe |
| Trentas un Mersey kanāls | Viss kanāls |
| Weaver upe | Augšpus Noričas |
| Vusteras un Birmingemas kanāls | Viss kanāls |
| ANGLIJAS DIENVIDI |
| Nene upe | Augšpus Dog-in-a-Doublet slūžām |
| Great Ouse upe | Kings Lynn augšpus West Lynn ceļu tilta: Great Ouse upe un visi ar to saistītie Fenland ūdensceļi, ieskaitot Cam upi un vidējā līmeņa navigāciju |
| Norfolkas un Safolkas platie ūdensceļi | Visas kuģojamās paisuma un bēguma upes un upes bez paisuma un bēguma, platie ūdensceļi, kanāli un ūdensceļi Norfolkas un Safolkas plato ūdensceļu ietvaros, ieskaitot Oulton Broad un šādas upes: Waveney, Yare, Bure, Ant un Thurne, izņemot tās, kas norādītas attiecībā uz Jārmutu un Lowestoft |
| Blyth upe | No Blyth upes ieejas līdz Blaitburgai |
| Alde un Ore upe | Alde upē augšpus Westrow Point |
| Deben upe | Deben upe augšpus Felixstowe prāmju līnijas |
| Orwell upe un Stour upe | Visi ūdensceļi Stour upē augšpus Manningtree |
| Chelmer un Blackwater kanāls | Rietumu virzienā no Beeleigh slūžām |
| Temza un tās pietekas | Stort upe un Lee upe augšpus Bow Creek. Grand Union kanāls augšpus Brentford slūžām, un Regents kanāls augšpus Limehouse baseina, un visi kanāli, kas ar to saistīti. Wey upe augšpus Temzas slūžām. Kennet un Avon kanāls. Temza augšpus Oksfordas. Oksfordas kanāls |
| Medway upe un the Swale | Medway upe augšpus Allington slūžām |
| Stour upe (Kenta) | Stour upe augšpus piestātnes pie Flagstaff Reach |
| Douveras osta | Visa osta |
| Rother upe | Rother upe un Karaliskais Militārais kanāls augšpus Scots Float slūžām, un Brede upe augšpus ieejas slūžām |
| Braitona | Brighton Marina iekšējā osta augšpus slūžām |
| Wickstead Park Lake | Viss ezers |
| Kennet un Avon kanāls | Viss kanāls |
| Grand Union kanāls | Viss kanāls |
| Eivona (Avon) | Augšpus Pulteney aizsprosta |
| Bridgewater kanāls | Viss kanāls |

SKOTIJA

Ratho un Linlithgow Union kanāls

Viss kanāls

Glāzgova

Forth un Clyde kanāls

Monkland kanāls, Faskine un Drumpellier daļas

Hogganfield ezers

ANGLIJAS AUSTRUMI

Ancholme upe

No Brigg līdz Harram Hill slūžām

Calder un Hebble kanāls

No Broadcut augšējām slūžām līdz Sowerby tiltam

Chesterfield kanāls

No West Stockwith līdz Worksop

Cromford kanāls

Viss kanāls

Derwent upe

No savienojuma ar Ouse upi līdz Stamford tiltam

Driffield navigācija

No Struncheon Hill slūžām līdz Great Driffield

Erewash kanāls

No Trentas slūžām līdz Langley dzirnavu slūžām

Huddersfield kanāls

No savienojuma ar Calder un Hebble pie Coopers tilta līdz Huddersfield Narrow kanālam pie Huddersfield

Starp Ashton-Under-Lyne un Huddersfield

Līdsas un Liverpūles kanāls

No Līdsas upes slūžām līdz Skipton kuģu piestātnei

Light Water Valley Lake

Viss ezers

The Mere, Scarborough

Viss ezers

Ouse upe

Augšpus Nun Monkton dīķim

Pocklington kanāls

No savienojuma ar Derwent upi līdz Melbourne baseinam

Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls

No Tinsley slūžām līdz Šefīldai

Soar upe

No Trentas satekas līdz Loughborough

Trentas un Mersey kanāls

No Shardlow līdz Dellow Lane slūžām

Ure upe un Ripon kanāls

No satekas ar Ouse upi līdz Ripon kanālam (Ripon baseins)

Ashton kanāls

Viss kanāls

VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI

Eivona (Midlenda)

Augšpus Evesham

Birmingemas kanāla navigācija

Viss kanāls

Birmingemas un Feizlijas kanāls

Viss kanāls

Coventry kanāls

Viss kanāls

Grand Union kanāls (no Napton satekas līdz Birmingemai un Feizlijai

Visa kanāla daļa

Kennet un Avon kanāls (No Bātas līdz Ņūberijai)

Visa kanāla daļa

Lancaster kanāls

Viss kanāls

Līdsas un Liverpūles kanāls

Viss kanāls

Llangollen kanāls

Viss kanāls

Caldon kanāls

Viss kanāls

Peak Forest kanāls

Viss kanāls

Macclesfield kanāls

Viss kanāls

Monmouthshire un Brecon kanāls

Viss kanāls

Montgomery kanāls

Viss kanāls

Rochdale kanāls

Viss kanāls

Swansea kanāls

Viss kanāls

Neath un Tennant kanāls

Viss kanāls

Shropshire Union kanāls

Viss kanāls

Staffordshire un Worcester kanāls

Viss kanāls

Stretfordas pie Eivonas kanāls

Viss kanāls

Trenta

Visa upe

Trentas un Mersey kanāls

Viss kanāls

Weaver upe

Augšpus Noričas

Vusteras un Birmingemas kanāls

Viss kanāls

ANGLIJAS DIENVIDI

Nene upe

Augšpus Dog-in-a-Doublet slūžām

Great Ouse upe

Kings Lynn augšpus West Lynn ceļu tilta: Great Ouse upe un visi ar to saistītie Fenland ūdensceļi, ieskaitot Cam upi un vidējā līmeņa navigāciju

Norfolkas un Safolkas platie ūdensceļi

Visas kuģojamās paisuma un bēguma upes un upes bez paisuma un bēguma, platie ūdensceļi, kanāli un ūdensceļi Norfolkas un Safolkas plato ūdensceļu ietvaros, ieskaitot Oulton Broad un šādas upes: Waveney, Yare, Bure, Ant un Thurne, izņemot tās, kas norādītas attiecībā uz Jārmutu un Lowestoft

Blyth upe

No Blyth upes ieejas līdz Blaitburgai

Alde un Ore upe

Alde upē augšpus Westrow Point

Deben upe

Deben upe augšpus Felixstowe prāmju līnijas

Orwell upe un Stour upe

Visi ūdensceļi Stour upē augšpus Manningtree

Chelmer un Blackwater kanāls

Rietumu virzienā no Beeleigh slūžām

Temza un tās pietekas

Stort upe un Lee upe augšpus Bow Creek. Grand Union kanāls augšpus Brentford slūžām, un Regents kanāls augšpus Limehouse baseina, un visi kanāli, kas ar to saistīti. Wey upe augšpus Temzas slūžām. Kennet un Avon kanāls. Temza augšpus Oksfordas. Oksfordas kanāls

Medway upe un the Swale

Medway upe augšpus Allington slūžām

Stour upe (Kenta)

Stour upe augšpus piestātnes pie Flagstaff Reach

Douveras osta

Visa osta

Rother upe

Rother upe un Karaliskais Militārais kanāls augšpus Scots Float slūžām, un Brede upe augšpus ieejas slūžām

Braitona

Brighton Marina iekšējā osta augšpus slūžām

Wickstead Park Lake

Viss ezers

Kennet un Avon kanāls

Viss kanāls

Grand Union kanāls

Viss kanāls

Eivona (Avon)

Augšpus Pulteney aizsprosta

Bridgewater kanāls

Viss kanāls

---

(1)  Attiecībā uz kuģiem, kuru reģistrācijas osta ir citur, jāņem vērā 1960. gada 8. aprīļa Emsas-Dollarta līguma 32. pants (BGBl. 1963 II p. 602).

(2)  Attiecībā uz kuģiem, kuru reģistrācijas osta ir citā valstī, jāņem vērā 1960. gada 8. aprīļa Emsas-Dollarta līguma 32. pants (BGBl. 1963 II p. 602).

II PIELIKUMS

OBLIGĀTĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 1., 2., 3. UN 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

SATURS

I DAĻA

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

| 1.01. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

1.01. pants

| 1.02. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

1.02. pants

| 1.03. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

1.03. pants

| 1.04. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

1.04. pants

| 1.05. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

1.05. pants

| 1.06. pants | Pagaidu prasības |
| --- | --- |

1.06. pants

| 1.07. pants | Administratīvie norādījumi |
| --- | --- |

1.07. pants

2. NODAĻA

PROCEDŪRA

| 2.01. pants | Pārbaudes iestādes |
| --- | --- |

2.01. pants

| 2.02. pants | Pārbaudes pieprasījums |
| --- | --- |

2.02. pants

| 2.03. pants | Kuģa uzrādīšana pārbaudei |
| --- | --- |

2.03. pants

| 2.04. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

2.04. pants

| 2.05. pants | Kopienas pagaidu sertifikāts |
| --- | --- |

2.05. pants

| 2.06. pants | Kopienas sertifikāta derīgums |
| --- | --- |

2.06. pants

| 2.07. pants | Precīzas ziņas Kopienas sertifikātā un tā grozījumi |
| --- | --- |

2.07. pants

| 2.08. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

2.08. pants

| 2.09. pants | Periodiskas pārbaudes |
| --- | --- |

2.09. pants

| 2.10. pants | Brīvprātīga pārbaude |
| --- | --- |

2.10. pants

| 2.11. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

2.11. pants

| 2.12. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

2.12. pants

| 2.13. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

2.13. pants

| 2.14. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

2.14. pants

| 2.15. pants | Izmaksas |
| --- | --- |

2.15. pants

| 2.16. pants | Informācija |
| --- | --- |

2.16. pants

| 2.17. pants | Kopienas sertifikātu reģistrs |
| --- | --- |

2.17. pants

| 2.18. pants | Oficiālais numurs |
| --- | --- |

2.18. pants

| 2.19. pants | Līdzvērtīgums un izņēmumi |
| --- | --- |

2.19. pants

II DAĻA

3. NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢUBŪVI

| 3.01. pants | Pamatnoteikums |
| --- | --- |

3.01. pants

| 3.02. pants | Izturība un stabilitāte |
| --- | --- |

3.02. pants

| 3.03. pants | Korpuss |
| --- | --- |

3.03. pants

| 3.04. pants | Mašīntelpas un katlu telpas, bunkuri |
| --- | --- |

3.04. pants

4. NODAĻA

DROŠĪBAS ATTĀLUMS, BRĪVSĀNI UN IEGRIMES SKALAS

| 4.01. pants | Drošības attālums |
| --- | --- |

4.01. pants

| 4.02. pants | Brīvsāni |
| --- | --- |

4.02. pants

| 4.03. pants | Minimālie brīvsāni |
| --- | --- |

4.03. pants

| 4.04. pants | Iegrimes atzīmes |
| --- | --- |

4.04. pants

| 4.05. pants | Tāda piekrauta kuģa maksimālā iegrime, kura tilpnes ne vienmēr ir noslēgtas tā, lai būtu šļakatu izturīgas un drošas pret laika apstākļu ietekmi |
| --- | --- |

4.05. pants

| 4.06. pants | Iegrimes skalas |
| --- | --- |

4.06. pants

5. NODAĻA

MANEVRĒŠANAS SPĒJA

| 5.01. pants | Vispārēji nosacījumi |
| --- | --- |

5.01. pants

| 5.02. pants | Navigācijas pārbaudes |
| --- | --- |

5.02. pants

| 5.03. pants | Pārbaudes vieta |
| --- | --- |

5.03. pants

| 5.04. pants | Kuģu un karavānu piekraušanas pakāpe navigācijas pārbaužu laikā |
| --- | --- |

5.04. pants

| 5.05. pants | Kuģa iekārtu izmantojums navigācijas pārbaudē |
| --- | --- |

5.05. pants

| 5.06. pants | Paredzētais ātrums (uz priekšu) |
| --- | --- |

5.06. pants

| 5.07. pants | Apstāšanās spēja |
| --- | --- |

5.07. pants

| 5.08. pants | Atpakaļgaitas spēja |
| --- | --- |

5.08. pants

| 5.09. pants | Spēja veikt izvairīšanās darbību |
| --- | --- |

5.09. pants

| 5.10. pants | Pagriešanās spēja |
| --- | --- |

5.10. pants

6. NODAĻA

STŪRĒŠANAS SISTĒMA

| 6.01. pants | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

6.01. pants

| 6.02. pants | Stūres ierīces piedziņa |
| --- | --- |

6.02. pants

| 6.03. pants | Hidrauliskā stūres ierīces piedziņa |
| --- | --- |

6.03. pants

| 6.04. pants | Enerģijas avots |
| --- | --- |

6.04. pants

| 6.05. pants | Manuālā piedziņa |
| --- | --- |

6.05. pants

| 6.06. pants | Stūres dzenskrūve, ūdens sprausla, cikloidālā dzenskrūve un priekšgala dzinekļa sistēmas |
| --- | --- |

6.06. pants

| 6.07. pants | Indikatori un uzraudzības ierīces |
| --- | --- |

6.07. pants

| 6.08. pants | Pagrieziena ātruma regulētāji |
| --- | --- |

6.08. pants

| 6.09. pants | Pieņemšanas kārtība |
| --- | --- |

6.09. pants

7. NODAĻA

STŪRES MĀJA

| 7.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

7.01. pants

| 7.02. pants | Neaizsegta redzamība |
| --- | --- |

7.02. pants

| 7.03. pants | Vispārīgas prasības attiecībā uz vadību, indikācijas un uzraudzības iekārtām |
| --- | --- |

7.03. pants

| 7.04. pants | Specifiskas prasības attiecībā uz galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmas vadības, indikācijas un uzraudzības ierīcēm |
| --- | --- |

7.04. pants

| 7.05. pants | Navigācijas gaismas, gaismas signāli un skaņas signāli |
| --- | --- |

7.05. pants

| 7.06. pants | Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori |
| --- | --- |

7.06. pants

| 7.07. pants | Radio telefonijas sistēmas kuģos ar stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai |
| --- | --- |

7.07. pants

| 7.08. pants | Iekšējās saziņas ierīces uz kuģa |
| --- | --- |

7.08. pants

| 7.09. pants | Signalizācijas sistēma |
| --- | --- |

7.09. pants

| 7.10. pants | Apkure un ventilācija |
| --- | --- |

7.10. pants

| 7.11. pants | Kuģa pakaļgala enkura darbināšanas iekārta |
| --- | --- |

7.11. pants

| 7.12. pants | Nolaižamas stūres mājas |
| --- | --- |

7.12. pants

| 7.13. pants | Ieraksts to kuģu Kopienas sertifikātā, kuru stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai |
| --- | --- |

7.13. pants

8. NODAĻA

DZINĒJU KONSTRUKCIJA

| 8.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

8.01. pants

| 8.02. pants | Drošības iekārtas |
| --- | --- |

8.02. pants

| 8.03. pants | Elektrostacija |
| --- | --- |

8.03. pants

| 8.04. pants | Dzinēja izplūdes sistēma |
| --- | --- |

8.04. pants

| 8.05. pants | Degvielas tvertnes, caurules un piederumi |
| --- | --- |

8.05. pants

| 8.06. pants | Smēreļļas, cauruļu un piederumu uzglabāšana |
| --- | --- |

8.06. pants

| 8.07. pants | Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos lietojamo eļļu uzglabāšana |
| --- | --- |

8.07. pants

| 8.08. pants | Tilpnes ūdens izsūknēšanas un drenāžas sistēmas |
| --- | --- |

8.08. pants

| 8.09. pants | Eļļainā ūdens un izmantotās eļļas uzglabāšana |
| --- | --- |

8.09. pants

| 8.10. pants | Kuģu emitētais troksnis |
| --- | --- |

8.10. pants

| 8.a NODAĻA | (Paliek anulēta) |
| --- | --- |

8.a NODAĻA

9. NODAĻA

ELEKTROIEKĀRTAS

| 9.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

9.01. pants

| 9.02. pants | Elektroenerģijas padeves sistēmas |
| --- | --- |

9.02. pants

| 9.03. pants | Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu radītiem traucējumiem un ūdens iekļūšanu |
| --- | --- |

9.03. pants

| 9.04. pants | Aizsardzība pret sprādzieniem |
| --- | --- |

9.04. pants

| 9.05. pants | Zemējums |
| --- | --- |

9.05. pants

| 9.06. pants | Maksimālais pieļaujamais spriegums |
| --- | --- |

9.06. pants

| 9.07. pants | Sadales sistēmas |
| --- | --- |

9.07. pants

| 9.08. pants | Savienojumi ar krastu vai citi ārēji tīkli |
| --- | --- |

9.08. pants

| 9.09. pants | Elektroenerģijas padeve citam kuģim |
| --- | --- |

9.09. pants

| 9.10. pants | Ģeneratori un motori |
| --- | --- |

9.10. pants

| 9.11. pants | Akumulatori |
| --- | --- |

9.11. pants

| 9.12. pants | Sadales iekārtas |
| --- | --- |

9.12. pants

| 9.13. pants | Avārijas automātiskie slēdži |
| --- | --- |

9.13. pants

| 9.14. pants | Iekārtu piederumi |
| --- | --- |

9.14. pants

| 9.15. pants | Kabeļi |
| --- | --- |

9.15. pants

| 9.16. pants | Apgaismes iekārtas |
| --- | --- |

9.16. pants

| 9.17. pants | Navigācijas gaismas |
| --- | --- |

9.17. pants

| 9.18. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

9.18. pants

| 9.19. pants | Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas |
| --- | --- |

9.19. pants

| 9.20. pants | Elektroniskās iekārtas |
| --- | --- |

9.20. pants

| 9.21. pants | Elektromagnētiskā savienojamība |
| --- | --- |

9.21. pants

10. NODAĻA

APRĪKOJUMS

| 10.01. pants | Enkuru iekārtas |
| --- | --- |

10.01. pants

| 10.02. pants | Pārējais aprīkojums |
| --- | --- |

10.02. pants

| 10.03. pants | Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti |
| --- | --- |

10.03. pants

| 10.03.a pants | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās |
| --- | --- |

10.03.a pants

| 10.03.b pants | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās |
| --- | --- |

10.03.b pants

| 10.04. pants | Kuģa laivas |
| --- | --- |

10.04. pants

| 10.05. pants | Glābšanas riņķi un glābšanas vestes |
| --- | --- |

10.05. pants

11. NODAĻA

DROŠĪBA DARBA STACIJĀS

| 11.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

11.01. pants

| 11.02. pants | Aizsardzība pret krišanu |
| --- | --- |

11.02. pants

| 11.03. pants | Darba vietu izmēri |
| --- | --- |

11.03. pants

| 11.04. pants | Sānu klāji |
| --- | --- |

11.04. pants

| 11.05. pants | Piekļuve darba vietām |
| --- | --- |

11.05. pants

| 11.06. pants | Izejas un avārijas izejas |
| --- | --- |

11.06. pants

| 11.07. pants | Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces |
| --- | --- |

11.07. pants

| 11.08. pants | Iekštelpas |
| --- | --- |

11.08. pants

| 11.09. pants | Aizsardzība pret roksni un vibrāciju |
| --- | --- |

11.09. pants

| 11.10. pants | Lūku pārsegi |
| --- | --- |

11.10. pants

| 11.11. pants | Vinčas |
| --- | --- |

11.11. pants

| 11.12. pants | Celtņi |
| --- | --- |

11.12. pants

| 11.13. pants | Degošu šķidrumu uzglabāšana |
| --- | --- |

11.13. pants

12. NODAĻA

KAJĪTES

| 12.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

12.01. pants

| 12.02. pants | Īpašas prasības attiecībā uz kajīšu konstrukciju |
| --- | --- |

12.02. pants

| 12.03. pants | Sanitārās iekārtas |
| --- | --- |

12.03. pants

| 12.04. pants | Kambīzes |
| --- | --- |

12.04. pants

| 12.05. pants | Dzeramais ūdens |
| --- | --- |

12.05. pants

| 12.06. pants | Apkure un ventilācija |
| --- | --- |

12.06. pants

| 12.07. pants | Citas kajīšu iekārtas |
| --- | --- |

12.07. pants

13. NODAĻA

AR DEGVIELU DARBINĀTAS APKURES, ĒDIENU GATAVOŠANAS UN SALDĒŠANAS IEKĀRTAS

| 13.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

13.01. pants

| 13.02. pants | Šķidro degvielu, eļļas darbinātu iekārtu lietojums |
| --- | --- |

13.02. pants

| 13.03. pants | Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis un izsmidzinošu eļļas degļu apkures ierīces |
| --- | --- |

13.03. pants

| 13.04. pants | Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis |
| --- | --- |

13.04. pants

| 13.05. pants | Izsmidzinošo eļļas degļu apkures ierīces |
| --- | --- |

13.05. pants

| 13.06. pants | Piespiedu gaisa padeves apkures ierīces |
| --- | --- |

13.06. pants

| 13.07. pants | Apkure ar cieto kurināmo |
| --- | --- |

13.07. pants

14. NODAĻA

SAŠĶIDRINĀTĀS GĀZES IEKĀRTAS SADZĪVES VAJADZĪBĀM

| 14.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

14.01. pants

| 14.02. pants | Iekārtas |
| --- | --- |

14.02. pants

| 14.03. pants | Tvertnes |
| --- | --- |

14.03. pants

| 14.04. pants | Padeves bloku atrašanās vietas un izkārtojums |
| --- | --- |

14.04. pants

| 14.05. pants | Rezerves tvertnes un tukšās tvertnes |
| --- | --- |

14.05. pants

| 14.06. pants | Spiediena regulētāji |
| --- | --- |

14.06. pants

| 14.07. pants | Spiediens |
| --- | --- |

14.07. pants

| 14.08. pants | Cauruļvadi un elastīgās caurules |
| --- | --- |

14.08. pants

| 14.09. pants | Sadales sistēma |
| --- | --- |

14.09. pants

| 14.10. pants | Gāzi patērējošās ierīces un to iekārtas |
| --- | --- |

14.10. pants

| 14.11. pants | Ventilācija un sadegšanas gāzu aizvadīšana |
| --- | --- |

14.11. pants

| 14.12. pants | Prasības attiecībā uz ekspluatāciju un drošību |
| --- | --- |

14.12. pants

| 14.13. pants | Pieņemšanas pārbaude |
| --- | --- |

14.13. pants

| 14.14. pants | Pārbaudes |
| --- | --- |

14.14. pants

| 14.15. pants | Atestācija |
| --- | --- |

14.15. pants

15. NODAĻA

ĪPAŠAS PASAŽIERU KUĢIEM PIEMĒROJAMAS PRASĪBAS

| 15.01. pants | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

15.01. pants

| 15.02. pants | Kuģu korpusi |
| --- | --- |

15.02. pants

| 15.03. pants | Stabilitāte |
| --- | --- |

15.03. pants

| 15.04. pants | Drošības attālums un brīvsāni |
| --- | --- |

15.04. pants

| 15.05. pants | Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits |
| --- | --- |

15.05. pants

| 15.06. pants | Pasažieru telpas un zonas |
| --- | --- |

15.06. pants

| 15.07. pants | Dzinējspēka sistēma |
| --- | --- |

15.07. pants

| 15.08. pants | Drošības ierīces un aprīkojums |
| --- | --- |

15.08. pants

| 15.09. pants | Dzīvības glābšanas aprīkojums |
| --- | --- |

15.09. pants

| 15.10. pants | Elektroaprīkojums |
| --- | --- |

15.10. pants

| 15.11. pants | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

15.11. pants

| 15.12. pants | Uguns dzēšana |
| --- | --- |

15.12. pants

| 15.13. pants | Drošības organizācija |
| --- | --- |

15.13. pants

| 15.14. pants | Notekūdeņu savākšana un atkritumu iekārtas |
| --- | --- |

15.14. pants

| 15.15. pants | Atkāpes attiecībā uz noteiktiem pasažieru kuģiem |
| --- | --- |

15.15. pants

15.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PASAŽIERU BURINIEKIEM

| 15a.01. pants | II daļas piemērošana |
| --- | --- |

15a.01. pants

| 15a.02. pants | Izņēmumi noteiktiem pasažieru buriniekiem |
| --- | --- |

15a.02. pants

| 15a.03. pants | Stabilitātes prasības attiecībā uz kuģiem ar uzvilktām burām |
| --- | --- |

15a.03. pants

| 15a.04. pants | Kuģubūves un mehāniska rakstura prasības |
| --- | --- |

15a.04. pants

| 15a.05. pants | Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz takelāžu |
| --- | --- |

15a.05. pants

| 15a.06. pants | Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz mastiem un takelāžas apaļkokiem |
| --- | --- |

15a.06. pants

| 15a.07. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz mastiem |
| --- | --- |

15a.07. pants

| 15a.08. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz topmastiem |
| --- | --- |

15a.08. pants

| 15a.09. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz bugspritiem |
| --- | --- |

15a.09. pants

| 15a.10. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz klīverkokiem |
| --- | --- |

15a.10. pants

| 15a.11. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz galvenajiem klīverkokiem |
| --- | --- |

15a.11. pants

| 15a.12. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz gafelēm |
| --- | --- |

15a.12. pants

| 15a.13. pants | Vispārīgi noteikumi attiecībā uz nekustīgo un kustīgo takelāžu |
| --- | --- |

15a.13. pants

| 15a.14. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz nekustīgo takelāžu |
| --- | --- |

15a.14. pants

| 15a.15. pants | Īpaši noteikumi attiecībā uz kustīgo takelāžu |
| --- | --- |

15a.15. pants

| 15a.16. pants | Savienojumi un takelāžas daļas |
| --- | --- |

15a.16. pants

| 15a.17. pants | Buras |
| --- | --- |

15a.17. pants

| 15a.18. pants | Aprīkojums |
| --- | --- |

15a.18. pants

| 15a.19. pants | Pārbaudes |
| --- | --- |

15a.19. pants

16. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS KUĢIEM, KURI PAREDZĒTI KĀ STUMTAS VAI VILKTAS KARAVĀNAS VAI SĀNU PIE SĀNA SAVIENOTU KUĢU STRUKTŪRAS DAĻA

| 16.01. pants | Stumšanas veikšanai piemērots kuģis |
| --- | --- |

16.01. pants

| 16.02. pants | Kuģis, kas piemērots stumšanai |
| --- | --- |

16.02. pants

| 16.03. pants | Kuģis, kas piemērots sānu pie sāna savienotu kuģu struktūras dzīšanai uz priekšu |
| --- | --- |

16.03. pants

| 16.04. pants | Kuģis, kas piemērots tam, lai to dzītu uz priekšu karavānu sastāvā |
| --- | --- |

16.04. pants

| 16.05. pants | Kuģis, kas piemērots vilkšanai |
| --- | --- |

16.05. pants

| 16.06. pants | Karavānu navigācijas pārbaudes |
| --- | --- |

16.06. pants

| 16.07. pants | Ieraksti Kopienas sertifikātā |
| --- | --- |

16.07. pants

17. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS PELDOŠĀM IEKĀRTĀM

| 17.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

17.01. pants

| 17.02. pants | Atkāpes |
| --- | --- |

17.02. pants

| 17.03. pants | Papildu prasības |
| --- | --- |

17.03. pants

| 17.04. pants | Atlikušais drošības attālums |
| --- | --- |

17.04. pants

| 17.05. pants | Atlikušie brīvsāni |
| --- | --- |

17.05. pants

| 17.06. pants | Sasvēršanās uz sāniem pārbaude |
| --- | --- |

17.06. pants

| 17.07. pants | Stabilitātes apstiprinājums |
| --- | --- |

17.07. pants

| 17.08. pants | Stabilitātes apstiprinājums samazinātu atlikušo brīvsānu gadījumā |
| --- | --- |

17.08. pants

| 17.09. pants | Iegrimes atzīmes un iegrimes skalas |
| --- | --- |

17.09. pants

| 17.10. pants | Peldošas iekārtas bez stabilitātes apstiprinājuma |
| --- | --- |

17.10. pants

18. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO DARBLAUKUMU KUĢIEM

| 18.01. pants | Darbības nosacījumi |
| --- | --- |

18.01. pants

| 18.02. pants | II daļas piemērošana |
| --- | --- |

18.02. pants

| 18.03. pants | Izņēmumi |
| --- | --- |

18.03. pants

| 18.04. pants | Drošības attālums un brīvsāni |
| --- | --- |

18.04. pants

| 18.05. pants | Kuģa laivas |
| --- | --- |

18.05. pants

19. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO VĒSTURISKAJIEM KUĢIEM (Paliek anulēta)

19.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KANĀLA BARŽĀM (Paliek anulēta)

19.b NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

| 19b.01. pants | 4. nodaļas piemērošana |
| --- | --- |

19b.01. pants

20. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO JŪRAS KUĢIEM (Paliek anulēta)

21. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ATPŪTAS KUĢIEM

| 21.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

21.01. pants

| 21.02. pants | II daļas piemērošana |
| --- | --- |

21.02. pants

| 21.03. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

21.03. pants

22. NODAĻA

KONTEINERUS PĀRVADĀJOŠO KUĢU STABILITĀTE

| 22.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

22.01. pants

| 22.02. pants | Nenostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode |
| --- | --- |

22.02. pants

| 22.03. pants | Nostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode |
| --- | --- |

22.03. pants

| 22.04. pants | Stabilitātes novērtēšanas procedūra uz kuģa |
| --- | --- |

22.04. pants

22.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KUĢIEM, KAS GARĀKI PAR 110 M

| 22a.01. pants | I daļas piemērošana |
| --- | --- |

22a.01. pants

| 22a.02. pants | II daļas piemērošana |
| --- | --- |

22a.02. pants

| 22a.03. pants | Izturība |
| --- | --- |

22a.03. pants

| 22a.04. pants | Peldspēja un stabilitāte |
| --- | --- |

22a.04. pants

| 22a.05. pants | Papildu prasības |
| --- | --- |

22a.05. pants

| 22a.06. pants | IV daļas piemērošana pārbūves gadījumā |
| --- | --- |

22a.06. pants

22.b NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ĀTRGAITAS KUĢIEM

| 22b.01. pants | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

22b.01. pants

| 22b.02. pants | I daļas piemērošana |
| --- | --- |

22b.02. pants

| 22b.03. pants | II daļas piemērošana |
| --- | --- |

22b.03. pants

| 22b.04. pants | Sēdvietas un drošības jostas |
| --- | --- |

22b.04. pants

| 22b.05. pants | Brīvsāni |
| --- | --- |

22b.05. pants

| 22b.06. pants | Peldspēja, stabilitāte un apakšiedalījums |
| --- | --- |

22b.06. pants

| 22b.07. pants | Stūres māja |
| --- | --- |

22b.07. pants

| 22b.08. pants | Papildu aprīkojums |
| --- | --- |

22b.08. pants

| 22b.09. pants | Slēgtās zonas |
| --- | --- |

22b.09. pants

| 22b.10. pants | Izejas un glābšanās ceļi |
| --- | --- |

22b.10. pants

| 22b.11. pants | Ugunsdrošība un ugunsdzēšana |
| --- | --- |

22b.11. pants

| 22b.12. pants | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

22b.12. pants

III DAĻA

23. NODAĻA

KUĢU APRĪKOJUMS SAISTĪBĀ AR TO APKALPOŠANU

| 23.01. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.01. pants

| 23.02. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.02. pants

| 23.03. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.03. pants

| 23.04. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.04. pants

| 23.05. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.05. pants

| 23.06. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.06. pants

| 23.07. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.07. pants

| 23.08. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.08. pants

| 23.09. pants | Kuģu aprīkojums |
| --- | --- |

23.09. pants

| 23.10. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.10. pants

| 23.11. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.11. pants

| 23.12. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.12. pants

| 23.13. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.13. pants

| 23.14. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.14. pants

| 23.15. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

23.15. pants

IV DAĻA

24. NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| 24.01. pants | Pārejas noteikumu piemērojamība kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā |
| --- | --- |

24.01. pants

| 24.02. pants | Atbrīvojumi kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā |
| --- | --- |

24.02. pants

| 24.03. pants | Atbrīvojumi kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam |
| --- | --- |

24.03. pants

| 24.04. pants | Citi atbrīvojumi |
| --- | --- |

24.04. pants

| 24.05. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

24.05. pants

| 24.06. pants | Atbrīvojumie kuģiem, kas nav ietverti 24.01. pantā |
| --- | --- |

24.06. pants

| 24.07. pants | (Paliek anulēts) |
| --- | --- |

24.07. pants

24.a NODAĻA

PAPILDU PĀREJAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM, KAS NEKUĢO A ZONAS R ŪDENSCEĻOS

| 24a.01. pants | Pārejas noteikumu piemērošana kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā, un iepriekšējo Kopienas sertifikātu derīgums |
| --- | --- |

24a.01. pants

| 24a.02. pants | Atkāpes attiecībā uz ekspluatācijā jau esošajiem kuģiem |
| --- | --- |

24a.02. pants

| 24a.03. pants | Atkāpes attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pirms 1985. gada 1. janvāra |
| --- | --- |

24a.03. pants

| 24a.04. pants | Citi atbrīvojumi |
| --- | --- |

24a.04. pants

| I pielikums | DROŠĪBAS ZĪMES |
| --- | --- |

I pielikums

| II pielikums | ADMINISTRATĪVI NORĀDĪJUMI |
| --- | --- |

II pielikums

I DAĻA

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

1.01. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| | Kuģu veidi








  1. | “Mazais kuģis”: kuģis vai atsevišķa peldošas iekārtas daļa; |
| --- | --- | --- |

Kuģu veidi

1.

“Mazais kuģis”: kuģis vai atsevišķa peldošas iekārtas daļa;

| 2. | “kuģis”: iekšējo ūdensceļu kuģis vai jūras kuģis; |
| --- | --- |

2.

“kuģis”: iekšējo ūdensceļu kuģis vai jūras kuģis;

| 3. | “iekšējo ūdensceļu kuģis”: kuģis, kas paredzēts tikai vai arī galvenokārt kuģošanai iekšējos ūdensceļos; |
| --- | --- |

3.

“iekšējo ūdensceļu kuģis”: kuģis, kas paredzēts tikai vai arī galvenokārt kuģošanai iekšējos ūdensceļos;

| 4. | “jūras kuģis”: kuģis, kas sertificēts jūras braukšanas dienestam; |
| --- | --- |

4.

“jūras kuģis”: kuģis, kas sertificēts jūras braukšanas dienestam;

| 5. | “pašgājējs kuģis”: pašgājējs kravas kuģis vai pašgājējs tankkuģis; |
| --- | --- |

5.

“pašgājējs kuģis”: pašgājējs kravas kuģis vai pašgājējs tankkuģis;

| 6. | “pašgājējs tankkuģis”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu; |
| --- | --- |

6.

“pašgājējs tankkuģis”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu;

| 7. | “pašgājējs kravas kuģis”: kuģis, kas paredzēts kravas pārvadāšanai, bet nav tankkuģis, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu; |
| --- | --- |

7.

“pašgājējs kravas kuģis”: kuģis, kas paredzēts kravas pārvadāšanai, bet nav tankkuģis, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu;

| 8. | “kanāla barža”: iekšējo ūdensceļu kuģis, kas nepārsniedz 38,5 m garumu un 5,05 m platumu un parasti darbojas Reinas-Ronas kanālā; |
| --- | --- |

8.

“kanāla barža”: iekšējo ūdensceļu kuģis, kas nepārsniedz 38,5 m garumu un 5,05 m platumu un parasti darbojas Reinas-Ronas kanālā;

| 9. | “vilcējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts vilkšanai; |
| --- | --- |

9.

“vilcējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts vilkšanai;

| 10. | “stūmējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts, lai stumtu stumjamu karavānu; |
| --- | --- |

10.

“stūmējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts, lai stumtu stumjamu karavānu;

| 11. | “barža”: velkama barža vai cisternbarža; |
| --- | --- |

11.

“barža”: velkama barža vai cisternbarža;

| 12. | “cisternbarža”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs un ir būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus; |
| --- | --- |

12.

“cisternbarža”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs un ir būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus;

| 13. | “velkama barža”: kuģis, kas nav cisternbarža, kas paredzēts preču pārvadāšanai un kas būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas, vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus; |
| --- | --- |

13.

“velkama barža”: kuģis, kas nav cisternbarža, kas paredzēts preču pārvadāšanai un kas būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas, vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus;

| 14. | “lihteris”: cisternlihteris, kravas lihteris vai lihteris uz kuģa; |
| --- | --- |

14.

“lihteris”: cisternlihteris, kravas lihteris vai lihteris uz kuģa;

| 15. | “cisternlihteris”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās cisternās un ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa; |
| --- | --- |

15.

“cisternlihteris”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās cisternās un ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa;

| 16. | “kravas lihteris”: kuģis, kas nav cisternlihteris un ir paredzēts preču pārvadāšanai, ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa; |
| --- | --- |

16.

“kravas lihteris”: kuģis, kas nav cisternlihteris un ir paredzēts preču pārvadāšanai, ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa;

| 17. | “lihteris uz kuģa”: lihteris, kas būvēts pārvadāšanai uz jūras kuģu borta un kuģotu pa iekšējiem ūdensceļiem; |
| --- | --- |

17.

“lihteris uz kuģa”: lihteris, kas būvēts pārvadāšanai uz jūras kuģu borta un kuģotu pa iekšējiem ūdensceļiem;

| 18. | “pasažieru kuģis”: vienas dienas brauciena vai kajīšu kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai tas varētu pārvadāt vairāk nekā 12 pasažieru; |
| --- | --- |

18.

“pasažieru kuģis”: vienas dienas brauciena vai kajīšu kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai tas varētu pārvadāt vairāk nekā 12 pasažieru;

| 19. | “pasažieru burinieks”: pasažieru kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai varētu virzīties uz priekšu arī ar burām; |
| --- | --- |

19.

“pasažieru burinieks”: pasažieru kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai varētu virzīties uz priekšu arī ar burām;

| 20. | “vienas dienas brauciena kuģis”: pasažieru kuģis, kurā nav pasažieru kajīšu pārnakšņošanai; |
| --- | --- |

20.

“vienas dienas brauciena kuģis”: pasažieru kuģis, kurā nav pasažieru kajīšu pārnakšņošanai;

| 21. | “kajīšu kuģis”: pasažieru kuģis ar pasažieru kajītēm pārnakšņošanai; |
| --- | --- |

21.

“kajīšu kuģis”: pasažieru kuģis ar pasažieru kajītēm pārnakšņošanai;

| 22. | “ātrgaitas kuģis”: motorizēts mazais kuģis, kas spēj attīstīt ātrumu, lielāku par 40 km/h, atkarībā no ūdens apstākļiem; |
| --- | --- |

22.

“ātrgaitas kuģis”: motorizēts mazais kuģis, kas spēj attīstīt ātrumu, lielāku par 40 km/h, atkarībā no ūdens apstākļiem;

| 23. | “peldoša iekārta”: peldoša konstrukcija, uz kuras ir tādas darba ierīces, kā celtņi, bagarēšanas iekārtas, pāļu dzinēji vai lifti; |
| --- | --- |

23.

“peldoša iekārta”: peldoša konstrukcija, uz kuras ir tādas darba ierīces, kā celtņi, bagarēšanas iekārtas, pāļu dzinēji vai lifti;

| 24. | “darblaukuma kuģis”: kuģis, kas attiecīgi izbūvēts un aprīkots lietojumam darblaukumos, tāds kā meliorācijas barža, paškrāvējs vai pontonu barža, pontonu vai akmeņu izkraušanas kuģis; |
| --- | --- |

24.

“darblaukuma kuģis”: kuģis, kas attiecīgi izbūvēts un aprīkots lietojumam darblaukumos, tāds kā meliorācijas barža, paškrāvējs vai pontonu barža, pontonu vai akmeņu izkraušanas kuģis;

| 25. | “atpūtas kuģis”: kuģis, kas nav pasažieru kuģis un ir paredzēts sporta vai izklaides nodarbībām; |
| --- | --- |

25.

“atpūtas kuģis”: kuģis, kas nav pasažieru kuģis un ir paredzēts sporta vai izklaides nodarbībām;

| 26.a | “kuģa laiva”: laiva, ko lieto transportēšanas, glābšanas, izcelšanas un darba nolūkā; |
| --- | --- |

26.a

“kuģa laiva”: laiva, ko lieto transportēšanas, glābšanas, izcelšanas un darba nolūkā;

| 27. | “peldošs veidojums”: jebkura peldoša konstrukcija, kas parasti nav paredzēta pārvietošanai, tāda kā peldbaseins, doks, muliņš vai laivu māja; |
| --- | --- |

27.

“peldošs veidojums”: jebkura peldoša konstrukcija, kas parasti nav paredzēta pārvietošanai, tāda kā peldbaseins, doks, muliņš vai laivu māja;

| 28. | “peldošs objekts”: plosts vai cita konstrukcija, priekšmets vai agregāts, kas var kuģot, nebūdams kuģis vai peldoša iekārta vai veidojums. |
| --- | --- |

28.

“peldošs objekts”: plosts vai cita konstrukcija, priekšmets vai agregāts, kas var kuģot, nebūdams kuģis vai peldoša iekārta vai veidojums.

| | Kuģu montāžas








  29. | “Karavāna”: nekustīgi vai tauvā sastiprināta kuģu karavāna; |
| --- | --- | --- |

Kuģu montāžas

29.

“Karavāna”: nekustīgi vai tauvā sastiprināta kuģu karavāna;

| 30. | “struktūra”: veids, kādā kuģu karavāna ir sakabināta; |
| --- | --- |

30.

“struktūra”: veids, kādā kuģu karavāna ir sakabināta;

| 31. | “nekustīgi sakabināta karavāna”: stumta karavāna vai sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra; |
| --- | --- |

31.

“nekustīgi sakabināta karavāna”: stumta karavāna vai sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra;

| 32. | “stumta karavāna”: nekustīgi sakabināti kuģi, no kuriem vismaz viens atrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas stumšanas dzinējspēku un ko sauc par “stūmēju (-iem)”; karavāna, ko veido stūmējs un stumjamie kuģi, kas sakabināti tā, lai pieļautu virzāmu kustību, arī ir uzskatāma par nekustīgi sakabinātu karavānu; |
| --- | --- |

32.

“stumta karavāna”: nekustīgi sakabināti kuģi, no kuriem vismaz viens atrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas stumšanas dzinējspēku un ko sauc par “stūmēju (-iem)”; karavāna, ko veido stūmējs un stumjamie kuģi, kas sakabināti tā, lai pieļautu virzāmu kustību, arī ir uzskatāma par nekustīgi sakabinātu karavānu;

| 33. | “sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra”: kuģu kopums, kas nekustīgi sakabināti sānu pie sāna un no kuriem neviens neatrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas dzinējspēku; |
| --- | --- |

33.

“sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra”: kuģu kopums, kas nekustīgi sakabināti sānu pie sāna un no kuriem neviens neatrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas dzinējspēku;

| 34. | “tauvā vilkta karavāna”: viens vai vairāki kuģi, peldoši veidojumi vai peldoši objekti, ko velk tauvā viens vai vairāki pašgājēji kuģi un veido daļu no karavānas. |
| --- | --- |

34.

“tauvā vilkta karavāna”: viens vai vairāki kuģi, peldoši veidojumi vai peldoši objekti, ko velk tauvā viens vai vairāki pašgājēji kuģi un veido daļu no karavānas.

| | Atsevišķas telpas uz kuģa








  35. | “Galvenā mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti virzošie dzinēji; |
| --- | --- | --- |

Atsevišķas telpas uz kuģa

35.

“Galvenā mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti virzošie dzinēji;

| 36. | “mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti iekšdedzes dzinēji; |
| --- | --- |

36.

“mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti iekšdedzes dzinēji;

| 37. | “katlu telpa”: telpa, kurā atrodas ar degvielu darbinātas iekārtas, kas paredzētas tvaika ģenerēšanai vai termiskā šķidrumu uzkarsēšanai; |
| --- | --- |

37.

“katlu telpa”: telpa, kurā atrodas ar degvielu darbinātas iekārtas, kas paredzētas tvaika ģenerēšanai vai termiskā šķidrumu uzkarsēšanai;

| 38. | “slēgta virsbūve”: ūdensdroša, nekustīga, nepārtraukta konstrukcija ar stingrām sienām, kas nostiprināta pie klāja paliekošā un ūdensizturīgā veidā; |
| --- | --- |

38.

“slēgta virsbūve”: ūdensdroša, nekustīga, nepārtraukta konstrukcija ar stingrām sienām, kas nostiprināta pie klāja paliekošā un ūdensizturīgā veidā;

| 39. | “stūres māja”: telpa, kurā atrodas visi kuģa manevrēšanai nepieciešamie vadības un uzraudzības instrumenti; |
| --- | --- |

39.

“stūres māja”: telpa, kurā atrodas visi kuģa manevrēšanai nepieciešamie vadības un uzraudzības instrumenti;

| 40. | “kajīšu izvietojums”: telpa, kas paredzēta tām personām, kas parasti dzīvo uz kuģa, ieskaitot kambīzi, noliktavas telpu krājumiem, tualetes un mazgāšanās telpas, veļas mazgāšanas telpas, priekštelpas un kāpnes, bet ne stūres māju; |
| --- | --- |

40.

“kajīšu izvietojums”: telpa, kas paredzēta tām personām, kas parasti dzīvo uz kuģa, ieskaitot kambīzi, noliktavas telpu krājumiem, tualetes un mazgāšanās telpas, veļas mazgāšanas telpas, priekštelpas un kāpnes, bet ne stūres māju;

| 41. | “pasažieru zona”: pasažieriem paredzētās telpas uz kuģa, kā arī slēgtas telpas, tādas kā atpūtas telpas, biroji, veikali, frizētavas, žāvētavas, veļas mazgātavas, saunas, tualetes, mazgāšanās telpas, gaiteņi, kas savieno ar sienām nenorobežotas ejas un kāpnes; |
| --- | --- |

41.

“pasažieru zona”: pasažieriem paredzētās telpas uz kuģa, kā arī slēgtas telpas, tādas kā atpūtas telpas, biroji, veikali, frizētavas, žāvētavas, veļas mazgātavas, saunas, tualetes, mazgāšanās telpas, gaiteņi, kas savieno ar sienām nenorobežotas ejas un kāpnes;

| 42. | “vadības centrs”: stūres māja, telpa, kurā atrodas avārijas elektrostacija vai tās daļas, vai telpa, kurā pastāvīgi uzturas kuģa personāls vai apkalpes locekļi un kur atrodas ugunsgrēka trauksmes iekārta un durvju vai ugunsdzēšanas mehānismu tālvadības ierīces; |
| --- | --- |

42.

“vadības centrs”: stūres māja, telpa, kurā atrodas avārijas elektrostacija vai tās daļas, vai telpa, kurā pastāvīgi uzturas kuģa personāls vai apkalpes locekļi un kur atrodas ugunsgrēka trauksmes iekārta un durvju vai ugunsdzēšanas mehānismu tālvadības ierīces;

| 43. | “kāpņu šahta”: iekšējo kāpņu vai lifta šahta; |
| --- | --- |

43.

“kāpņu šahta”: iekšējo kāpņu vai lifta šahta;

| 44. | “atpūtas telpa”: telpa kajītē vai pasažieru zonā. Uz pasažieru kuģu klāja kambīzes neuzskata par atpūtas telpām; |
| --- | --- |

44.

“atpūtas telpa”: telpa kajītē vai pasažieru zonā. Uz pasažieru kuģu klāja kambīzes neuzskata par atpūtas telpām;

| 45. | “kambīze”: telpa, kurā ir plīts vai tamlīdzīga ēdienu gatavošanas iekārta; |
| --- | --- |

45.

“kambīze”: telpa, kurā ir plīts vai tamlīdzīga ēdienu gatavošanas iekārta;

| 46. | “noliktavas telpa”: telpa degošu šķidrumu uzglabāšanai vai arī telpa, kuras platība pārsniedz 4 m2 un kas paredzēta krājumu uzglabāšanai; |
| --- | --- |

46.

“noliktavas telpa”: telpa degošu šķidrumu uzglabāšanai vai arī telpa, kuras platība pārsniedz 4 m2 un kas paredzēta krājumu uzglabāšanai;

| 47. | “tilpne”: kuģa daļa, ko priekšpusē un aizmugurē ierobežo starpsienas, ko atver vai aizver ar lūkām un kas paredzēta preču pārvadāšanai neatkarīgi no tā, vai tās ir iepakotas, vai vaļējas, kā arī tādu cisternu novietošanai, kas neveido tilpnes daļu; |
| --- | --- |

47.

“tilpne”: kuģa daļa, ko priekšpusē un aizmugurē ierobežo starpsienas, ko atver vai aizver ar lūkām un kas paredzēta preču pārvadāšanai neatkarīgi no tā, vai tās ir iepakotas, vai vaļējas, kā arī tādu cisternu novietošanai, kas neveido tilpnes daļu;

| 48. | “nostiprināta cisterna”: pie kuģa nostiprināta cisterna, kuras sieniņas veido vai nu pati tilpne vai arī no tilpnes atsevišķs korpuss; |
| --- | --- |

48.

“nostiprināta cisterna”: pie kuģa nostiprināta cisterna, kuras sieniņas veido vai nu pati tilpne vai arī no tilpnes atsevišķs korpuss;

| 49. | “darbstacija”: vieta, kurā apkalpes locekļi veic savus pienākumus, ieskaitot trapu, celtni un kuģa laivu; |
| --- | --- |

49.

“darbstacija”: vieta, kurā apkalpes locekļi veic savus pienākumus, ieskaitot trapu, celtni un kuģa laivu;

| 50. | “gaitenis”: telpa, kurā parasti pārvietojas cilvēki un tiek pārvietota krava; |
| --- | --- |

50.

“gaitenis”: telpa, kurā parasti pārvietojas cilvēki un tiek pārvietota krava;

| 51. | “droša zona”: zona, ko ārēji ierobežo vertikāla virsma, kas sniedzas 1/5 BWL atstatumā paralēli tilpnes vietai maksimālās iegrimes līnijā; |
| --- | --- |

51.

“droša zona”: zona, ko ārēji ierobežo vertikāla virsma, kas sniedzas 1/5 BWL atstatumā paralēli tilpnes vietai maksimālās iegrimes līnijā;

| 52. | “pulcēšanās zonas”: zonas uz kuģa, kas ir īpaši aizsargātas un kur pasažieri pulcējas apdraudējuma gadījumā; |
| --- | --- |

52.

“pulcēšanās zonas”: zonas uz kuģa, kas ir īpaši aizsargātas un kur pasažieri pulcējas apdraudējuma gadījumā;

| 53. | “evakuācijas zonas”: tā pulcēšanās zonu daļa uz kuģa, no kuras iespējams veikt pasažieru evakuāciju. |
| --- | --- |

53.

“evakuācijas zonas”: tā pulcēšanās zonu daļa uz kuģa, no kuras iespējams veikt pasažieru evakuāciju.

| | Jūras tehnoloģijas termini








  54. | “Maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenis”: ūdens līmenis, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai iegrimei, ar kādu kuģim ir atļauts kuģot; |
| --- | --- | --- |

Jūras tehnoloģijas termini

54.

“Maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenis”: ūdens līmenis, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai iegrimei, ar kādu kuģim ir atļauts kuģot;

| 55. | “drošības attālums”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko iespējamo punktu, virs kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu; |
| --- | --- |

55.

“drošības attālums”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko iespējamo punktu, virs kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu;

| 56. | “atlikušais drošības attālums”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un iegremdētās puses zemāko punktu, zem kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu; |
| --- | --- |

56.

“atlikušais drošības attālums”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un iegremdētās puses zemāko punktu, zem kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu;

| 57. | “brīvsāni (f)”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko sānu klāja punktu vai, ja sānu klāja nav, caur zemāko korpusa dēļu apšuvuma vai metāla pārklājuma augšējās malas punktu; |
| --- | --- |

57.

“brīvsāni (f)”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko sānu klāja punktu vai, ja sānu klāja nav, caur zemāko korpusa dēļu apšuvuma vai metāla pārklājuma augšējās malas punktu;

| 58. | “atlikušie brīvsāni”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un klāja augšējo punktu iegremdētās puses zemākajā punktā vai, ja klāja nav, zemāko nostiprinātā kuģa sāna augšējo virsmu; |
| --- | --- |

58.

“atlikušie brīvsāni”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un klāja augšējo punktu iegremdētās puses zemākajā punktā vai, ja klāja nav, zemāko nostiprinātā kuģa sāna augšējo virsmu;

| 59. | “robežlīnija”: iedomāta līnija, kas novilkta uz sānu apšuvuma ne mazāk kā 10 cm zem starpsienu klāja un ne mazāk kā 10 cm zem zemākā ūdensnedrošā punkta sāna apšuvumā. Ja starpsienu klāja nav, tad šajā nolūkā izmanto līniju, kas novilkta ne mazāk kā 10 cm zem zemākās līnijas, līdz kurai ārējais apšuvums ir ūdensdrošs; |
| --- | --- |

59.

“robežlīnija”: iedomāta līnija, kas novilkta uz sānu apšuvuma ne mazāk kā 10 cm zem starpsienu klāja un ne mazāk kā 10 cm zem zemākā ūdensnedrošā punkta sāna apšuvumā. Ja starpsienu klāja nav, tad šajā nolūkā izmanto līniju, kas novilkta ne mazāk kā 10 cm zem zemākās līnijas, līdz kurai ārējais apšuvums ir ūdensdrošs;

| 60. | “ūdensizspaids (

  )”: kuģa iegrimes tilpums m3; |
| --- | --- |

60.

Image

| 61. | “izspiešana (Δ)”: kuģa kopējais svars, ieskaitot kravu, tonnās; |
| --- | --- |

61.

“izspiešana (Δ)”: kuģa kopējais svars, ieskaitot kravu, tonnās;

| 62. | “bloka koeficients (CB)”: attiecība starp ūdensizspaidu un izstrādājumu ar garumu LWL, platumu BWL un iegrimi T; |
| --- | --- |

62.

“bloka koeficients (CB)”: attiecība starp ūdensizspaidu un izstrādājumu ar garumu LWL, platumu BWL un iegrimi T;

| 63. | “sānu līmenis virs ūdens (AV)”: kuģa sānu līmenis virs ūdenslīnijas m2; |
| --- | --- |

63.

“sānu līmenis virs ūdens (AV)”: kuģa sānu līmenis virs ūdenslīnijas m2;

| 64. | “starpsienu klājs”: klājs, kurā izveidotas nepieciešamās ūdensdrošās starpsienas un no kura tiek mērīti brīvsāni; |
| --- | --- |

64.

“starpsienu klājs”: klājs, kurā izveidotas nepieciešamās ūdensdrošās starpsienas un no kura tiek mērīti brīvsāni;

| 65. | “starpsiena”: noteikta augstuma siena, parasti vertikāla, kas sadala kuģi un ko ierobežo kuģa dibens, apšuvums vai pārējās starpsienas; |
| --- | --- |

65.

“starpsiena”: noteikta augstuma siena, parasti vertikāla, kas sadala kuģi un ko ierobežo kuģa dibens, apšuvums vai pārējās starpsienas;

| 66. | “šķērseniska starpsiena”: starpsiena, kas stiepjas no viena kuģa sāna līdz otram; |
| --- | --- |

66.

“šķērseniska starpsiena”: starpsiena, kas stiepjas no viena kuģa sāna līdz otram;

| 67. | “siena”: sadaloša virsma, parasti vertikāla; |
| --- | --- |

67.

“siena”: sadaloša virsma, parasti vertikāla;

| 68. | “šķērssiena”: ūdensnedroša siena; |
| --- | --- |

68.

“šķērssiena”: ūdensnedroša siena;

| 69. | “garums (L)”: tilpnes maksimālais garums metros, izņemot stūri un bugspritu; |
| --- | --- |

69.

“garums (L)”: tilpnes maksimālais garums metros, izņemot stūri un bugspritu;

| 70. | “vispārējais garums (LOA)”: maksimālais kuģa garums metros, ieskaitot visas nostiprinātās konstrukcijas, tādas kā stūrēšanas sistēmas vai elektrostacijas daļas, mehāniskas vai līdzīgas ierīces; |
| --- | --- |

70.

“vispārējais garums (LOA)”: maksimālais kuģa garums metros, ieskaitot visas nostiprinātās konstrukcijas, tādas kā stūrēšanas sistēmas vai elektrostacijas daļas, mehāniskas vai līdzīgas ierīces;

| 71. | “ūdenslīnijas garums (LWL)”: tilpnes garums metros, ko mēra pie maksimālās iegrimes; |
| --- | --- |

71.

“ūdenslīnijas garums (LWL)”: tilpnes garums metros, ko mēra pie maksimālās iegrimes;

| 72. | “platums (B)”: tilpnes maksimālais platums metros, ko mēra līdz ārējai apvalka apšuvuma malai (izņemot dzenratus, aiztures margas un tamlīdzīgas ietaises); |
| --- | --- |

72.

“platums (B)”: tilpnes maksimālais platums metros, ko mēra līdz ārējai apvalka apšuvuma malai (izņemot dzenratus, aiztures margas un tamlīdzīgas ietaises);

| 73. | “vispārējais platums (BOA)”: kuģa maksimālais platums metros, ieskaitot visas nostiprinātās iekārtas, tādas kā dzenrati, aiztures margas, mehāniskās ierīces un tamlīdzīgas; |
| --- | --- |

73.

“vispārējais platums (BOA)”: kuģa maksimālais platums metros, ieskaitot visas nostiprinātās iekārtas, tādas kā dzenrati, aiztures margas, mehāniskās ierīces un tamlīdzīgas;

| 74. | “ūdenslīnijas platums (BWL)”: tilpnes platums metros, ko mēra no sānu apšuvuma ārpuses pie maksimālās iegrimes līnijas; |
| --- | --- |

74.

“ūdenslīnijas platums (BWL)”: tilpnes platums metros, ko mēra no sānu apšuvuma ārpuses pie maksimālās iegrimes līnijas;

| 75. | “augstums (H)”: īsākais vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un klāja zemāko punktu kuģa pusē; |
| --- | --- |

75.

“augstums (H)”: īsākais vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un klāja zemāko punktu kuģa pusē;

| 76. | “iegrime (T)”: vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un maksimālās iegrimes līniju; |
| --- | --- |

76.

“iegrime (T)”: vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un maksimālās iegrimes līniju;

| 77. | “priekšējais perpendikuls”: vertikāla līnija tilpnes un maksimālās iegrimes līnijas krustošanās priekšējā punktā; |
| --- | --- |

77.

“priekšējais perpendikuls”: vertikāla līnija tilpnes un maksimālās iegrimes līnijas krustošanās priekšējā punktā;

| 78. | “sānu klāja tīrais platums”: attālums starp vertikālo līniju, kas iet cauri visredzamākajai lūkas daļai, kas atrodas sānu klāja pusē, un vertikālo līniju, kas iet cauri pretslīdēšanas aizsarga (aizsargmargas, kāju margas) iekšējai malai sānu klāja ārpusē. |
| --- | --- |

78.

“sānu klāja tīrais platums”: attālums starp vertikālo līniju, kas iet cauri visredzamākajai lūkas daļai, kas atrodas sānu klāja pusē, un vertikālo līniju, kas iet cauri pretslīdēšanas aizsarga (aizsargmargas, kāju margas) iekšējai malai sānu klāja ārpusē.

| | Stūrēšanas sistēma








  79. | “Stūrēšanas sistēma”: visas iekārtas, kas nepieciešamas kuģa stūrēšanā, lai nodrošinātu tādu manevrējamību, kā paredzēts 5. nodaļā; |
| --- | --- | --- |

Stūrēšanas sistēma

79.

“Stūrēšanas sistēma”: visas iekārtas, kas nepieciešamas kuģa stūrēšanā, lai nodrošinātu tādu manevrējamību, kā paredzēts 5. nodaļā;

| 80. | “stūre”: stūre vai stūres, ar vārpstu, ieskaitot stūres kvadrantu un sastāvdaļas, kas to savieno ar stūrēšanas aparātu; |
| --- | --- |

80.

“stūre”: stūre vai stūres, ar vārpstu, ieskaitot stūres kvadrantu un sastāvdaļas, kas to savieno ar stūrēšanas aparātu;

| 81. | “stūrēšanas aparāts”: stūrēšanas sistēmas daļa, kas nodrošina stūres kustību; |
| --- | --- |

81.

“stūrēšanas aparāts”: stūrēšanas sistēmas daļa, kas nodrošina stūres kustību;

| 82. | “piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta piedziņa starp enerģijas avotu un stūrēšanas aparātu; |
| --- | --- |

82.

“piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta piedziņa starp enerģijas avotu un stūrēšanas aparātu;

| 83. | “enerģijas avots”: enerģijas padeve stūrēšanas piedziņas blokam un stūrēšanas aparātam, ko nodrošina uz kuģa esošais tīkls, akumulatori vai iekšējs iekšdedzes dzinējs; |
| --- | --- |

83.

“enerģijas avots”: enerģijas padeve stūrēšanas piedziņas blokam un stūrēšanas aparātam, ko nodrošina uz kuģa esošais tīkls, akumulatori vai iekšējs iekšdedzes dzinējs;

| 84. | “stūrēšanas vadība”: stūrēšanas vadības ar mehānisko piedziņu darbībai nepieciešamās sastāvdaļas un elektroshēmas; |
| --- | --- |

84.

“stūrēšanas vadība”: stūrēšanas vadības ar mehānisko piedziņu darbībai nepieciešamās sastāvdaļas un elektroshēmas;

| 85. | “stūrēšanas aparāta piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta, tā piedziņas bloka un tā enerģijas avota vadība; |
| --- | --- |

85.

“stūrēšanas aparāta piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta, tā piedziņas bloka un tā enerģijas avota vadība;

| 86. | “manuālā piedziņa”: sistēma, kurā manuāla rokas rata darbināšana vada stūri ar mehāniskas transmisijas palīdzību bez jebkāda papildu enerģijas avota; |
| --- | --- |

86.

“manuālā piedziņa”: sistēma, kurā manuāla rokas rata darbināšana vada stūri ar mehāniskas transmisijas palīdzību bez jebkāda papildu enerģijas avota;

| 87. | “manuāli darbināta hidrauliskā piedziņa”: manuāla vadība, kas aktivē hidraulisko transmisiju; |
| --- | --- |

87.

“manuāli darbināta hidrauliskā piedziņa”: manuāla vadība, kas aktivē hidraulisko transmisiju;

| 88. | “pagrieziena ātruma regulētājs”: iekārta, kas automātiski izveido un uztur noteiktu kuģa pagrieziena ātrumu atbilstoši iepriekš izvēlētām vērtībām; |
| --- | --- |

88.

“pagrieziena ātruma regulētājs”: iekārta, kas automātiski izveido un uztur noteiktu kuģa pagrieziena ātrumu atbilstoši iepriekš izvēlētām vērtībām;

| 89. | “stūres māja, kas izveidota kuģošanai ar radaru, ko veic viens cilvēks”: stūres māja, kas iekārtota tādā veidā, lai kuģojot ar radaru, kuģi varētu manevrēt viens cilvēks. |
| --- | --- |

89.

“stūres māja, kas izveidota kuģošanai ar radaru, ko veic viens cilvēks”: stūres māja, kas iekārtota tādā veidā, lai kuģojot ar radaru, kuģi varētu manevrēt viens cilvēks.

| | Konstrukciju sastāvdaļu un materiālu īpašības








  90. | “Ūdensdrošs”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu nekādu ūdens iekļūšanu; |
| --- | --- | --- |

Konstrukciju sastāvdaļu un materiālu īpašības

90.

“Ūdensdrošs”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu nekādu ūdens iekļūšanu;

| 91. | “izturīgs pret smidzināšanu un laika apstākļiem”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tādā veidā, ka parastos apstākļos pieļauj tikai neievērojama ūdens daudzuma iespiešanos; |
| --- | --- |

91.

“izturīgs pret smidzināšanu un laika apstākļiem”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tādā veidā, ka parastos apstākļos pieļauj tikai neievērojama ūdens daudzuma iespiešanos;

| 92. | “drošs pret gāzēm”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu gāzes vai tvaiku iekļūšanu; |
| --- | --- |

92.

“drošs pret gāzēm”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu gāzes vai tvaiku iekļūšanu;

| 93. | “nedegošs”: viela, kas nedz deg, nedz rada degošus tvaikus tādā daudzumā, ka tie spontāni uzliesmo, būdami sakarsēti līdz aptuveni 750 °C; |
| --- | --- |

93.

“nedegošs”: viela, kas nedz deg, nedz rada degošus tvaikus tādā daudzumā, ka tie spontāni uzliesmo, būdami sakarsēti līdz aptuveni 750 °C;

| 94. | “liesmas aizturošs”: materiāls, kas uzreiz neaizdegas vai kura virsma vismaz ierobežo liesmas izplatīšanos atbilstoši testēšanas procedūrai, kas minēta 15.11. panta 1. sadaļas c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

94.

“liesmas aizturošs”: materiāls, kas uzreiz neaizdegas vai kura virsma vismaz ierobežo liesmas izplatīšanos atbilstoši testēšanas procedūrai, kas minēta 15.11. panta 1. sadaļas c) apakšpunktā;

| 95. | “ugunsizturība”: konstrukciju sastāvdaļu vai ierīču īpašība, ko apstiprina testēšanas procedūrās, kas minētas 15.11. panta 1. sadaļas d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

95.

“ugunsizturība”: konstrukciju sastāvdaļu vai ierīču īpašība, ko apstiprina testēšanas procedūrās, kas minētas 15.11. panta 1. sadaļas d) apakšpunktā;

| 96. | “Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodekss”: Starptautiskais Ugunsdrošības testēšanas procedūru piemērošanas kodekss, kas pieņemts saskaņā ar IMO Jūras drošības komitejas rezolūciju MSC.61(67). |
| --- | --- |

96.

“Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodekss”: Starptautiskais Ugunsdrošības testēšanas procedūru piemērošanas kodekss, kas pieņemts saskaņā ar IMO Jūras drošības komitejas rezolūciju MSC.61(67).

| | Citas definīcijas








  97. | “Apstiprināta klasificēšanas sabiedrība”: klasificēšanas sabiedrība, kas atzīta atbilstoši direktīvas VI pielikuma kritērijiem un procedūrām; |
| --- | --- | --- |

Citas definīcijas

97.

“Apstiprināta klasificēšanas sabiedrība”: klasificēšanas sabiedrība, kas atzīta atbilstoši direktīvas VI pielikuma kritērijiem un procedūrām;

| 98. | “radara iekārta”: elektronisks navigācijas līdzeklis apkārtnes un satiksmes noteikšanai un attēlošanai; |
| --- | --- |

98.

“radara iekārta”: elektronisks navigācijas līdzeklis apkārtnes un satiksmes noteikšanai un attēlošanai;

| 99. | “iekšējo ūdensceļu ECDIS”: standartizēta sistēma elektronisku navigācijas karšu, kas attiecas uz iekšējiem ūdeņiem, un ar šīm kartēm saistītās informācijas atspoguļošanai ekrānā, kurā redzama izvēlēta informācija no attiecīgajām iekšējo ūdeņu elektroniskajām navigācijas kartēm un — pēc izvēles — informācija no citiem kuģa sensoriem; |
| --- | --- |

99.

“iekšējo ūdensceļu ECDIS”: standartizēta sistēma elektronisku navigācijas karšu, kas attiecas uz iekšējiem ūdeņiem, un ar šīm kartēm saistītās informācijas atspoguļošanai ekrānā, kurā redzama izvēlēta informācija no attiecīgajām iekšējo ūdeņu elektroniskajām navigācijas kartēm un — pēc izvēles — informācija no citiem kuģa sensoriem;

| 100. | “iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārta”: iekārta iekšējo ūdeņu elektronisku navigācijas karšu atspoguļošanai ekrānā, ko var darbināt divos dažādos režīmos — informācijas režīmā un navigācijas režīmā; |
| --- | --- |

100.

“iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārta”: iekārta iekšējo ūdeņu elektronisku navigācijas karšu atspoguļošanai ekrānā, ko var darbināt divos dažādos režīmos — informācijas režīmā un navigācijas režīmā;

| 101. | “informācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums tikai informatīvos nolūkos bez radara pārklājuma; |
| --- | --- |

101.

“informācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums tikai informatīvos nolūkos bez radara pārklājuma;

| 102. | “navigācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums ar radara pārklājumu kuģa navigācijas nolūkā; |
| --- | --- |

102.

“navigācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums ar radara pārklājumu kuģa navigācijas nolūkā;

| 103. | “kuģa personāls”: visi darbinieki uz pasažieru kuģa borta, kas nav apkalpes locekļi; |
| --- | --- |

103.

“kuģa personāls”: visi darbinieki uz pasažieru kuģa borta, kas nav apkalpes locekļi;

| 104. | “personas ar ierobežotu kustību brīvību”: personas, kas saskaras ar noteiktām problēmām, izmantojot sabiedrisko transportu, tādas kā vecāka gadagājuma cilvēki, cilvēki ar īpašām vajadzībām, cilvēki ratiņkrēslos, grūtnieces un cilvēki, kas pavada mazus bērnus; |
| --- | --- |

104.

“personas ar ierobežotu kustību brīvību”: personas, kas saskaras ar noteiktām problēmām, izmantojot sabiedrisko transportu, tādas kā vecāka gadagājuma cilvēki, cilvēki ar īpašām vajadzībām, cilvēki ratiņkrēslos, grūtnieces un cilvēki, kas pavada mazus bērnus;

| 105. | “Kopienas sertifikāts”: sertifikāts, ko iekšējo ūdensceļu kuģim izdevusi kompetentā iestāde un kas apliecina atbilstību šīs direktīvas tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

105.

“Kopienas sertifikāts”: sertifikāts, ko iekšējo ūdensceļu kuģim izdevusi kompetentā iestāde un kas apliecina atbilstību šīs direktīvas tehniskajām prasībām.

1.02. pants

(Paliek anulēts)

1.03. pants

(Paliek anulēts)

1.04. pants

(Paliek anulēts)

1.05. pants

(Paliek anulēts)

1.06. pants

Pagaidu prasības

Pagaidu prasības var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. pantā noteikto procedūru gadījumos, kas tas uzskatāms par steidzami nepieciešamu, lai pielāgotos iekšējo ūdensceļu transporta tehniskajam progresam, pieļautu atkāpes no šīs direktīvas noteikumiem pirms paredzama pašas direktīvas grozījuma vai arī lai dotu iespēju veikt pārbaudes. Prasības publicē, un tās ir spēkā, augstākais, trīs gadus. Tās stājas spēkā vienlaicīgi un atceļ atbilstīgi vieniem un tiem pašiem nosacījumiem visās dalībvalstīs.

1.07. pants

Administratīvie norādījumi

Lai padarītu šīs direktīvas ieviešanu vienkāršāku un vienotāku, saistošus administratīvos norādījumus attiecībā uz pārbaudēm var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. pantā noteikto procedūru.

2. NODAĻA

PROCEDŪRA

2.01. pants

Pārbaudes iestādes

1.   Pārbaudes iestādes izveido dalībvalstis.

2.   Pārbaudes iestādē ir priekšsēdētājs un eksperti.

Katrā iestādē kā eksperti ir vismaz šādi cilvēki:

| a) | amatpersona no tās pārvaldes, kas atbild par iekšējo kuģošanu; |
| --- | --- |

a)

amatpersona no tās pārvaldes, kas atbild par iekšējo kuģošanu;

| b) | eksperts iekšējo ūdensceļu kuģu un to dzinēju konstrukcijas jautājumos; |
| --- | --- |

b)

eksperts iekšējo ūdensceļu kuģu un to dzinēju konstrukcijas jautājumos;

| c) | kuģniecības eksperts ar attiecīgu kuģniecības sertifikātu. |
| --- | --- |

c)

kuģniecības eksperts ar attiecīgu kuģniecības sertifikātu.

3.   Priekšsēdētāju un ekspertus katrā iestādē ieceļ tās valsts iestādes, kurā šī iestāde tiek izveidota. Uzsākot pildīt savus pienākumus, priekšsēdētājs un eksperti iesniedz rakstveida deklarāciju par to, ka viņi šos pienākumus veiks pilnībā neatkarīgi. No amatpersonām deklarācija netiek prasīta.

4.   Pārbaudes iestādēm palīdzību var sniegt speciālisti-eksperti atbilstoši spēkā esošajiem valsts noteikumiem.

2.02. pants

Pārbaudes pieprasījums

1.   Kārtību, kādā tiek pieprasīta pārbaude, kā arī šādas pārbaudes vietu un laiku nosaka iestādes, kas izdod Kopienas sertifikātu. Kompetentā iestāde nosaka, kādi dokumenti jāiesniedz. Šai kārtībai jābūt tādai, lai pārbaude varētu notikt pienācīgā laikposmā pēc pieteikuma iesniegšanas.

2.   Tāda kuģa īpašnieks, uz ko šī direktīva neattiecas, vai viņa pārstāvis var pieprasīt Kopienas sertifikātu. Viņa pieprasījumu izpilda, ja kuģis atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.03. pants

Kuģa uzrādīšana pārbaudei

1.   Kuģa īpašnieks vai tā pārstāvis pārbaudei uzrāda kuģi bez kravas, tīru un ar pilnu aprīkojumu. Viņš sniedz vajadzīgo palīdzību pārbaudē, piemēram, nodrošinot piemērotu laivu, nodrošinot personāla pieejamību un atvieglojot to tilpņu vai iekārtu pārbaudi, kas nav tieši pieejamas vai redzamas.

2.   Pārbaudes iestāde pirmajā reizē pieprasa sauso pārbaudi. No šādas sausās pārbaudes var atbrīvot, ja tiek uzrādīts klasifikācijas sertifikāts vai sertifikāts no apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības, kas apliecina, ka kuģa konstrukcija atbilst tās prasībām, vai arī tiek uzrādīts sertifikāts, kas apliecina, ka kompetenta iestāde jau veikusi pārbaudi ārpus ūdens kādā citā nolūkā. Ja pārbaudes notiek regulāri vai ir notikusi pārbaude, kāda paredzēta šīs direktīvas 15. pantā, pārbaudes iestāde var pieprasīt pārbaudi ārpus ūdens.

Pārbaudes iestāde sākotnējās pašgājēju kuģu vai karavānu pārbaudes laikā vai arī gadījumos, kad dzinēju vai stūrēšanas iekārtās izdarītas nozīmīgas izmaiņas, veic izmēģinājuma reisus.

3.   Pārbaudes iestāde var pieprasīt turpmākus darbības testus un citus papildu dokumentus. Šis noteikums ir spēkā arī kuģa būves laikā.

2.04. pants

(Paliek anulēts)

2.05. pants

Kopienas pagaidu sertifikāts

1.   Kompetentā iestāde var izdot Kopienas pagaidu sertifikātu:

| a) | attiecībā uz kuģiem, ar ko paredzēts braukt uz konkrētu vietu ar kompetentās iestādes atļauju, lai iegūtu Kopienas sertifikātu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz kuģiem, ar ko paredzēts braukt uz konkrētu vietu ar kompetentās iestādes atļauju, lai iegūtu Kopienas sertifikātu;

| b) | attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts uz laiku aizturēts vienā no iestādēm, kas minētas šīs direktīvas 2.07. pantā vai arī 12. un 16. pantā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts uz laiku aizturēts vienā no iestādēm, kas minētas šīs direktīvas 2.07. pantā vai arī 12. un 16. pantā;

| c) | attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts tiek sagatavots pēc sekmīgas pārbaudes; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts tiek sagatavots pēc sekmīgas pārbaudes;

| d) | attiecībā uz kuģiem, kas neatbilst visiem nepieciešamajiem nosacījumiem, lai iegūtu Kopienas sertifikātu, kā minēts V.1. pielikumā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz kuģiem, kas neatbilst visiem nepieciešamajiem nosacījumiem, lai iegūtu Kopienas sertifikātu, kā minēts V.1. pielikumā;

| e) | attiecībā uz kuģiem, kas ir tik bojāti, ka to stāvoklis vairs neatbilst Kopienas sertifikātam; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz kuģiem, kas ir tik bojāti, ka to stāvoklis vairs neatbilst Kopienas sertifikātam;

| f) | attiecībā uz peldošajām konstrukcijām vai iekārtām, kuriem iestādes, kas atbild par speciālām transporta operācijām, izdod pilnvarojumu veikt īpašu transporta operāciju, ka paredz dalībvalstu spēkā esošie kuģniecības iestāžu noteikumi, ievērojot šāda Kopienas sertifikāta iegūšanas nepieciešamību; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz peldošajām konstrukcijām vai iekārtām, kuriem iestādes, kas atbild par speciālām transporta operācijām, izdod pilnvarojumu veikt īpašu transporta operāciju, ka paredz dalībvalstu spēkā esošie kuģniecības iestāžu noteikumi, ievērojot šāda Kopienas sertifikāta iegūšanas nepieciešamību;

| g) | attiecībā uz kuģiem, kuros konstatētas novirzes no II daļas noteikumiem, kā paredzēts 2.19. panta 2. iedaļā. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz kuģiem, kuros konstatētas novirzes no II daļas noteikumiem, kā paredzēts 2.19. panta 2. iedaļā.

2.   Kopienas pagaidu sertifikātu sastāda, izmantojot V.3. pielikumā noteikto modeli, ja kuģu, peldošo veidojumu vai peldošo objektu kuģojamība ir pietiekami nodrošināta.

Tas ietver nosacījumus, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamiem, un ir spēkā:

| a) | 1. iedaļas a) apakšpunktā un d)-f) apakšpunktā minētajos gadījumos attiecībā uz vienreizēju specifisku braucienu, kas tiek veikts atbilstošā laikposmā un nepārsniedz vienu mēnesi; |
| --- | --- |

a)

1. iedaļas a) apakšpunktā un d)-f) apakšpunktā minētajos gadījumos attiecībā uz vienreizēju specifisku braucienu, kas tiek veikts atbilstošā laikposmā un nepārsniedz vienu mēnesi;

| b) | 1. iedaļas b) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos uz atbilstošu laika periodu; |
| --- | --- |

b)

1. iedaļas b) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos uz atbilstošu laika periodu;

| c) | 1. iedaļas g) apakšpunktā minētajos gadījumos uz sešiem mēnešiem. Kopienas pagaidu sertifikātu iespējams pagarināt vienā reizē par sešiem mēnešiem, līdz šīs direktīvas 19. pantā minētā Komiteja ir pieņēmusi savu lēmumu. |
| --- | --- |

c)

1. iedaļas g) apakšpunktā minētajos gadījumos uz sešiem mēnešiem. Kopienas pagaidu sertifikātu iespējams pagarināt vienā reizē par sešiem mēnešiem, līdz šīs direktīvas 19. pantā minētā Komiteja ir pieņēmusi savu lēmumu.

2.06. pants

Kopienas sertifikāta derīgums

1.   To Kopienas sertifikātu derīguma termiņu, ko izdod attiecībā uz jaunbūvētiem kuģiem saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, nosaka kompetentā iestāde, augstākais, līdz pat:

| a) | pieciem gadiem pasažieru kuģu gadījumā; |
| --- | --- |

a)

pieciem gadiem pasažieru kuģu gadījumā;

| b) | desmit gadiem visu citu kuģu gadījumā. |
| --- | --- |

b)

desmit gadiem visu citu kuģu gadījumā.

Derīguma termiņu ieraksta Kopienas sertifikātā.

2.   To kuģu gadījumā, kas pirms pārbaudes jau bijuši ekspluatācijā, kompetentā iestāde nosaka Kopienas sertifikāta derīguma termiņu katrā atsevišķajā gadījumā, ievērojot pārbaudes rezultātus. Tomēr derīguma termiņš nevar pārsniegt pirmajā iedaļā norādītos.

2.07. pants

Precīzas ziņas Kopienas sertifikātā un tā grozījumi

1.   Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis kompetentajai iestādei dara zināmas jebkādas izmaiņas kuģa nosaukumā vai īpašuma tiesībās, jebkādus pārmērījumus un jebkādas izmaiņas oficiālajā numurā, reģistrācijā vai attiecībā uz ostu, kurā kuģis reģistrēts, un nosūta Kopienas sertifikātu šai iestādei, lai tajā veiktu attiecīgos grozījumus.

2.   Visas kompetentās iestādes var papildināt informāciju Kopienas sertifikātā vai arī to izmainīt.

3.   Ja kāda kompetentā iestāde veic grozījumus vai papildina informāciju Kopienas sertifikātā, tā informē to kompetento iestādi, kas attiecīgo Kopienas sertifikātu ir izdevusi.

2.08. pants

(Paliek anulēts)

2.09. pants

Periodiskas pārbaudes

1.   Pirms kuģu Kopienas sertifikātu termiņa beigām kuģus pakļauj periodiskajai pārbaudei.

2.   Pēc īpašnieka vai viņa pārstāvja pamatota pieprasījuma kompetentā iestāde var izņēmuma kārtā un bez jebkādām turpmākām pārbaudēm piešķir Kopienas sertifikāta derīguma termiņa pagarinājumu ne vairāk kā par sešiem mēnešiem. Šādu pagarinājumu piešķir rakstveidā, un to glabā uz kuģa.

3.   Kompetentā iestāde atkal nosaka Kopienas sertifikāta derīguma termiņu atbilstoši šādas pārbaudes rezultātiem.

Derīguma termiņu ieraksta Kopienas sertifikātā un dara zināmu tai iestādei, kura šo Kopienas sertifikātu ir izdevusi.

4.   Ja tā vietā, lai pagarinātu derīguma termiņu, Kopienas sertifikātu nomaina ar jaunu tā variantu, iepriekšējo Kopienas sertifikātu atdod atpakaļ tai kompetentajai iestādei, kura to izdevusi.

2.10. pants

Brīvprātīga pārbaude

Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis jebkurā laikā var brīvprātīgi pieprasīt pārbaudi.

Jārīkojas saskaņā ar šādu pārbaudes pieprasījumu.

2.11. pants

(Paliek anulēts)

2.12. pants

(Paliek anulēts)

2.13. pants

(Paliek anulēts)

2.14. pants

(Paliek anulēts)

2.15. pants

Izmaksas

Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis sedz visas izmaksas, kas rodas saistībā ar kuģa pārbaudi un Kopienas sertifikāta izdošanu atbilstoši īpašam cenu sarakstam, ko nosaka katra dalībvalsts.

2.16. pants

Informācija

Kompetentā iestāde var atļaut personām, kas var pamatot savu interesi, iepazīties ar Kopienas sertifikāta saturu un var izsniegt šīm personām izrakstus no Kopienas sertifikātiem vai to kopijas, kas ir attiecīgi apstiprinātas kā patiesas un atzīmētas kā kopijas.

2.17. pants

Kopienas sertifikātu reģistrs

1.   Kompetentās iestādes Kopienu sertifikātiem, ko tās izsniedz, piešķir kārtas numuru. Šīs iestādes uztur visu savu izsniegto Kopienas sertifikātu reģistru saskaņā ar šīs direktīvas VI pielikumu.

2.   Kompetentās iestādes uztur visu savu izsniegto Kopienas sertifikātu oriģinālus vai kopijas un ieraksta tajos jebkuru informāciju un grozījumus līdz ar Kopienas sertifikātu atcelšanas vai aizstāšanas faktiem.

2.18. pants

Oficiālais numurs

1.   Kompetentā iestāde, kas izsniegusi Kopienas sertifikātu, ieraksta šajā Kopienas sertifikātā oficiālo numuru, ko konkrētajam kuģim piešķīrusi kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā kuģis reģistrēts vai kurā atrodas tā reģistrācijas osta.

Ciktāl tas attiecas uz to valstu kuģiem, kas nav dalībvalstis, oficiālo numuru, kas ierakstāms Kopienas sertifikātā, piešķir tā kompetentā iestāde, kas izsniedz Kopienas sertifikātu.

Šīs prasības neattiecas uz atpūtas kuģiem.

2.   (Paliek anulēts)

3.   (Paliek anulēts)

4.   Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis vēršas kompetentajās iestādēs, lai tā kuģim piešķirtu oficiālo numuru. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis atbild arī par tā oficiālā numura, kas ierakstīts Kopienas sertifikātā, uzlikšanu un noņemšanu, kolīdz tas vairs nav spēkā.

2.19. pants

Līdzvērtīgums un izņēmumi

1.   Ja II daļas noteikumi prasa noteiktu materiālu, konstrukciju vai iekārtas daļu lietojumu vai esamību uz kuģa vai arī noteiktu konstrukcijas aspektu vai noteiktu iekārtojumu pieņemšanu, kompetentā iestāde var atļaut citu materiālu, konstrukciju vai iekārtas daļu lietojumu vai esamību uz konkrētā kuģa vai arī citu konstrukcijas raksturlielumu vai citu iekārtojumu pieņemšanu, ja saskaņā ar šīs direktīvas 19. panta 2. punktā noteikto procedūru tie ir atzīti par līdzvērtīgiem.

2.   Ja saskaņā ar šīs direktīvas 19. panta 2. punktā noteikto procedūru Komiteja nevienojas par līdzvērtīgumu, kā paredzēts 1. iedaļā, kompetentā iestāde var izsniegt Kopienas pagaidu sertifikātu.

Saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru kompetentās iestādes viena mēneša laikā pēc Kopienas pagaidu sertifikāta izsniegšanas saskaņā ar 2.05. panta 1. punkta g) apakšpunktu iesniedz ziņojumu Komitejai, norādot kuģa nosaukumu un oficiālo numuru, izņēmuma būtību un statusu, kādā kuģis ir reģistrēts vai kāds tam ir tā reģistrācijas ostā.

3.   Saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru kompetentā iestāde, pamatojoties uz Komitejas ieteikumu, var specifiskam kuģim izmēģinājuma nolūkā un uz ierobežotu laikposmu izsniegt Kopienas sertifikātu, kurā iestrādātas jaunas tehniskās prasības, ar ko izdara izņēmumu no prasībām, kas minētas II daļā, ar noteikumu, ka minētās tehniskās prasības nodrošina līdzvērtīgu drošību.

4.   1. un 3. iedaļā minēto līdzvērtīgumu un izņēmumus norāda Kopienas sertifikātā. Par to informē Komisiju.

II DAĻA

3. NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢUBŪVI

3.01. pants

Pamatnoteikums

Kuģus būvē saskaņā ar labu kuģu būvniecības praksi.

3.02. pants

Izturība un stabilitāte

1.   Korpuss ir pietiekami izturīgs, lai izturētu visu spriegumu, kādam tas parasti ir pakļauts.

| a) | Jaunbūvētu kuģu gadījumā vai arī lielāku pārveidojumu gadījumā, kas ietekmē kuģa izturību, atbilstošu izturību pierāda, iesniedzot konstrukcijas aprēķinu apliecinājumu. Šāds apliecinājums nav nepieciešams, ja ir iesniegts apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības izdots klasifikācijas sertifikāts vai deklarācija. |
| --- | --- |

a)

Jaunbūvētu kuģu gadījumā vai arī lielāku pārveidojumu gadījumā, kas ietekmē kuģa izturību, atbilstošu izturību pierāda, iesniedzot konstrukcijas aprēķinu apliecinājumu. Šāds apliecinājums nav nepieciešams, ja ir iesniegts apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības izdots klasifikācijas sertifikāts vai deklarācija.

| b) | Ja notiek pārbaude, kā minēts 2.09. pantā, minimālo dibena, tilpnes un sānu plātņu biezumu pārbauda saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
  attiecībā uz kuģiem, kas būvēti no tērauda, minimālo biezumu tmin atspoguļo augstākais rādītājs, kas izriet no šādām formulām:






  1. | kuģos, kas garāki par 40 m: tmin = f · b ·c (2,3 + 0,04 L) [mm];
  kuģos, kas nav garāki par 40 m: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) [mm], tomēr ne mazāk par 3,00 mm |
| --- | --- | --- |

b)

Ja notiek pārbaude, kā minēts 2.09. pantā, minimālo dibena, tilpnes un sānu plātņu biezumu pārbauda saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

attiecībā uz kuģiem, kas būvēti no tērauda, minimālo biezumu tmin atspoguļo augstākais rādītājs, kas izriet no šādām formulām:

1.

kuģos, kas garāki par 40 m: tmin = f · b ·c (2,3 + 0,04 L) [mm];

kuģos, kas nav garāki par 40 m: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) [mm], tomēr ne mazāk par 3,00 mm

| 2. | kur:







  a | = | karkasa atstarpe [mm]; |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | karkasa atstarpes faktors:







  f | = | 1, ja a ≤ 500 mm |
| f | = | 1 + 0,0013 (a – 500), ja a > 500 mm |

2.

Formula

kur:

a

=

karkasa atstarpe [mm];

f

=

karkasa atstarpes faktors:

f

=

1, ja a ≤ 500 mm

f

=

1 + 0,0013 (a – 500), ja a > 500 mm

b

=

faktors attiecībā uz dibena, sānu vai tilpnes plātnēm

| b | = | 1,0 attiecībā uz dibena plātnēm un sānu plātnēm |
| --- | --- | --- |
| b | = | 1,25 attiecībā uz tilpnes plātnēm. |

b

=

1,0 attiecībā uz dibena plātnēm un sānu plātnēm

b

=

1,25 attiecībā uz tilpnes plātnēm.

f = 1 var pieņemt attiecībā uz karkasa atstarpi, aprēķinot sānu plātņu minimālo biezumu. Tomēr tilpnes plātņu minimālais biezums nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par dibena plātņu un sānu plātņu biezumu.

| c | faktors attiecībā uz konstrukcijas tipu:







  c | = | 0,95 attiecībā uz kuģiem ar divkāršu dibenu un spārnu tukšumu, ja šķērssiena starp spārnu tukšumu un tilpni atrodas vertikāli vienā līnijā ar komingsu |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | 1,0 attiecībā uz visiem pārējiem konstrukcijas tipiem. |

c

faktors attiecībā uz konstrukcijas tipu:

c

=

0,95 attiecībā uz kuģiem ar divkāršu dibenu un spārnu tukšumu, ja šķērssiena starp spārnu tukšumu un tilpni atrodas vertikāli vienā līnijā ar komingsu

c

=

1,0 attiecībā uz visiem pārējiem konstrukcijas tipiem.

| c) | Gareniska karkasa kuģos ar divkāršu dibenu un spārnu tukšumiem minimālo vērtību, kas aprēķināta plātņu biezumam saskaņā ar b) apakšpunkta formulām, var samazināt līdz aprēķinātai vērtībai, ko apstiprinājusi apstiprināta klasificēšanas sabiedrība attiecībā uz pietiekamu korpusa izturību (garenisko, sānu un vietējo izturību).
  Ja dibena, tilpnes vai sānu plātņu biezuma vērtība ir mazāka par pieļaujamo vērtību, kas noteikta šeit minētajā veidā, plātnes atjauno. |
| --- | --- |

c)

Gareniska karkasa kuģos ar divkāršu dibenu un spārnu tukšumiem minimālo vērtību, kas aprēķināta plātņu biezumam saskaņā ar b) apakšpunkta formulām, var samazināt līdz aprēķinātai vērtībai, ko apstiprinājusi apstiprināta klasificēšanas sabiedrība attiecībā uz pietiekamu korpusa izturību (garenisko, sānu un vietējo izturību).

Ja dibena, tilpnes vai sānu plātņu biezuma vērtība ir mazāka par pieļaujamo vērtību, kas noteikta šeit minētajā veidā, plātnes atjauno.

Minimālās vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar šeit minēto metodi, ir robežvērtības, ņemot vērā parasto vienmērīgo nodilumu un ar nosacījumu, ka ir izmantots kuģubūves tērauds un ka iekšējās konstrukciju sastāvdaļas, tādas kā karkasi, karkasa grīda, galvenās garenisko un šķērsenisko konstrukciju daļas ir labā stāvoklī, un ka korpuss neuzrāda nekādu gareniskās izturības pārslodzi.

Tiklīdz šādas vērtības vairs netiek sasniegtas, konkrētās plātnes remontē vai nomaina. Tomēr vietēji attiecībā uz maziem laukumiem ir pieņemami mazāki biezumi, kas nepārsniedz 10 % samazinājumu no aprēķinātajām vērtībām.

2.   Ja korpusa konstrukcijā ir izmantots cits materiāls, nevis tērauds, aprēķinā pierāda, ka korpusa izturība (gareniskā, sānu un vietējā izturība) ir līdzvērtīga vismaz tādai izturībai, kādu nodrošinātu tērauda lietojums, ievērojot minimālo biezumu saskaņā ar 1. iedaļas nosacījumiem. Ja tiek uzrādīts atzītas klasificēšanas sabiedrības izsniegts attiecīgās kategorijas sertifikāts vai deklarācija, no aprēķina apliecinājuma var atteikties.

3.   Kuģu stabilitāte atbilst tiem paredzētajam lietojumam.

3.03. pants

Korpuss

1.   Starpsienas, kas sniedzas līdz klājam vai, ja klāja nav, līdz margapmalei, iebūvē šādos punktos:

| a) | sadursmes starpsiena ir pienācīgā attālumā no priekšgala tādā veidā, lai tiktu nodrošināta piekrauta kuģa peldspēja, ar atlikušo drošības attālumu 100 mm apmērā, ja ūdens iekļūst ūdensdrošajā nodalījumā pirms sadursmes starpsienas.
  Ja sadursmes starpsiena ir iebūvēta attālumā starp 0,04 L un 0,04 L + 2 m, ko mēra no priekšējā perpendikula maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenī, 1. punktā minēto prasību noteikti uzskata par izpildītu.
  Ja šis attālums pārsniedz 0,04 L + 2 m, 1. punktā noteikto prasību pierāda ar aprēķinu.
  Attālumu iespējams samazināt līdz 0,03 L. Tādā gadījumā 1. punktā noteikto prasību pierāda ar aprēķinu, pieņemot, ka nodalījums sadursmes starpsienas priekšā un blakus esošie nodalījumi visi ir piepildīti ar ūdeni; |
| --- | --- |

a)

sadursmes starpsiena ir pienācīgā attālumā no priekšgala tādā veidā, lai tiktu nodrošināta piekrauta kuģa peldspēja, ar atlikušo drošības attālumu 100 mm apmērā, ja ūdens iekļūst ūdensdrošajā nodalījumā pirms sadursmes starpsienas.

Ja sadursmes starpsiena ir iebūvēta attālumā starp 0,04 L un 0,04 L + 2 m, ko mēra no priekšējā perpendikula maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenī, 1. punktā minēto prasību noteikti uzskata par izpildītu.

Ja šis attālums pārsniedz 0,04 L + 2 m, 1. punktā noteikto prasību pierāda ar aprēķinu.

Attālumu iespējams samazināt līdz 0,03 L. Tādā gadījumā 1. punktā noteikto prasību pierāda ar aprēķinu, pieņemot, ka nodalījums sadursmes starpsienas priekšā un blakus esošie nodalījumi visi ir piepildīti ar ūdeni;

| b) | kuģos, kuru kopējais garums pārsniedz 25 m, aizmugurējā starpsiena ir pienācīgā attālumā no kuģa pakaļgala. |
| --- | --- |

b)

kuģos, kuru kopējais garums pārsniedz 25 m, aizmugurējā starpsiena ir pienācīgā attālumā no kuģa pakaļgala.

2.   Neviena kajīte, nedz kuģa drošībai vai darbībai nepieciešamā konstrukcija nevar atrasties pirms sadursmes starpsienas līmeņa. Šī prasība neattiecas uz enkura mehānismu.

3.   Kajītes, mašīntelpas un katlu telpas, kā arī visas darba telpas, kas ir to daļas, ir atdalītas no kravas telpām ar ūdensdrošām šķērseniskām starpsienām, kas sniedzas līdz klājam.

4.   Kajītes ir atdalītas no mašīntelpām, katlu telpām un tilpnēm ar gāzes necaurlaidīgām starpsienām, un tās ir tieši pieejamas no klāja. Ja šādas pieejas nav, tad ir avārijas izeja, kas ved tieši uz klāju.

5.   1. un 3. iedaļā norādītajās starpsienās un 4. iedaļā norādītajos telpu atdalījumos nav nekādu atveru.

Tomēr durvis aizmugures starpsienā un atveres, jo īpaši uz dzenskrūves vārpstām un cauruļvadiem, ir atļautas, ja tās būvētas tā, ka tās neietekmē starpsienu un citu atdalījumu efektivitāti starp telpām. Aizmugures starpsienas durvis ir atļautas tikai tad, ja no stūres mājas ar tālvadības uzraudzību var noteikt, vai durvis ir atvērtas vai aizvērtas, un durvju abās pusēs ir šāds skaidri salasāms norādījums:

“Pēc lietošanas nekavējoties aizvērt durvis”

6.   Ūdens ievadi un izvadi, un ar tiem saistītie cauruļvadi ir tādi, lai nav iespējama neparedzēta ūdens iekļūšana kuģī.

7.   Kuģu priekšējās daļas ir būvētas tādā veidā, lai enkuri nedz pilnībā, nedz daļēji neizvirzītos aiz sānu apšuvuma.

3.04. pants

Mašīntelpas un katlu telpas, bunkuri

1.   Mašīntelpas vai katlu telpas ir izkārtotas tā, lai tajās uzstādītās iekārtas ir viegli un droši darbināt, apkalpot un uzturēt.

2.   Šķidrās degvielas vai ziežeļļu bunkuriem nav kopīgas sienas ar pasažieru telpām un kajītēm, kas parastas ekspluatācijas gadījumā būtu pakļautas šķidruma statiskajam spiedienam.

3.   Mašīntelpu, katlu telpu un bunkuru starpsienas, griesti un durvis ir no tērauda vai cita līdzvērtīga ugunsdroša materiāla.

Mašīntelpās izmantotais izolācijas materiāls ir aizsargāts pret degvielas un degvielas tvaiku iekļūšanu.

Visas atveres mašīntelpu, katlu telpu un bunkuru telpu sienās, griestos un durvīs ir tādas, lai tās varētu aizvērt no telpas ārpuses. Slēgmehānismi ir no tērauda vai līdzvērtīga ugunsdroša materiāla.

4.   Mašīntelpas, katlu telpas un citas zonas, kurās var izdalīties viegli uzliesmojošas vai toksiskas gāzes, ir iespējams pienācīgi vēdināt.

5.   Pieejas un kāpnes, kas nodrošina piekļuvi mašīnu un katlu telpām un bunkuriem, ir stingri nostiprinātas un būvētas no tērauda vai cita triecienizturīga un ugunsdroša materiāla.

6.   Mašīntelpās un katlu telpās ir divas izejas, viena no kurām var būt avārijas izeja.

Otras izejas var nebūt, ja:

| a) | mašīnu vai katlu telpas kopējais grīdas laukums (vidējais garums x vidējais platums grīdas seguma līmenī) nepārsniedz 35 m2 un |
| --- | --- |

a)

mašīnu vai katlu telpas kopējais grīdas laukums (vidējais garums x vidējais platums grīdas seguma līmenī) nepārsniedz 35 m2 un

2

| b) | eja starp visiem punktiem, kuros jāveic apkalpes vai apkopes darbība, un izeju vai pieejas sākums tās izejas tuvumā, kas ved uz ārpusi, nav garāka par 5 m, un |
| --- | --- |

b)

eja starp visiem punktiem, kuros jāveic apkalpes vai apkopes darbība, un izeju vai pieejas sākums tās izejas tuvumā, kas ved uz ārpusi, nav garāka par 5 m, un

| c) | apkalpes punktā, kas atrodas vistālāk no izejas durvīm, un — ievērojot atkāpi no 10.03. panta 1. iedaļas e) apakšpunkta nosacījumus — punktā, kur dzinēju iestatītā jauda nepārsniedz 100 kW, ir liesmu slāpētājs. |
| --- | --- |

c)

apkalpes punktā, kas atrodas vistālāk no izejas durvīm, un — ievērojot atkāpi no 10.03. panta 1. iedaļas e) apakšpunkta nosacījumus — punktā, kur dzinēju iestatītā jauda nepārsniedz 100 kW, ir liesmu slāpētājs.

7.   Maksimāli pieļaujamais skaņas spiediena līmenis mašīntelpā ir 110 dB(A). Mērījuma punktus izvēlas, ņemot vērā vajadzīgo apkopi, kad mašīntelpā esošā iekārta darbojas normāli.

4. NODAĻA

DROŠĪBAS ATTĀLUMS, BRĪVSĀNI UN IEGRIMES SKALAS

4.01. pants

Drošības attālums

1.   Drošības attālums ir vismaz 300 mm.

2.   Kuģiem, kuru atveres nevar aizvērt ar šļakatu necaurlaidīgām un pret laika apstākļiem izturīgām ierīcēm, kā arī kuģiem, kuru tilpnes nav nosegtas, drošības attālumu palielina tādā veidā, lai visas šīs atveres atrastos vismaz 500 mm attālumā no maksimālās iegrimes līmeņa.

4.02. pants

Brīvsāni

1.   Tādu kuģu brīvsāni, kuriem ir nepārtraukts klājs un nav noviržu un virsbūvju, ir 150 mm.

2.   Kuģu ar novirzēm un virsbūvēm brīvsānus aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| α | ir korekcijas koeficients, kurā ievērotas visas attiecīgās virsbūves; |
| --- | --- |
| βv | ir koeficients tās kuģa priekšgala novirzīšanās no kursa ietekmes labošanai, kas izriet no virsbūvju klātbūtnes kuģa garuma L priekšējā ceturtdaļā; |
| βa | ir koeficients tās kuģa pakaļgala novirzīšanās no kursa ietekmes labošanai, kas izriet no virsbūvju klātbūtnes kuģa garuma L aizmugurējā ceturtdaļā; |
| Sev | ir faktiskā kuģa priekšgala novirze, izteikta mm; |
| Sea | ir faktiskā kuģa pakaļgala novirze, izteikta mm. |

α

ir korekcijas koeficients, kurā ievērotas visas attiecīgās virsbūves;

βv

v

ir koeficients tās kuģa priekšgala novirzīšanās no kursa ietekmes labošanai, kas izriet no virsbūvju klātbūtnes kuģa garuma L priekšējā ceturtdaļā;

βa

a

ir koeficients tās kuģa pakaļgala novirzīšanās no kursa ietekmes labošanai, kas izriet no virsbūvju klātbūtnes kuģa garuma L aizmugurējā ceturtdaļā;

Sev

v

ir faktiskā kuģa priekšgala novirze, izteikta mm;

Sea

a

ir faktiskā kuģa pakaļgala novirze, izteikta mm.

3.   Koeficientu α aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| lem | ir to virsbūvju faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas vidusdaļā atbilstoši pusei kuģa garuma L; |
| --- | --- |
| lev | ir tās virsbūves faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas kuģa garuma L priekšējā ceturtdaļā; |
| lea | ir tās virsbūves faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas kuģa garuma L aizmugurējā ceturtdaļā. |

lem

m

ir to virsbūvju faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas vidusdaļā atbilstoši pusei kuģa garuma L;

lev

v

ir tās virsbūves faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas kuģa garuma L priekšējā ceturtdaļā;

lea

a

ir tās virsbūves faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas kuģa garuma L aizmugurējā ceturtdaļā.

Virsbūves faktisko garumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Formula

Formula

kur:

| l | ir attiecīgās virsbūves faktiskais garums, izteikts m; |
| --- | --- |
| b | ir attiecīgās virsbūves faktiskais platums, izteikts m; |
| B1 | ir kuģa platums, izteikts m, mērīts no vertikālo sānu plātņu ārpuses klāja līmenī daļēji gar attiecīgo virsbūvi; |
| h | ir attiecīgās virsbūves augstums, izteikts m. Tomēr lūku gadījumā, h iegūst, samazinot komingsu augstumu par pusi no drošības attāluma atbilstoši 4.01. panta 1. un 2. iedaļai. Nekādā gadījumā par h nedrīkst pieņemt tādu vērtību, kas pārsniedz 0,36 m. |

l

ir attiecīgās virsbūves faktiskais garums, izteikts m;

b

ir attiecīgās virsbūves faktiskais platums, izteikts m;

B1

1

ir kuģa platums, izteikts m, mērīts no vertikālo sānu plātņu ārpuses klāja līmenī daļēji gar attiecīgo virsbūvi;

h

ir attiecīgās virsbūves augstums, izteikts m. Tomēr lūku gadījumā, h iegūst, samazinot komingsu augstumu par pusi no drošības attāluma atbilstoši 4.01. panta 1. un 2. iedaļai. Nekādā gadījumā par h nedrīkst pieņemt tādu vērtību, kas pārsniedz 0,36 m.

Formula

Formula

4.   Koeficientus βv un βa aprēķina, izmantojot šādas formulas:

v

a

Formula

Formula

5.   Faktiskās kuģa pakaļgala/priekšgala novirzes Sev/Sea aprēķina, izmantojot šādas formulas:

v

a

| | Sev = Sv · p |
| --- | --- |

Sev = Sv · p

v

v

| | Sea = Sa · p |
| --- | --- |

Sea = Sa · p

a

a

kur:

| Sv | ir faktiskā kuģa priekšgala novirze, izteikta mm; tomēr Sv nevar pieņemt lielāku par 1 000 mm; |
| --- | --- |
| Sa | ir faktiskā kuģa pakaļgala novirze, izteikta mm; tomēr Sa nevar pieņemt lielāku par 500 mm; |
| p | ir koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu: |
| x | ir abscisa, mērīta no tā punkta izvirzījuma, kurā novirze attiecīgi ir 0,25 Sv/Sa (skatīt tabulu). |

Sv

v

ir faktiskā kuģa priekšgala novirze, izteikta mm; tomēr Sv nevar pieņemt lielāku par 1 000 mm;

v

Sa

a

ir faktiskā kuģa pakaļgala novirze, izteikta mm; tomēr Sa nevar pieņemt lielāku par 500 mm;

a

p

ir koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu:

x

ir abscisa, mērīta no tā punkta izvirzījuma, kurā novirze attiecīgi ir 0,25 Sv/Sa (skatīt tabulu).

v

a

Image

Tomēr koeficientu p nevar pieņemt lielāku par 1.

6.   Ja β a · Se a ir lielāks par β v · Se v, β v · Se v vērtību pieņems kā β a · Se a paredzēto vērtību.

a

a

v

v

v

v

a

a

4.03. pants

Minimālie brīvsāni

Ņemot vērā 4.02. pantā minētos samazinājumus, minimālie brīvsāni nav mazāki par 0 mm.

4.04. pants

Iegrimes atzīmes

1.   Maksimālo iegrimes līmeni nosaka tā, lai nodrošinātu atbilstību prasībām attiecībā gan uz minimālajiem brīvsāniem, gan uz minimālo drošības attālumu. Tomēr drošības apsvērumu labad pārbaudes iestāde attiecībā uz drošības attālumu vai brīvsāniem var noteikt lielāku vērtību. Maksimālo iegrimes līmeni nosaka vismaz 3. zonai.

2.   Maksimālo iegrimes līmeni norāda ar skaidri redzamām nedzēšamām iegrimes atzīmēm.

3.   Iegrimes atzīmes 3. zonai sastāv no 300 mm gara un 40 mm augsta taisnstūra ar horizontālu pamatu, kas sakrīt ar šajā pielikumā noteikto maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni. Visās atšķirīgajās iegrimes atzīmēs iekļauj šādu taisnstūri.

4.   Katram kuģim ir vismaz trīs iegrimes atzīmju pāri, viens no kuriem ir kuģa vidusdaļā un pārējie aptuveni vienu sesto daļu no kuģa garuma attiecīgi no kuģa priekšgala un pakaļgala.

Tomēr,

| a) | ja kuģis ir īsāks par 40 m, pietiek ar diviem atzīmju pāriem apmēram vienu ceturtdaļu no kuģa garuma attiecīgi no kuģa priekšgala un pakaļgala; |
| --- | --- |

a)

ja kuģis ir īsāks par 40 m, pietiek ar diviem atzīmju pāriem apmēram vienu ceturtdaļu no kuģa garuma attiecīgi no kuģa priekšgala un pakaļgala;

| b) | ja kuģis nav paredzēts preču pārvadāšanai, pietiek ar vienu atzīmju pāri aptuveni kuģa vidusdaļā. |
| --- | --- |

b)

ja kuģis nav paredzēts preču pārvadāšanai, pietiek ar vienu atzīmju pāri aptuveni kuģa vidusdaļā.

5.   Atzīmes vai norādes, kas pēc jaunas pārbaudes vairs nav spēkā, pārbaudes iestādes uzraudzībā dzēš vai atzīmē kā patiesībai neatbilstīgas. Ja kādu iemeslu dēļ iegrimes atzīmes izzūd, tās var atjaunot tikai pārbaudes iestādes uzraudzībā.

6.   Ja kuģis ir mērīts saskaņā ar 1966. gada Konvenciju par iekšējās kuģošanas kuģu mērīšanu, un mērījumu atzīmju līmenis atbilst šīs direktīvas prasībām, šīs mērījumu atzīmes pieņem par iegrimes atzīmēm; to norāda Kopienas sertifikātā.

7.   Kuģiem, ko ekspluatē citās iekšējo ūdensceļu zonās, kas nav 3. zona (1., 2. vai 4. zona), 4. iedaļā paredzētos iegrimes atzīmju priekšgala un pakaļgala pārus papildina, pievienojot vertikālu līniju, no kurām vienu vai — vairāku zonu gadījumā — vairākas papildu iegrimes līnijas, 150 mm garas, pievieno priekšgala virzienā attiecībā pret 3. zonas iegrimes atzīmi.

Šī vertikālā līnija un horizontālā līnija ir 30 mm bieza. Papildus iegrimes atzīmei kuģa priekšgala virzienā attiecīgās zonas skaitļus norāda ar 60 mm augstām × 40 mm dziļām rakstzīmēm (skatīt 1. attēlu).

1. attēls

Image

4.05. pants

Tāda piekrauta kuģa maksimālā iegrime, kura tilpnes ne vienmēr ir noslēgtas tā, lai būtu šļakatu izturīgas un drošas pret laika apstākļu ietekmi

Ja kuģa maksimālās iegrimes līmenis 3. zonai ir noteikts, pieņemot, ka tilpnes ir iespējams noslēgt tā, lai tās būtu izturīgas pret šļakatām un drošas pret laika apstākļu ietekmi, un ja attālums starp maksimālās iegrimes līmeni un komingsu augšējo malu ir mazāks par 500 mm, nosaka maksimālo iegrimi kuģošanai ar atvērtām tilpnēm.

Kopienas sertifikātā ieraksta šādu formulējumu:

“Ja tilpnes lūkas nav pilnībā vai daļēji aizvērtas, kuģi var piekraut tikai līdz ... mm zem iegrimes atzīmēm 3. zonai.”

4.06. pants

Iegrimes skalas

1.   Uz jebkura kuģa, kura iegrime var pārsniegt 1 m, ir iegrimes skalas katrā pusē kuģa pakaļgala virzienā; uz tā var būt papildu iegrimes skalas.

2.   Katras iegrimes skalas nulles punkts ir vertikāli zem iegrimes skalas vietā, kas atrodas plaknē, kura ir paralēla maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenim un iet caur korpusa vai ķīļa, ja tāds ir, zemāko punktu. Vertikālais attālums virs nulles ir iedalīts decimetros. No vieglās iegrimes līmeņa līdz 100 mm virs maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeņa šis iedalījums ir atzīmēts ar līnijām, kas ir iesistas vai iegravētas un krāsotas divās atšķirīgās krāsās tā, lai tās būtu skaidri redzamas. Iedalījums ir atzīmēts ar cipariem uz leju pa skalas malu katrus piecus decimetrus un skalas augšā.

3.   Iegrimes skalu vietā var būt divas aizmugurējās mērījuma skalas, kas piestiprinātas saskaņā ar 4.04. panta 6. iedaļā minēto Konvenciju ar noteikumu, ka tās ir iedalītas saskaņā ar iepriekš minētajām prasībām un vajadzības gadījumā tām pievienoti skaitļi, kas norāda iegrimi.

5. NODAĻA

MANEVRĒŠANAS SPĒJA

5.01. pants

Vispārēji nosacījumi

Kuģiem un karavānām ir adekvāta kuģošanas un manevrēšanas spēja.

Kuģi bez sava dzinējspēka, kas paredzēti vilkšanai, atbilst pārbaudes iestādes noteiktajām specifiskajām prasībām.

Kuģi un karavānas ar savu dzinējspēku atbilst 5.02.-5.10. pantā noteiktajām prasībām.

5.02. pants

Navigācijas pārbaudes

1.   Kuģošanas spēju un manevrēšanas spēju pārbauda navigācijas pārbaudēs. Jo īpaši pārbauda pozīcijas, kas minētas 5.06.-5.10. pantā.

2.   Pārbaudes iestāde var atbrīvot no visām vai dažām pārbaudēm, ja atbilstība prasībām attiecībā uz kuģošanas spēju un manevrēšanas spēju ir pierādīta kādā citā veidā.

5.03. pants

Pārbaudes vieta

1.   Navigācijas pārbaudes, kas minētas 5.02. pantā, notiek kompetento iestāžu norādītajās iekšējo ūdensceļu zonās.

2.   Šīs pārbaudes vietas atrodas tekoša vai stāvoša ūdens klajumā, kas ir pēc iespējas taisns, vismaz 2 km garš un pietiekami plats, kā arī aprīkots ar labi atšķiramām atzīmēm kuģa stāvokļa noteikšanai.

3.   Pārbaudes iestādei ir iespēja plānot hidroloģiskos datus navigācijas zonā — tādus kā ūdens dziļums, kuģojamā kanāla platums un vidējais straumes ātrums — kā dažādu ūdens līmeņu funkciju.

5.04. pants

Kuģu un karavānu piekraušanas pakāpe navigācijas pārbaužu laikā

Navigācijas pārbaužu laikā preču pārvadāšanai paredzētie kuģi un karavānas ir piekrauti vismaz par 70 % no savas tonnāžas, un krava ir sadalīta tā, lai nodrošinātu pēc iespējas tālāku horizontālo stāvokli. Ja pārbaudes tiek veiktas ar mazāku kravu, izejošās navigācijas apstiprinājums attiecas tikai uz šādu kravas apjomu.

5.05. pants

Kuģa iekārtu izmantojums navigācijas pārbaudē

1.   Navigācijas pārbaudes laikā var izmantot visas iekārtas, kas minētas Kopienas sertifikāta 34.-52. punktā un ko iespējams iedarbināt no stūres mājas, izņemot enkurus.

2.   Tomēr tās pārbaudes laikā, kas saistīta ar pagriešanos straumē un minēta 5.10. pantā, drīkst izmantot priekšgala enkurus.

5.06. pants

Paredzētais ātrums (uz priekšu)

1.   Kuģi un karavānas attiecībā pret ūdeni sasniedz ātrums vismaz 13 km/h. Šis nosacījums nav obligāts, ja stūmējbarkasi darbojas atsevišķi.

2.   Pārbaudes iestādes piešķir atbrīvojumus kuģiem un karavānām, ko ekspluatē tikai un vienīgi estuāros un ostās.

3.   Pārbaudes iestāde pārliecinās, vai nepiekrauts kuģis spēj pārsniegt ātrumu 40 km/h attiecībā pret ūdeni. Ja to iespējams apliecināt, Kopienas sertifikāta 52. iedaļā jāizdara šāds ieraksts:

“Kuģis spēj pārsniegt ātrumu 40 km/h attiecībā pret ūdeni.”

5.07. pants

Apstāšanās spēja

1.   Kuģi un karavānas, atrodoties straumes virzienā, spēj savlaicīgi apstāties, saglabājot adekvātu manevrēšanas spēju.

2.   Ja kuģi un karavānas nav garāki par 86 m un platāki par 22,90 m, iepriekš minēto apstāšanās spēju var aizvietot ar pagriešanās spēju.

3.   Apstāšanās spēju pierāda ar apstāšanās manevriem, ko veic pārbaudes vietā, kas minēta 5.03. pantā, un pagriešanās spēju — ar pagriešanās manevriem atbilstoši 5.10. panta nosacījumiem.

5.08. pants

Atpakaļgaitas spēja

Ja 5.07. pantā prasīto apstāšanās manevru veic stāvošā ūdenī, pēc tā seko kuģošanas pārbaude, kas saistīta ar došanos atpakaļgaitā.

5.09. pants

Spēja veikt izvairīšanās darbību

Kuģi un karavānas spēj savlaicīgi veikt izvairīšanās darbība. Šo spēju pierāda ar izvairīšanās manevriem, ko veic 5.03. pantā minētajā pārbaudes vietā.

5.10. pants

Pagriešanās spēja

Kuģi un karavānas, kuru garums nepārsniedz 86 m vai platums – 22,90 m, spēj savlaicīgi pagriezties.

Šo pagriešanās spēju iespējams aizvietot ar apstāšanās spēju, kas minēta 5.07. pantā.

Pagriešanās spēju pierāda ar pagriešanās manevriem pret straumi.

6. NODAĻA

STŪRĒŠANAS SISTĒMA

6.01. pants

Vispārīgas prasības

1.   Kuģi ir aprīkoti ar drošu stūrēšanas sistēmu, kas nodrošina vismaz tādu manevrēšanas spēju, kāda prasīta 5. nodaļā.

2.   Pašgājējas stūrēšanas sistēmas ir konstruētas tā, lai stūre nevarētu netīši mainīt savu pozīciju.

3.   Stūrēšanas sistēma kopumā ir konstruēta, paredzot pastāvīgu nosvēršanos līdz pat 15° un apkārtējās vides temperatūru no – 20 °C līdz + 50 °C.

4.   Stūrēšanas sistēmas sastāvdaļas ir pietiekami izturīgas, lai vienmēr spētu izturēt spriegumu, kādām tās var būt pakļautas parastas ekspluatācijas laikā. Nekāds stūrei pielikts ārējs spēks nepasliktina stūres ierīces un tās dzinējiekārtas darbības spēju.

5.   Stūrēšanas sistēmā ietver motorizētu piedziņu, ja tas nepieciešams spēkam, ar kuru stūre tiek aktivēta.

6.   Stūres ierīce ar motorizētu piedziņu ir aizsargāta pret pārslodzēm ar tādas sistēmas starpniecību, kas ierobežo piedziņas lietoto griezes spēku.

7.   Stūres stieņu uzgaļi ir konstruēti tā, lai novērstu ūdeni piesārņojošu smērvielu izplatīšanos.

6.02. pants

Stūres ierīces piedziņa

1.   Stūres ierīcei ar motorizētu piedziņu ir iespējams piecu sekunžu laikā iedarbināt sekundāru neatkarīgu piedziņu vai manuālu piedziņu, ja stūres ierīces piedziņa nedarbojas vai darbojas ar traucējumiem.

2.   Ja sekundārā piedziņa vai manuālā piedziņa neieslēdzas automātiski, stūrmanim ir iespējams to nekavējoties ieslēgt ar vienu darbību, kas būtu gan vienkārša, gan ātra.

3.   Sekundārā piedziņa vai manuālā piedziņai nodrošina arī tādu manevrēšanas spēju, kāda prasīta 5. nodaļā.

6.03. pants

Hidrauliskā stūres ierīces piedziņa

1.   Hidrauliskajai stūres ierīces piedziņai nevar pieslēgt nevienu citu enerģijas patērētāju. Ja ir divas neatkarīgas piedziņas, tad šāds pieslēgums vienai no piedziņām tomēr ir pieņemams, ja patērētāji ir pieslēgti atgriezes līnijai un tos iespējams atvienot no piedziņas ar izolējošas ierīces palīdzību.

2.   Ja ir divas hidrauliskās piedziņas, katrai no šīm piedziņām ir nepieciešams atsevišķs hidrauliskais rezervuārs. Tomēr pieļaujami arī divkārši rezervuāri. Hidrauliskie rezervuāri ir aprīkoti ar brīdinājumu sistēmu, kas uzrauga eļļas līmeņa pazemināšanos zem zemākā drošai darbībai nepieciešamā satura līmeņa.

3.   Nav jābūt pilotvārsta dublikātam, ja vārstu iespējams iedarbināt manuāli vai arī ar manuāli vadāmu hidraulisku iedarbināšanu no stūres mājas.

4.   Cauruļvadu izmēri, konstrukcija un iekārtojums pēc iespējas izslēdz mehāniska bojājuma vai ugunsgrēka radīta bojājuma iespēju.

5.   Ciktāl tas attiecas uz hidraulisko piedziņu, sekundārajai piedziņai nav nepieciešama atsevišķa cauruļvadu sistēma, ja ir garantēta neatkarīga abu piedziņu darbība un ja cauruļvadu sistēma spēj izturēt spiedienu, kas ir vismaz 1,5 reizes lielāks par maksimālo ekspluatācijas spiedienu.

6.   Elastīga cauruļvadu sistēma pieļaujama tikai tad, ja tās lietojumam ir izšķiroša nozīme vibrāciju slāpēšanā vai sastāvdaļu brīvas kustības nodrošināšanā. Tā ir konstruēta, ievērojot spiedienu, kas ir vismaz vienāds ar maksimālo ekspluatācijas spiedienu.

6.04. pants

Enerģijas avots

1.   Stūrēšanas sistēmām, kas aprīkotas ar divām motorizētām piedziņām, ir vismaz divi enerģijas avoti.

2.   Ja stūres ierīcei nav pastāvīgi pieejams sekundārs enerģijas avots, kamēr kuģis brauc, tad iedarbināšanai nepieciešamajā laikposmā rezervi nodrošina buferierīce ar adekvātu jaudu.

3.   Elektriskās enerģijas avotu gadījumā galvenais stūrēšanas sistēmas enerģijas avots nevar apgādāt nevienu citu enerģijas patērētāju.

6.05. pants

Manuālā piedziņa

1.   Manuālās piedziņas ratu nevada ar motorizētu piedziņu.

2.   Neatkarīgi no stūres stāvokļa gadījumos, kad manuālo piedziņu iedarbina automātiski, stūres rata atsitiens tiek novērsts.

6.06. pants

Stūres dzenskrūve, ūdens sprausla, cikloidālā dzenskrūve un priekšgala dzinekļa sistēmas

1.   Ja stūres dzenskrūves, ūdens sprauslas, cikloidālās dzenskrūves vai priekšgala dzinekļa mehānismu aksiālo pārnesi iedarbina no attāluma ar elektrisku, hidraulisku vai pneimatisku līdzekļu starpniecību, ir divas savstarpēji neatkarīgas iedarbināšanas sistēmas starp stūres māju un dzenskrūves vai dzinekļa mehānismu, kas mutatis mutandis atbilst 6.01.-6.05. panta prasībām.

mutatis mutandis

Šī iedaļa neattiecas uz tādām sistēmām, ja tās nav nepieciešamas, lai nodrošinātu 5. nodaļā prasīto manevrēšanas spēju, vai arī ja tās nepieciešamas tikai apturēšanas pārbaudē.

2.   Ja ir divi vai vairāki stūres dzenskrūves, ūdens sprauslas vai ciklodiālās dzenskrūves mehānismi, kas ir viens no otra neatkarīgi, sekundārā iedarbināšanas sistēma nav nepieciešama, ja vienas sistēmas atteices gadījumā kuģis saglabā 5. iedaļā prasīto manevrēšanas spēju.

6.07. pants

Indikatori un uzraudzības ierīces

1.   Stūres stāvoklis ir skaidri parādīts stūrēšanas vietā. Ja stūres stāvokļa indikators ir elektrisks, tam ir savs barošanas avots.

2.   Stūrēšanas vietā ir vismaz šādi indikatori un uzraudzības ierīces:

| a) | eļļas līmenis hidrauliskajos rezervuāros atbilstoši 6.03. panta 2. iedaļas nosacījumiem un hidrauliskās sistēmas darba spiediens; |
| --- | --- |

a)

eļļas līmenis hidrauliskajos rezervuāros atbilstoši 6.03. panta 2. iedaļas nosacījumiem un hidrauliskās sistēmas darba spiediens;

| b) | traucējums elektrības padevē uz stūrēšanas vadības ierīcēm; |
| --- | --- |

b)

traucējums elektrības padevē uz stūrēšanas vadības ierīcēm;

| c) | traucējums elektrības padevē uz piedziņas ierīcēm; |
| --- | --- |

c)

traucējums elektrības padevē uz piedziņas ierīcēm;

| d) | traucējums pagrieziena ātruma regulētāja darbībā; |
| --- | --- |

d)

traucējums pagrieziena ātruma regulētāja darbībā;

| e) | traucējums nepieciešamo buferierīču darbībā. |
| --- | --- |

e)

traucējums nepieciešamo buferierīču darbībā.

6.08. pants

Pagrieziena ātruma regulētāji

1.   Pagrieziena ātruma regulētāji un to sastāvdaļas atbilst 9.20. pantā noteiktajām prasībām.

2.   Pagrieziena ātruma regulētāja pienācīgu darbību stūrēšanas vietā atspoguļo zaļa indikatorspuldzīte.

Uzrauga barošanas sprieguma trūkumu vai nepieļaujamas novirzes, kā arī nepieļaujamu žiroskopa rotācijas ātruma samazinājumu.

3.   Ja papildus pagrieziena ātruma regulētājam ir citas stūrēšanas sistēmas, pastāv iespēja stūrēšanas vietā skaidri atšķirt, kuras no šīm sistēmām ir aktivētas. Jābūt iespējai nekavējoties pārslēgties no vienas sistēmas uz otru. Pagrieziena ātruma regulētājs neietekmē šīs pārējās stūrēšanas sistēmas.

4.   Pagrieziena ātruma regulētāja elektrības padeve ir neatkarīga no citiem enerģijas patērētājiem.

5.   Žiroskopi, detektori un pagrieziena ātruma indikatori, ko lieto pagrieziena ātruma regulētājos, atbilst obligātajām specifikācijām un pārbaudes nosacījumiem attiecībā uz pagrieziena ātruma atspoguļošanu iekšējos ūdensceļos, kā noteikts IX pielikumā.

6.09. pants

Pieņemšanas kārtība

1.   Pārbaudes iestāde pārliecinās par uzstādītās stūrēšanas sistēmas atbilstību. Šajā nolūkā tā var prasīt šādus dokumentus:

| a) | stūrēšanas sistēmas apraksts; |
| --- | --- |

a)

stūrēšanas sistēmas apraksts;

| b) | tehniskie zīmējumi un informācija par piedziņas ierīcēm un stūrēšanas vadības mehānismiem; |
| --- | --- |

b)

tehniskie zīmējumi un informācija par piedziņas ierīcēm un stūrēšanas vadības mehānismiem;

| c) | informācija par stūres ierīci; |
| --- | --- |

c)

informācija par stūres ierīci;

| d) | elektriskā vadojuma shēma; |
| --- | --- |

d)

elektriskā vadojuma shēma;

| e) | pagrieziena ātruma regulētāja apraksts; |
| --- | --- |

e)

pagrieziena ātruma regulētāja apraksts;

| f) | stūrēšanas sistēmas ekspluatācijas pamācība. |
| --- | --- |

f)

stūrēšanas sistēmas ekspluatācijas pamācība.

2.   Visas stūrēšanas sistēmas pārbauda navigācijas pārbaudē. Ja pagrieziena ātruma regulētājs ir uzstādīts, pārbauda, vai ir iespējams droši noturēt iepriekšnoteiktu kursu un vai līkumus iespējams izbraukt droši.

7. NODAĻA

STŪRES MĀJA

7.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Stūres mājas iekārto tā, lai stūrmanis, kuģim braucot, vienmēr var veikt savu uzdevumu.

2.   Parastos ekspluatācijas apstākļos kuģa radītais skaņu spiediens, mērīts stūrmaņa galvas līmenī stūrēšanas vietā, nepārsniedz 70 dB(A).

3.   Ja stūres māja ir izveidota radara navigācijai, ko veic viena persona, stūrmanis var veikt savu uzdevumu sēdus stāvoklī, un visi displeji vai uzraudzības instrumenti, kā arī visas kuģa darbībā nepieciešamās vadības ierīces ir izkārtotas tā, lai, kuģim braucot, stūrmanis varētu tās ērti lietot, neatstājot savu vietu vai nezaudējot skatu uz radara ekrānu.

7.02. pants

Neaizsegta redzamība

1.   No stūrēšanas vietas ir adekvāti neaizsegta redzamība visos virzienos.

2.   Stūrmanim aizsegtās redzamības zona kuģa priekšā, kuģim esot nepiekrautam, ar pusi tā krājumu, taču bez balasta, nepārsniedz divus kuģa garumus vai 250 m, atkarībā no tā, kurš rādītājs ir mazāks, līdz ūdens līmenim pāri lokam no dvarsa abās pusēs tieši uz priekšu kuģa priekšā.

Optiskos un elektroniskos līdzekļus, kas samazina ierobežotās redzamības zonu, pārbaudes laikā neņem vērā.

Lai samazinātu jebkādu aizsegtas redzamības zonu, izmanto tikai šādam uzdevumam piemērotas elektroniskas ierīces.

3.   Stūrmaņa neaizsegtās redzamības lauks viņa parastajā vietā ir vismaz 240° no horizonta un vismaz 140° priekšējā pusapļa robežās.

Stūrmaņa skata parastās ass robežās nav logu rāmju, stabu vai virsbūvju.

Pat tādā gadījumā, ja ir nodrošināts neaizsegtas redzamības lauks 240° no horizonta, pārbaudes iestāde var pieprasīt citus pasākumus un jo īpaši piemērotu optisko vai elektronisko palīgierīču uzstādīšanu, ja virzienā uz kuģa aizmuguri nav nodrošināta pietiekami neaizsegta redzamība.

Sānu logu apakšējās malas augstums ir pēc iespējas zemāks, un sānu un aizmugures logu augšējās malas augstums ir pēc iespējas augstāks.

Nosakot, vai šī panta prasības attiecībā uz redzamību no stūres mājas ir ievērotas, pieņem, ka stūrmaņa acu augstums stūrēšanas vietā ir 1 650 mm virs klāja.

4.   Stūres mājas uz priekšu vērsto logu augšējā mala ir pietiekami augsta, lai stūrēšanas vietā cilvēkam ar 1 800 mm acu augstumu sniegtu skaidru skatu uz priekšu vismaz 10 grādos virs horizontālā acu augstuma līmenī.

5.   Pastāv piemēroti līdzekļi, lai nodrošinātu skaidru skatu caur vējstiklu visos laika apstākļos.

6.   Stūres mājās izmantotais iestiklojums ir no neplīstoša stikla ar vismaz 75 % gaismas caurlaidību.

Lai izvairītos no atstarošanas, tilta priekšējie logi ir neapžilbinoši un noliekti attiecībā pret vertikālo plakni, vēršot to augšdaļu uz ārpusi leņķī, kas nav mazāks par 10° un lielāks par 25°.

7.03. pants

Vispārīgas prasības attiecībā uz vadību, indikācijas un uzraudzības iekārtām

1.   Kuģa vadīšanā nepieciešamās vadības iekārtas ir viegli iedarbināmas. To darbības stāvoklis ir nepārprotami skaidrs.

2.   Uzraudzības instrumenti ir viegli nolasāmi. Pastāv iespēja pakāpeniski regulēt to apgaismojumu līdz pat aptumšošanai. Gaismas avoti nav ne uzmācīgi, ne arī pasliktina uzraudzības instrumentu rādītāju nolasāmību.

3.   Pastāv brīdinājuma un indikācijas spuldžu pārbaudes sistēma.

4.   Pastāv iespēja nepārprotami noteikt, vai sistēma darbojas. Ja uz tās funkcionēšanu norāda indikatorspuldzīte, tā ir zaļa.

5.   Uz jebkādu uzraugāmo sistēmu kļūdainu darbību vai atteici norāda sarkanas brīdinājuma spuldzītes.

6.   Vienlaikus ar sarkanās brīdinājuma spuldzītes iedegšanos skan dzirdams brīdinājuma signāls. Dzirdamus brīdinājumus var dot ar vienu, kopēju signālu. Šī signāla skaņu spiediena līmenis pārsniedz maksimālo apkārtējās vides trokšņu skaņas spiediena līmeni stūrēšanas vietā vismaz par 3 dB(A).

7.   Pēc tam, kad traucējums vai atteice ir apzināta, dzirdamo brīdinājumu izslēdz. Šāda izslēgšana neierobežo trauksmes signāla ieslēgšanos citu traucējumu gadījumā. Sarkanie brīdinājuma signāli nodziest tikai tad, kad traucējums ir novērsts.

8.   Uzraudzības un indikācijas ierīces automātiski pārslēdzas uz alternatīvu barošanas padevi, ja to pašu barošanas padevē ir kāda kļūme.

7.04. pants

Specifiskas prasības attiecībā uz galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmas vadības, indikācijas un uzraudzības ierīcēm

1.   Pastāv iespēja vadīt un uzraudzīt galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmu darbu no stūrēšanas vietas. Galvenos dzinējus, kas aprīkoti ar sajūgu, ko var aktivēt no stūrēšanas vietas, vai vadāmas zobratdzenskrūves piedziņu, ko var vadīt no stūrēšanas vietas, var iedarbināt un izslēgt tikai no dzinēju telpas.

2.   Katra galvenā dzinēja vadība notiek ar vienu sviru, kas veic loku vertikālās plaknes robežās, kas ir aptuveni paralēls kuģa gareniskajai asij. Šīs sviras kustībai kuģa priekšgala virzienā izraisa kuģa kustību uz priekšu, turpretī sviras kustība kuģa pakaļgala virzienā izraisa kuģa kustība atpakaļgaitā. Sajūga iedarbināšana un kustības virziena maiņa notiek, kad minētā svira ir neitrālā stāvoklī. Svirai ir fiksējama neitrālā stāvoklī.

3.   Kuģim piešķirtā dzinējspēka aksiālās slodzes virziens un dzenskrūves vai galveno dzinēju rotācijas ātrums atspoguļojas stūres mājās, kas konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai.

4.   Uzraudzības un indikācijas ierīces, kas prasītas 6.07. panta 2. iedaļā, 8.03. panta 2. iedaļā un 8.05. panta 13. iedaļā, atrodas stūrēšanas vietā.

5.   Kuģi ar stūres mājām, kas konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, stūrē ar sviru. Pastāv iespēja šo sviru viegli kustināt ar roku. Sviras stāvoklis attiecībā pret kuģa garenasi precīzi atbilst stūres lāpstiņu stāvoklim. Pastāv iespēja atlaist sviras satvērienu jebkurā noteiktā stāvoklī, nemainoties stūres lāpstiņu stāvoklim. Sviras neitrālais stāvoklis ir skaidri uztverams.

6.   Ja kuģis ir aprīkots ar priekšgala stūrēm vai speciālām stūrēm, jo īpaši atpakaļgaitai, tās stūres mājās, kas aprīkotas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, aktivē ar speciālām svirām, kas mutatis mutandis atbilst 5. iedaļā noteiktajām prasībām.

mutatis mutandis

Šī prasība attiecas arī uz tiem gadījumiem, kad karavānās tiek izmantota kuģī uzstādīta stūrēšanas sistēma, kas nav tā stūrēšanas sistēma, kas dzen karavānu.

7.   Ja tiek izmantoti pagrieziena ātruma regulētāji, jābūt iespējai atlaist pagrieziena ātruma vadības ierīci jebkurā noteiktā stāvoklī, nemainot izvēlēto ātrumu.

Vadības ierīce griežas, apmetot pietiekami plašu loku, lai garantētu adekvāti precīzu pozicionēšanu. Neitrālais stāvoklis ir skaidri atšķirams no pārējiem stāvokļiem. Skalas apgaismojums ir maināms bezpakāpju veidā.

8.   Visas stūrēšanas sistēmas attālinātās vadības iekārtas uzstāda pastāvīgi un ierīko tā, lai izvēlētais kurss būtu skaidri redzams. Ja attālinātās vadības iekārtu iespējams atvienot, to aprīko ar indikācijas ierīci, kas parāda konkrētos darbības apstākļus “darbojas” vai “nedarbojas”. Vadības ierīču izvietojums un darbība ar tām ir funkcionāla.

Attiecībā uz stūrēšanas sistēmas palīgiekārtām, tādām kā aktīvi priekšgala dzinekļi, ir pieņemama attālinātās vadības iekārta, kas nav pastāvīgi uzstādīta, ar nosacījumu, ka šādu palīgiekārtu iespējams jebkurā brīdī aktivēt no stūres mājas ar aizvietojošas ierīces palīdzību.

9.   Stūres dzenskrūves, ūdens turbīnas, cikloidālās dzenskrūves un priekšgala dzinekļa sistēmu gadījumā kā vadības, indikācijas un uzraudzības ierīces ir pieņemamas līdzvērtīgas ierīces.

1.-8. iedaļā noteiktās prasības piemēro mutatis mutandis, ņemot vērā specifiskos raksturlielumus un iekārtojumus, kādi izvēlēti iepriekš minētajām aktīvajām stūrēšanas un dzinējspēka iekārtām. Indikācijas ierīces stāvoklis attiecībā uz katru iekārtu skaidri parāda vai nu aksiālās slodzes, kas darbojas uz kuģi, virzienu, vai arī dzinēja turbīnu virzienu.

mutatis mutandis

7.05. pants

Navigācijas gaismas, gaismas signāli un skaņas signāli

1.   Šajā pantā termins:

| a) | “navigācijas gaismas” ir masta gala, kuģa sānu un pakaļgala gaismas, kā arī no visām pusēm redzamās gaismas, zilās mirgojošās gaismas, dzeltenās ātri mirgojošās spožās gaismas ātrgaitas kuģos un zilās gaismas, ko izmanto bīstamu preču pārvadāšanā; |
| --- | --- |

a)

“navigācijas gaismas” ir masta gala, kuģa sānu un pakaļgala gaismas, kā arī no visām pusēm redzamās gaismas, zilās mirgojošās gaismas, dzeltenās ātri mirgojošās spožās gaismas ātrgaitas kuģos un zilās gaismas, ko izmanto bīstamu preču pārvadāšanā;

| b) | “gaismas signāli” ir gaismas, kas papildina skaņas signālus un atrodas zilajā panelī. |
| --- | --- |

b)

“gaismas signāli” ir gaismas, kas papildina skaņas signālus un atrodas zilajā panelī.

2.   Stūres mājā navigācijas gaismu uzraudzīšanai, ja vien šādu uzraudzību nav iespējams veikt tieši no stūres mājas, uzstāda konkrētās indikācijas spuldzes vai citas līdzvērtīgas ierīces, piemēram, signālstarmešus.

3.   Stūres mājās, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, signālstarmešus uzstāda vadības panelī, lai uzraudzītu navigācijas gaismas un gaismas signālus. Navigācijas gaismu slēdžus ietver signālstarmešos, vai arī tie atrodas blakus un ir skaidri ar tiem saistīti.

Navigācijas gaismu un gaismas signālu signālstarmešu izkārtojums un krāsas atbilst šo gaismu un signālu faktiskajam stāvoklim un krāsai.

Traucējums navigācijas gaismas vai gaismas signāla darbībā ierosina attiecīgā indikācijas apgaismojuma nodzišanu vai arī kāda cita veida signālu.

4.   Stūres mājās, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, pastāv iespēja aktivēt skaņas signālus ar kājas slēdzi. Šī prasība neattiecas uz signālu “netuvoties” saskaņā ar spēkā esošajiem dalībvalstu kuģniecības iestāžu noteikumiem.

5.   Navigācijas gaismas atbilst IX pielikuma I daļā noteiktajām prasībām.

7.06. pants

Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori

1.   Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori ir kompetentās iestādes apstiprināta tipa iekārtas un indikatori. Attiecībā uz radaru iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanu un darbības pārbaudēm ievēro IX pielikumā noteiktās prasības. Iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārtas, ko iespējams darbināt navigācijas režīmā, ir uzskatāmas par radara iekārtām. Papildus ievēro iekšējo ūdensceļu ECDIS standarta prasības.

ECDIS

ECDIS

Pagrieziena ātruma indikators atrodas stūrmaņa priekšā un viņa redzamības laukā.

2.   Stūres mājās, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai:

| a) | radara ekrāns nav ievērojami attālināts no stūrmaņa redzamības ass, stūrmanim atrodoties savā parastajā pozīcijā; |
| --- | --- |

a)

radara ekrāns nav ievērojami attālināts no stūrmaņa redzamības ass, stūrmanim atrodoties savā parastajā pozīcijā;

| b) | radara attēls saglabā teicamu redzamību, bez maskas vai ekranējuma, neatkarīgi no apgaismojuma apstākļiem ārpus stūres mājas; |
| --- | --- |

b)

radara attēls saglabā teicamu redzamību, bez maskas vai ekranējuma, neatkarīgi no apgaismojuma apstākļiem ārpus stūres mājas;

| c) | pagrieziena ātruma indikators ir uzstādīts tieši virs vai zem radara attēla vai arī ir tajā ietverts. |
| --- | --- |

c)

pagrieziena ātruma indikators ir uzstādīts tieši virs vai zem radara attēla vai arī ir tajā ietverts.

7.07. pants

Radio telefonijas sistēmas kuģos ar stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai

1.   Ja kuģu stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, ziņu uztveršana no kuģa uz kuģi tīklos un kuģošanas informācijas uztveršana notiek caur skaļruni, savukārt noraidāmie sakari — caur fiksētu mikrofonu. Komandas “nosūtīt/saņemt” izvēlas ar nospiežamu pogu.

Nepastāv iespēja šo tīklu mikrofonus izmantot publiskās saziņas tīklam.

2.   Ja kuģu stūres mājas, kas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, ir aprīkotas ar radio telefonijas sistēmu publiskās saziņas tīklam, uztveršana ir iespējama no stūrmaņa vietas.

7.08. pants

Iekšējās saziņas ierīces uz kuģa

Kuģos ar stūres māju, kas projektēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai, ir iekšējās saziņas ierīces.

Pastāv iespēja izveidot saziņas kanālus no stūrēšanas vietas:

| a) | ar kuģa vai karavānas priekšgalu; |
| --- | --- |

a)

ar kuģa vai karavānas priekšgalu;

| b) | ar kuģa vai karavānas pakaļgalu, ja no stūrēšanas vietas nav iespējama tieša saziņa; |
| --- | --- |

b)

ar kuģa vai karavānas pakaļgalu, ja no stūrēšanas vietas nav iespējama tieša saziņa;

| c) | ar apkalpes kajītēm; |
| --- | --- |

c)

ar apkalpes kajītēm;

| d) | ar kuģa kapteiņa kajīti. |
| --- | --- |

d)

ar kuģa kapteiņa kajīti.

Visās šīs iekšējās saziņas kanālu vietās uztveršana notiek caur skaļruni un pārraide — caur fiksētu mikrofonu. Kanāls starp kuģa vai karavānas priekšgalu un pakaļgalu var būt radio telefona tipa kanāls.

7.09. pants

Signalizācijas sistēma

1.   Pastāv neatkarīga signalizācijas sistēma, kas ļauj sasniegt kajītes, dzinēju telpas un, ja nepieciešams, atsevišķas sūkņu telpas.

2.   Stūrmaņa rokas attālumā ir ieslēgšanas/izslēgšanas slēdzis, kas vada trauksmes signālu; nav pieļaujami slēdži, kas, būdami atlaisti, automātiski atgriežas izslēgtā stāvoklī.

3.   Kajīšu zonā trauksmes signāla skaņas līmenis ir vismaz 75 dB(A).

Dzinēju telpās un sūkņu telpās trauksmes signāls ir mirgojoša gaismas signāla veidā, kas ir redzams no visām pusēm un skaidri uztverams visos punktos.

7.10. pants

Apkure un ventilācija

Stūres mājas ir aprīkotas ar efektīvu apkures un ventilācijas sistēmu, ko iespējams regulēt.

7.11. pants

Kuģa pakaļgala enkura darbināšanas iekārta

Kuģos un karavānās, kuru stūres māja ir projektēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai un kuri pārsniedz 86 m garumu vai 22,90 m platumu, stūrmanim ir iespēja nolaist kuģa pakaļgala enkurus no savas vietas.

7.12. pants

Nolaižamas stūres mājas

Nolaižamās stūres mājas ir aprīkotas ar avārijas nolaišanas sistēmu.

Visas nolaišanas darbības automātiski ierosina skaidri dzirdamu akustisku brīdinājuma signālu. Šī prasība nav spēkā, ja tādas traumas risks, kas varētu rasties stūres mājas nolaišanas dēļ, ir novērsts, izmantojot attiecīgas konstrukcijas īpašības.

Pastāv iespēja droši atstāt stūres māju neatkarīgi no tās stāvokļa.

7.13. pants

Ieraksts to kuģu Kopienas sertifikātā, kuru stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai

Ja kuģis atbilst īpašajiem noteikumiem attiecībā uz stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, kā noteikts 7.01., 7.04.-7.08. un 7.11. pantā, Kopienas sertifikātā izdara šādu ierakstu:

“Kuģim ir stūres māja, kas projektēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai”.

8. NODAĻA

DZINĒJU KONSTRUKCIJA

8.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Dzinēji un to palīgierīces ir konstruētas, būvētas un uzstādītas atbilstīgi labākajai praksei.

2.   Iekārtas, kam nepieciešama regulāra pārbaude, jo īpaši tvaika katli, citas spiediena tvertnes un to piederumi un pacēlāji atbilst noteikumiem, kas ir spēkā vienā no Kopienas dalībvalstīm.

3.   Var uzstādīt tikai tādus iekšdedzes dzinējus, kas izmanto degvielu ar augstāku uzliesmošanas punktu, nekā 55 °C.

8.02. pants

Drošības iekārtas

1.   Dzinēji ir uzstādīti un aprīkoti tā, lai tiem būtu adekvāta piekļuve ekspluatācijas un apkopes nolūkā un tie neapdraudētu personas, kurām šie uzdevumi ir jāveic. Pastāv iespēja tos nodrošināt pret netīšu iedarbināšanu.

2.   Galvenie dzinēji, palīgierīces, katliem un spiediena tvertnes, un piederumi ir aprīkoti ar drošības ierīcēm.

3.   Avārijas gadījumā pastāv iespēja izslēgt ventilatora un velkmes ventilatoru motorus no to atrašanās telpas ārpuses un no dzinēju telpas ārpuses.

4.   Nepieciešamības gadījumā to cauruļu, pa kurām plūst degvielas eļļa, smēreļļa un elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās izmantotās eļļas, savienojumi ir ekranēti vai kā citādi atbilstoši aizsargāti, lai izvairītos no eļļas izsmidzināšanas vai noplūdēm uz karstām virsmām, mašīnu gaisa vados vai citos aizdegšanās avotos. Šādu cauruļvadu sistēmu savienojumu skaits ir pēc iespējas mazāks.

5.   Dīzeļdzinēju ārējās augstspiediena degvielas padeves caurules starp augstspiediena degvielas sūkņiem un degvielas inžektoriem ir aizsargātas ar apvalkā ieslēgtu cauruļvadu sistēmu, kas spēj saturēt degvielu augstspiediena cauruļu darbības traucējuma gadījumā. Apvalkā ieslēgtā cauruļvadu sistēma sevī ietver noplūžu uztveršanas līdzekļus, kā arī pastāv ierīces, kas dod trauksmes signālu par degvielas caurules darbības atteici; šāds trauksmes signāls nav nepieciešams, ja dzinējiem nav vairāk par diviem cilindriem. Apvalkā ieslēgtas cauruļvadu sistēmas nav nepieciešamas darbā ar dzinējiem uz atklātiem klājiem, kas darbina enkurspilves un vinčas.

6.   Dzinēja daļu izolācija atbilst 3.04. panta 3. iedaļas otrajā punktā noteiktajām prasībām.

8.03. pants

Elektrostacija

1.   Pastāv iespēja kuģa dzinējspēku iedarbināt, apturēt vai mainīt droši un ātri.

2.   Šeit minētos rādītājus uzrauga ar piemērotām ierīcēm, kas iedarbina trauksmes signālu, kolīdz sasniegts kritiskais līmenis:

| a) | galvenā dzinēja dzesēšanas ūdens temperatūra; |
| --- | --- |

a)

galvenā dzinēja dzesēšanas ūdens temperatūra;

| b) | galveno dzinēju un pārvadu smēreļļas spiediens; |
| --- | --- |

b)

galveno dzinēju un pārvadu smēreļļas spiediens;

| c) | galvenā dzinēja reversīvo bloku, reversīvo pārvadu vai dzenskrūvju eļļas un gaisa spiediens. |
| --- | --- |

c)

galvenā dzinēja reversīvo bloku, reversīvo pārvadu vai dzenskrūvju eļļas un gaisa spiediens.

3.   Ja kuģim ir tikai viens galvenais dzinējs, šo dzinēju neizslēdz automātiski, izņemot gadījumus, kad tas jāaizsarga pret virsātrumu.

4.   Ja kuģim ir tikai viens galvenais dzinējs, šis dzinējs var būt aprīkots ar automātisku dzinēja ātruma samazināšanas ierīci tikai tādā gadījumā, ja automātiskais dzinēja ātruma samazinājums tiek parādīts stūres mājā gan optiski, gan akustiski un dzinēja ātruma samazināšanas ierīci iespējams izslēgt no stūrmaņa vietas.

5.   Ass caurvadizolatori ir konstruēti tā, lai novērstu ūdeni piesārņojošu smērvielu izplatīšanos.

8.04. pants

Dzinēja izplūdes sistēma

1.   Izplūdes gāzes pilnībā jāizvada ārā no kuģa.

2.   Jāveic visi piemērotie pasākumi, lai izvairītos no izplūdes gāzu iekļūšanas dažādos nodalījumos. Izplūdes caurulēm, kas iet caur kajītēm vai stūres māju, to robežās jābūt nosegtām ar aizsargājošu gāzu izturīgu apšuvumu. Atverei starp izplūdes cauruli un šo apšuvumu jābūt atvērtai āra gaisā.

3.   Izplūdes caurulēm jābūt ierīkotām un aizsargātām tā, lai tās nevarētu izraisīt ugunsgrēku.

4.   Izplūdes caurulēm dzinēju telpās jābūt atbilstoši izolētām vai dzesētām. Ārpus dzinēju telpām pietiek ar aizsardzību pret fizisku saskari.

8.05. pants

Degvielas tvertnes, caurules un piederumi

1.   Šķidrās degvielas jāuzglabā tērauda tvertnēs, kas ir vai nu integrēta kuģa korpusa daļa, vai arī kas ir stingri nostiprinātas pie kuģa korpusa. Ja tā prasa kuģa konstrukcija, drīkst izmantot ugunsdrošības ziņā līdzvērtīgu materiālu. Šīs prasības neattiecas uz tvertnēm, kuru tilpums nav lielāks par 12 litriem un kuras iestrādātas palīgierīcēs jau ražošanas brīdī. Degvielas tvertnēm nedrīkst būt kopēju starpsienu ar dzeramā ūdens tvertnēm.

2.   Tvertnēm un to cauruļvadu sistēmām, un citiem piederumiem jābūt izvietotiem un izkārtotiem tā, lai nedz degviela, nedz degvielas tvaiki nevarētu nejauši nokļūt kuģa iekšpusē. Tvertņu vārstiem, kas paredzēti degvielas paraugu ņemšanai vai ūdens iztukšošanai, jānoslēdzas automātiski.

3.   Neviena degvielas tvertne nedrīkst atrasties triecienstarpsienas priekšā.

4.   Degvielas tvertnes un to aprīkojums nedrīkst atrasties tieši virs dzinējiem vai izplūdes caurulēm.

5.   Degvielas tvertņu uzpildīšanas atverēm jābūt skaidri un nepārprotami marķētām.

6.   Degvielas tvertņu uzpildīšanas kakliņu atverēm jābūt uz klāja, izņemot ikdienas degvielas padeves tvertnes. Uzpildīšanas kakliņam jābūt aprīkotam ar savienojuma daļu atbilstoši Eiropas standartam EN 12827:1999.

Šādām tvertnēm jābūt aprīkotām ar spiediena izlīdzinātāja cauruli, kas beidzas atklātā gaisā virs klāja, un jābūt iekārtotām tā, lai ūdens iekļūšana šajās tvertnēs nebūtu iespējama. Spiediena izlīdzinātāja caurules daļai jābūt vismaz 1,25 reizes lielākai par uzpildīšanas kakliņa šķērsgriezuma laukumu.

Ja tvertnes nav savstarpēji savienotas, savienojuma caurules šķērsgriezuma laukumam jābūt vismaz 1,25 reizes lielākam par uzpildīšanas kakliņa šķērsgriezuma laukumu.

7.   Tieši pie tvertnes izvada degvielu sadales cauruļvadu sistēmai jābūt aprīkotai ar slēgierīci, ko iespējams darbināt no klāja.

Šī prasība neattiecas uz tvertnēm, kas uzstādītas tieši uz dzinēja.

8.   Degvielas caurulēm, to savienojumiem, blīvēm un aprīkojumam jābūt ražotam no tādiem materiāliem, kas spēj izturēt mehānisko, ķīmisko un termisko spriedzi, kādai tie var būt pakļauti. Degvielas caurules nedrīkst būt pakļautas nekādai kaitīgai karstuma iedarbībai, un jābūt iespējai tās pārbaudīt visā to garumā.

9.   Degvielas tvertnēm jābūt aprīkotām ar piemērotu tilpuma mērierīci. Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz pat maksimālajam piepildījuma līmenim. Stikla mērierīcēm jābūt efektīvi aizsargātām pret triecieniem, pie pamatnes aprīkotām ar automātisku noslēgšanas ierīci, un to augšējai malai jābūt pievienotai pie tvertnes virs maksimālā tvertnes piepildījuma līmeņa. Stikla mērierīcēs izmantotais materiāls parastajā apkārtējās vides temperatūrā nedrīkst deformēties. Zondēšanas caurules nedrīkst beigties kajīšu telpās. Zondēšanas caurulēm, kas beidzas dzinēju vai katlu telpā, jābūt aprīkotām ar piemērotām pašnoslēgšanās ierīcēm.

| 10. | a) | Bunkurēšanas laikā degvielas tvertnēm jābūt droši aizsargātām pret degvielas šļakatām ar atbilstošu kuģa tehnisko ierīču palīdzību, kas jāieraksta Kopienas sertifikāta 52. punktā. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ja degviela tiek ņemta bunkurēšanas stacijās, izmantojot šo staciju tehniskās ierīces, kas novērš degvielas izšļakstīšanos uz kuģa, a) punktā un 11. iedaļā minētās prasības attiecībā uz iekārtām vairs netiek piemērotas. |

10.

a)

Bunkurēšanas laikā degvielas tvertnēm jābūt droši aizsargātām pret degvielas šļakatām ar atbilstošu kuģa tehnisko ierīču palīdzību, kas jāieraksta Kopienas sertifikāta 52. punktā.

b)

Ja degviela tiek ņemta bunkurēšanas stacijās, izmantojot šo staciju tehniskās ierīces, kas novērš degvielas izšļakstīšanos uz kuģa, a) punktā un 11. iedaļā minētās prasības attiecībā uz iekārtām vairs netiek piemērotas.

11.   Ja degvielas tvertnes ir aprīkotas ar automātisku noslēgšanas ierīci, sensoriem jāpārtrauc degvielas uzpildīšana, kad tvertnes piepildījums ir 97 %; šai iekārtai jāatbilst “darbspēju saglabāšanas pēc atsevišķu elementu atteices” prasībām.

Ja sensors aktivē elektrisko kontaktu, kas var pārtraukt bunkurēšanas stacijas nodrošināto ķēdi ar bināru signālu, jābūt iespējai pārraidīt signālu uz bunkurēšanas staciju ar ūdensdroša savienojuma spraudņa palīdzību, kas atbilst IEC publikācijā 60309-1:1999 minētajām prasībām attiecībā uz 40-50 V DC, korpusa krāsa — balta, zemējuma kontakta stāvoklis — plkst. desmit.

IEC

12.   Degvielas tvertnēm jābūt aprīkotām ar atverēm, kam ir noplūžu droši aizslēgi un kas paredzētas tīrīšanas un pārbaudes uzdevumiem.

13.   Degvielas tvertnēm, kas tieši apgādā galvenos dzinējus un kuģa drošai darbībai nepieciešamos dzinējus, jābūt aprīkotām ar ierīci, kas emitē gan redzamus, gan dzirdamus signālus stūres mājā, ja tvertņu piepildījuma līmenis nav pietiekams, lai nodrošinātu turpmāku drošu darbību.

8.06. pants

Smēreļļas, cauruļu un piederumu uzglabāšana

1.   Smēreļļa jāuzglabā tērauda tvertnēs, kas ir vai nu integrēta kuģa korpusa daļa, vai arī kas ir stingri nostiprinātas pie kuģa korpusa. Ja tā prasa kuģa konstrukcija, drīkst izmantot ugunsdrošības ziņā līdzvērtīgu materiālu. Šīs prasības neattiecas uz tvertnēm, kuru tilpums nav lielāks par 25 litriem un kuras iestrādātas palīgierīcēs jau ražošanas brīdī. Smēreļļu tvertnēm nedrīkst būt kopēju starpsienu ar dzeramā ūdens tvertnēm.

2.   Smēreļļas tvertnēm un to cauruļvadu sistēmām, un citiem piederumiem jābūt izvietotiem un izkārtotiem tā, lai nedz smēreļļa, nedz smēreļļas tvaiki nevarētu nejauši nokļūt kuģa iekšpusē.

3.   Neviena smēreļļas tvertne nedrīkst atrasties triecienstarpsienas priekšā.

4.   Smēreļļas tvertnes un to aprīkojums nedrīkst atrasties tieši virs dzinējiem vai izplūdes caurulēm.

5.   Smēreļļas tvertņu uzpildīšanas atverēm jābūt skaidri un nepārprotami marķētām.

6.   Smēreļļas caurulēm, to savienojumiem, blīvēm un aprīkojumam jābūt ražotam no tādiem materiāliem, kas spēj izturēt mehānisko, ķīmisko un termisko spriedzi, kādai tie var būt pakļauti. Caurules nedrīkst būt pakļautas nekādai kaitīgai karstuma iedarbībai, un jābūt iespējai tās pārbaudīt visā to garumā.

7.   Smēreļļas tvertnēm jābūt aprīkotām ar piemērotu tilpuma mērierīci. Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz pat maksimālajam piepildījuma līmenim. Stikla mērierīcēm jābūt efektīvi aizsargātām pret triecieniem, pie pamatnes aprīkotām ar automātisku noslēgšanas ierīci, un to augšējai malai jābūt pievienotai pie tvertnes virs maksimālā tvertnes piepildījuma līmeņa. Stikla mērierīcēs izmantotais materiāls parastajā apkārtējās vides temperatūrā nedrīkst deformēties. Zondēšanas caurules nedrīkst beigties kajīšu telpās. Zondēšanas caurulēm, kas beidzas dzinēju vai katlu telpā, jābūt aprīkotām ar piemērotām pašnoslēgšanās ierīcēm.

8.07. pants

Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos lietojamo eļļu uzglabāšana

1.   Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās lietojamās eļļas jāuzglabā tērauda tvertnēs, kas ir vai nu integrēta kuģa korpusa daļa, vai arī kas ir stingri nostiprinātas pie kuģa korpusa. Ja tā prasa kuģa konstrukcija, drīkst izmantot ugunsdrošības ziņā līdzvērtīgu materiālu. Šīs prasības neattiecas uz tvertnēm, kuru tilpums nav lielāks par 25 litriem un kuras iestrādātas palīgierīcēs jau ražošanas brīdī. Šādām eļļas tvertnēm nedrīkst būt kopēju starpsienu ar dzeramā ūdens tvertnēm.

2.   Šādām eļļas tvertnēm un to cauruļvadu sistēmām, un citiem piederumiem jābūt izvietotiem un izkārtotiem tā, lai nedz šāda eļļa, nedz šādas eļļas tvaiki nevarētu nejauši nokļūt kuģa iekšpusē.

3.   Neviena šādas eļļas tvertne nedrīkst atrasties triecienstarpsienas priekšā.

4.   Šādas eļļas tvertnes un to aprīkojums nedrīkst atrasties tieši virs dzinējiem vai izplūdes caurulēm.

5.   Šādu eļļas tvertņu uzpildīšanas atverēm jābūt skaidri un nepārprotami marķētām.

6.   Šādas eļļas caurulēm, to savienojumiem, blīvēm un aprīkojumam jābūt ražotam no tādiem materiāliem, kas spēj izturēt mehānisko, ķīmisko un termisko spriedzi, kādai tie var būt pakļauti. Caurules nedrīkst būt pakļautas nekādai kaitīgai karstuma iedarbībai, un jābūt iespējai tās pārbaudīt visā to garumā.

7.   Šādām eļļas tvertnēm jābūt aprīkotām ar piemērotu tilpuma mērierīci. Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz pat maksimālajam piepildījuma līmenim. Stikla mērierīcēm jābūt efektīvi aizsargātām pret triecieniem, pie pamatnes aprīkotām ar automātisku noslēgšanas ierīci, un to augšējai malai jābūt pievienotai pie tvertnes virs maksimālā tvertnes piepildījuma līmeņa. Stikla mērierīcēs izmantotais materiāls parastajā apkārtējās vides temperatūrā nedrīkst deformēties. Zondēšanas caurules nedrīkst beigties kajīšu telpās. Zondēšanas caurulēm, kas beidzas dzinēju vai katlu telpā, jābūt aprīkotām ar piemērotām pašnoslēgšanās ierīcēm.

8.08. pants

Tilpnes ūdens izsūknēšanas un drenāžas sistēmas

1.   Jābūt iespējai izsūknēt katru ūdensizturīgo nodalījumu atsevišķi. Tomēr šī prasība neattiecas uz ūdensizturīgajiem nodalījumiem, kas parasti darbības laikā ir hermētiski noslēgti.

2.   Kuģiem, kuriem nepieciešama apkalpe, jābūt aprīkotiem ar diviem neatkarīgiem tilpnes ūdens sūkņiem, kuri nedrīkst būt uzstādīti vienuviet. Vismaz vienam no šiem sūkņiem jābūt motora darbinātam sūknim. Tomēr kuģos, kuru jauda ir mazāka par 225 kW vai kuru kravnesība ir mazāka par 350 t, vai kuģos, kas nav paredzēti kravu pārvadāšanai un kuru tonnāža ir mazāka par 250 m3, pietiks ar vienu sūkni, ko var darbināt vai nu manuāli, vai arī ar motoru.

3

Katru no nepieciešamajiem sūkņiem jāvar lietot katrā atsevišķajā ūdensdrošajā nodalījumā.

3.   Pirmā tilpnes ūdens sūkņa minimālo sūknēšanas jaudu Q1 aprēķina, izmantojot šādu formulu:

1

| | Q1 = 0,1 · d1
  2 [l/min] |
| --- | --- |

Q1 = 0,1 · d1
  2 [l/min]

1

1

2

d1 aprēķina ar formulu:

1

Formula

Otrā tilpnes ūdens sūkņa minimālo sūknēšanas jaudu Q2 aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2

| | Q2 = 0,1 · d2
  2 [l/min] |
| --- | --- |

Q2 = 0,1 · d2
  2 [l/min]

2

2

2

d2 aprēķina, izmantojot formulu:

2

Formula

Tomēr vērtībai d2 nevajag pārsniegt vērtību d1.

2

1

Q2 aprēķinā l jāpieņem kā garākā ūdensdrošā nodalījuma garums.

2

Šajās formulās:

| l | ir konkrētā ūdensdrošā nodalījuma garums, izteikts [m]; |
| --- | --- |
| d1 | ir aprēķinātais galvenās drenāžas caurules iekšējais diametrs, izteikts [mm]; |
| d2 | ir aprēķinātais īscaurules iekšējais diametrs, izteikts [mm]. |

l

ir konkrētā ūdensdrošā nodalījuma garums, izteikts [m];

d1

1

ir aprēķinātais galvenās drenāžas caurules iekšējais diametrs, izteikts [mm];

d2

2

ir aprēķinātais īscaurules iekšējais diametrs, izteikts [mm].

4.   Ja tilpnes ūdens sūkņi ir savienoti ar drenāžas sistēmu, drenāžas cauruļu iekšējam diametram jābūt vismaz d1, izteiktam mm, un īscaurules iekšējam diametram — vismaz d2, izteiktam mm.

1

2

Ja kuģa garums ir mazāks par 25 m, vērtības d1 un d2 var samazināt līdz 35 mm.

1

2

5.   Atļauti ir tikai tilpnes ūdens sūkņi ar automātisko uzpildīšanu.

6.   Visu par 5 m platāko plakandibena iztukšojamo nodalījumu gan labā borta, gan bakborta pusē jābūt vismaz vienam sietam.

7.   Var būt iespēja iztukšot kuģa pakaļgala pīķi caur galvenā dzinēja telpu ar viegli pieejamas un automātiski noslēdzamas iekārtas palīdzību.

8.   Atsevišķo nodalījumu īscaurules jāsavieno ar galveno drenāžas cauruli ar noslēdzamu vienvirziena vārstu.

Nodalījumiem vai citām telpām, kas spēj nest balastu, jābūt savienotām ar drenāžas sistēmu tikai ar vienkāršas noslēgšanas ierīces palīdzību. Šī prasība neattiecas uz tilpnēm, kas spēj nest balastu. Šādas tilpnes jāuzpilda ar balasta ūdeni ar balasta cauruļvadu starpniecību, kas uzstādīti pastāvīgi un neatkarīgi no drenāžas caurulēm, vai arī ar īscauruļu starpniecību, ko iespējams pievienot galvenajai drenāžas caurulei ar elastīgām caurulēm vai elastīgiem adapteriem. Ūdens ievada vārstu, kas atrodas tilpnes apakšdaļā, izmantošana šādā nolūkā nav pieļaujama.

9.   Kravas telpas tilpnēm jābūt aprīkotām ar mērierīcēm.

10.   Ja drenāžas sistēmā ir ietverta pastāvīgi uzstādīta cauruļvadu sistēma, tilpnes apakšdaļas drenāžas caurulēm, kas paredzētas eļļaina ūdens novadīšanai, jābūt aprīkotām ar aizslēgiem, ko pārbaudes iestāde ir noplombējusi. Šo aizslēgu skaits un atrašanās vieta ir jāieraksta Kopienas sertifikātā.

11.   Aizslēgu noslēgšana to stāvoklī ir uzskatāma par līdzvērtīgu noplombēšanai saskaņā ar 10. iedaļas nosacījumiem. Aizslēgu noslēgšanas atslēga vai atslēgas ir attiecīgi jānorāda un jāglabā marķētā un viegli pieejamā vietā dzinēju telpā.

8.09. pants

Eļļainā ūdens un izmantotās eļļas uzglabāšana

1.   Jābūt iespējai uzglabāt kuģī eļļaino ūdeni, kas uzkrāts darbības laikā. Šim nolūkam izmanto dzinēju telpas tilpni.

2.   Lai uzglabātu izmantotās eļļas, dzinēju telpā jābūt vienai vai vairākām specifiskām tvertnēm, kuru tilpums ir vismaz 1,5 reizes lielāks par izmantoto eļļu daudzumu no visu uzstādīto iekšdedzes dzinēju un pārvadu nosēdtilpnēm kopā ar hidrauliskajiem šķidrumiem no hidraulisko šķidrumu tvertnēm.

Savienojumiem, ko lieto, lai iztukšotu iepriekš minētās izmantoto eļļu uzglabāšanas tvertnes, jāatbilst Eiropas standartam EN 1305:1996.

3.   Ja kuģi tiek izmantoti tikai īsu reisu darbībai, pārbaudes iestāde var piešķirt atbrīvojumu no 2. iedaļā minētajām prasībām.

8.10. pants

Kuģu emitētais troksnis

1.   Kuģa radītais troksnis braukšanas laikā un jo īpaši dzinēja gaisa ieplūdes un izplūdes trokšņi jāslāpē, izmantojot atbilstošus līdzekļus.

2.   Kuģa radītais troksnis braukšanas laikā nedrīkst pārsniegt 75 dB(A) 25 m attālumā uz sāniem no kuģa sāna.

3.   Bez pārkraušanas darbībām stacionāra kuģa radītais troksnis nedrīkst pārsniegt 65 dB(A) 25 m attālumā uz sāniem no kuģa sāna.

8.a NODAĻA

(Paliek anulēta)

9. NODAĻA

ELEKTROIEKĀRTAS

9.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Ja nav specifisku prasību attiecībā uz noteiktām iekārtas daļām, drošības līmenis ir uzskatāms par apmierinošu, ja šīs daļas ir ražotas saskaņā ar spēkā esošo Eiropas standartu vai saskaņā ar apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības prasībām.

Attiecīgie dokumenti jāiesniedz pārbaudes iestādei.

2.   Uz kuģa jāglabā pārbaudes iestādes pienācīgi apzīmogoti dokumenti, kas satur šādu informāciju:

| a) | vispārīgi tehniskie zīmējumi attiecībā uz visu elektroiekārtojumu; |
| --- | --- |

a)

vispārīgi tehniskie zīmējumi attiecībā uz visu elektroiekārtojumu;

| b) | galvenā sadales paneļa, avārijas sadales paneļa un sadales vadības pults pārslēgšanas diagrammas līdz ar svarīgākajiem tehniskajiem datiem, tādiem kā aizsargierīču un vadības ierīču strāvas stiprums ampēros un nominālstrāva; |
| --- | --- |

b)

galvenā sadales paneļa, avārijas sadales paneļa un sadales vadības pults pārslēgšanas diagrammas līdz ar svarīgākajiem tehniskajiem datiem, tādiem kā aizsargierīču un vadības ierīču strāvas stiprums ampēros un nominālstrāva;

| c) | jaudas dati attiecībā uz elektrotehniku un iekārtām; |
| --- | --- |

c)

jaudas dati attiecībā uz elektrotehniku un iekārtām;

| d) | kabeļu tipi un informācijas vadītāja šķērsgriezumu laukumi. |
| --- | --- |

d)

kabeļu tipi un informācijas vadītāja šķērsgriezumu laukumi.

Šādus dokumentus nav nepieciešams glabāt uz kuģa bez apkalpes, taču tiem vienmēr jābūt pieejamiem pie kuģa īpašnieka.

3.   Iekārtām jābūt konstruētai, paredzot pastāvīgu nosvēršanos līdz pat 15° un apkārtējās vides temperatūru kuģa iekšpusē starp 0 °C un + 40 °C un uz klāja — starp – 20 °C un + 40 °C. Iekārtām šajās robežās jādarbojas nevainojami.

4.   Elektriskajām un elektroniskajām iekārtām un ierīcēm jābūt pilnībā pieejamām un viegli uzturamām.

9.02. pants

Elektroenerģijas padeves sistēmas

1.   Ja kuģis ir aprīkots ar elektrosistēmu, būtībā šai sistēmai jābūt vismaz diviem elektroenerģijas avotiem tā, lai tad, kad viens elektroenerģijas avots atsaka, otrs elektroenerģijas avots spētu apgādāt drošai kuģošanai nepieciešamos elektroenerģijas patērētājus vismaz 30 minūtes.

2.   Adekvāta elektroenerģijas padeves jauda jāparāda ar Vitstona tiltu. Var ņemt vērā atbilstošu vienlaicības faktoru.

3.   Neatkarīgi no iepriekšējās 1. iedaļas 6.04. pants attiecas uz stūrēšanas sistēmas (stūres iekārtu) elektroenerģijas avotu.

9.03. pants

Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu radītiem traucējumiem un ūdens iekļūšanu

Pastāvīgi uzstādītu iekārtu daļu minimālās aizsardzības tipam jābūt tādam, kā norādīts šajā tabulā:

| Atrašanās vieta | Minimālās aizsardzības tips
  (saskaņā ar IEC publ. 60529:1992) |
| --- | --- |
| Ģeneratori | Motori | Transformatori | Paneļi
  Sadalītāji
  Slēdži | Piederumi | Apgaismojuma iekārtas |
| Darbības telpas, dzinēju telpas, stūres iekārtas nodalījumi | IP 22 | IP 22 | (2)IP 22 | (1)
   (2)IP 22 | IP 44 | IP 22 |
| Tilpnes | | | | | IP 55 | IP 55 |
| Akumulatoru un krāsu skapji | | | | | | IP 44
  u. (Ex) (3) |
| Vaļēji klāji un atklātas stūrēšanas vietas | | IP 55 | | IP 55 | IP 55 | IP 55 |
| Stūres māja | | IP 22 | IP 22 | IP 22 | IP 22 | IP 22 |
| Kajītes bez tualetēm un mazgāšanās telpām | | | | IP 22 | IP 20 | IP 20 |
| Tualetes un mazgāšanās telpas | | IP 44 | IP 44 | IP 44 | IP 55 | IP 44 |

Atrašanās vieta

Minimālās aizsardzības tips

(saskaņā ar IEC publ. 60529:1992)

Ģeneratori

Motori

Transformatori

Paneļi

Sadalītāji

Slēdži

Piederumi

Apgaismojuma iekārtas

Darbības telpas, dzinēju telpas, stūres iekārtas nodalījumi

IP 22

IP 22

(2)IP 22

2

(1)
   (2)IP 22

1

2

IP 44

IP 22

Tilpnes

IP 55

IP 55

Akumulatoru un krāsu skapji

IP 44

u. (Ex) (3)

3

Vaļēji klāji un atklātas stūrēšanas vietas

IP 55

IP 55

IP 55

IP 55

Stūres māja

IP 22

IP 22

IP 22

IP 22

IP 22

Kajītes bez tualetēm un mazgāšanās telpām

IP 22

IP 20

IP 20

Tualetes un mazgāšanās telpas

IP 44

IP 44

IP 44

IP 55

IP 44

9.04. pants

Aizsardzība pret sprādzieniem

Vietās, kur iespējama potenciāli sprādzienbīstamu gāzu vai gāzu maisījumu uzkrāšanās, tādās kā akumulatoriem iedalītie nodalījumi vai ārkārtīgi ugunsnedrošu izstrādājumu glabātuves, drīkst uzstādīt tikai sprādziendrošas elektroiekārtas (ar apstiprinātu drošību). Šajās vietās nedrīkst uzstādīt gaismas slēdžus vai slēdžus citām elektroierīcēm. Aizsardzībā pret sprādzieniem jāņem vērā potenciāli sprādzienbīstamo gāzu vai gāzu maisījumu, kādi varētu rasties, raksturlielumi (sprādzienbīstamības grupa, temperatūras klase).

9.05. pants

Zemējums

1.   Sistēmām ar spriegumu, kas lielāks par 50 V, jābūt iezemētām.

2.   Metāla daļas, kas ir atklātas fiziskai saskarei un kas parastas ekspluatācijas laikā nav elektrizētas, tādas kā dzinēju karkasi un korpusi, ierīces un apgaismojuma iekārtas, jāiezemē atsevišķi, ja tās sava uzstādījuma dēļ nav elektriskā saskarē ar kuģa korpusu.

3.   Mobilu elektroenerģijas patērētāju un portatīvu ierīču korpusiem parasta lietojuma laikā jābūt iezemētiem ar barošanas kabelī ietverta papildu zemējuma vadītāja palīdzību.

Šo noteikumu nepiemēro, ja tiek izmantots aizsargājošs ķēdes separatora transformators, kā arī gadījumā, ja ierīces ir aprīkotas ar aizsargizolāciju (divkāršu izolāciju).

4.   Zemējuma vadītāju šķērsgriezuma laukums nedrīkst būt mazāks, kā norādīts šajā tabulā:

| Ārējo vadītāju šķērsgriezumu laukumi
  [mm2] | Zemējuma vadītāju minimālais šķērsgriezuma laukums |
| --- | --- |
| izolētajos kabeļos
  [mm2] | uzstādīti atsevišķi
  [mm2] |
| no 0,5 līdz 4 | tāds pats šķērsgriezuma laukums, kā ārējam vadītājam | 4 |
| lielāks kā no 4 līdz 16 | tāds pats šķērsgriezuma laukums, kā ārējam vadītājam | tāds pats šķērsgriezuma laukums, kā ārējam vadītājam |
| lielāks kā no 16 līdz 35 | 16 | 16 |
| lielāks kā no 35 līdz 120 | puse no ārēja vadītāja šķērsgriezuma laukuma | puse no ārēja vadītāja šķērsgriezuma laukuma |
| lielāks kā 120 | 70 | 70 |

Ārējo vadītāju šķērsgriezumu laukumi

[mm2]

2

Zemējuma vadītāju minimālais šķērsgriezuma laukums

izolētajos kabeļos

[mm2]

2

uzstādīti atsevišķi

[mm2]

2

no 0,5 līdz 4

tāds pats šķērsgriezuma laukums, kā ārējam vadītājam

4

lielāks kā no 4 līdz 16

tāds pats šķērsgriezuma laukums, kā ārējam vadītājam

tāds pats šķērsgriezuma laukums, kā ārējam vadītājam

lielāks kā no 16 līdz 35

16

16

lielāks kā no 35 līdz 120

puse no ārēja vadītāja šķērsgriezuma laukuma

puse no ārēja vadītāja šķērsgriezuma laukuma

lielāks kā 120

70

70

9.06. pants

Maksimālais pieļaujamais spriegums

1.   Nedrīkst pārsniegt šādu spriegumu:

| Iekārtas tips | Maksimālais pieļaujamais spriegums |
| --- | --- |
| Līdzstrāva | Vienfāzes maiņstrāva | Trīsfāzu maiņstrāva |
| a. | Elektroiekārtas un apkures iekārtas, ieskaitot vispārējās izmantošanas kontaktligzdas |

Iekārtas tips

Maksimālais pieļaujamais spriegums

Līdzstrāva

Vienfāzes maiņstrāva

Trīsfāzu maiņstrāva

a.

Elektroiekārtas un apkures iekārtas, ieskaitot vispārējās izmantošanas kontaktligzdas

250 V

250 V

500 V

| b. | Apgaismes, sakaru, komandu un informācijas iekārtas, ieskaitot vispārējās izmantošanas kontaktligzdas |
| --- | --- |

b.

Apgaismes, sakaru, komandu un informācijas iekārtas, ieskaitot vispārējās izmantošanas kontaktligzdas

250 V

250 V

—

| c. | Kontaktligzdas strāvas piegādei portatīvajām ierīcēm, ko izmanto uz atklāta klāja vai ierobežotās vai mitra metāla ietvertās vietās, kas nav katli vai tvertnes: |
| --- | --- |

c.

Kontaktligzdas strāvas piegādei portatīvajām ierīcēm, ko izmanto uz atklāta klāja vai ierobežotās vai mitra metāla ietvertās vietās, kas nav katli vai tvertnes:

| 1. | Vispār |
| --- | --- |

1.

Vispār

50 V (4)

4

50 V (4)

4

—

| 2. | Ja aizsargājošs ķēdes separatora transformators apgādā tikai vienu ierīci |
| --- | --- |

2.

Ja aizsargājošs ķēdes separatora transformators apgādā tikai vienu ierīci

—

250 V (5)

5

—

| 3. | Ja tiek lietotas ierīces ar aizsargizolāciju (divkāršu izolāciju) |
| --- | --- |

3.

Ja tiek lietotas ierīces ar aizsargizolāciju (divkāršu izolāciju)

250 V

250 V

-

| 4. | Ja lieto atteices strāvas automātiskos slēdžus £ 30 mA. |
| --- | --- |

4.

Ja lieto atteices strāvas automātiskos slēdžus £ 30 mA.

—

250 V

500 V

| d. | Mobilie elektroenerģijas patērētāji, tādi kā elektroiekārtas konteineriem, motoriem, ventilatoriem un mobilajiem sūkņiem, ko parasti darbības laikā nepārvieto un kuru vadītspējīgās daļas, kas ir vaļējas un pakļautas fiziskai saskarei, ir iezemētas ar savienojuma kabelī ietverta zemējuma vadītāja palīdzību, un kas papildus šādam zemējuma vadītājam savā specifiskajā novietojumā ir pievienotas kuģa korpusam vai aprīkotas ar papildu vadītāju |
| --- | --- |

d.

Mobilie elektroenerģijas patērētāji, tādi kā elektroiekārtas konteineriem, motoriem, ventilatoriem un mobilajiem sūkņiem, ko parasti darbības laikā nepārvieto un kuru vadītspējīgās daļas, kas ir vaļējas un pakļautas fiziskai saskarei, ir iezemētas ar savienojuma kabelī ietverta zemējuma vadītāja palīdzību, un kas papildus šādam zemējuma vadītājam savā specifiskajā novietojumā ir pievienotas kuģa korpusam vai aprīkotas ar papildu vadītāju

250 V

250 V

500 V

| e. | Kontaktligzdas, kas paredzētas katlu un tvertņu iekšpusē lietoto portatīvo ierīču apgādei |
| --- | --- |

e.

Kontaktligzdas, kas paredzētas katlu un tvertņu iekšpusē lietoto portatīvo ierīču apgādei

50 V (4)

4

50 V (4)

4

—

2.   Atkāpjoties no 1. iedaļas nosacījumiem, gadījumā, ja tiek veikti nepieciešamie aizsargpasākumi, ir pieļaujams arī augstāks spriegums:

| a) | elektroiekārtās, kur šāds spriegums nepieciešams to jaudai; |
| --- | --- |

a)

elektroiekārtās, kur šāds spriegums nepieciešams to jaudai;

| b) | speciālās kuģa iekārtās, tādās kā radio un aizdedzes sistēmas. |
| --- | --- |

b)

speciālās kuģa iekārtās, tādās kā radio un aizdedzes sistēmas.

9.07. pants

Sadales sistēmas

1.   Līdzstrāvas un vienfāzes maiņstrāvas lietojumā ir atļautas šādas sadales sistēmas:

| a) | divu vadītāju sistēmas, kurās viens vadītājs ir iezemēts (L1/N/PE); |
| --- | --- |

a)

divu vadītāju sistēmas, kurās viens vadītājs ir iezemēts (L1/N/PE);

| b) | viena vadītāja sistēmas, kurās izmanto kuģa korpuss-atgrieze principu, tikai vietējām iekārtām (piemēram, iekšdedzes dzinēju iedarbināšanas ierīcēs, katodiskajā aizsardzībā) (L1/PEN); |
| --- | --- |

b)

viena vadītāja sistēmas, kurās izmanto kuģa korpuss-atgrieze principu, tikai vietējām iekārtām (piemēram, iekšdedzes dzinēju iedarbināšanas ierīcēs, katodiskajā aizsardzībā) (L1/PEN);

| c) | divu vadītāju sistēmas, kas ir izolētas no kuģa korpusa (L1/L2/PE). |
| --- | --- |

c)

divu vadītāju sistēmas, kas ir izolētas no kuģa korpusa (L1/L2/PE).

2.   Trīsfāzu maiņstrāvas lietojumā ir atļautas šādas sadales sistēmas:

| a) | četru vadītāju sistēmas ar neitrālā punkta zemējumu bez kuģa korpuss-atgrieze principa izmantošanas (L1/L2/L3/N/PE) = (tīkls TN-S) vai (tīkls TT); |
| --- | --- |

a)

četru vadītāju sistēmas ar neitrālā punkta zemējumu bez kuģa korpuss-atgrieze principa izmantošanas (L1/L2/L3/N/PE) = (tīkls TN-S) vai (tīkls TT);

| b) | trīs vadītāju sistēmas, kas ir izolētas no kuģa korpusa (Ll/L2/L3/PE) = (tīkls IT); |
| --- | --- |

b)

trīs vadītāju sistēmas, kas ir izolētas no kuģa korpusa (Ll/L2/L3/PE) = (tīkls IT);

| c) | trīs vadītāju sistēmas ar neitrālā punkta zemējumu, izmantojot kuģa korpuss-atgrieze principu, tomēr tas nav atļauts darbā ar terminālu ķēdēm (L1/L2/L3/PEN). |
| --- | --- |

c)

trīs vadītāju sistēmas ar neitrālā punkta zemējumu, izmantojot kuģa korpuss-atgrieze principu, tomēr tas nav atļauts darbā ar terminālu ķēdēm (L1/L2/L3/PEN).

3.   Pārbaudes iestāde var atļaut citu sistēmu lietojumu.

9.08. pants

Savienojumi ar krastu vai citi ārēji tīkli

1.   Ienākošajām padeves līnijām no krasta tīkliem vai citiem ārējiem tīkliem uz kuģa tīklu jābūt ar pastāvīgu pieslēgumu uz kuģa stacionāru terminālu vai stacionāru kontaktligzdu veidā. Kabeļu savienojumus nedrīkst pakļaut nekādai nostiepes slodzei.

2.   Ja pieslēguma spriegums pārsniedz 50 V, jābūt iespējai efektīvi iezemēt kuģa korpusu. Zemējuma savienojumam jābūt speciāli marķētam.

3.   Pieslēguma slēdžu ierīcēm jābūt uzstādītām tā, lai novērstu kuģa tīklu ģeneratoru un krasta tīkla vai cita tīkla laiksakritīgu darbību. Īss laiksakritīgas darbības laikposms ir pieļaujams, pārslēdzoties no vienas sistēmas uz otru, nepārtraucot sprieguma padevi.

4.   Pieslēgumam jābūt aizsargātam pret īssavienojumiem un pārslodzi.

5.   Galvenajā sadales panelī jābūt norādei par to, vai pieslēgums darbojas.

6.   Jābūt uzstādītām indikācijas ierīcēm, lai līdzstrāvas gadījumā varētu salīdzināt polaritāti un trīsfāzu maiņstrāvas gadījumā — fāzu secību starp pieslēgumu un kuģa elektrotīklu.

7.   Pieslēgumam blakus esošajā panelī jābūt norādītam:

| a) | savienojuma izveidē nepieciešamie pasākumi; |
| --- | --- |

a)

savienojuma izveidē nepieciešamie pasākumi;

| b) | strāvas tips un nominālspriegums, un — maiņstrāvas gadījumā — frekvence. |
| --- | --- |

b)

strāvas tips un nominālspriegums, un — maiņstrāvas gadījumā — frekvence.

9.09. pants

Elektroenerģijas padeve citam kuģim

1.   Ja elektroenerģiju padod citam kuģim, jāizmanto atsevišķs pieslēgums. Ja strāvas padevē uz citu kuģi izmanto elektroenerģijas kontaktligzdas, kuru nominālais strāvas stiprums ir lielāks par 16 A, jāuzstāda ierīces (tādas kā slēdži vai blokatori), lai nodrošinātu to, ka pieslēgšanu un atslēgšanu iespējams veikt tikai tad, kad līnijā neplūst strāva.

2.   Kabeļu savienojumus nedrīkst pakļaut nekādai nostiepes slodzei.

3.   9.08. panta 3.-7. iedaļu jāpiemēro mutatis mutandis.

mutatis mutandis

9.10. pants

Ģeneratori un motori

1.   Ģeneratoriem, motoriem un to spaiļu kārbām jābūt pieejamām pārbaužu, mērījumu un remonta nolūkā. Aizsardzības tipam jāatbilst to atrašanās vietai (skatīt 9.03. pantu).

2.   Ģeneratoriem, ko darbina galvenais dzinējs, dzenskrūves vārpsta vai papildu ierīces, kas paredzētas citām funkcijām, jābūt konstruētiem dažādam apgriezienu skaitam, kas var parādīties darbībā.

9.11. pants

Akumulatori

1.   Akumulatoriem jābūt pieejamiem un nostiprinātiem tā, lai tie nepārvietotos, kuģim kustoties. Tie nedrīkst būt novietoti tā, ka tie ir pakļauti pārmērīgam karstumam, aukstumam, šļakatām, tvaikam vai izgarojumiem.

Tos nedrīkst uzstādīt stūres mājā, kajītēs vai tilpnēs. Šī prasība neattiecas uz portatīvo ierīču akumulatoriem vai uz akumulatoriem, kuru uzlādes jauda ir mazāka par 0,2 kW.

2.   Akumulatori, kuru uzlādēšanai nepieciešama par 2,0 kW lielāka jauda (aprēķināts no maksimālās lādēšanas strāvas un nominālā akumulatora sprieguma, kā arī ievērojot uzlādēšanas ierīcei raksturīgo uzlādes līkni), jāuzstāda speciālās telpās. Ja akumulatori novietoti uz klāja, pietiek, ja tie ir ievietoti skapī.

Akumulatorus, kuru uzlādēšanai vajadzīgā jauda nepārsniedz 2,0 kW, var uzstādīt skapī vai lādē ne tikai uz klāja, bet arī zem klāja. Tos var uzstādīt arī mašīntelpā vai kādā citā labi ventilētā telpā ar noteikumu, ka tie ir aizsargātas no krītošiem objektiem un piloša ūdens.

3.   Visu akumulatoriem paredzēto telpu, skapju vai kastu, plauktu vai citu iebūvētu struktūru iekšējām virsmām jābūt aizsargātām pret kaitīgu elektrolītu iedarbību.

4.   Ir jānodrošina efektīva ventilācija, ja akumulatori ir uzstādīti slēgtā nodalījumā, skapī vai lādē. Niķeļa-kadmija akumulatoriem, kuru uzlādēšanā nepieciešama par 2 kW lielāka jauda, un svina-skābes akumulatoriem, kuru uzlādēšanā nepieciešama par 3 kW lielāka jauda, jānodrošina piespiedu vilkmes ventilācija.

Gaisam jāiekļūst pa apakšu, un tas jāizvada pa augšpusi tā, lai būtu nodrošināta pilnīga gāzes izvade.

Ventilācijas kanālos nedrīkst būt ierīču, kas var kavēt gaisa plūsmu, piemēram, noslēgvārstu.

5.   Vajadzīgo gaisa caurplūdi (Q) aprēķina, izmantojot šādu formulu:

| | Q = 0,11 · I · n [m3/h] |
| --- | --- |

Q = 0,11 · I · n [m3/h]

3

kur:

| I | = | no maksimālās strāvas, izteikta A, ko nodrošina uzlādēšanas ierīce; |
| --- | --- | --- |
| n | = | elementu skaits. |

I

=

Formula no maksimālās strāvas, izteikta A, ko nodrošina uzlādēšanas ierīce;

n

=

elementu skaits.

Ja kuģa elektrotīklā izmanto buferakumulatorus, pārbaudes iestāde var atļaut citas aprēķināšanas metodes, ievērojot uzlādēšanas ierīcei raksturīgo uzlādes līkni, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir balstītas uz apstiprinātu klasificēšanas sabiedrību noteikumiem vai attiecīgajiem standartiem.

6.   Ja izmanto dabisko ventilāciju, kanālu šķērsgriezuma laukumam ir jābūt pietiekamam nepieciešamajai gaisa caurplūdei, pamatojoties uz gaisa plūsmas ātrumu 0,5 m/s. Tomēr svina-skābju akumulatoros šķērsgriezuma laukumam jābūt vismaz 80 cm2 un niķeļa-kadmija akumulatoros – 120 cm2.

2

2

7.   Ja izmanto piespiedu vilkmes ventilāciju, jānodrošina ventilators — vēlams, velkmes tipa —, kura motors neatrodas gāzes vai gaisa plūsmā.

Ventilatoriem jābūt konstruētiem tā, lai nepieļautu dzirksteļu veidošanos saskarē starp lāpstiņām un ventilatora korpusu un lai novērstu jebkādu elektrostatisko izlādi.

8.   Pie to nodalījumu durtiņām vai pārsegiem, skapjiem un lādēm, kur atrodas akumulatori, jāpiestiprina zīmes “Aizliegts rīkoties ar uguni, atklātu liesmu un smēķēt” atbilstoši I pielikuma 2. attēlam; zīmju minimālais diametrs ir 10 cm.

9.12. pants

Sadales iekārtas

1.   Elektrības sadales paneļi

| a) | Ierīcēm, slēdžiem, drošinātājiem un sadales paneļu instrumentiem jābūt pārskatāmi izkārtotiem un pieejamiem apkopei un remontam.
  Spailes spriegumam līdz 50 V un spailes, kas paredzētas par 50 V augstākam spriegumam, jātur atsevišķi, un tām jābūt attiecīgi marķētām. |
| --- | --- |

a)

Ierīcēm, slēdžiem, drošinātājiem un sadales paneļu instrumentiem jābūt pārskatāmi izkārtotiem un pieejamiem apkopei un remontam.

Spailes spriegumam līdz 50 V un spailes, kas paredzētas par 50 V augstākam spriegumam, jātur atsevišķi, un tām jābūt attiecīgi marķētām.

| b) | Attiecībā uz visiem slēdžiem un ierīcēm sadales paneļos jābūt piestiprinātām marķējuma plāksnītēm, kurās norādīta to slēguma shēma.
  Jānorāda drošinātāju minimālais strāvas stiprums ampēros un slēgums. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz visiem slēdžiem un ierīcēm sadales paneļos jābūt piestiprinātām marķējuma plāksnītēm, kurās norādīta to slēguma shēma.

Jānorāda drošinātāju minimālais strāvas stiprums ampēros un slēgums.

| c) | Ja ierīces, kuru darba spriegums ir augstāks par 50 V, ir uzstādītas aiz durvīm, šo ierīču strāvu vadošajiem komponentiem jābūt aizsargātiem pret netīšu saskari tajā brīdī, kad durvis ir atvērtas. |
| --- | --- |

c)

Ja ierīces, kuru darba spriegums ir augstāks par 50 V, ir uzstādītas aiz durvīm, šo ierīču strāvu vadošajiem komponentiem jābūt aizsargātiem pret netīšu saskari tajā brīdī, kad durvis ir atvērtas.

| d) | Sadales paneļu materiāliem jābūt ar piemērotu mehānisko izturību, izturīgiem, liesmu izturīgiem un pašdzēsošiem; tie nedrīkst būt higroskopiski. |
| --- | --- |

d)

Sadales paneļu materiāliem jābūt ar piemērotu mehānisko izturību, izturīgiem, liesmu izturīgiem un pašdzēsošiem; tie nedrīkst būt higroskopiski.

| e) | Ja elektrības sadales paneļos ir uzstādīti drošinātāji ar lielu pārrāvumu jaudu (HRC), šādu drošinātāju uzstādīšanā un izņemšanā jābūt pieejamām attiecīgām ierīcēm un personīgajam aizsargaprīkojumam. |
| --- | --- |

e)

Ja elektrības sadales paneļos ir uzstādīti drošinātāji ar lielu pārrāvumu jaudu (HRC), šādu drošinātāju uzstādīšanā un izņemšanā jābūt pieejamām attiecīgām ierīcēm un personīgajam aizsargaprīkojumam.

HRC

2.   Slēdži, aizsargierīces

| a) | Ģeneratoru ķēdēm un elektroenerģijas patērētāju ķēdēm jābūt aizsargātām pret īssavienojumiem un pārslodzi visos neiezemētajos vadītājos. Šajā nolūkā iespējams izmantot slēdžus, kuru darbību ierosina īssavienojums vai pārslodze, vai drošinātājus.
  Ķēdēm, kas apgādā dzinējierīču (stūrēšanas sistēmas) elektromotorus, un to vadības ķēdēm jābūt aizsargātām tikai pret īssavienojumiem. Ja ķēdēs ir ieslēgti automātiskie slēdži, tiem jābūt neitralizētiem vai iestatītiem uz ne mazāku kā divkāršs nominālais strāvas stiprums ampēros. |
| --- | --- |

a)

Ģeneratoru ķēdēm un elektroenerģijas patērētāju ķēdēm jābūt aizsargātām pret īssavienojumiem un pārslodzi visos neiezemētajos vadītājos. Šajā nolūkā iespējams izmantot slēdžus, kuru darbību ierosina īssavienojums vai pārslodze, vai drošinātājus.

Ķēdēm, kas apgādā dzinējierīču (stūrēšanas sistēmas) elektromotorus, un to vadības ķēdēm jābūt aizsargātām tikai pret īssavienojumiem. Ja ķēdēs ir ieslēgti automātiskie slēdži, tiem jābūt neitralizētiem vai iestatītiem uz ne mazāku kā divkāršs nominālais strāvas stiprums ampēros.

| b) | Izvados no galvenā sadales paneļa uz elektroenerģijas patērētājiem, kas darbojas ar vairāk kā 16 A, jāiestrādā slodzes vai jaudas slēdzis. |
| --- | --- |

b)

Izvados no galvenā sadales paneļa uz elektroenerģijas patērētājiem, kas darbojas ar vairāk kā 16 A, jāiestrādā slodzes vai jaudas slēdzis.

| c) | Kuģa dzinējspēkam, stūrēšanas sistēmai, stūres stāvokļa indikatoram, navigācijas vai drošības sistēmām paredzētajiem elektroenerģijas patērētājiem, kā arī elektroenerģijas patērētājiem ar nominālo strāvas stiprumu ampēros, lielāku par 16 A, jābūt nodrošinātiem ar atsevišķām ķēdēm. |
| --- | --- |

c)

Kuģa dzinējspēkam, stūrēšanas sistēmai, stūres stāvokļa indikatoram, navigācijas vai drošības sistēmām paredzētajiem elektroenerģijas patērētājiem, kā arī elektroenerģijas patērētājiem ar nominālo strāvas stiprumu ampēros, lielāku par 16 A, jābūt nodrošinātiem ar atsevišķām ķēdēm.

| d) | Kuģa dzīšanai un manevrēšanai nepieciešamo elektroenerģijas patērētāju ķēdēm barošana jāsaņem tieši no galvenā sadales paneļa. |
| --- | --- |

d)

Kuģa dzīšanai un manevrēšanai nepieciešamo elektroenerģijas patērētāju ķēdēm barošana jāsaņem tieši no galvenā sadales paneļa.

| e) | Ķēdes pārtraucējierīces jāizvēlas, pamatojoties uz nominālo strāvas stiprumu ampēros, termisko vai dinamisko izturību un pārtraukšanas jaudu. Slēdžiem ir jāatslēdz visi strāvo vadošie vadītāji vienlaicīgi. Slēdža stāvoklim jābūt skaidri nosakāmam. |
| --- | --- |

e)

Ķēdes pārtraucējierīces jāizvēlas, pamatojoties uz nominālo strāvas stiprumu ampēros, termisko vai dinamisko izturību un pārtraukšanas jaudu. Slēdžiem ir jāatslēdz visi strāvo vadošie vadītāji vienlaicīgi. Slēdža stāvoklim jābūt skaidri nosakāmam.

| f) | Drošinātājiem jābūt ietvertiem korpusā, kūstošiem un ražotiem no keramikas vai līdzvērtīga materiāla. Jābūt iespējai tos nomainīt bez nekāda fiziskas saskares apdraudējuma šī darba veicējam. |
| --- | --- |

f)

Drošinātājiem jābūt ietvertiem korpusā, kūstošiem un ražotiem no keramikas vai līdzvērtīga materiāla. Jābūt iespējai tos nomainīt bez nekāda fiziskas saskares apdraudējuma šī darba veicējam.

3.   Mērīšanas un uzraudzības ierīces

| a) | Ja tas nepieciešams iekārtu drošas darbības nolūkā, ģeneratoram, akumulatoram un sadales ķēdēm jābūt aprīkotām ar mērīšanas un uzraudzības ierīcēm. |
| --- | --- |

a)

Ja tas nepieciešams iekārtu drošas darbības nolūkā, ģeneratoram, akumulatoram un sadales ķēdēm jābūt aprīkotām ar mērīšanas un uzraudzības ierīcēm.

| b) | Neiezemētiem elektrotīkliem, kuru spriegums ir augstāks par 50 V, jābūt aprīkotiem ar zemējuma detektoru, kas spēj ierosināt kā redzamu, tā dzirdamu trauksmes signālu. Sekundārās iekārtās, tādās kā vadības ķēdes, bez šīs ierīces var iztikt. |
| --- | --- |

b)

Neiezemētiem elektrotīkliem, kuru spriegums ir augstāks par 50 V, jābūt aprīkotiem ar zemējuma detektoru, kas spēj ierosināt kā redzamu, tā dzirdamu trauksmes signālu. Sekundārās iekārtās, tādās kā vadības ķēdes, bez šīs ierīces var iztikt.

4.   Elektrības sadales paneļu atrašanās vieta

| a) | Sadales paneļiem jābūt novietotiem pieejamās un labi ventilētās vietās un aizsargātiem pret ūdeni un mehāniskiem bojājumiem.
  Cauruļvadu un gaisa kanāliem jābūt izkārtotiem tā, lai noplūdes gadījumā tie nevarētu bojāt sadales paneļus. Ja no to uzstādīšanas elektrības sadales paneļu tuvumā nav iespējams izvairīties, šajā vietā caurulēm nedrīkst būt noņemamu savienojumu. |
| --- | --- |

a)

Sadales paneļiem jābūt novietotiem pieejamās un labi ventilētās vietās un aizsargātiem pret ūdeni un mehāniskiem bojājumiem.

Cauruļvadu un gaisa kanāliem jābūt izkārtotiem tā, lai noplūdes gadījumā tie nevarētu bojāt sadales paneļus. Ja no to uzstādīšanas elektrības sadales paneļu tuvumā nav iespējams izvairīties, šajā vietā caurulēm nedrīkst būt noņemamu savienojumu.

| b) | Skapjiem un sienu padziļinājumiem, kuros uzstādītas neaizsargātas slēdžu ierīces, jābūt no liesmu slāpējoša materiāla vai arī aizsargātiem ar metāla vai cita liesmu slāpējoša materiāla apšuvumu. |
| --- | --- |

b)

Skapjiem un sienu padziļinājumiem, kuros uzstādītas neaizsargātas slēdžu ierīces, jābūt no liesmu slāpējoša materiāla vai arī aizsargātiem ar metāla vai cita liesmu slāpējoša materiāla apšuvumu.

| c) | Ja spriegums ir augstāks par 50 V, operatora vietā galvenā sadales paneļa priekšā ir jānovieto izolējoši režģi vai paklāji. |
| --- | --- |

c)

Ja spriegums ir augstāks par 50 V, operatora vietā galvenā sadales paneļa priekšā ir jānovieto izolējoši režģi vai paklāji.

9.13. pants

Avārijas automātiskie slēdži

Eļļas degļu, degvielas sūkņu, degvielas separatoru un mašīntelpu ventilatoru avārijas automātiskie slēdži jāuzstāda centrāli ārpus tām telpām, kurās iekārtas atrodas.

9.14. pants

Iekārtu piederumi

1.   Kabeļu ievadu izmēriem jāatbilst pieslēdzamo kabeļu funkcijām un izmantoto kabeļu tipiem.

2.   Dažāda sprieguma vai frekvences sadales ķēžu kontaktligzdas nedrīkst būt sajaucamas.

3.   Slēdžiem jāieslēdz visi ķēdē saslēgtie neiezemētie vadītāji vienlaicīgi. Tomēr kajīšu apgaismes ķēdēs, kas ir savrup no veļas mazgātavām, vannas istabām un citām telpām ar mitriem apstākļiem, neiezemētās ķēdēs ir pieļaujami vienpola slēdži.

4.   Ja strāvas stiprums ampēros pārsniedz 16 A, jābūt iespējai kontaktligzdas noslēgt ar slēdzi tā, lai kontaktdakšu varētu ievietot un izņemt tikai tad, kad elektroenerģijas padeve ir izslēgta.

9.15. pants

Kabeļi

1.   Kabeļiem jābūt liesmas slāpējošiem, pašdzēsošiem un izturīgiem pret ūdeni un eļļu.

Kajītēs iespējams izmantot citus kabeļu tipus, ar nosacījumu, ka tie ir efektīvi aizsargāti, ar liesmas slāpējošām un pašdzēses īpašībām.

Elektrības kabeļu liesmu slāpēšanas standartiem jābūt saskaņā ar:

| a) | IEC publikācijām 60332-1:1993, 60332-3:2000 vai |
| --- | --- |

a)

IEC publikācijām 60332-1:1993, 60332-3:2000 vai

IEC

| b) | līdzvērtīgiem vienas dalībvalsts atzītiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

līdzvērtīgiem vienas dalībvalsts atzītiem noteikumiem.

2.   Elektroenerģijas un apgaismes ķēdēs izmantoto kabeļu vadītāju minimālajam šķērsgriezuma laukumam jābūt 1,5 mm2.

2

3.   Parastajos ekspluatācijas apstākļos kabeļu metāla armējumu, ekranējumu un apvalku nedrīkst izmantot kā vadītājus vai iezemēšanas nolūkā.

4.   Elektroenerģijas un apgaismes iekārtās kabeļu metāla ekranējumam un apvalkam jābūt iezemētam vismaz vienā kabeļa galā.

5.   Vadītāju šķērsgriezuma laukumā jāņem vērā to maksimālā pieļaujamā gala temperatūra (strāvas plūsmas jauda) un pieļaujamais sprieguma kritums. Sprieguma kritums starp galveno sadales paneli un iekārtas beidzamo izdevīgo punktu apgaismes ķēdēs nedrīkst būt lielāks par 5 % un elektroenerģijas vai apkures ķēdēs — par 7 % attiecībā pret nominālspriegumu.

6.   Kabeļiem jābūt aizsargātiem pret mehāniskiem bojājumiem.

7.   Kabeļu nostiprināšanas līdzekļiem jānodrošina tas, lai jebkāda nostiepes slodze saglabātos pieļaujamajās robežās.

8.   Ja kabeļi stiepjas caur starpsienām vai klājiem, šo starpsienu un klāju mehānisko izturību, ūdensizturību un ugunsdrošību nedrīkst ietekmēt nekāda iespiešanās.

9.   Galapunktiem un savienojumiem visos vadītājos jābūt veidotiem tā, lai saglabātu sākotnējās elektriskās, mehāniskās, liesmu slāpējošās un nepieciešamības gadījumā ugunsdrošās īpašības.

10.   Kabeļiem, kas pieslēgti nolaižamajām stūres mājām, jābūt pietiekami elastīgiem, tiem jābūt ar izolāciju, kas ir pietiekami elastīga līdz pat – 20 °C temperatūrā, un izturīgiem pret tvaiku un izgarojumiem, ultravioletajiem stariem un ozonu.

9.16. pants

Apgaismes iekārtas

1.   Visām apgaismojuma ierīcēm jābūt ierīkotām tā, lai siltums, ko tās izstaro, nevarētu izraisīt netālu atrodošos uzliesmojošu objektu vai priekšmetu aizdegšanos.

2.   Apgaismojuma ierīcēm uz vaļējiem klājiem jābūt uzstādītām tā, lai netraucētu navigācijas gaismu atpazīšanu.

3.   Ja mašīntelpā vai katlu telpā ir uzstādītas divas vai vairākas apgaismojuma ierīces, tām jābūt saslēgtām vismaz divās atsevišķās ķēdēs. Šī prasība attiecas arī uz telpām, kurās uzstādīta dzesēšanas tehnika, hidrauliskā tehnika vai elektromotori.

9.17. pants

Navigācijas gaismas

1.   Navigācijas gaismu sadales paneļiem jābūt uzstādītiem stūres mājā. Tiem jābūt nodrošinātiem ar atsevišķu elektroenerģijas padevi no galvenā sadales paneļa vai arī ar divām neatkarīgām sekundārām sadalēm.

2.   Navigācijas gaismām padod elektroenerģiju, tās aizsarga un ieslēdz/izslēdz atsevišķi no navigācijas gaismu sadales paneļa.

3.   Nekādi traucējumi uzraudzības iekārtā, kas paredzēta 7.05. panta 2. iedaļā, nedrīkst ietekmēt tās gaismas darbību, ko šī iekārta uzrauga.

4.   Vairākas gaismas, kas veido funkcionālu bloku un ir uzstādītas vienuviet, iespējams apgādāt ar elektroenerģiju, ieslēgt/izslēgt un uzraudzīt kopā. Uzraudzības iekārtai jāspēj noteikt traucējums jebkurā no šīm gaismām. Tomēr nedrīkst pastāvēt iespēja izmantot abus gaismas avotus divkāršā apgaismojumā (divas lampas, uzmontētas viena virs otras vai arī vienā korpusā) vienlaikus.

9.18. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

9.19. pants

Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas

Mehānisko iekārtu uzraudzībai un aizsardzībai paredzētajām signalizācijas un drošības sistēmām jāatbilst šādām prasībām:

| a) | Signalizācijas sistēmas
  Signalizācijas sistēmām jābūt konstruētām tā, lai nekādi traucējumi signalizācijas sistēmā nevarētu izraisīt traucējumus uzraugāmajos aparātos vai iekārtās.
  Binārie raidītāji jākonstruē atbilstoši principam statiskā slodze-strāva vai uzraugāmam slodze-strāva principam.
  Vizuālajiem signāliem jāpaliek redzamiem līdz brīdim, kad traucējums novērsts; signālam, kas ir jau konstatēts, jābūt atšķiramam no signāla, kas vēl nav konstatēts. Katrā signālā jābūt ietvertam arī dzirdamam brīdinājuma signālam. Jābūt iespējai izslēgt akustiskos signālus. Viena akustiskā signāla izslēgšana nedrīkst traucēt cita iemesla izraisīta cita signāla pārraidīšanu.
  Izņēmumi ir pieļaujami tādu signalizācijas sistēmu gadījumā, kas aptver mazāk par pieciem mērījumu punktiem. |
| --- | --- |

a)

Signalizācijas sistēmas

Signalizācijas sistēmām jābūt konstruētām tā, lai nekādi traucējumi signalizācijas sistēmā nevarētu izraisīt traucējumus uzraugāmajos aparātos vai iekārtās.

Binārie raidītāji jākonstruē atbilstoši principam statiskā slodze-strāva vai uzraugāmam slodze-strāva principam.

Vizuālajiem signāliem jāpaliek redzamiem līdz brīdim, kad traucējums novērsts; signālam, kas ir jau konstatēts, jābūt atšķiramam no signāla, kas vēl nav konstatēts. Katrā signālā jābūt ietvertam arī dzirdamam brīdinājuma signālam. Jābūt iespējai izslēgt akustiskos signālus. Viena akustiskā signāla izslēgšana nedrīkst traucēt cita iemesla izraisīta cita signāla pārraidīšanu.

Izņēmumi ir pieļaujami tādu signalizācijas sistēmu gadījumā, kas aptver mazāk par pieciem mērījumu punktiem.

| b) | Drošības sistēmas
  Drošības sistēmām jābūt konstruētām tā, lai apturētu vai palēninātu ietekmētās iekārtas darbību vai arī lai brīdinātu pastāvīgi apkalpotu staciju par to, ka tas jādara, pirms sasniegts kritisks stāvoklis.
  Binārajiem raidītājiem jābūt konstruētiem atbilstoši principam slodze-strāva.
  Ja drošības sistēmas nav konstruētas kā pašuzraudzības sistēmas, jābūt iespējai pārbaudīt, vai tās darbojas pareizi.
  Drošības sistēmām jābūt neatkarīgām no pārējām sistēmām. |
| --- | --- |

b)

Drošības sistēmas

Drošības sistēmām jābūt konstruētām tā, lai apturētu vai palēninātu ietekmētās iekārtas darbību vai arī lai brīdinātu pastāvīgi apkalpotu staciju par to, ka tas jādara, pirms sasniegts kritisks stāvoklis.

Binārajiem raidītājiem jābūt konstruētiem atbilstoši principam slodze-strāva.

Ja drošības sistēmas nav konstruētas kā pašuzraudzības sistēmas, jābūt iespējai pārbaudīt, vai tās darbojas pareizi.

Drošības sistēmām jābūt neatkarīgām no pārējām sistēmām.

9.20. pants

Elektroniskās iekārtas

1.   Vispārīgi nosacījumi

Nākamajā, otrajā, iedaļā minētie pārbaudes nosacījumi attiecas tikai uz tām elektroniskajām ierīcēm, kas ir nepieciešamas stūrēšanas sistēmā un kuģa elektrostacijās, ieskaitot to palīgierīces.

2.   Pārbaudes nosacījumi

| a) | Turpinājumā minēto pārbaužu radītās slodzes nedrīkst izraisīt elektronisko ierīču bojājumus vai nepareizu darbību. Pārbaudes atbilstoši attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, tādiem kā publikācija IEC 60092-504:2001, bez aukstuma apstākļu pārbaudes, jāveic ar ieslēgtu ierīci. Šajās pārbaudēs jāietver pienācīgās darbības pārbaude. |
| --- | --- |

a)

Turpinājumā minēto pārbaužu radītās slodzes nedrīkst izraisīt elektronisko ierīču bojājumus vai nepareizu darbību. Pārbaudes atbilstoši attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, tādiem kā publikācija IEC 60092-504:2001, bez aukstuma apstākļu pārbaudes, jāveic ar ieslēgtu ierīci. Šajās pārbaudēs jāietver pienācīgās darbības pārbaude.

IEC

| b) | Sprieguma un frekvences svārstības | Svārstības |
| --- | --- | --- |
| nepārtrauktas | īslaicīgas |
| Vispārīga (-s) | frekvence | ± 5 % | ± 10 % 5 s |
| spriegums | ± 10 % | ± 20 % 1,5 s |
| Bateriju darbības | spriegums | + 30 %/– 25 % | — |

b)

Sprieguma un frekvences svārstības

Svārstības

nepārtrauktas

īslaicīgas

Vispārīga (-s)

frekvence

± 5 %

± 10 % 5 s

spriegums

± 10 %

± 20 % 1,5 s

Bateriju darbības

spriegums

- 30 %/– 25 %

—

| c) | Apkures pārbaude
  Paraugs pusstundas laikā tiek sasildīts līdz 55 °C temperatūrai. Pēc tam, kad šī temperatūra sasniegta, to uztur 16 stundas. Pēc tam tiek veikta darbības pārbaude. |
| --- | --- |

c)

Apkures pārbaude

Paraugs pusstundas laikā tiek sasildīts līdz 55 °C temperatūrai. Pēc tam, kad šī temperatūra sasniegta, to uztur 16 stundas. Pēc tam tiek veikta darbības pārbaude.

| d) | Aukstuma apstākļu pārbaude
  Paraugu atslēdz un atdzesē līdz – 25 °C, un divas stundas tur šajā temperatūrā. Pēc tam temperatūru paaugstina līdz 0 °C un veic darbības pārbaudi. |
| --- | --- |

d)

Aukstuma apstākļu pārbaude

Paraugu atslēdz un atdzesē līdz – 25 °C, un divas stundas tur šajā temperatūrā. Pēc tam temperatūru paaugstina līdz 0 °C un veic darbības pārbaudi.

| e) | Vibrāciju pārbaude
  Vibrācijas pārbaudi veic attiecībā uz trim asīm ierīču vai to komponenšu rezonanses frekvencē, katrā gadījumā 90 minūšu laikposmā. Ja skaidras rezonanses nav, vibrācijas pārbaudi veic pie 30 Hz.
  Vibrācijas pārbaudi veic ar sinusoīdu svārstību starpniecību šādās robežās:
  Vispārīgi:
  f = 2,0 – 13,2 Hz; a = ± 1 mm
  (amplitūda a = no vibrācijas platuma)
  f = 13,2 Hz – 100 Hz: paātrinājums ± 0,7 g.
  Iekārtas, kas paredzētas dīzeļdzinēju vai stūres aparāta aprīkošanai, pārbauda šādi:
  f = 2,0 – 25 Hz; a = ± 1,6 mm
  (amplitūda a = no vibrācijas platuma)
  f = 25 Hz – 100 Hz; paātrinājums ± 4 g.
  Sensori, ko paredzēts uzstādīt dīzeļdzinēju izplūdes caurulēs, var būt pakļauti ievērojami augstākai spriedzei. Pārbaužu laikā tas jāņem vērā. |
| --- | --- |

e)

Vibrāciju pārbaude

Vibrācijas pārbaudi veic attiecībā uz trim asīm ierīču vai to komponenšu rezonanses frekvencē, katrā gadījumā 90 minūšu laikposmā. Ja skaidras rezonanses nav, vibrācijas pārbaudi veic pie 30 Hz.

Vibrācijas pārbaudi veic ar sinusoīdu svārstību starpniecību šādās robežās:

Vispārīgi:

f = 2,0 – 13,2 Hz; a = ± 1 mm

(amplitūda a = Formula no vibrācijas platuma)

f = 13,2 Hz – 100 Hz: paātrinājums ± 0,7 g.

Iekārtas, kas paredzētas dīzeļdzinēju vai stūres aparāta aprīkošanai, pārbauda šādi:

f = 2,0 – 25 Hz; a = ± 1,6 mm

(amplitūda a = Formula no vibrācijas platuma)

f = 25 Hz – 100 Hz; paātrinājums ± 4 g.

Sensori, ko paredzēts uzstādīt dīzeļdzinēju izplūdes caurulēs, var būt pakļauti ievērojami augstākai spriedzei. Pārbaužu laikā tas jāņem vērā.

| f) | Elektromagnētiskās savienojamības pārbaudi veic, pamatojoties uz IEC publikācijām 61000-4-2:1995, 61000-4-3:2002, 61000-4-4:1995, pārbaudes pakāpē ar 3. numuru. |
| --- | --- |

f)

Elektromagnētiskās savienojamības pārbaudi veic, pamatojoties uz IEC publikācijām 61000-4-2:1995, 61000-4-3:2002, 61000-4-4:1995, pārbaudes pakāpē ar 3. numuru.

IEC

| g) | Elektroniskās iekārtas ražotājam jāapliecina, ka šī iekārta atbilst tādiem pārbaudes nosacījumiem. Arī apstiprinātas klasifikācijas sabiedrības izsniegts sertifikāts kalpo par šādu apliecinājumu. |
| --- | --- |

g)

Elektroniskās iekārtas ražotājam jāapliecina, ka šī iekārta atbilst tādiem pārbaudes nosacījumiem. Arī apstiprinātas klasifikācijas sabiedrības izsniegts sertifikāts kalpo par šādu apliecinājumu.

9.21. pants

Elektromagnētiskā savienojamība

Elektrisko un elektronisko sistēmu darbību nedrīkst pasliktināt elektromagnētiskie traucējumi. Vispārīgi pasākumi, kuru svarīgums ir līdzvērtīgs, sevī ietver:

| a) | pārvades kanālu atvienošana starp traucējumu avotu un ietekmētajām ierīcēm; |
| --- | --- |

a)

pārvades kanālu atvienošana starp traucējumu avotu un ietekmētajām ierīcēm;

| b) | traucējumu cēloņu samazināšana to rašanās vietā; |
| --- | --- |

b)

traucējumu cēloņu samazināšana to rašanās vietā;

| c) | ietekmēto ierīču traucējumjutīguma samazināšana. |
| --- | --- |

c)

ietekmēto ierīču traucējumjutīguma samazināšana.

10. NODAĻA

APRĪKOJUMS

10.01. pants

Enkuru iekārtas

1.   Kuģiem, kas paredzēti preču pārvadāšanai, bez kuģa pārvadātiem lihteriem, kuru garums L nepārsniedz 40 m, jābūt aprīkotiem ar priekšgala enkuriem, kuru kopējo masu P iegūst, aprēķinot ar šādu formulu:

| | P = k · B · T [kg] |
| --- | --- |

P = k · B · T [kg]

kur

| k | ir koeficients, kurā ievērota attiecība starp garumu L un bimsu B un kuģa tips:

  tomēr attiecībā uz lihteriem jāpieņem k = c; |
| --- | --- |

k

ir koeficients, kurā ievērota attiecība starp garumu L un bimsu B un kuģa tips:

tomēr attiecībā uz lihteriem jāpieņem k = c;

| c | ir šajā tabulā norādīts empīriskais koeficients:






  Pilnā kravnesība, t | Koeficients c |
| --- | --- | --- |
| līdz 400 (ieskaitot) | 45 |
| no 400 līdz 650 (ieskaitot) | 55 |
| no 650 līdz 1 000 (ieskaitot) | 65 |
| vairāk par 1 000 | 70 |

c

ir šajā tabulā norādīts empīriskais koeficients:

Pilnā kravnesība, t

Koeficients c

līdz 400 (ieskaitot)

45

no 400 līdz 650 (ieskaitot)

55

no 650 līdz 1 000 (ieskaitot)

65

vairāk par 1 000

70

Attiecībā uz kuģiem, kuru pilnā kravnesība nav lielāka par 400 t un kurus to konstrukcijas un tiem paredzētā nolūka dēļ izmanto tikai iepriekš noteiktiem īsiem pārvadājumiem, pārbaudes iestāde var pieļaut, ka priekšgala enkuriem nepieciešamas tikai divas trešdaļas no kopējās masas P.

2.   Pasažieru kuģiem un kuģiem, kas nav paredzēti preču pārvadāšanai, bez stūmējiem, jābūt aprīkotiem ar priekšgala enkuriem, kuru kopējo masu P iegūst, aprēķinot ar šādu formulu:

| | P = k · B · T [kg] |
| --- | --- |

P = k · B · T [kg]

kur:

| k | ir koeficients atbilstoši 1. iedaļas nosacījumiem, taču, lai iegūtu empīriskā koeficienta (c) vērtību, pilnās kravnesības vietā ņem Kopienas sertifikātā ierakstīto ūdensizspaidu m3. |
| --- | --- |

k

ir koeficients atbilstoši 1. iedaļas nosacījumiem, taču, lai iegūtu empīriskā koeficienta (c) vērtību, pilnās kravnesības vietā ņem Kopienas sertifikātā ierakstīto ūdensizspaidu m3.

3

3.   1. iedaļā minētajiem kuģiem, kuru maksimālais garums nepārsniedz 86 m, jābūt aprīkotiem ar kuģa pakaļgala enkuriem, kuru kopējā masa ir vienāda ar 25 % no masas P.

Kuģiem, kuru maksimālais garums pārsniedz 86 m, jābūt aprīkotiem ar kuģa pakaļgala enkuriem, kuru kopējā masa ir vienāda ar 50 % no masas Iepak., kas aprēķināta saskaņā ar 1. iedaļas vai 2. iedaļas nosacījumiem.

Kuģa pakaļgala enkuri nav vajadzīgi:

| a) | kuģiem, kuru aprēķinātā pakaļgala enkuru masa būs mazāka par 150 kg; 1. iedaļas beidzamajā rindkopā minēto kuģu gadījumā jāņem vērā samazinātā priekšgala enkuru masa; |
| --- | --- |

a)

kuģiem, kuru aprēķinātā pakaļgala enkuru masa būs mazāka par 150 kg; 1. iedaļas beidzamajā rindkopā minēto kuģu gadījumā jāņem vērā samazinātā priekšgala enkuru masa;

| b) | lihteriem. |
| --- | --- |

b)

lihteriem.

4.   Kuģiem, kas paredzēti nekustīgu karavānu — ne garāku par 86 m — stumšanai, jābūt aprīkotiem ar kuģa pakaļgala enkuriem, kuru kopējā masa ir vienāda ar 25 % no maksimālās masas P, kas aprēķināta saskaņā ar 1. iedaļas nosacījumiem attiecībā uz atļautajām un Kopienas sertifikātā ierakstītajām struktūrām (kas uzskatāmas par kuģojošu iekārtu).

Kuģiem, kas paredzēti nekustīgu karavānu — garāku par 86 m — stumšanai lejup pa straumi, jābūt aprīkotiem ar kuģa pakaļgala enkuriem, kuru kopējā masa ir vienāda ar 50 % no maksimālās masas P, kas aprēķināta saskaņā ar 1. iedaļas nosacījumiem attiecībā uz atļautajām un Kopienas sertifikātā ierakstītajām struktūrām (kas uzskatāmas par kuģojošu iekārtu).

5.   Attiecībā uz noteiktiem speciālajiem enkuriem enkuru masas, kas noteiktas saskaņā ar 1.-4. iedaļas nosacījumiem, iespējams samazināt.

6.   Attiecībā uz priekšgala enkuriem norādīto kopējo masu P iespējams sadalīt starp vienu vai diviem enkuriem. To var samazināt par 15 %, ja kuģis ir aprīkots tikai ar vienu priekšgala enkuru un klīze atrodas vidusbrangā.

Kopējo masu, kāda nepieciešama kuģa pakaļgala enkuriem stūmējos un kuģos, kuru maksimālais garums pārsniedz 86 m, var sadalīt starp vienu vai diviem enkuriem.

Vieglākā enkura masa nedrīkst būt mazāka par 45 % no šīs kopējās masas.

7.   Čuguna enkuri nav atļauti.

8.   Enkuru masa jānorāda uz enkuriem ar reljefām, izturīgām rakstzīmēm.

9.   Enkuriem, kuru masa pārsniedz 50 kg, jābūt aprīkotiem ar enkurspilvēm.

10.   Katras priekšgala enkura ķēdes minimālajam garumam jābūt:

| a) | 40 m kuģos, kuru garums nepārsniedz 30 m; |
| --- | --- |

a)

40 m kuģos, kuru garums nepārsniedz 30 m;

| b) | 10 m garākam par kuģi, ja tā garums ir lielāks par 30 m un līdz 50 m; |
| --- | --- |

b)

10 m garākam par kuģi, ja tā garums ir lielāks par 30 m un līdz 50 m;

| c) | 60 m, ja kuģi ir garāki par 50 m. |
| --- | --- |

c)

60 m, ja kuģi ir garāki par 50 m.

Katrai kuģa pakaļgala enkura ķēdei jābūt vismaz 40 m garai. Tomēr, ja kuģiem ir nepieciešams apstāties tad, kad tie vērsti virzienā lejup pa straumi, katrai to pakaļgala enkuru ķēdei jābūt vismaz 60 m garai.

11.   Enkura ķēžu minimālo stiepes izturību R aprēķina, izmantojot šādas formulas:

| a) | enkuri, kuru masa ir līdz 500 kg: R = 0,35 · P' [kN]; |
| --- | --- |

a)

enkuri, kuru masa ir līdz 500 kg: R = 0,35 · P' [kN];

| b) | enkuri, kuru masa ir lielāka par 500 kg, bet nepārsniedz 2 000 kg:

  ; |
| --- | --- |

b)

enkuri, kuru masa ir lielāka par 500 kg, bet nepārsniedz 2 000 kg:

Formula;

| c) | enkuri, kuru masa ir lielāka par 2 000 kg: R = 0,25 · P' [kN]. |
| --- | --- |

c)

enkuri, kuru masa ir lielāka par 2 000 kg: R = 0,25 · P' [kN].

kur

| P' | ir katra enkura teorētiskā masa, noteikta saskaņā ar 1.-4. un 6. iedaļas nosacījumiem. |
| --- | --- |

P'

ir katra enkura teorētiskā masa, noteikta saskaņā ar 1.-4. un 6. iedaļas nosacījumiem.

Enkura ķēžu stiepes izturība jānosaka saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošo standartu.

Ja enkuru masa ir lielāka par 1.-6. iedaļā prasīto, enkura ķēdes stiepes izturība jānosaka kā reālās enkura masas funkcija.

12.   Ja uz kuģa ir smagāki enkuri ar attiecīgi izturīgākām enkuru ķēdēm, Kopienas sertifikātā jāieraksta tikai minimālās masas un minimālās stiepes izturības atbilstoši 1.-6. iedaļas un 11. iedaļas nosacījumiem.

13.   Savienojošajām daļām (šarnīrsavienojumiem) starp enkuru un ķēdi jāiztur stiepes slodze, kas ir par 20 % lielāka par attiecīgās ķēdes stiepes izturību.

14.   Tauvu izmantošana enkura ķēžu vietā ir pieļaujama. Tauvu stiepes izturībai jābūt tādai pašai, kā ķēžu stiepes izturībai, taču tām jābūt par 20 % garākām.

10.02. pants

Pārējais aprīkojums

1.   Atbilstoši dalībvalstīs spēkā esošajiem piemērojamajiem kuģniecības iestādes noteikumiem uz kuģa jābūt vismaz šādam aprīkojumam:

| a) | radio-telefonu sistēma; |
| --- | --- |

a)

radio-telefonu sistēma;

| b) | piederumi un ierīces redzamu un dzirdamu signālu pārraidīšanai, kā arī kuģa marķēšanai dienas un nakts laikā; |
| --- | --- |

b)

piederumi un ierīces redzamu un dzirdamu signālu pārraidīšanai, kā arī kuģa marķēšanai dienas un nakts laikā;

| c) | paredzēto pietauvošanās gaismu savrupas (ārlīnijas) rezerves gaismas; |
| --- | --- |

c)

paredzēto pietauvošanās gaismu savrupas (ārlīnijas) rezerves gaismas;

| d) | ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku eļļainu tīrīšanas drānu uzglabāšanai; |
| --- | --- |

d)

ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku eļļainu tīrīšanas drānu uzglabāšanai;

| e) | ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku bīstamu vai piesārņojošu cieto atkritumu uzglabāšanai un ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku bīstamu vai piesārņojošu šķidro atkritumu uzglabāšanai saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem kuģniecības iestādes noteikumiem; |
| --- | --- |

e)

ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku bīstamu vai piesārņojošu cieto atkritumu uzglabāšanai un ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku bīstamu vai piesārņojošu šķidro atkritumu uzglabāšanai saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem kuģniecības iestādes noteikumiem;

| f) | ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku samazgu uzglabāšanai. |
| --- | --- |

f)

ugunsdroša, marķēta tvertne ar vāku samazgu uzglabāšanai.

2.   Papildus minētajam aprīkojumā jāietver vismaz:

| a) | Pietauvošanās tauvas:
  Kuģiem jābūt aprīkotiem ar trim pietauvošanās tauvām. To minimālajam garumam jābūt vismaz šādam:








  — | : | pirmā tauva | : | L + 20 m, bet ne garāka par 100 m, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | otrā tauva | : | 2/3 no pirmās tauvas, |
| — | : | trešā tauva | : | 1/3 no pirmās tauvas. |

a)

Pietauvošanās tauvas:

Kuģiem jābūt aprīkotiem ar trim pietauvošanās tauvām. To minimālajam garumam jābūt vismaz šādam:

—

:

pirmā tauva

:

L + 20 m, bet ne garāka par 100 m,

—

:

otrā tauva

:

2/3 no pirmās tauvas,

—

:

trešā tauva

:

1/3 no pirmās tauvas.

Kuģos, kuru L ir mazāks par 20 m, īsākā tauva nav nepieciešama.

Tauvām jābūt ar stiepes izturību Rs, ko aprēķina, izmantojot šādas formulas:

s

attiecībā uz L · B · T līdz 1 000 m3: Formula;

3

attiecībā uz L · B · T, kas pārsniedz 1 000 m3: Formula.

3

Attiecībā uz nepieciešamajām tauvām uz kuģa jābūt sertifikātam atbilstoši Eiropas standartam EN 10204:1991, Nr. 3.1.

Šīs tauvas iespējams aizvietot ar tāda paša garuma un stiepes izturības virvēm. Šo virvju minimālajai stiepes izturībai jābūt norādītai sertifikātā.

| b) | Vilcējtroses: | Velkoņiem jābūt aprīkotiem ar tādu tauvu skaitu, kāds nepieciešams to darbībā. |
| --- | --- | --- |

b)

Vilcējtroses:

Velkoņiem jābūt aprīkotiem ar tādu tauvu skaitu, kāds nepieciešams to darbībā.

| | Tomēr galvenajai trosei jābūt vismaz 100 m garai un ar stiepes izturību, izteiktu kN, kas nav mazāka par vienu trešo daļu no kopējās galvenā dzinēja (-u) jaudas, izteiktas kW. |
| --- | --- |

Tomēr galvenajai trosei jābūt vismaz 100 m garai un ar stiepes izturību, izteiktu kN, kas nav mazāka par vienu trešo daļu no kopējās galvenā dzinēja (-u) jaudas, izteiktas kW.

| | Motorkuģiem un stūmējiem, kas var veikt arī vilkšanu, jābūt aprīkotiem ar vismaz 100 m garu vilcējtrosi, kuras stiepes izturība, izteikta kN, nav mazāka par vienu ceturto daļu no kopējās galvenā dzinēja (-u) jaudas, izteiktas kW. |
| --- | --- |

Motorkuģiem un stūmējiem, kas var veikt arī vilkšanu, jābūt aprīkotiem ar vismaz 100 m garu vilcējtrosi, kuras stiepes izturība, izteikta kN, nav mazāka par vienu ceturto daļu no kopējās galvenā dzinēja (-u) jaudas, izteiktas kW.

| c) | Celšanas līnija; |
| --- | --- |

c)

Celšanas līnija;

| d) | Iekāpšanas traps, vismaz 0,4 m plats un 4 m garš, kura sānu malas iezīmē košas krāsas sleja; šim trapam jābūt aprīkotam ar roku margu. Pārbaudes iestāde maziem kuģiem var atļaut īsākus trapus; |
| --- | --- |

d)

Iekāpšanas traps, vismaz 0,4 m plats un 4 m garš, kura sānu malas iezīmē košas krāsas sleja; šim trapam jābūt aprīkotam ar roku margu. Pārbaudes iestāde maziem kuģiem var atļaut īsākus trapus;

| e) | Gafeles āķis; |
| --- | --- |

e)

Gafeles āķis;

| f) | Atbilstoša pirmās palīdzības aptieciņa, kuras saturs atbilst attiecīgajam dalībvalsts standartam. Pirmās palīdzības aptieciņa jātur kajītē vai stūres mājā, un tā jāuzglabā tā, lai nepieciešamības gadījumā tā būtu viegli un droši pieejama. Ja pirmās palīdzības aptieciņas uzglabā slēgtā veidā, tās vākam jābūt marķētam ar pirmās palīdzības aptieciņas simbolu saskaņā ar I pielikuma 8. zīmējumu, un simbola sānu garumam jābūt vismaz 10 cm; |
| --- | --- |

f)

Atbilstoša pirmās palīdzības aptieciņa, kuras saturs atbilst attiecīgajam dalībvalsts standartam. Pirmās palīdzības aptieciņa jātur kajītē vai stūres mājā, un tā jāuzglabā tā, lai nepieciešamības gadījumā tā būtu viegli un droši pieejama. Ja pirmās palīdzības aptieciņas uzglabā slēgtā veidā, tās vākam jābūt marķētam ar pirmās palīdzības aptieciņas simbolu saskaņā ar I pielikuma 8. zīmējumu, un simbola sānu garumam jābūt vismaz 10 cm;

| g) | Binoklis ar 7 × 50 vai lielāku lēcu diametru; |
| --- | --- |

g)

Binoklis ar 7 × 50 vai lielāku lēcu diametru;

| h) | Paziņojums par aiz borta nokļuvušu personu glābšanu un atdzīvināšanu; |
| --- | --- |

h)

Paziņojums par aiz borta nokļuvušu personu glābšanu un atdzīvināšanu;

| i) | Prožektors, ko var darbināt no stūres mājas. |
| --- | --- |

i)

Prožektors, ko var darbināt no stūres mājas.

3.   Uz kuģiem, kuru sānu augstums virs ūdens līnijas nepiekrautā stāvoklī pārsniedz 1,50 m, jābūt kravas/pasažieru uzņemšanas kāpņu telpai vai kāpnēm.

10.03. pants

Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti

1.   Saskaņā ar Eiropas standartu EN 3:1996 katrā no šīm vietām jābūt vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēšanas aparātam:

| a) | stūres mājā; |
| --- | --- |

a)

stūres mājā;

| b) | katras ieejas tuvumā no klāja uz kajīšu telpām; |
| --- | --- |

b)

katras ieejas tuvumā no klāja uz kajīšu telpām;

| c) | katras ieejas tuvumā uz telpām, kas nav pieejamas no kajīšu telpām un kurās ir apkures, ēdienu gatavošanas vai saldēšanas iekārtas, ko darbina ar cieto vai šķidro kurināmo vai sašķidrinātu gāzi; |
| --- | --- |

c)

katras ieejas tuvumā uz telpām, kas nav pieejamas no kajīšu telpām un kurās ir apkures, ēdienu gatavošanas vai saldēšanas iekārtas, ko darbina ar cieto vai šķidro kurināmo vai sašķidrinātu gāzi;

| d) | pie katras ieejas uz mašīntelpām un katlu telpām; |
| --- | --- |

d)

pie katras ieejas uz mašīntelpām un katlu telpām;

| e) | piemērotos punktos zem klāja mašīntelpās un katlu telpās, lai attālums no ugunsdzēšanas aparāta nebūtu lielāks par 10 metriem gājiena. |
| --- | --- |

e)

piemērotos punktos zem klāja mašīntelpās un katlu telpās, lai attālums no ugunsdzēšanas aparāta nebūtu lielāks par 10 metriem gājiena.

2.   Kā pārnēsājamos ugunsdzēšanas aparātus, kas prasīti 1. iedaļā, drīkst izmantot tikai pulvera tipa ugunsdzēšamos aparātus ar vismaz 6 kg saturu vai arī citus portatīvos ugunsdzēšanas aparātus ar tādu pašu ugunsdzēšanas jaudu. Tiem jābūt piemērotiem A, B un C kategorijas ugunsgrēku dzēšanā, kā arī līdz pat 1 000 V elektrisko sistēmu ugunsgrēku dzēšanā.

3.   Papildus drīkst izmantot pulvera, ūdens vai putu ugunsdzēšanas aparātus, kas ir piemēroti tādas kategorijas ugunsgrēka dzēšanā, kāds, iespējams, var izcelties telpā, kurai šie ugunsdzēšanas aparāti ir paredzēti.

4.   Pārnēsājamos ugunsdzēšanas aparātus ar CO2 kā ugunsdzēšanas līdzekli drīkst izmantot tikai ugunsgrēku dzēšanai kambīzēs un elektroiekārtās. Šo ugunsdzēšanas aparātu saturs nedrīkst pārsniegt 1 kg uz 15 m3 telpas, kurā tie ir pieejami lietošanai.

2

3

5.   Pārnēsājamie ugunsdzēšanas aparāti jāpārbauda vismaz reizi divos gados. Jāizsniedz pārbaudes sertifikāts, ko paraksta inspektors un kurā norādīts pārbaudes datums.

6.   Ja pārnēsājamie ugunsdzēšanas aparāti ir uzstādīti tā, ka nav redzami, tos aizsedzošais panelis jāmarķē ar ugunsdzēšanas aparāta simbolu, kā parādīts I pielikuma 3. attēlā; simbola sānu garumam jābūt vismaz 10 cm.

10.03.a pants

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās

1.   Ugunsdrošību kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās nodrošina tikai ar piemērotiem automātiskiem paaugstināta spiediena ūdens sprinkleriem kā ar pastāvīgi uzstādītām ugunsdzēšanas sistēmām.

2.   Sistēmu uzstādīšanu vai pārveidošanu veic tikai specializētas firmas.

3.   Sistēmām jābūt no tērauda vai līdzvērtīgiem nedegošiem materiāliem.

4.   Sistēmām jāspēj izsmidzināt ūdeni vismaz ar ātrumu 5 l/m2 minūtē lielākās aizsargājamās telpas platībā.

2

5.   Sistēmām, kas izsmidzina mazāku daudzumu ūdens, jābūt tipa apstiprinājumam saskaņā ar IMO Rezolūciju A 800(19) vai citu standartu, kas atzīts atbilstoši šīs direktīvas 19. pantā minētajai procedūrai. Tipa apstiprinājums jāveic apstiprinātai klasificēšanas sabiedrībai vai akreditētai testēšanas iestādei. Akreditētai testēšanas iestādei jāievēro Eiropas standarts attiecībā uz vispārīgām prasībām testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences jomā (EN ISO/IEC 17025:2000).

IMO

6.   Sistēmām jābūt speciālista pārbaudītām:

| a) | pirms nodošanas ekspluatācijā; |
| --- | --- |

a)

pirms nodošanas ekspluatācijā;

| b) | pirms nodošanas ekspluatācijā pēc tam, kad tās iedarbinātas; |
| --- | --- |

b)

pirms nodošanas ekspluatācijā pēc tam, kad tās iedarbinātas;

| c) | pēc jebkādu modifikāciju vai remontdarbu veikšanas; |
| --- | --- |

c)

pēc jebkādu modifikāciju vai remontdarbu veikšanas;

| d) | regulāri ik pēc diviem gadiem. |
| --- | --- |

d)

regulāri ik pēc diviem gadiem.

7.   Veicot pārbaudi saskaņā ar 6. iedaļu, speciālistam jāpārliecinās, vai sistēmas atbilst šīs iedaļas prasībām.

Pārbaudei sevī jāietver vismaz šādi punkti:

| a) | visas sistēmas ārēja pārbaude; |
| --- | --- |

a)

visas sistēmas ārēja pārbaude;

| b) | drošības sistēmu un sprauslu funkcionāla pārbaude; |
| --- | --- |

b)

drošības sistēmu un sprauslu funkcionāla pārbaude;

| c) | spiediena tvertņu un sūknēšanas sistēmas funkcionāla pārbaude. |
| --- | --- |

c)

spiediena tvertņu un sūknēšanas sistēmas funkcionāla pārbaude.

8.   Jāizdod pārbaudes sertifikāts, ko paraksta inspektors un kurā norādīts pārbaudes datums.

9.   Uzstādīto sistēmu skaits jāieraksta Kopienas sertifikātā.

10.   Priekšmetu aizsardzībai kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas ir pieļaujamas tikai, pamatojoties uz Komitejas ieteikumiem saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu.

10.03.b pants

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās

1.   Ugunsdzēšanas līdzekļi

Mašīntelpu, katlu telpu un sūkņu telpu aizsardzībai pastāvīgi uzstādītās ugunsdzēšanas sistēmās drīkst izmantot šādus ugunsdzēšanas līdzekļus:

| a) | CO2 (oglekļa dioksīds); |
| --- | --- |

a)

CO2 (oglekļa dioksīds);

2

| b) | HFC 227ea (heptafluoropropāns); |
| --- | --- |

b)

HFC 227ea (heptafluoropropāns);

| c) | IG-541 (52 % slāpekļa, 40 % argona, 8 % oglekļa dioksīda). |
| --- | --- |

c)

IG-541 (52 % slāpekļa, 40 % argona, 8 % oglekļa dioksīda).

Citi ugunsdzēšanas līdzekļi ir pieļaujami tikai saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantā izklāstīto procedūru.

2.   Ventilācija, gaisa vadi

| a) | Dzinējspēka dzinējiem sadegšanai nepieciešamo gaisu nedrīkst izvadīt no telpām, kas jāaizsargā ar pastāvīgi uzstādītām ugunsdzēšanas sistēmām. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad kuģī ir divas savstarpēji neatkarīgas un hermētiski atdalītas galvenās mašīntelpas vai arī kad blakus galvenajai mašīntelpai ir atsevišķa mašīntelpa ar priekšgala dzinekli, nodrošinot to, ka kuģis ugunsgrēka gadījumā galvenajā mašīntelpā spēj virzīties uz priekšu ar savu jaudu. |
| --- | --- |

a)

Dzinējspēka dzinējiem sadegšanai nepieciešamo gaisu nedrīkst izvadīt no telpām, kas jāaizsargā ar pastāvīgi uzstādītām ugunsdzēšanas sistēmām. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad kuģī ir divas savstarpēji neatkarīgas un hermētiski atdalītas galvenās mašīntelpas vai arī kad blakus galvenajai mašīntelpai ir atsevišķa mašīntelpa ar priekšgala dzinekli, nodrošinot to, ka kuģis ugunsgrēka gadījumā galvenajā mašīntelpā spēj virzīties uz priekšu ar savu jaudu.

| b) | Ja ir iedarbināta ugunsdzēšanas sistēma, jebkādai piespiedu ventilācijai aizsargājamajā telpā ir automātiski jāizslēdzas. |
| --- | --- |

b)

Ja ir iedarbināta ugunsdzēšanas sistēma, jebkādai piespiedu ventilācijai aizsargājamajā telpā ir automātiski jāizslēdzas.

| c) | Jābūt pieejamām ierīcēm, ar kurām iespējams ātri noslēgt visas atveres, kas varētu pieļaut gaisa ieplūdi aizsargājamajā telpā vai gāzes izplūdi no tās. Jābūt skaidri atšķiramam, vai šīs atveres ir vaļā vai ciet. |
| --- | --- |

c)

Jābūt pieejamām ierīcēm, ar kurām iespējams ātri noslēgt visas atveres, kas varētu pieļaut gaisa ieplūdi aizsargājamajā telpā vai gāzes izplūdi no tās. Jābūt skaidri atšķiramam, vai šīs atveres ir vaļā vai ciet.

| d) | Gaiss, kas izkļūst nospiedvārstiem saspiestā gaisa tvertnēs, kas uzstādītas mašīntelpās, jāizvada atklātā gaisā. |
| --- | --- |

d)

Gaiss, kas izkļūst nospiedvārstiem saspiestā gaisa tvertnēs, kas uzstādītas mašīntelpās, jāizvada atklātā gaisā.

| e) | Virsspiediens vai zemspiediens, kas rodas ugunsdzēšanas līdzekļa ieplūšanas rezultātā, nedrīkst bojāt aizsargājamo telpu ietverošo starpsienu sastāvdaļas. Jābūt iespējai izlīdzināt spiedienu bez apdraudējuma. |
| --- | --- |

e)

Virsspiediens vai zemspiediens, kas rodas ugunsdzēšanas līdzekļa ieplūšanas rezultātā, nedrīkst bojāt aizsargājamo telpu ietverošo starpsienu sastāvdaļas. Jābūt iespējai izlīdzināt spiedienu bez apdraudējuma.

| f) | Aizsargājamajās istabās jābūt ugunsdzēšanas līdzekļa un sadegšanas gāzu izvadīšanas ierīcei. Jābūt iespējai šādas ierīces darbināt no aizsargājamo telpu ārpuses, ko ugunsgrēks minētajās telpās nav padarījis nepieejamu. Ja telpās ir pastāvīgi uzstādītas izvadīšanas ierīces, nedrīkst pastāvēt iespēja tās iedarbināt, iekams ugunsgrēks nav nodzēsts. |
| --- | --- |

f)

Aizsargājamajās istabās jābūt ugunsdzēšanas līdzekļa un sadegšanas gāzu izvadīšanas ierīcei. Jābūt iespējai šādas ierīces darbināt no aizsargājamo telpu ārpuses, ko ugunsgrēks minētajās telpās nav padarījis nepieejamu. Ja telpās ir pastāvīgi uzstādītas izvadīšanas ierīces, nedrīkst pastāvēt iespēja tās iedarbināt, iekams ugunsgrēks nav nodzēsts.

3.   Ugunsgrēka trauksmes sistēma

Aizsargājamā telpa jāuzrauga ar piemērotu ugunsgrēka trauksmes sistēmu. Trauksmes signālam jābūt konstatējamam stūres mājā, kajīšu telpās un aizsargājamajā telpā.

4.   Cauruļvadu sistēma

| a) | Ugunsdzēšanas līdzeklis jānovada uz aizsargājamo telpu un tur jāizplata ar nostiprinātas cauruļvadu sistēmas starpniecību. Aizsargājamās telpas iekšpusē cauruļvadiem un ar tiem saistītajam aprīkojumam jābūt no tērauda. Tvertņu savienojuma caurules un izplešanās savienojumus iespējams no šāda nosacījuma atbrīvot ar nosacījumu, ka ražošanā izmantotajiem materiāliem ugunsgrēka gadījumā ir līdzvērtīgas īpašības. Caurulēm jābūt kā iekšēji, tā ārēji aizsargātām pret koroziju. |
| --- | --- |

a)

Ugunsdzēšanas līdzeklis jānovada uz aizsargājamo telpu un tur jāizplata ar nostiprinātas cauruļvadu sistēmas starpniecību. Aizsargājamās telpas iekšpusē cauruļvadiem un ar tiem saistītajam aprīkojumam jābūt no tērauda. Tvertņu savienojuma caurules un izplešanās savienojumus iespējams no šāda nosacījuma atbrīvot ar nosacījumu, ka ražošanā izmantotajiem materiāliem ugunsgrēka gadījumā ir līdzvērtīgas īpašības. Caurulēm jābūt kā iekšēji, tā ārēji aizsargātām pret koroziju.

| b) | Izvada sprauslu izmēram un uzstādījumam jābūt tādam, lai ugunsdzēšanas līdzeklis tiktu izdalīts vienmērīgi. |
| --- | --- |

b)

Izvada sprauslu izmēram un uzstādījumam jābūt tādam, lai ugunsdzēšanas līdzeklis tiktu izdalīts vienmērīgi.

5.   Iedarbināšanas ierīce

| a) | Ugunsdzēšanas sistēmas ar automātisku iedarbināšanu nav atļautas. |
| --- | --- |

a)

Ugunsdzēšanas sistēmas ar automātisku iedarbināšanu nav atļautas.

| b) | Jābūt iespējai iedarbināt ugunsdzēšanas sistēmu no piemērotas vietas aizsargājamās telpas ārpusē. |
| --- | --- |

b)

Jābūt iespējai iedarbināt ugunsdzēšanas sistēmu no piemērotas vietas aizsargājamās telpas ārpusē.

| c) | Iedarbināšanas ierīces jāuzstāda tā, lai tās būtu iespējams darbināt arī ugunsgrēka gadījumā un lai pēc ugunsgrēka vai sprādziena nodarīta bojājuma aizsargājamajā telpā joprojām būtu iespējams šeit pievadīt nepieciešamo daudzumu ugunsdzēšanas līdzekļa.
  Nemehāniskās iedarbināšanas ierīces jādarbina no diviem savstarpēji neatkarīgiem enerģijas avotiem. Šiem enerģijas avotiem jāatrodas ārpus aizsargājamās telpas. Vadības līnijām aizsargājamajā telpā jābūt konstruētām tā, lai ugunsgrēka gadījumā saglabātu savu funkcionalitāti vismaz 30 minūtes. Šī prasība jāievēro elektriskā vadojuma gadījumā, ja tas atbilst standartam IEC 60331-21:1999.
  Ja iedarbināšanas ierīces ir uzstādītas tā, ka nav redzamas, to aizsedzošajam panelim jābūt marķētam ar simbolu “ugunsdzēšanas iekārta”, kā parādīts I pielikuma 6. attēlā, simbola sānu garumam jābūt vismaz 10 cm un jāsatur šāds teksts ar sarkaniem burtiem uz balta fona:
  “FeuerlöscheiNrichtung
  Installation dextinction
  Brandblusinstallatie
  Fire-fighting installation”. |
| --- | --- |

c)

Iedarbināšanas ierīces jāuzstāda tā, lai tās būtu iespējams darbināt arī ugunsgrēka gadījumā un lai pēc ugunsgrēka vai sprādziena nodarīta bojājuma aizsargājamajā telpā joprojām būtu iespējams šeit pievadīt nepieciešamo daudzumu ugunsdzēšanas līdzekļa.

Nemehāniskās iedarbināšanas ierīces jādarbina no diviem savstarpēji neatkarīgiem enerģijas avotiem. Šiem enerģijas avotiem jāatrodas ārpus aizsargājamās telpas. Vadības līnijām aizsargājamajā telpā jābūt konstruētām tā, lai ugunsgrēka gadījumā saglabātu savu funkcionalitāti vismaz 30 minūtes. Šī prasība jāievēro elektriskā vadojuma gadījumā, ja tas atbilst standartam IEC 60331-21:1999.

IEC

Ja iedarbināšanas ierīces ir uzstādītas tā, ka nav redzamas, to aizsedzošajam panelim jābūt marķētam ar simbolu “ugunsdzēšanas iekārta”, kā parādīts I pielikuma 6. attēlā, simbola sānu garumam jābūt vismaz 10 cm un jāsatur šāds teksts ar sarkaniem burtiem uz balta fona:

“FeuerlöscheiNrichtung

Installation dextinction

Brandblusinstallatie

Fire-fighting installation”.

| d) | Ja ugunsdzēšanas iekārta ir paredzēta vairāku telpu aizsardzībai, attiecībā uz katru telpu jābūt atsevišķām un skaidri norādītām iedarbināšanas ierīcēm. |
| --- | --- |

d)

Ja ugunsdzēšanas iekārta ir paredzēta vairāku telpu aizsardzībai, attiecībā uz katru telpu jābūt atsevišķām un skaidri norādītām iedarbināšanas ierīcēm.

| e) | Blakus katrai iedarbināšanas ierīcei redzami un neizdzēšamai jāizliek lietošanas pamācība vienā no dalībvalstu valodām. Pamācībā jo īpaši jābūt norādījumiem attiecībā uz:






  aa) | ugunsdzēšanas sistēmas iedarbināšanu; |
| --- | --- | --- |

e)

Blakus katrai iedarbināšanas ierīcei redzami un neizdzēšamai jāizliek lietošanas pamācība vienā no dalībvalstu valodām. Pamācībā jo īpaši jābūt norādījumiem attiecībā uz:

aa)

ugunsdzēšanas sistēmas iedarbināšanu;

| bb) | nepieciešamību izdarīt pārbaudi, lai pārliecinātos, vai visi cilvēki ir atstājuši aizsargājamo telpu; |
| --- | --- |

bb)

nepieciešamību izdarīt pārbaudi, lai pārliecinātos, vai visi cilvēki ir atstājuši aizsargājamo telpu;

| cc) | darbību, kāda jāveic apkalpei, kad ir iedarbināta ugunsdzēšanas sistēma; |
| --- | --- |

cc)

darbību, kāda jāveic apkalpei, kad ir iedarbināta ugunsdzēšanas sistēma;

| dd) | darbību, kāda jāveic apkalpei ugunsdzēšanas sistēmas atteices gadījumā. |
| --- | --- |

dd)

darbību, kāda jāveic apkalpei ugunsdzēšanas sistēmas atteices gadījumā.

| f) | Lietošanas pamācībā jābūt norādītam, ka pirms ugunsdzēšanas sistēmas iedarbināšanas ir jāizslēdz iekšdedzes dzinēji, kas izvada gaisu no aizsargājamās telpas. |
| --- | --- |

f)

Lietošanas pamācībā jābūt norādītam, ka pirms ugunsdzēšanas sistēmas iedarbināšanas ir jāizslēdz iekšdedzes dzinēji, kas izvada gaisu no aizsargājamās telpas.

6.   Brīdinājumu sistēma

| a) | Pastāvīgi uzstādītām ugunsdzēšanas sistēmām jābūt aprīkotām ar akustiskām un optiskām brīdinājumu sistēmām. |
| --- | --- |

a)

Pastāvīgi uzstādītām ugunsdzēšanas sistēmām jābūt aprīkotām ar akustiskām un optiskām brīdinājumu sistēmām.

| b) | Kolīdz ugunsdzēšanas sistēma ir pirmo reizi iedarbināta, brīdinājumu sistēmai automātiski jāizslēdzas. Brīdinājuma signālam zināmu laiku ir jāskan, pirms tiek atbrīvots ugunsdzēšanas līdzeklis, un nedrīkst pastāvēt iespēja šo signālu atslēgt. |
| --- | --- |

b)

Kolīdz ugunsdzēšanas sistēma ir pirmo reizi iedarbināta, brīdinājumu sistēmai automātiski jāizslēdzas. Brīdinājuma signālam zināmu laiku ir jāskan, pirms tiek atbrīvots ugunsdzēšanas līdzeklis, un nedrīkst pastāvēt iespēja šo signālu atslēgt.

| c) | Brīdinājuma signāliem jābūt skaidri redzamiem aizsargājamajās telpās, kā arī ārpus piekļuvēm šīm telpām; tiem jābūt skaidri dzirdamiem pat tādas darbības apstākļos, kas rada skaļāko tai raksturīgo troksni. Šiem signāliem jābūt skaidri atšķiramiem no visiem citiem akustiskajiem un optiskajiem signāliem aizsargājamajā telpā. |
| --- | --- |

c)

Brīdinājuma signāliem jābūt skaidri redzamiem aizsargājamajās telpās, kā arī ārpus piekļuvēm šīm telpām; tiem jābūt skaidri dzirdamiem pat tādas darbības apstākļos, kas rada skaļāko tai raksturīgo troksni. Šiem signāliem jābūt skaidri atšķiramiem no visiem citiem akustiskajiem un optiskajiem signāliem aizsargājamajā telpā.

| d) | Akustiskajiem brīdinājuma signāliem jābūt skaidri dzirdamiem blakus esošajās telpās pat tajā gadījumā, ja savienojošās durvis ir aizvērtas un tajās valda tādas darbības apstākļi, kas rada visskaļāko tai raksturīgo troksni. |
| --- | --- |

d)

Akustiskajiem brīdinājuma signāliem jābūt skaidri dzirdamiem blakus esošajās telpās pat tajā gadījumā, ja savienojošās durvis ir aizvērtas un tajās valda tādas darbības apstākļi, kas rada visskaļāko tai raksturīgo troksni.

| e) | Ja brīdinājumu sistēma nav pašuzraudzības sistēma attiecībā uz īssavienojumiem, vadu pārrāvumiem un sprieguma kritumiem, tad ir jābūt iespējai pārbaudīt, vai tā darbojas pienācīgi. |
| --- | --- |

e)

Ja brīdinājumu sistēma nav pašuzraudzības sistēma attiecībā uz īssavienojumiem, vadu pārrāvumiem un sprieguma kritumiem, tad ir jābūt iespējai pārbaudīt, vai tā darbojas pienācīgi.

| f) | Pie katras ieejas telpā, kurā iespējams padot ugunsdzēšanas līdzekli, jāizliek skaidri redzams paziņojums ar šādu tekstu — sarkani burti uz balta fona:
  “Vorsicht, Feuerlöscheinrichtung!
  Bei Ertönen des Warnsignals (Beschreibung des Signals) den Raum sofort verlassen!
  Attention, installation d'extinction d'incendie
  Quitter immédiatement ce local au signal (description du signal)!
  Let op, brandblusinstallatie!
  Bij het in werking treden van het alarmsignaal (omschrijving van het signaal) deze ruimte onmiddellijk verlaten!
  Warning, fire-fighting installation!
  Leave the room as soon as the warning signal sounds (description of signal)” |
| --- | --- |

f)

Pie katras ieejas telpā, kurā iespējams padot ugunsdzēšanas līdzekli, jāizliek skaidri redzams paziņojums ar šādu tekstu — sarkani burti uz balta fona:

“Vorsicht, Feuerlöscheinrichtung!

Bei Ertönen des Warnsignals (Beschreibung des Signals) den Raum sofort verlassen!

Attention, installation d'extinction d'incendie

Quitter immédiatement ce local au signal (description du signal)!

Let op, brandblusinstallatie!

Bij het in werking treden van het alarmsignaal (omschrijving van het signaal) deze ruimte onmiddellijk verlaten!

Warning, fire-fighting installation!

Leave the room as soon as the warning signal sounds (description of signal)”

7.   Spiediena tvertnes, piederumi un spiediena vadi

| a) | Spiediena tvertnēm, piederumiem un spiediena vadiem jāatbilst noteikumiem, kas ir spēkā vienā no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

a)

Spiediena tvertnēm, piederumiem un spiediena vadiem jāatbilst noteikumiem, kas ir spēkā vienā no dalībvalstīm.

| b) | Spiediena tvertnes jāuzstāda atbilstoši ražotāja norādījumiem. |
| --- | --- |

b)

Spiediena tvertnes jāuzstāda atbilstoši ražotāja norādījumiem.

| c) | Spiediena tvertnes, piederumus un spiediena vadus nedrīkst uzstādīt kajīšu telpās. |
| --- | --- |

c)

Spiediena tvertnes, piederumus un spiediena vadus nedrīkst uzstādīt kajīšu telpās.

| d) | Temperatūra nodalījumos un uzstādījuma vietās, kur atrodas spiediena tvertnes, nedrīkst pārsniegt 50 °C. |
| --- | --- |

d)

Temperatūra nodalījumos un uzstādījuma vietās, kur atrodas spiediena tvertnes, nedrīkst pārsniegt 50 °C.

| e) | Nodalījumiem vai uzstādījuma vietām uz klāja jābūt stingri nostiprinātām un aprīkotām ar gaisa atverēm, kas ir izkārtotas tā, lai spiediena tvertnes noplūdes gadījumā gāze nevarētu iekļūt kuģa iekšpusē. Tieši savienojumi ar pārējām telpām nav pieļaujami. |
| --- | --- |

e)

Nodalījumiem vai uzstādījuma vietām uz klāja jābūt stingri nostiprinātām un aprīkotām ar gaisa atverēm, kas ir izkārtotas tā, lai spiediena tvertnes noplūdes gadījumā gāze nevarētu iekļūt kuģa iekšpusē. Tieši savienojumi ar pārējām telpām nav pieļaujami.

8.   Ugunsdzēšanas līdzekļa daudzums

Ja ugunsdzēšanas līdzekļa daudzums ir paredzēts vairāk kā vienas telpas aizsardzībai, kopējam pieejamajam ugunsdzēšanas līdzekļa daudzumam nav jābūt lielākam par daudzumu, kāds nepieciešams lielākajā aizsargājamajā telpā.

9.   Uzstādīšana, pārbaudes un dokumentācija

| a) | Sistēma jāuzstāda vai jāpārveido tikai tādai firmai, kas specializējusies darbā ar ugunsdzēšanas sistēmām. Jāievēro ugunsdzēšanas līdzekļa ražotāja un sistēmas ražotāja norādītās prasības (izstrādājuma datu lapa, drošības datu lapa). |
| --- | --- |

a)

Sistēma jāuzstāda vai jāpārveido tikai tādai firmai, kas specializējusies darbā ar ugunsdzēšanas sistēmām. Jāievēro ugunsdzēšanas līdzekļa ražotāja un sistēmas ražotāja norādītās prasības (izstrādājuma datu lapa, drošības datu lapa).

| b) | Sistēmai jābūt speciālista pārbaudītai:






  aa) | pirms nodošanas ekspluatācijā; |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmai jābūt speciālista pārbaudītai:

aa)

pirms nodošanas ekspluatācijā;

| bb) | pirms nodošanas ekspluatācijā pēc tam, kad tā iedarbināta; |
| --- | --- |

bb)

pirms nodošanas ekspluatācijā pēc tam, kad tā iedarbināta;

| cc) | pēc jebkādu modifikāciju vai remontdarbu veikšanas; |
| --- | --- |

cc)

pēc jebkādu modifikāciju vai remontdarbu veikšanas;

| dd) | regulāri ik pēc diviem gadiem. |
| --- | --- |

dd)

regulāri ik pēc diviem gadiem.

| c) | Pārbaudē speciālistam jāpārbauda, vai sistēma atbilst šajā nodaļā paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

c)

Pārbaudē speciālistam jāpārbauda, vai sistēma atbilst šajā nodaļā paredzētajām prasībām.

| d) | Pārbaudē jāaptver vismaz šādi punkti:






  aa) | visas iekārtas ārēja pārbaude; |
| --- | --- | --- |

d)

Pārbaudē jāaptver vismaz šādi punkti:

aa)

visas iekārtas ārēja pārbaude;

| bb) | cauruļu hermētiskuma pārbaude; |
| --- | --- |

bb)

cauruļu hermētiskuma pārbaude;

| cc) | vadības un iedarbināšanas sistēmu funkcionāla pārbaude; |
| --- | --- |

cc)

vadības un iedarbināšanas sistēmu funkcionāla pārbaude;

| dd) | tvertnes spiediena un satura pārbaude; |
| --- | --- |

dd)

tvertnes spiediena un satura pārbaude;

| ee) | aizsargājamās telpas noslēdzošo ierīču hermētiskuma pārbaude; |
| --- | --- |

ee)

aizsargājamās telpas noslēdzošo ierīču hermētiskuma pārbaude;

| ff) | ugunsgrēka trauksmes sistēmas pārbaude; |
| --- | --- |

ff)

ugunsgrēka trauksmes sistēmas pārbaude;

| gg) | brīdinājumu sistēmas pārbaude. |
| --- | --- |

gg)

brīdinājumu sistēmas pārbaude.

| e) | Jāizdod pārbaudes sertifikāts, ko paraksta inspektors un kurā norādīts pārbaudes datums. |
| --- | --- |

e)

Jāizdod pārbaudes sertifikāts, ko paraksta inspektors un kurā norādīts pārbaudes datums.

| f) | Pastāvīgi uzstādīto ugunsdzēšanas sistēmu skaits jāieraksta Kopienas sertifikātā. |
| --- | --- |

f)

Pastāvīgi uzstādīto ugunsdzēšanas sistēmu skaits jāieraksta Kopienas sertifikātā.

10.   CO2 ugunsdzēšanas sistēmas

2

Ugunsdzēšanas sistēmām, kurās kā ugunsdzēšanas līdzekli izmanto CO2, vēl bez 1.-9. iedaļā paredzētajām prasībām jāatbilst šādiem noteikumiem:

2

| a) | CO2 konteineriem jāatrodas ārpus aizsargājamās telpas vietā vai skapī, kas hermētiski atdalīts no pārējām telpām. Šo uzstādījuma vietu un skapju durtiņām jāveras uz āru, jābūt slēdzamām, un uz tām jābūt simbolam “Brīdinājums par vispārīgu apdraudējumu” saskaņā ar I pielikuma 4. attēlu, vismaz 5 cm augstam, līdz ar marķējumu “CO2” tādā pašā krāsā un tādā pašā augstumā. |
| --- | --- |

a)

CO2 konteineriem jāatrodas ārpus aizsargājamās telpas vietā vai skapī, kas hermētiski atdalīts no pārējām telpām. Šo uzstādījuma vietu un skapju durtiņām jāveras uz āru, jābūt slēdzamām, un uz tām jābūt simbolam “Brīdinājums par vispārīgu apdraudējumu” saskaņā ar I pielikuma 4. attēlu, vismaz 5 cm augstam, līdz ar marķējumu “CO2” tādā pašā krāsā un tādā pašā augstumā.

2

2

| b) | CO2 konteineru uzstādījuma vietām zem klājiem jābūt pieejamām tikai no atklāta gaisa. Šīm telpām jābūt ar savu adekvātu mākslīgo ventilācijas sistēmu ar vilkmes kanāliem, pilnīgi atdalītām no citām ventilācijas sistēmām uz kuģa. |
| --- | --- |

b)

CO2 konteineru uzstādījuma vietām zem klājiem jābūt pieejamām tikai no atklāta gaisa. Šīm telpām jābūt ar savu adekvātu mākslīgo ventilācijas sistēmu ar vilkmes kanāliem, pilnīgi atdalītām no citām ventilācijas sistēmām uz kuģa.

2

| c) | CO2 konteineri nedrīkst būt piepildīti vairāk kā 0,75 kg/l. Specifiskais nesaspiestas CO2 gāzes tilpums jāpieņem kā 0,56 m3/kg. |
| --- | --- |

c)

CO2 konteineri nedrīkst būt piepildīti vairāk kā 0,75 kg/l. Specifiskais nesaspiestas CO2 gāzes tilpums jāpieņem kā 0,56 m3/kg.

2

2

3

| d) | CO2 tilpumam, kas paredzēts aizsargājamajai telpai, jābūt vismaz 40 % no tā kopējā tilpuma. Jābūt iespējai padot šo tilpumu 120 sekunžu laikā un pārbaudīt, vai tā padeve ir pabeigta. |
| --- | --- |

d)

CO2 tilpumam, kas paredzēts aizsargājamajai telpai, jābūt vismaz 40 % no tā kopējā tilpuma. Jābūt iespējai padot šo tilpumu 120 sekunžu laikā un pārbaudīt, vai tā padeve ir pabeigta.

2

| e) | Konteinera vārstu atvēršanai un plūsmas vārsta darbināšanai jābūt atsevišķām vadības darbībām. |
| --- | --- |

e)

Konteinera vārstu atvēršanai un plūsmas vārsta darbināšanai jābūt atsevišķām vadības darbībām.

| f) | Atbilstošajam laikam, kāds minēts 6. iedaļas b) punktā, jābūt vismaz 20 sekundēm. Jābūt drošai ierīcei, lai nodrošinātu aizkavi pirms CO2 gāzes padeves. |
| --- | --- |

f)

Atbilstošajam laikam, kāds minēts 6. iedaļas b) punktā, jābūt vismaz 20 sekundēm. Jābūt drošai ierīcei, lai nodrošinātu aizkavi pirms CO2 gāzes padeves.

2

11.   HFC-227ea ugunsdzēšanas sistēmas

Ugunsdzēšanas sistēmām, kurās kā ugunsdzēšanas līdzekli izmanto HFC 227ea, bez 1.-9. iedaļā paredzētajām prasībām jāatbilst arī šādiem noteikumiem:

| a) | Ja ir vairākas aizsargājamas telpas, katra ar atšķirīgu kopējo tilpumu, katrai telpai jābūt aprīkotai ar savu ugunsdzēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Ja ir vairākas aizsargājamas telpas, katra ar atšķirīgu kopējo tilpumu, katrai telpai jābūt aprīkotai ar savu ugunsdzēšanas sistēmu.

| b) | Katram HFC 227ea konteineram, kas uzstādīts aizsargājamajā telpā, jābūt aprīkotam ar pārspiediena spiedvārstu. Šim vārstam nekaitīgā veidā jāizvada konteinera saturs aizsargājamajā telpā, ja konteiners ir pakļauts ugunsgrēka iedarbībai un ugunsdzēšanas sistēma nav iedarbināta. |
| --- | --- |

b)

Katram HFC 227ea konteineram, kas uzstādīts aizsargājamajā telpā, jābūt aprīkotam ar pārspiediena spiedvārstu. Šim vārstam nekaitīgā veidā jāizvada konteinera saturs aizsargājamajā telpā, ja konteiners ir pakļauts ugunsgrēka iedarbībai un ugunsdzēšanas sistēma nav iedarbināta.

| c) | Katram konteineram jābūt aprīkotam ar gāzes spiediena pārbaudes ierīci. |
| --- | --- |

c)

Katram konteineram jābūt aprīkotam ar gāzes spiediena pārbaudes ierīci.

| d) | Konteineri nedrīkst būt uzpildīti vairāk par 1,15 kg/l. Specifiskais nesaspiesta HFC 227ea tilpums jāpieņem kā 0,1374 m3/kg. |
| --- | --- |

d)

Konteineri nedrīkst būt uzpildīti vairāk par 1,15 kg/l. Specifiskais nesaspiesta HFC 227ea tilpums jāpieņem kā 0,1374 m3/kg.

3

| e) | HFC 227ea tilpumam, kas paredzēts aizsargājamajai telpai, jābūt vismaz 8 % no telpas kopējā tilpuma. Šis tilpums jāpadod 10 sekunžu laikā. |
| --- | --- |

e)

HFC 227ea tilpumam, kas paredzēts aizsargājamajai telpai, jābūt vismaz 8 % no telpas kopējā tilpuma. Šis tilpums jāpadod 10 sekunžu laikā.

| f) | HFC 227ea konteineriem jābūt aprīkotiem ar spiediena monitoru, kas nesankcionēta virzošā spēka zuduma gadījumā iedarbina akustisku un optisku trauksmes signālu stūres mājā. Ja kuģī stūres mājas nav, šis trauksmes signāls jādod ārpus aizsargājamās telpas. |
| --- | --- |

f)

HFC 227ea konteineriem jābūt aprīkotiem ar spiediena monitoru, kas nesankcionēta virzošā spēka zuduma gadījumā iedarbina akustisku un optisku trauksmes signālu stūres mājā. Ja kuģī stūres mājas nav, šis trauksmes signāls jādod ārpus aizsargājamās telpas.

| g) | Pēc izplūšanas vielas koncentrācija aizsargājamajā telpā nedrīkst pārsniegt 10,5 %. |
| --- | --- |

g)

Pēc izplūšanas vielas koncentrācija aizsargājamajā telpā nedrīkst pārsniegt 10,5 %.

| h) | Ugunsdzēšanas sistēmā nedrīkst būt nevienas daļas, kas būtu ražota no alumīnija. |
| --- | --- |

h)

Ugunsdzēšanas sistēmā nedrīkst būt nevienas daļas, kas būtu ražota no alumīnija.

12.   IG-541 ugunsdzēšanas sistēmas

Ugunsdzēšanas sistēmām, kurās kā ugunsdzēšanas līdzekli izmanto IG-541, bez 1.-9. iedaļā paredzētajām prasībām jāatbilst arī šādiem noteikumiem:

| a) | Ja ir vairākas aizsargājamas telpas, katra ar atšķirīgu kopējo tilpumu, katrai telpai jābūt aprīkotai ar savu ugunsdzēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Ja ir vairākas aizsargājamas telpas, katra ar atšķirīgu kopējo tilpumu, katrai telpai jābūt aprīkotai ar savu ugunsdzēšanas sistēmu.

| b) | Katram IG-541 konteineram, kas uzstādīts aizsargājamajā telpā, jābūt aprīkotam ar pārspiediena spiedvārstu. Šim vārstam nekaitīgā veidā jāizvada konteinera saturs aizsargājamajā telpā, ja konteiners ir pakļauts ugunsgrēka iedarbībai un ugunsdzēšanas sistēma nav iedarbināta. |
| --- | --- |

b)

Katram IG-541 konteineram, kas uzstādīts aizsargājamajā telpā, jābūt aprīkotam ar pārspiediena spiedvārstu. Šim vārstam nekaitīgā veidā jāizvada konteinera saturs aizsargājamajā telpā, ja konteiners ir pakļauts ugunsgrēka iedarbībai un ugunsdzēšanas sistēma nav iedarbināta.

| c) | Katram konteineram jābūt aprīkotam ar tā satura pārbaudes ierīci. |
| --- | --- |

c)

Katram konteineram jābūt aprīkotam ar tā satura pārbaudes ierīci.

| d) | Konteinera piepildījuma spiediens nedrīkst pārsniegt 200 bar pie + 15 °C. |
| --- | --- |

d)

Konteinera piepildījuma spiediens nedrīkst pārsniegt 200 bar pie + 15 °C.

| e) | IG-541 tilpumam, kas paredzēts aizsargājamajai telpai, jābūt vismaz 44 % un ne vairāk kā 50 % no telpas kopējā tilpuma. Šis tilpums jāpadod 120 sekunžu laikā. |
| --- | --- |

e)

IG-541 tilpumam, kas paredzēts aizsargājamajai telpai, jābūt vismaz 44 % un ne vairāk kā 50 % no telpas kopējā tilpuma. Šis tilpums jāpadod 120 sekunžu laikā.

13.   Ugunsdzēšanas sistēmas priekšmetu aizsardzībai

Priekšmetu aizsardzībai mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas ir pieļaujamas tikai, pamatojoties uz Komitejas ieteikumiem saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu.

10.04. pants

Kuģa laivas

1.   Saskaņā ar Eiropas standartu EN 1914:1997 kuģa laivai jābūt šādos kuģos:

| a) | motorkuģi un baržas, kas pārsniedz 150 t kravnesību; |
| --- | --- |

a)

motorkuģi un baržas, kas pārsniedz 150 t kravnesību;

| b) | velkoņi un stūmēji ar ūdensizspaidu, kas lielāks par 150 m3; |
| --- | --- |

b)

velkoņi un stūmēji ar ūdensizspaidu, kas lielāks par 150 m3;

3

| c) | peldošas iekārtas; |
| --- | --- |

c)

peldošas iekārtas;

| d) | pasažieru kuģi. |
| --- | --- |

d)

pasažieru kuģi.

2.   Jābūt iespējai vienai personai šādas kuģa laivas droši nolaist ūdenī 5 minūšu laikā, sākot no pirmās nepieciešamās manuālās darbības. Ja tiek izmantota pašgājēja nolaišanas ierīce, tam jānotiek tā, lai šīs ierīces elektroenerģijas padeves atteices gadījumā droša un ātra laivas nolaišana ūdenī netiktu traucēta.

3.   Piepūšamās kuģa laivas jāpārbauda saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

10.05. pants

Glābšanas riņķi un glābšanas vestes

1.   Saskaņā ar Eiropas standartu EN 14144:2002 kuģī jābūt vismaz trim glābšanas riņķiem. Tiem jābūt gataviem lietošanai un piestiprinātiem pie klāja noteiktos punktos, neesot piestiprinātiem pie sava ietvara. Vismaz vienam glābšanas riņķim jābūt tiešā stūres mājas tuvumā un jābūt aprīkotam ar pašaizdedzes, baterijas darbinātu apgaismojumu, ko ūdens nevar nodzēst.

2.   Saskaņā ar Eiropas standartiem EN 395:1998 vai EN 396:1998 personīgai, automātiski piepūšamai glābšanas vestei jābūt katras personas, kas pastāvīgi atrodas uz kuģa, rīcībā.

Saskaņā ar šiem standartiem bērniem ir pieļaujamas arī nepiepūšamas glābšanas vestes.

3.   Glābšanas vestes jāpārbauda saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

11. NODAĻA

DROŠĪBA DARBA STACIJĀS

11.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Kuģiem jābūt būvētiem, iekārtotiem un aprīkotiem tā, lai cilvēki varētu droši strādāt un pārvietoties.

2.   Pastāvīgi uzstādītām iekārtām, kas nepieciešamas darbā uz kuģa, jābūt iekārtotām, izvietotām un nostiprinātām tā, lai ļautu droši un viegli ar tām darboties, tās lietot un uzturēt. Nepieciešamības gadījumā mobili vai augstas temperatūras komponenti jāaprīko ar aizsargierīcēm.

11.02. pants

Aizsardzība pret krišanu

1.   Klājiem un sānu klājiem jābūt līdzeniem, un tie nevienā punktā nedrīkst izraisīt paklupšanu; nedrīkst pastāvēt peļķu veidošanās iespēja.

2.   Klājiem, sānu klājiem, mašīntelpu grīdām, kāpņu laukumiem, kāpņu telpām un sānu klāju poleru augšpusei jābūt ar neslīdošu virsmu.

3.   Sānu klāju poleru augšpusei un šķēršļiem gaiteņos, tādiem kā malas vai pakāpieni, jābūt nokrāsotiem krāsā, kas kontrastē ar apkārtējā klāja krāsu.

4.   Klāju ārmalām, kā arī darbstacijām, kur cilvēki varētu krist no augstuma, kas lielāks par 1 m, jābūt aprīkotām ar margām vai margsienām, kas ir vismaz 0,70 m augstas, vai arī aizsargmargu atbilstoši Eiropas standartam EN 711:1995, kas sevī ietver roku margu, margu ceļgalu augstumā un kāju margu. Sānu klājiem jābūt aprīkotiem ar kāju margu, kas ir nostiprināta pie komingsa. Kominga roku margas nav nepieciešamas tur, kur sānu klāji ir aprīkoti ar nenoņemamām kuģa sānu aizsargmargām.

5.   Darbstacijās, kur pastāv krišanas apdraudējums no augstuma, kas lielāks par 1 m, pārbaudes iestāde var pieprasīt attiecīgu aprīkojumu un iekārtu, lai nodrošinātu drošu darbu.

11.03. pants

Darba vietu izmēri

Darba vietām jābūt pietiekami lielām, lai katram cilvēkam nodrošinātu adekvātu pārvietošanās brīvību.

11.04. pants

Sānu klāji

1.   Sānu klāja brīvajam platumam jābūt vismaz 0,60 m. Noteiktos punktos, kas nepieciešami kuģa darbībā, tādos kā klāja mazgāšanas vārsti, šo skaitli drīkst samazināt līdz 0,50 m. Pie poleriem un nostiprinātājplatēm to drīkst samazināt līdz 0,40 m.

2.   Līdz 0,90 m augstumam virs sānu klāja tā brīvo platumu var samazināt līdz 0,54 m ar nosacījumu, ka brīvais platums virs šī augstuma, starp ārējo kuģa korpusa malu un iekšējo tilpnes malu, nav mazāks par 0,65 m. Tādā gadījumā sānu klāja brīvo platumu var samazināt līdz 0,50 m, ja sānu klāja ārējā mala ir aprīkota ar aizsargmargu atbilstoši Eiropas standartam EN 711:1995, lai novērstu krišanu. Uz 55 m gariem vai īsākiem kuģiem ar kajītēm tikai kuģa pakaļgalā bez aizsargmargas var iztikt.

3.   1. un 2. iedaļas prasības attiecas uz 2,00 m augstumu virs sānu klāja.

11.05. pants

Piekļuve darba vietām

1.   Piekļuves punktiem un gaiteņiem personu pārvietošanās un priekšmetu pārvietošanas nolūkā jābūt pietiekama izmēra un iekārtotiem tā, lai:

| a) | piekļuves atvēruma priekšā būtu pietiekama telpa, kas neapgrūtina kustību; |
| --- | --- |

a)

piekļuves atvēruma priekšā būtu pietiekama telpa, kas neapgrūtina kustību;

| b) | gaiteņa brīvajam platumam jāatbilst paredzētajam darba vietas lietojumam, un tas nedrīkst būt mazāks par 0,60 m, izņemot gadījumus, ja kuģa platums ir mazāks par 8 m, kad brīvo platumu var samazināt līdz 0,50 m; |
| --- | --- |

b)

gaiteņa brīvajam platumam jāatbilst paredzētajam darba vietas lietojumam, un tas nedrīkst būt mazāks par 0,60 m, izņemot gadījumus, ja kuģa platums ir mazāks par 8 m, kad brīvo platumu var samazināt līdz 0,50 m;

| c) | gaiteņa brīvais augstums, ieskaitot kājmalu, nebūtu mazāks par 1,90 m. |
| --- | --- |

c)

gaiteņa brīvais augstums, ieskaitot kājmalu, nebūtu mazāks par 1,90 m.

2.   Durvīm jābūt ierīkotām tā, lai tās varētu droši atvērt un aizvērt no abām pusēm. Tām jābūt aizsargātām pret netīšu atvēršanos vai aizvēršanos.

3.   Piekļuves vietās, izejās un gaiteņos, kur grīdas līmeņu starpība ir lielāka par 0,50 m, jāuzstāda atbilstošas kāpnes, trepes vai pakāpieni.

4.   Darba vietām, ko nepārtraukti apkalpo cilvēki, jābūt aprīkotām ar kāpnēm, ja grīdas līmeņu starpība ir lielāka par 1,00 m. Šī prasība neattiecas uz avārijas izejām.

5.   Kuģos ar tilpnēm katras tilpnes katrā galā jābūt vismaz vienai pastāvīgi aprīkotai piekļuvei.

Atkāpjoties no pirmā teikuma, bez pastāvīgi aprīkotas piekļuves var iztikt, ja tiek nodrošinātas vismaz divas pārvietojamas trepes, kas sniedzas vismaz 3 kāpšļus virs lūkas komingsa 60° noliekuma leņķī.

11.06. pants

Izejas un avārijas izejas

1.   Izeju, tostarp avārijas izeju, skaitam, izkārtojumam un izmēriem jāatbilst attiecīgās telpas nolūkam un izmēriem. Ja viena no izejām ir avārijas izeja, tai jābūt skaidri marķētai kā avārijas izejai.

2.   Avārijas izejām vai logiem, vai gaismas lūku pārsegiem, ko izmanto kā avārijas izejas, jābūt ar brīvu atvērumu, kas nav mazāks par 0,36 m2, un mazākais izmērs nedrīkst būt mazāks par 0,50 m.

2

11.07. pants

Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces

1.   Kāpnēm un trepēm jābūt droši nostiprinātām. Kāpnes nedrīkst būt šaurākas par 0,60 m, un brīvais platums starp roku margām nedrīkst būt mazāks par 0,60 m; pakāpieni nedrīkst būt zemāki par 0,15 m; pakāpienu virsmām jābūt neslīdošām, un kāpnēm ar vairāk kā trīs pakāpieniem jābūt aprīkotām ar roku margām.

2.   Trepju un atsevišķi piestiprinātu kāpšļu brīvais platums nedrīkst būt mazāks par 0,30 m; kāpšļu nedrīkst atrasties savrup tālāk par 0,30 m, un atstatums starp kāpšļiem un konstrukcijām nedrīkst būt mazāks par 0,15 m.

3.   Trepēm un atsevišķi piestiprinātiem kāpšļiem jābūt skaidri saskatāmiem no augšas un jābūt aprīkotiem ar drošības rokturiem virs izejas atvērumiem.

4.   Pārvietojamām trepēm jābūt vismaz 0,40 m platām un pie pamatnes — vismaz 0,50 m platām; jābūt iespējai nodrošināt to, lai tās nesasvērtos un neslīdētu; kāpšļiem jābūt droši iestiprinātiem statņos.

11.08. pants

Iekštelpas

1.   Iekšējo darba vietu izmēriem, iekārtojumam un izkārtojumam jāatbilst tajās veicamajam darbam, kā arī jāatbilst veselības aizsardzības un drošības prasībām. Tām jābūt aprīkotām ar nemirgojošu apgaismojumu un pietiekamām ventilācijas iekārtām. Nepieciešamības gadījumā tās jāaprīko ar apkures ierīcēm, kas spēj uzturēt adekvātu temperatūru.

2.   Iekšējo darba vietu grīdām jābūt stingrām un izturīgām un jābūt konstruētām tā, lai neizraisītu paklupšanu vai paslīdēšanu. Atvērumiem klājos un grīdās atvērtā stāvoklī jābūt nodrošinātiem pret kritiena apdraudējumu, un logiem un gaismas lūkām jābūt iekārtotām un aprīkotām tā, lai tās varētu droši darbināt un tīrīt.

11.09. pants

Aizsardzība pret troksni un vibrāciju

1.   Darba vietām jābūt izvietotām, aprīkotām un konstruētām tā, lai apkalpes locekļi nebūtu pakļauti kaitīgām vibrācijām.

2.   Turklāt pastāvīgajām darba vietām jābūt konstruētām un nodrošinātām pret skaņām tā, lai apkalpes locekļu veselību un drošību neietekmētu troksnis.

3.   To apkalpes locekļu rīcībā, kuri katru dienu pakļauti trokšņu līmenim, kas pārsniedz 85 dB(A), jābūt individuāliem akustiskiem aizsarglīdzekļiem. Darba vietās, kur trokšņu līmenis pārsniedz 90 dB(A), ar simbolu “Valkājiet akustisku aizsargierīci!”, kura diametrs ir vismaz 10 cm saskaņā ar I pielikuma 7. attēlu, jānorāda, ka akustisku aizsarglīdzekļu lietojums ir obligāts.

11.10. pants

Lūku pārsegi

1.   Lūku pārsegiem jābūt viegli pieejamiem un droši lietojamiem. Lūku pārsegu komponentiem, kas sver vairāk par 40 kg, jābūt konstruētiem tā, lai slīdētu vai darbotos uz eņģēm, vai būtu aprīkoti ar mehāniskām atvēršanas ierīcēm. Ar pacelšanas mehānismu darbinātiem lūku pārsegiem jābūt aprīkotiem ar adekvātām un viegli pieejamām stiprinājuma ierīcēm. Savstarpēji nemaināmiem lūku pārsegiem un augšējiem kāpšļiem jābūt skaidri marķētiem, lai norādītu, kurām lūkām tās pieder, kā arī savu pareizo stāvokli šajās lūkās.

2.   Lūku pārsegiem jābūt nodrošinātiem pret iespēju, ka tās varētu saliekt ar vēju vai ar iekraušanas mehānismu. Bīdāmiem pārsegiem jābūt aprīkotiem ar atduriem, lai novērstu netīšu horizontālu kustību par vairāk kā 0,40 m; savā galējā stāvoklī tos jāvar nobloķēt. Jāpierīko attiecīgas ierīces, lai noturētu atslietus lūku pārsegus tādā stāvoklī.

3.   Ja ieslēdz vadības slēdzi, mehāniski darbinātu lūku pārsegu elektroenerģijas padevei jāizslēdzas automātiski.

4.   Lūku pārsegiem jāspēj izturēt tās slodzes, kādām tie iespējami tiks pakļauti. Lūku pārsegiem, kas konstruēti tā, lai pa tiem varētu staigāt, jāspēj izturēt koncentrētas slodzes vismaz 75 kg apmērā. Lūku pārsegiem, kas nav konstruēti tā, lai pa tiem varētu staigāt, jābūt attiecīgi marķētiem. Lūku pārsegiem, kas konstruēti, lai varētu uztvert klāja kravu, jābūt ar marķētu pieļaujamās slodzes rādītāju t/m2 uz tiem. Ja nepieciešami balsti, lai panāktu maksimālo pieļaujamo slodzi, tam jābūt norādītam piemērotā vietā; šādā gadījumā uz kuģa jāglabā attiecīgie tehniskie zīmējumi.

2

11.11. pants

Vinčas

1.   Vinčām jābūt konstruētām tā, lai būtu iespējams droši strādāt. Tām jābūt aprīkotām ar ierīcēm, kas novērš netīšu kravas atlaišanu. Vinčām, kas nenobloķējas automātiski, jābūt aprīkotām ar bremzi, kas ir adekvāta, lai tiktu galā ar vinču vilcējspēku.

2.   Ar roku darbināmām vinčām jābūt aprīkotām ar ierīcēm, kas novērš kloķa atsitienu. Vinčām, ko darbina gan ar elektroenerģiju, gan manuāli, jābūt konstruētām tā, lai dzinējspēka vadība nevarētu aktivēt manuālo vadību.

11.12. pants

Celtņi

1.   Celtņiem jābūt būvētiem atbilstoši labākajai praksei. Spēki, kas rodas to darbības laikā, droši jāpārvada uz kuģa konstrukcijām; tie nedrīkst pasliktināt kuģa stabilitāti.

2.   Celtņiem jābūt piestiprinātai ražotāja plāksnītei ar šādu informāciju:

| a) | ražotāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukums un adrese;

| b) | CE marķējums līdz ar ražošanas gadu; |
| --- | --- |

b)

CE marķējums līdz ar ražošanas gadu;

| c) | atsauce uz sēriju vai tipu; |
| --- | --- |

c)

atsauce uz sēriju vai tipu;

| d) | ja ir, tad sērijas numurs. |
| --- | --- |

d)

ja ir, tad sērijas numurs.

3.   Uz celtņiem skaidri salasāmā veidā jābūt pastāvīgam marķējumam ar maksimālās pieļaujamās kravas rādītāju.

Ja celtņa drošas darbības slodze nepārsniedz 2 000 kg, būs pietiekami, ja uz celtņa maksimālajā izstiepumā būs skaidri salasāms pastāvīgs marķējums ar drošas darbības slodzes rādītāju.

4.   Jābūt ierīcēm, kas aizsargā pret saberšanas vai sagriešanas negadījumiem. No celtņa ārējām daļām uz augšu, uz leju un uz sāniem, starp šīm daļām un visiem apkārtējiem priekšmetiem jābūt 0,5 m drošības attālumam. Ārpus darbstacijām un gaiteņiem drošības attālums uz sāniem nav nepieciešams.

5.   Jābūt iespējai aizsargāt ar elektroenerģiju darbināmus celtņus pret nesankcionētu lietojumu. Jābūt iespējai iedarbināt šādus celtņus tikai no to vadības vietas. Vadībai jābūt automātiskai-atgriezes tipa vadībai (pogas bez apturēšanas funkcijas); to darbības virzienam jābūt nepārprotami skaidram.

Ja notiek dzinējspēka atteice, kravai nedrīkst būt iespēju nekontrolēti nokrist. Jānovērš netīšas celtņa kustības.

Jebkāda celšanas ierīces kustība uz augšu un jebkāda drošas darbības slodzes pārsniegšana jāierobežo ar atbilstošu ierīci. Jāierobežo jebkāda celšanas ierīces kustība uz leju, ja jebkādos paredzamos darbības apstākļos āķa piestiprināšanas brīdī uz veltņa var būt mazāk par diviem troses tinumiem. Pēc automātisko ierobežošanas ierīču aktivēšanas joprojām jābūt iespējamai atbilstošai pretkustībai.

Kustīgās takelāžas trošu stiepes izturībai jāatbilst pieckārtējai pieļaujamajai troses noslodzei. Troses veidojumam jābūt nevainojamam, un to konstrukcijai jābūt piemērotai darbā ar celtņiem.

6.   Pirms nodošanas ekspluatācijā pirmo reizi vai arī pirms nodošanas ekspluatācijā pēc ievērojamām izmaiņām aprēķiniem un slodzes pārbaudei jānodrošina adekvātas izturības un stabilitātes apliecinājums.

Ja celtņa drošas darbības slodze nepārsniedz 2 000 kg, speciālists var izlemt, ka aprēķinā pamatotu apliecinājumu iespējams pilnībā vai daļēji aizstāt ar pārbaudi ar slodzi, kas ir 1,25 reizes lielāka par drošas darbības slodzi; šo pārbaudi veic pilnā darbības diapazonā.

Pieņemšanas pārbaude saskaņā ar pirmo vai otro rindkopu jāveic pārbaudes iestādes atzītam speciālistam.

7.   Celtņi regulāri un jebkurā gadījumā vismaz reizi 12 mēnešos jāpārbauda ekspertam. Šādas pārbaudes laikā celtņa drošas darbības stāvokli nosaka ar vizuālu pārbaudi un darbības pārbaudi.

8.   Vēlākais, ik pēc desmit gadiem pēc pieņemšanas pārbaudes celtnis atkal jāpārbauda pārbaudes iestādes atzītam speciālistam.

9.   Celtņiem, kuru drošas darbības slodze pārsniedz 2 000 kg vai kurus izmanto kravas pārvietošanai, vai kuri uzstādīti uz celšanas domkratiem, pontoniem un cita veida peldoša aprīkojuma vai darba kuģa, vēl bez iepriekš minētā jāatbilst vienas no dalībvalstīm prasībām.

10.   Par visiem celtņiem uz kuģa jāglabā vismaz šādi dokumenti:

| a) | celtņa ražotāja lietošanas pamācība, ietverot vismaz šādu informāciju:






  — | darbības diapazons un vadības ierīču funkcijas; |
| --- | --- | --- |

a)

celtņa ražotāja lietošanas pamācība, ietverot vismaz šādu informāciju:

—

darbības diapazons un vadības ierīču funkcijas;

| — | maksimālā pieļaujamā drošas darbības slodze kā izstiepuma funkcija; |
| --- | --- |

—

maksimālā pieļaujamā drošas darbības slodze kā izstiepuma funkcija;

| — | maksimālais pieļaujamais celtņa noliekums; |
| --- | --- |

—

maksimālais pieļaujamais celtņa noliekums;

| — | norādījumi attiecībā uz montāžu un apkopi; |
| --- | --- |

—

norādījumi attiecībā uz montāžu un apkopi;

| — | norādījumi attiecībā uz regulārajām pārbaudēm; |
| --- | --- |

—

norādījumi attiecībā uz regulārajām pārbaudēm;

| — | vispārīgi tehniskie dati; |
| --- | --- |

—

vispārīgi tehniskie dati;

| b) | sertifikāti par atbilstoši 6.-8. vai 6.-9. iedaļai veiktajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

b)

sertifikāti par atbilstoši 6.-8. vai 6.-9. iedaļai veiktajām pārbaudēm.

11.13. pants

Degošu šķidrumu uzglabāšana

Tādu degošu šķidrumu uzglabāšanai, kuru uzliesmošanas temperatūra ir zemāka par 55 °C, uz klāja jābūt ventilētam skapim no nedegoša materiāla. Tā ārpusē jābūt simbolam “Rīkoties ar uguni, atklātu liesmu un smēķēt aizliegts!” ar vismaz 10 cm diametru atbilstoši I pielikuma 2. attēlam.

12. NODAĻA

KAJĪTES

12.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Kuģos jābūt kajītēm, kas paredzētas personām, kuras palaikam apmetas uz kuģa, kā arī kajītēm, kas paredzētas vismaz minimālai apkalpei.

2.   Kajītēm ir jābūt tā konstruētām, aprīkotām un ar tādiem izmēriem, lai apmierinātu uz kuģa esošo cilvēku vajadzības attiecībā uz drošību, veselību un komfortu. Tām jābūt droši un viegli pieejamām un atbilstoši izolētām pret karstumu un aukstumu.

3.   Pārbaudes iestādes var atļaut izņēmumus no šajā nodaļā minētajiem noteikumiem, ja uz kuģa esošo personu drošību un veselību nodrošina ar citiem līdzvērtīgiem pasākumiem.

4.   Pārbaudes iestāde Kopienas sertifikātā ieraksta jebkādus ierobežojumus attiecībā uz kuģa ikdienas darbības laikposmiem un tā darbības režīmu, kas izriet no 3. iedaļā minētajiem izņēmumiem.

12.02. pants

Īpašas prasības attiecībā uz kajīšu konstrukciju

1.   Jābūt iespējai kajītes adekvāti vēdināt pat tajā gadījumā, ja durvis ir aizvērtas; turklāt koplietojuma uzturēšanās telpās jābūt adekvātai dienasgaismai un pēc iespējas nodrošinātam skatam uz āru.

2.   Ja kajītes nav pieejamas klāja līmenī un līmeņu starpība ir 0,30 m vai lielāka, kajītēm jābūt pieejamām no kāpnēm.

3.   Kuģa priekšdaļā neviena grīda nedrīkst atrasties vairāk par 1,20 m zem maksimālā iegrimes līmeņa.

4.   Uzturēšanās telpās un guļamtelpās jābūt vismaz divām izejām, kas atrodas pēc iespējas tālāk viena no otras un kas kalpo kā glābšanās ceļš. Viena izeja var būt konstruēta kā avārijas izeja. Tas neattiecas uz telpām, kuru izeja ved tieši uz klāju vai koridorā, kas kalpo kā glābšanās ceļš, ar nosacījumu, ka koridoram ir divas izejas, atstatu viena no otras, un ved uz bakbortu un labo bortu. Avārijas izejām, kas var ietvert arī gaismas lūkas un logus, jābūt ar vismaz 0,36 m2 brīvu atvērumu un īsākajā pusē ne mazāk kā 0,50 m garām, un jānodrošina straujas evakuācijas iespēja avārijas gadījumā. Glābšanās ceļu izolācijai un apšuvumam jābūt no liesmu izturīga materiāla, un glābšanās ceļu lietojamībai jābūt garantētai vienmēr ar piemērotu līdzekļu, tādu kā trepes vai atsevišķi nostiprināti kāpšļi, palīdzību.

2

5.   Kajītēm jābūt aizsargātām no nevēlama trokšņa un vibrācijām. Skaņas spiediena līmenis nedrīkst pārsniegt:

| a) | 70 dB(A) koplietojuma uzturēšanās telpās; |
| --- | --- |

a)

70 dB(A) koplietojuma uzturēšanās telpās;

| b) | 60 dB(A) guļamtelpās. Šis noteikums neattiecas uz kuģiem, kas darbojas tikai un vienīgi ārpus apkalpes atpūtas periodiem, kā noteikts dalībvalstu tiesību aktos. Dienas darbības perioda ierobežojumam jābūt ierakstītam Kopienas sertifikātā. |
| --- | --- |

b)

60 dB(A) guļamtelpās. Šis noteikums neattiecas uz kuģiem, kas darbojas tikai un vienīgi ārpus apkalpes atpūtas periodiem, kā noteikts dalībvalstu tiesību aktos. Dienas darbības perioda ierobežojumam jābūt ierakstītam Kopienas sertifikātā.

6.   Griestu augstums kajītēs nedrīkst būt mazāks par 2,00 m.

7.   Kuģos noteikti jābūt vismaz vienai koplietojuma uzturēšanās telpai, kas atdalīta no guļamtelpām.

8.   Koplietojuma uzturēšanās telpu brīvais grīdas laukums nedrīkst būt mazāks par 2 m2 uz vienu personu un nekādā gadījumā mazāks par 8 m2 kopumā (neskaitot mēbeles, izņemot galdus un krēslus).

2

2

9.   Privāto uzturēšanās telpu un guļamtelpu kubiskais tilpums nedrīkst būt mazāks par 7 m3 katrā minētajā telpā.

3

10.   Gaisa telpas tilpumam uz vienu cilvēku jābūt vismaz 3,5 m3 privātās uzturēšanās telpās. Guļamtelpās tam jābūt vismaz 5 m3 uz pirmo iemītnieku un vismaz 3 m3 uz katru papildu iemītnieku (neskaitot mēbeļu tilpumu). Guļamkajītēm pēc iespējas jābūt paredzētām ne vairāk kā divām personām. Kojas nedrīkst atrasties mazāk par 0,30 m virs grīdas. Ja viena koja atrodas virs otras, gaisa telpas augstums virs katras kojas nedrīkst būt mazāks par 0,60 m.

3

3

3

11.   Durvīm jābūt ar atvērumu, kura augšējā mala atrodas vismaz 1,90 m virs klāja vai virs grīdas, un ar brīvo platumu vismaz 0,60 m. Paredzēto augstumu iespējams panākt ar bīdāmu vai eņģēs iestrādātu pārsegu vai nolaižamu malu palīdzību. Durvīm jāveras uz ārpusi, un jābūt iespējai tās atvērt no abām pusēm. Kāpšļi nedrīkst būt augstāki par 0,40 m, tomēr tiem jāatbilst arī citiem drošības noteikumiem.

12.   Kāpnēm jābūt pastāvīgi nostiprinātām un droši lietojamām. Tās par tādām uzskatāmas, ja:

| a) | tās ir vismaz 0,60 m platas; |
| --- | --- |

a)

tās ir vismaz 0,60 m platas;

| b) | pakāpiens ir vismaz 0,15 m augsts; |
| --- | --- |

b)

pakāpiens ir vismaz 0,15 m augsts;

| c) | pakāpieni ir neslīdoši; |
| --- | --- |

c)

pakāpieni ir neslīdoši;

| d) | kāpnes ar vairāk kā trijiem pakāpieniem ir aprīkotas vismaz ar vienu roku margu vai rokturi. |
| --- | --- |

d)

kāpnes ar vairāk kā trijiem pakāpieniem ir aprīkotas vismaz ar vienu roku margu vai rokturi.

13.   Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi, un jo īpaši caurules, kas atrodas zem tik augsta spiediena, ka noplūde varētu apdraudēt cilvēkus, nedrīkst atrasties nedz kajīšu telpās, nedz koridoros, kas ved uz kajīšu telpām. Tas neattiecas uz tvaika caurulēm un hidrauliskās sistēmas caurulēm, ar nosacījumu, ka tās atrodas metāla uzmavās; kā arī tas neattiecas uz caurulēm sašķidrinātās gāzes iekārtās, ko izmanto sadzīves nolūkos.

12.03. pants

Sanitārās iekārtas

1.   Kuģos ar kajītēm jābūt nodrošinātām vismaz šādām sanitārajām iekārtām:

| a) | viena tualete uz vienu kajīti vai uz sešiem apkalpes locekļiem; jābūt iespējai šo tualeti vēdināt ar svaigu gaisu, |
| --- | --- |

a)

viena tualete uz vienu kajīti vai uz sešiem apkalpes locekļiem; jābūt iespējai šo tualeti vēdināt ar svaigu gaisu,

| b) | viena izlietne ar notekcauruli, pievienota karstajam un aukstajam dzeramajam ūdenim, uz vienu kajīti vai uz četriem apkalpes locekļiem, |
| --- | --- |

b)

viena izlietne ar notekcauruli, pievienota karstajam un aukstajam dzeramajam ūdenim, uz vienu kajīti vai uz četriem apkalpes locekļiem,

| c) | viena duša vai vanna, pievienota karstajam un aukstajām dzeramajam ūdenim, uz vienu kajīti vai uz sešiem apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

c)

viena duša vai vanna, pievienota karstajam un aukstajām dzeramajam ūdenim, uz vienu kajīti vai uz sešiem apkalpes locekļiem.

2.   Sanitārajām iekārtām jāatrodas kajīšu tiešā tuvumā. No tualetēm nedrīkst būt tiešas piekļuves kambīzēm, ēdnīcām vai apvienotām koplietojuma uzturēšanās telpām/kambīzēm.

3.   Tualešu nodalījumos grīdas laukumam jābūt vismaz 1 m2, ne mazāk kā 0,75 m platam un ne mazāk kā 1,10 m garam. Tualešu nodalījumi kajītēs, kas paredzētas ne vairāk kā diviem cilvēkiem, drīkst būt mazāki. Ja tualetē ir izlietne un/vai duša, grīdas laukums jāpalielina vismaz par tādu grīdas laukumu, kādu aizņem izlietne un/vai duša (vai vanna).

2

12.04. pants

Kambīzes

1.   Kambīzes var būt apvienotas ar koplietojuma uzturēšanās telpām.

2.   Kambīzēm jābūt aprīkotām ar:

| a) | plīti; |
| --- | --- |

a)

plīti;

| b) | izlietni ar noteku; |
| --- | --- |

b)

izlietni ar noteku;

| c) | dzeramā ūdens padevi; |
| --- | --- |

c)

dzeramā ūdens padevi;

| d) | ledusskapi; |
| --- | --- |

d)

ledusskapi;

| e) | pietiekamu uzglabāšanas un darba telpu. |
| --- | --- |

e)

pietiekamu uzglabāšanas un darba telpu.

3.   Apvienoto kambīžu/koplietojuma uzturēšanās telpu ēšanas zonai jābūt pietiekami lielai, lai uzņemtu tādu apkalpes locekļu skaitu, kāds parasti to lieto vienlaikus. Sēdvietas nedrīkst būt šaurākas par 0,60 m.

12.05. pants

Dzeramais ūdens

1.   Kuģos ar kajītēm jābūt dzeramā ūdens iekārtai. Dzeramā ūdens tvertnes uzpildes atverēm un dzeramā ūdens šļūtenēm jābūt marķētām kā tādām, kas paredzētas tikai un vienīgi dzeramajam ūdenim. Dzeramā ūdens uzpildes kakliņiem jābūt uzstādītiem virs klāja.

2.   Dzeramā ūdens iekārtām jābūt:

| a) | ar tādām iekšējām virsmām, kuras veidotas no materiāla, kas ir izturīgs pret koroziju un nerada fizioloģiska rakstura apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

ar tādām iekšējām virsmām, kuras veidotas no materiāla, kas ir izturīgs pret koroziju un nerada fizioloģiska rakstura apdraudējumu;

| b) | bez tādām cauruļu daļām, kas negarantē regulāru ūdens plūsmu, un |
| --- | --- |

b)

bez tādām cauruļu daļām, kas negarantē regulāru ūdens plūsmu, un

| c) | aizsargātām pret pārmērīgu sakaršanu. |
| --- | --- |

c)

aizsargātām pret pārmērīgu sakaršanu.

3.   Papildus 2. iedaļas nosacījumiem dzeramā ūdens tvertnēm jābūt:

| a) | ar vismaz 150 l tilpumu uz vienu personu, kas parasti uzturas uz kuģa, un vismaz uz vienu minimālās apkalpes locekli; |
| --- | --- |

a)

ar vismaz 150 l tilpumu uz vienu personu, kas parasti uzturas uz kuģa, un vismaz uz vienu minimālās apkalpes locekli;

| b) | ar piemērotu, slēdzamu atveri, kas ļauj iztīrīt tvertnes iekšpusi; |
| --- | --- |

b)

ar piemērotu, slēdzamu atveri, kas ļauj iztīrīt tvertnes iekšpusi;

| c) | ar ūdens līmeņa indikatoru; |
| --- | --- |

c)

ar ūdens līmeņa indikatoru;

| d) | ar ventilācijas caurulēm, kas ir vai nu izvadītas atklātā gaisā, vai arī aprīkotas ar atbilstošiem filtriem. |
| --- | --- |

d)

ar ventilācijas caurulēm, kas ir vai nu izvadītas atklātā gaisā, vai arī aprīkotas ar atbilstošiem filtriem.

4.   Dzeramā ūdens tvertnēm nedrīkst būt kopēju sienu ar citām tvertnēm. Dzeramā ūdens caurules nedrīkst būt novadītas caur tvertnēm, kas satur citus šķidrumus. Starp dzeramā ūdens padeves sistēmu un citām caurulēm nav pieļaujami savienojumi. Caurules, pa kurām plūst gāze vai šķidrumi, kas nav dzeramais ūdens, nedrīkst novadīt caur dzeramā ūdens tvertnēm.

5.   Dzeramā ūdens spiedienrezervuāriem jādarbojas tikai ar nepiesārņotu saspiestu gaisu. Ja saspiesto gaisu iegūst ar kompresoriem, tieši spiedienrezervuāra priekšā ir jāuzstāda atbilstoši gaisa filtri un eļļas separatori, ja vien ūdeni un gaisu neatdala membrāna.

12.06. pants

Apkure un ventilācija

1.   Jābūt iespējai apkurināt kajīti atbilstoši tai paredzētajam lietojumam. Apkures iekārtām jābūt atbilstošām darbībai tādos laika apstākļos, kādi varētu rasties.

2.   Jābūt iespējai adekvāti vēdināt uzturēšanās telpas un guļamtelpas pat tajā gadījumā, ja durvis ir aizvērtas. Ventilācijai jānodrošina adekvāta gaisa cirkulācija jebkuros klimatiskajos apstākļos.

3.   Kajītēm jābūt konstruētām un iekārtotām tā, lai pēc iespējas novērstu slikta gaisa iekļūšanu no citām kuģa zonām, tādām kā mašīntelpas vai tilpnes; ja izmanto piespiedu gaisa ventilāciju, ieplūdes kanāliem jābūt izvietotiem tā, lai atbilstu iepriekš minētajām prasībām.

12.07. pants

Citas kajīšu iekārtas

1.   Katram apkalpes loceklim, kurš dzīvo uz kuģa, jābūt savai kojai un savam apģērbu skapītim, kas aprīkots ar slēdzeni. Iekšējie kojas izmēri nedrīkst būt mazāki par 2,00 × 0,90 m.

2.   Jānodrošina piemērotas vietas darba apģērba uzglabāšanai un žāvēšanai, taču tās nedrīkst būt guļamtelpās.

3.   Visām kajīšu telpām jābūt aprīkotām ar elektrisko apgaismojumu. Papildu lampas, kas izmanto gāzi vai šķidru degvielu, drīkst izmantot tikai koplietojuma uzturēšanās telpās. Apgaismojuma ierīcēm, kas izmanto šķidro degvielu, jābūt no metāla, un tajās jādedzina tikai tādas degvielas, kuru uzliesmošanas temperatūra ir augstāka par 55 °C, vai arī tirdzniecībā esošā parafīneļļa. Šādiem gaismekļiem jābūt izvietotiem vai nostiprinātiem tā, lai neradītu ugunsgrēka risku.

13. NODAĻA

AR DEGVIELU DARBINĀTAS APKURES, ĒDIENU GATAVOŠANAS UN SALDĒŠANAS IEKĀRTAS

13.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Apkures, ēdienu gatavošanas un saldēšanas iekārtām, kas darbojas ar sašķidrinātu gāzi, jāatbilst 14. nodaļas prasībām.

2.   Apkures, ēdienu gatavošanas un saldēšanas iekārtām līdz ar to piederumiem jābūt konstruētām un uzstādītām tā, lai tās nebūtu bīstamas pat pārkaršanas gadījumā. Tām jābūt uzstādītām tā, lai tās nevarētu apgāzties vai arī tās nevarētu netīši izkustināt.

3.   2. iedaļā minētās iekārtas nedrīkst būt uzstādītas zonās, kurās lieto vai uzglabā vielas, kuru uzliesmošanas temperatūra ir zemāka par 55 °C. Šādu iekārtu dūmvadus nedrīkst izvadīt caur minētajām zonām.

4.   Jānodrošina sadegšanai nepieciešamā gaisa padeve.

5.   Apkures ierīcēm jābūt droši savienotām ar dūmvadiem, kas jāaprīko ar piemērotiem dūmtveriem vai ierīcēm, kas nodrošina aizsardzību pret vēju. Tām jābūt iekārtotām tā, lai nodrošinātu tīrīšanas iespējas.

13.02. pants

Šķidro degvielu, eļļas darbinātu iekārtu lietojums

1.   Apkures, ēdienu gatavošanas un saldēšanas iekārtas, kas izmanto šķidro degvielu, drīkst darbināt tikai ar tādām degvielām, kuru uzliesmošanas temperatūra ir augstāka par 55 °C.

2.   Atkāpjoties no 1. iedaļas nosacījumiem, ēdienu gatavošanas ierīces un apkures un saldēšanas ierīces, kas aprīkotas ar degļiem ar daktīm un darbojas ar tirdzniecībā esošu parafīneļļu, ir pieļaujamas kajītēs un stūres mājā, ar nosacījumu, ka degvielas cilindra tilpums nepārsniedz 12 litrus.

3.   Ierīcēm ar dakts degļiem jābūt:

| a) | aprīkotām ar metāla degvielas cilindru, kura uzpildes atveri iespējams noslēgt un kuram nav mīkstās lodēšanas savienojumu zem maksimālā uzpildes līmeņa; tām jābūt konstruētām un uzstādītām tā, lai degvielas cilindru nevarētu netīši atvērt vai iztukšot; |
| --- | --- |

a)

aprīkotām ar metāla degvielas cilindru, kura uzpildes atveri iespējams noslēgt un kuram nav mīkstās lodēšanas savienojumu zem maksimālā uzpildes līmeņa; tām jābūt konstruētām un uzstādītām tā, lai degvielas cilindru nevarētu netīši atvērt vai iztukšot;

| b) | ar iespēju tos aizdedzināt bez citas šķidrās degvielas palīdzības; |
| --- | --- |

b)

ar iespēju tos aizdedzināt bez citas šķidrās degvielas palīdzības;

| c) | uzstādītām tā, lai nodrošinātu drošu sadegšanas gāzu izvadi. |
| --- | --- |

c)

uzstādītām tā, lai nodrošinātu drošu sadegšanas gāzu izvadi.

13.03. pants

Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis un izsmidzinošu eļļas degļu apkures ierīces

1.   Tvaicējošu eļļas degļu krāsnīm un izsmidzinošu eļļas degļu apkures ierīcēm jābūt būvētām saskaņā ar labāko praksi.

2.   Ja mašīntelpā ir uzstādīta tvaicējošu eļļas degļu krāsns, gaisa padevei apkures ierīcei un dzinējiem jābūt konstruētai tā, lai apkures ierīce un dzinēji varētu pienācīgi un droši darboties neatkarīgi viens no otra. Nepieciešamības gadījumā jābūt atsevišķai gaisa padevei. Iekārtai jābūt uzstādītai tā, lai neviena liesma no degļa nevarētu sasniegt citas mašīntelpas iekārtu daļas.

13.04. pants

Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis

1.   Jābūt iespējai iedegt tvaicējošu eļļas degļu krāsnis bez cita degoša šķidruma palīdzības. Tām jābūt nostiprinātām virs metāla pilienu uztvērējtrauka, kas aptver visas degvielu vadošās daļas; tā sāniem jābūt vismaz 20 mm augstiem un tilpumam — vismaz 2 litriem.

2.   Mašīntelpā uzstādītām tvaicējošu eļļas degļu krāsnīm 1. iedaļā paredzētā metāla pilienu uztvērējtrauka malām jābūt vismaz 200 mm augstām. Tvaicējošā degļa zemākajai malai jāatrodas virs pilienu uztvērējtrauka malas. Turklāt pilienu uztvērējtrauka augšējai malai jāsniedzas vismaz 100 mm virs grīdas.

3.   Tvaicējošu eļļas degļu krāsnīm jābūt aprīkotām ar piemērotu regulētāju, kas visos iestatījumos nodrošina reālu, pastāvīgu degvielas plūsmu uz degli un kas novērš jebkādu degvielas noplūdi liesmas apdzišanas gadījumā. Piemēroti ir tādi regulētāji, kas darbojas pienācīgi pat tad, ja tiek pakļauti vibrācijai un noliekti līdz pat 12° leņķī, un kam papildus līmeņa regulēšanas pludiņam ir

| a) | ir otrais pludiņš, kas droši un izturīgi noslēdz degvielas padevi, ja tiek pārsniegts pieļaujamais līmenis, vai |
| --- | --- |

a)

ir otrais pludiņš, kas droši un izturīgi noslēdz degvielas padevi, ja tiek pārsniegts pieļaujamais līmenis, vai

| b) | pārplūdes caurule, bet tikai tādā gadījumā, ja pilienu uztvērējtraukam ir pietiekams tilpums, kurā uztver vismaz degvielas cilindra saturu. |
| --- | --- |

b)

pārplūdes caurule, bet tikai tādā gadījumā, ja pilienu uztvērējtraukam ir pietiekams tilpums, kurā uztver vismaz degvielas cilindra saturu.

4.   Ja tvaicējošā eļļas degļa krāsns degvielas cilindrs ir uzstādīts atsevišķi:

| a) | kritums starp cilindru un degļa padevi nedrīkst pārsniegt ražotāja lietošanas pamācībā noteikto kritumu; |
| --- | --- |

a)

kritums starp cilindru un degļa padevi nedrīkst pārsniegt ražotāja lietošanas pamācībā noteikto kritumu;

| b) | tam jābūt uzstādītam tā, lai būtu aizsargāts pret nepieņemamu sakaršanu; |
| --- | --- |

b)

tam jābūt uzstādītam tā, lai būtu aizsargāts pret nepieņemamu sakaršanu;

| c) | jābūt iespējai pārtraukt degvielas padevi no klāja. |
| --- | --- |

c)

jābūt iespējai pārtraukt degvielas padevi no klāja.

5.   Tvaicējošo eļļas degļu krāšņu dūmvadiem jābūt aprīkotiem ar ierīci, kas novērš vilkmes apvēršanu.

13.05. pants

Izsmidzinošo eļļas degļu apkures ierīces

Izsmidzinošo eļļas degļu apkures ierīcēm jo īpaši jāatbilst šādām prasībām:

| a) | pirms tiek padota degviela, jānodrošina adekvāta degļa ventilācija; |
| --- | --- |

a)

pirms tiek padota degviela, jānodrošina adekvāta degļa ventilācija;

| b) | degvielas padeve jāregulē ar termostatu; |
| --- | --- |

b)

degvielas padeve jāregulē ar termostatu;

| c) | degviela jāaizdedzina ar elektrisku ierīci vai arī ar pilotliesmu; |
| --- | --- |

c)

degviela jāaizdedzina ar elektrisku ierīci vai arī ar pilotliesmu;

| d) | liesmas apdzišanas gadījumā liesmu uzraudzības ierīcei jānoslēdz degvielas padeve; |
| --- | --- |

d)

liesmas apdzišanas gadījumā liesmu uzraudzības ierīcei jānoslēdz degvielas padeve;

| e) | galvenajam slēdzim jāatrodas viegli pieejamā vietā ārpus telpas, kurā ierīce uzstādīta. |
| --- | --- |

e)

galvenajam slēdzim jāatrodas viegli pieejamā vietā ārpus telpas, kurā ierīce uzstādīta.

13.06. pants

Piespiedu gaisa padeves apkures ierīces

Piespiedu gaisa padeves apkures ierīcēm, ko veido sadegšanas kamera, ap kuru sakarsēto gaisu zem spiediena novada uz izplatīšanas sistēmu vai arī telpā, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | ja degviela tiek izsmidzināta zem spiediena, sadegšanai nepieciešamo gaisu pievada ar ventilatoru; |
| --- | --- |

a)

ja degviela tiek izsmidzināta zem spiediena, sadegšanai nepieciešamo gaisu pievada ar ventilatoru;

| b) | pirms var aizdedzināt degli, sadegšanas kamerai jābūt labi ventilētai. Ventilāciju var uzskatīt par pabeigtu, kad sadegšanai nepieciešamā gaisa ventilators turpina darboties pēc tam, kad liesma apdzisusi; |
| --- | --- |

b)

pirms var aizdedzināt degli, sadegšanas kamerai jābūt labi ventilētai. Ventilāciju var uzskatīt par pabeigtu, kad sadegšanai nepieciešamā gaisa ventilators turpina darboties pēc tam, kad liesma apdzisusi;

| c) | degvielas padeve automātiski jānoslēdz, ja: | uguns apdziest; |
| --- | --- | --- |

c)

degvielas padeve automātiski jānoslēdz, ja:

uguns apdziest;

| | sadegšanai nepieciešamā gaisa padeve nav pietiekama; |
| --- | --- |

sadegšanai nepieciešamā gaisa padeve nav pietiekama;

| | sakarsētais gaiss pārsniedz iepriekš iestatīto temperatūru vai |
| --- | --- |

sakarsētais gaiss pārsniedz iepriekš iestatīto temperatūru vai

| | drošības ierīču elektroenerģijas padevē ir traucējums. |
| --- | --- |

drošības ierīču elektroenerģijas padevē ir traucējums.

| | Iepriekš minētajos gadījumos pēc tam, kad degvielas padeve ir noslēgta, tā nedrīkst atsākties automātiski; |
| --- | --- |

Iepriekš minētajos gadījumos pēc tam, kad degvielas padeve ir noslēgta, tā nedrīkst atsākties automātiski;

| d) | jābūt iespējai izslēgt sadegšanai nepieciešamā gaisa un sakarsētā gaisa ventilatorus no tās telpas ārpuses, kurā atrodas apkures ierīce; |
| --- | --- |

d)

jābūt iespējai izslēgt sadegšanai nepieciešamā gaisa un sakarsētā gaisa ventilatorus no tās telpas ārpuses, kurā atrodas apkures ierīce;

| e) | ja apkures gaiss tiek novadīts no ārpuses, ieplūdes kanāliem jāatrodas pēc iespējas augstāk virs klāja. Tiem jābūt veidotiem tā, lai tajos nevarētu iekļūt lietus vai izšļakstīts ūdens; |
| --- | --- |

e)

ja apkures gaiss tiek novadīts no ārpuses, ieplūdes kanāliem jāatrodas pēc iespējas augstāk virs klāja. Tiem jābūt veidotiem tā, lai tajos nevarētu iekļūt lietus vai izšļakstīts ūdens;

| f) | apkures gaisa caurulēm jābūt no metāla; |
| --- | --- |

f)

apkures gaisa caurulēm jābūt no metāla;

| g) | nedrīkst pastāvēt iespēja pilnībā aizvērt apkures gaisa izvadu atvērumus; |
| --- | --- |

g)

nedrīkst pastāvēt iespēja pilnībā aizvērt apkures gaisa izvadu atvērumus;

| h) | nedrīkst pastāvēt iespēja, ka jebkāda degvielas noplūde varētu sasniegt apkures gaisa caurules; |
| --- | --- |

h)

nedrīkst pastāvēt iespēja, ka jebkāda degvielas noplūde varētu sasniegt apkures gaisa caurules;

| i) | nedrīkst pastāvēt iespēja, ka piespiedu gaisa padeves apkures ierīces savu apkures gaisu ņemtu no mašīntelpas. |
| --- | --- |

i)

nedrīkst pastāvēt iespēja, ka piespiedu gaisa padeves apkures ierīces savu apkures gaisu ņemtu no mašīntelpas.

13.07. pants

Apkure ar cieto kurināmo

1.   Cietā kurināmā apkures ierīces jānovieto uz metāla plātnes ar paceltām malām tā, lai degošs kurināmais vai karsti pelni nevarētu izkrist ārpus plātnes.

Šī prasība neattiecas uz iekārtām, kas uzstādītas nodalījumos, kuri būvēti no nedegošiem materiāliem un paredzēti tikai un vienīgi katlu uzstādīšanai.

2.   Cietā kurināmā katliem jābūt aprīkotiem ar termostatiskiem vadības mehānismiem, lai regulētu sadegšanai nepieciešamā gaisa plūsmu.

3.   Katras apkures ierīces tuvumā jābūt novietotiem līdzekļiem, ar kādiem iespējams ātri apliet pelnus.

14. NODAĻA

SAŠĶIDRINĀTĀS GĀZES IEKĀRTAS SADZĪVES VAJADZĪBĀM

14.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Sašķidrinātās gāzes iekārtas būtiski veido padeves bloks, kurā ietilpst viena vai vairākas gāzes tvertnes un viens vai vairāki spiediena regulētāji, sadales sistēma un zināms gāzi patērējošo ierīču skaits.

Rezerves tvertnes un tukšas tvertnes, kas neatrodas padeves blokā, nav uzskatāmas par iekārtas daļu. 14.05. panta nosacījumi tām piemērojami mutatis mutandis.

mutatis mutandis

2.   Iekārtas drīkst darbināt tikai ar tirdzniecībā esošo propānu.

14.02. pants

Iekārtas

1.   Sašķidrinātās gāzes iekārtām jābūt viscaur piemērotām darbināšanai ar propānu un jābūt būvētām un uzstādītām saskaņā ar labāko praksi.

2.   Sašķidrinātās gāzes iekārtas drīkst lietot tikai sadzīves nolūkos kajītēs un stūres mājā, kā arī atbilstošos nolūkos pasažieru kuģos.

3.   Uz kuģa var būt vairākas atsevišķas iekārtas. Atsevišķu iekārtu nedrīkst lietot tādu kajīšu telpu apkalpošanai, kas atdalītas ar tilpni vai ar stacionāru tvertni.

4.   Neviena sašķidrinātās gāzes iekārtas daļa nedrīkst atrasties mašīntelpā.

14.03. pants

Tvertnes

1.   Atļautas ir tikai tādas tvertnes, kuru apstiprinātais saturs ir starp 5 un 35 kg. Pasažieru kuģu gadījumā pārbaudes iestāde var apstiprināt lielāka satura tvertņu lietojumu.

2.   Uz tvertnēm jābūt oficiālam zīmogam, kas apliecina, ka pēc nepieciešamo pārbaužu veikšanas tvertnes ir apstiprinātas.

14.04. pants

Padeves bloku atrašanās vietas un izkārtojums

1.   Padeves bloki jāuzstāda uz klāja brīvi stāvošā vai sienas skapī, kas atrodas ārpus kajītēm, tādā stāvoklī, ka tie netraucē pārvietošanos uz kuģa. Tomēr tos nedrīkst uzstādīt pret priekšgala vai pakaļgala margsienu. Skapis var būt sienas skapis, kas iestrādāts virsbūvē, ar nosacījumu, ka tas ir gāzudrošs un to iespējams atvērt tikai no virsbūves ārpuses. Tam jāatrodas tādā stāvoklī, lai sadales caurules, kas ved uz gāzes patēriņa punktiem, būtu pēc iespējas īsākas.

Vienlaikus ekspluatācijā nedrīkst būt vairāk tvertņu, nekā nepieciešams iekārtas funkcionēšanai. Vairākas tvertnes drīkst savienot tikai tādā gadījumā, ja izmanto reversējošu uzmavu. Vienā padeves blokā drīkst savienot līdz četrām tvertnēm. Tvertņu skaits uz kuģa, ieskaitot rezerves tvertnes, nedrīkst pārsniegt sešas tvertnes uz vienu iekārtu.

Pasažieru kuģos ar kambīzēm vai ēdnīcām pasažieriem drīkst savienot līdz sešām tvertnēm. Tvertņu skaits uz kuģa, ieskaitot rezerves tvertnes, nedrīkst pārsniegt deviņas tvertnes uz vienu iekārtu.

Tajos skapjos, kuros atrodas tvertnes, pie sienas jāuzstāda spiediena regulētāji vai arī — divpakāpju regulēšanas gadījumā — pirmais spiediena regulētājs.

2.   Padeves bloki jāuzstāda tā, lai nekāda noplūdes gāze nevarētu izkļūt no skapja atklātā vidē, radot jebkādu risku, ka tā varētu iespiesties kuģa iekšienē vai nonākt saskarē ar aizdegšanās avotu.

3.   Skapjiem jābūt konstruētiem no liesmu slāpējošiem materiāliem un jābūt pietiekami ventilētiem ar atverēm to augšpusē un apakšpusē. Tvertnēm skapjos jābūt novietotām uz augšu un tā, lai tās nevarētu apgāzties.

4.   Skapjiem jābūt būvētiem un izvietotiem tā, lai tvertņu temperatūra nevarētu pārsniegt 50 °C.

5.   Uz skapja ārsienas jābūt piestiprinātai plāksnītei ar vārdiem “Sašķidrināta gāze” un simbolam “Rīkoties ar uguni, atklātu liesmu un smēķēt aizliegts!” ar vismaz 10 cm diametru saskaņā ar I pielikuma 2. attēlu.

14.05. pants

Rezerves tvertnes un tukšās tvertnes

Rezerves tvertnes un tukšās tvertnes, kas neatrodas padeves blokā, jāuzglabā ārpus kajītēm un stūres mājas skapī, kas būvēts saskaņā ar 14.04. panta nosacījumiem.

14.06. pants

Spiediena regulētāji

1.   Gāzes patēriņa ierīces drīkst pievienot tvertnēm tikai ar sadales sistēmas starpniecību, kas aprīkota ar vienu vai vairākiem spiediena regulētājiem, lai gāzes spiedienu pazeminātu līdz ekspluatācijas spiedienam. Spiedienu var samazināt vienā vai divās pakāpēs. Visiem spiediena regulētājiem jābūt iestatītiem pastāvīgi uz tādu spiedienu, kāds noteikts saskaņā ar 14.07. panta nosacījumiem.

2.   Galīgā spiediena regulētājiem jābūt vai nu aprīkotiem, vai arī tūlīt aiz tiem jābūt uzstādītai ierīcei, kas automātiski aizsargā cauruli pret pārmērīgu spiedienu spiediena regulētāja nepareizas darbības gadījumā. Jābūt nodrošinājumam, lai noplūdes gadījumā aizsargierīcē noplūstošā gāze varētu izkļūt ārā, neradot nekādu risku, ka tā varētu iekļūt kuģa iekšpusē vai nonākt saskarē ar aizdegšanās avotu; ja nepieciešams, šajā nolūkā jāuzstāda speciāla caurule.

3.   Aizsargierīcēm un kanāliem jābūt aizsargātiem pret ūdens iekļūšanu.

14.07. pants

Spiediens

1.   Ja izmanto divpakāpju regulēšanas sistēmas, vidējais spiediens nedrīkst pārsniegt atmosfērisko spiedienu vairāk kā par 2,5 bar.

2.   Spiediens pie izvada no beidzamā spiediena regulētāja nedrīkst pārsniegt atmosfērisko spiedienu vairāk kā par 0,05 bar, ar 10 % pielaidi.

14.08. pants

Cauruļvadi un elastīgās caurules

1.   Caurulēm jāsastāv no pastāvīgi uzstādītiem tērauda vai vara cauruļvadiem.

Tomēr caurulēm, kas veido savienojumu ar tvertnēm, jābūt augstspiediena elastīgām caurulēm vai spirālveida caurulēm, kas piemērotas propāna vadīšanai. Gāzi patērējošās ierīces, ja tās nav uzstādītas pastāvīgi, var pievienot ar tādu piemērotu elastīgu cauruļu palīdzību, kas nav garākas par 1 m.

2.   Caurulēm jāspēj izturēt jebkādu spriegumu, jo īpaši attiecībā uz koroziju un izturību, kāds varētu rasties parastas ekspluatācijas apstākļos uz kuģa, un to raksturlielumiem un izkārtojumam jābūt tādam, lai nodrošinātu apmierinošu gāzes plūsmu pie atbilstoša spiediena uz gāzi patērējošajām ierīcēm.

3.   Caurulēm jābūt ar pēc iespējas mazāku skaitu savienojumu. Gan caurulēm, gan savienojumiem jābūt gāzudrošiem un jāsaglabā šī izturība pret gāzēm neatkarīgi ne no kādas vibrācijas vai izplešanās, kādām tie var būt pakļauti.

4.   Caurulēm jābūt viegli pieejamām, pienācīgi nostiprinātām un aizsargātām visos punktos, kuros tās varētu būt pakļautas triecieniem vai berzei, jo īpaši tur, kur caurules iet cauri tērauda starpsienām vai metāla sienām. Visai tērauda cauruļu virsmai jābūt apstrādātai pret koroziju.

5.   Elastīgajām caurulēm un to savienojumiem jāspēj izturēt jebkādu spriegumu, kas var rasties parastas ekspluatācijas laikā uz kuģa. Tām jābūt uzstādītām tā, lai tās nebūtu nostieptas, lai tās nebūtu iespējams pārmērīgi sakarsēt un lai tās varētu pārbaudīt visā to garumā.

14.09. pants

Sadales sistēma

1.   Jābūt iespējai noslēgt visu sadales sistēmu ar galvenā vārsta starpniecību, kas ir vienmēr viegli un ātri pieejams.

2.   Ikviena gāzi patērējošā ierīce jāapgādā no atsevišķa sadales sistēmas atzara, un katram atzaram jābūt ar savu atsevišķu noslēgšanas ierīci.

3.   Vārsti jāuzstāda tādos punktos, kur tie ir pasargāti no laika apstākļu ietekmes un triecieniem.

4.   Pēc katra spiediena regulētāja ir jāuzstāda pārbaudes savienojums. Izmantojot noslēgierīci, tam jābūt nodrošinātam tā, lai spiediena pārbaužu laikā spiediena regulētājs nebūtu pakļauts pārbaudes spiedienam.

14.10. pants

Gāzi patērējošās ierīces un to iekārtas

1.   Vienīgās ierīces, kuras drīkst uzstādīt, ir vienā no dalībvalstīm apstiprinātas propānu patērējošas ierīces, kas aprīkotas ar tādiem mehānismiem, kas efektīvi novērš gāzes izkļūšanu liesmas vai pilotapgaismojuma izdzēšanas gadījumā.

2.   Ierīcēm jābūt novietotām un savienotām tā, lai tās nevarētu apgāztiem vai tās nevarētu netīši izkustināt, un lai vārētu izvairīties no jebkāda savienojuma cauruļu netīšas samešanās riska.

3.   Apkures un ūdens sildīšanas ierīces un saldētavas jāpievieno dūmvadam sadegšanas gāzu izvadīšanai atklātā gaisā.

4.   Gāzi patērējošas ierīces uzstādīšana stūres mājā ir pieļaujama tikai tad, ja stūres māja ir konstruēta tā, lai nekāda noplūdes gāze nevarētu izkļūt kuģa apakšējās daļās, jo īpaši caur kontrollīniju atverēm — mašīntelpā.

5.   Gāzi patērējošas ierīces drīkst uzstādīt guļamtelpās tikai tādā gadījumā, ja sadegšana notiek neatkarīgi no šajās telpās esošā gaisa.

6.   Gāzi patērējošās ierīces, kurās sadegšana ir atkarīga no apkārtējā gaisa, jāuzstāda telpās, kas ir pietiekami lielas.

14.11. pants

Ventilācija un sadegšanas gāzu aizvadīšana

1.   Telpās, kurās atrodas gāzi patērējošas ierīces, kurās sadegšana ir atkarīga no apkārtējā gaisa, svaigs gaiss jāpievada un sadegšanas gāzes jāizvada pa adekvātu izmēru ventilācijas atverēm, ar vismaz 150 cm2 brīvu laukumu uz vienu šādu atveri.

2

2.   Ventilācijas atverēm ir jābūt bez jebkādām slēgierīcēm, un tās nedrīkst novadīt gaisu/gāzes uz guļamtelpām.

3.   Izvades ierīcēm jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu drošu sadegšanas gāzu aizvadīšanu. Tām jābūt savā darbībā drošām un ražotām no nedegošiem materiāliem. To darbību nedrīkst ietekmēt piespiedu ventilācija.

14.12. pants

Prasības attiecībā uz ekspluatāciju un drošību

Uz kuģa piemērotā vietā jābūt izliktai lietošanas pamācībai. Tajā jāparedz vismaz šādi punkti:

“Tvertņu vārstiem, kas nav savienoti ar sadales sistēmu, jābūt aizvērtiem pat tad, ja tvertnes uzskatāmas par tukšām.”

“Elastīgās caurules jānomaina, kolīdz to prasa šo cauruļu stāvoklis.”

“Visām gāzi patērējošajām ierīcēm jābūt pieslēgtām vai arī attiecīgajām savienojuma caurulēm jābūt noplombētām.”

14.13. pants

Pieņemšanas pārbaude

Pirms sašķidrinātās gāzes iekārtas nodošanas ekspluatācijā, pēc jebkādu modifikāciju vai remontdarbu veikšanas un saistībā ar jebkādu 14.15. pantā minētās atestācijas atjaunojumu pārbaudes iestādes atzītam speciālistam ir jāpieņem visa iekārta. Pieņemšanas pārbaudes laikā speciālists pārbauda, vai iekārta atbilst šīs nodaļas prasībām. Viņš iesniedz pārbaudes iestādei pieņemšanas atskaiti.

14.14. pants

Pārbaudes

Iekārtas pārbaudes jāveic, ievērojot šādus nosacījumus:

| 1. | Vidēja spiediena caurules starp pirmā spiediena regulētāja slēgierīci, kāda minēta 14.09. panta 4. iedaļā, un vārstiem, kas ierīkoti pirms beidzamā spiediena regulētāja:






  a) | spiediena pārbaude, ko veic ar gaisu, inerto gāzi vai šķidrumu pie spiediena, kas par 20 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu; |
| --- | --- | --- |

1.

Vidēja spiediena caurules starp pirmā spiediena regulētāja slēgierīci, kāda minēta 14.09. panta 4. iedaļā, un vārstiem, kas ierīkoti pirms beidzamā spiediena regulētāja:

a)

spiediena pārbaude, ko veic ar gaisu, inerto gāzi vai šķidrumu pie spiediena, kas par 20 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu;

| b) | hermētiskuma pārbaude, ko veic ar gaisu, inerto gāzi vai šķidrumu pie spiediena, kas par 3,5 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu. |
| --- | --- |

b)

hermētiskuma pārbaude, ko veic ar gaisu, inerto gāzi vai šķidrumu pie spiediena, kas par 3,5 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu.

| 2. | Caurules ekspluatācijas spiedienā starp vienīgā spiediena regulētāja vai beidzamā spiediena regulētāja slēgierīci, kāda minēta 14.09. panta 4. iedaļā, un vārstiem, kas ierīkoti pirms gāzi patērējošajām ierīcēm: | hermētiskuma pārbaude, ko veic ar gaisu, inerto gāzi vai šķidrumu pie spiediena, kas par 1 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu. |
| --- | --- | --- |

2.

Caurules ekspluatācijas spiedienā starp vienīgā spiediena regulētāja vai beidzamā spiediena regulētāja slēgierīci, kāda minēta 14.09. panta 4. iedaļā, un vārstiem, kas ierīkoti pirms gāzi patērējošajām ierīcēm:

hermētiskuma pārbaude, ko veic ar gaisu, inerto gāzi vai šķidrumu pie spiediena, kas par 1 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu.

| 3. | Caurules, kas atrodas starp vienīgā spiediena regulētāja vai beidzamā spiediena regulētāja slēgierīci, kāda minēta 14.09. panta 4. iedaļā, un gāzi patērējošo ierīču vadības mehānismiem: | hermētiskuma pārbaude pie spiediena, kas par 0,15 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu. |
| --- | --- | --- |

3.

Caurules, kas atrodas starp vienīgā spiediena regulētāja vai beidzamā spiediena regulētāja slēgierīci, kāda minēta 14.09. panta 4. iedaļā, un gāzi patērējošo ierīču vadības mehānismiem:

hermētiskuma pārbaude pie spiediena, kas par 0,15 bar pārsniedz atmosfērisko spiedienu.

| 4. | 1. iedaļas b) punktā, 2. un 3. iedaļā minētajās pārbaudēs caurules tiek uzskatītas par gāzu drošām, ja pēc pietiekama laikposma, kādā notiek izlīdzināšanās ar apkārtējā gaisa temperatūru, turpmāko 10 minūšu pārbaudes laikā nav vērojams pārbaudes spiediena samazinājums. |
| --- | --- |

4.

1. iedaļas b) punktā, 2. un 3. iedaļā minētajās pārbaudēs caurules tiek uzskatītas par gāzu drošām, ja pēc pietiekama laikposma, kādā notiek izlīdzināšanās ar apkārtējā gaisa temperatūru, turpmāko 10 minūšu pārbaudes laikā nav vērojams pārbaudes spiediena samazinājums.

| 5. | Tvertņu savienojumi, cauruļu savienojumi un citi piederumi, kas pakļauti spiedienam tvertnēs, un savienojumi starp spiediena regulētājiem un sadales cauruli: | hermētiskuma pārbaude, ko veic ar putojošu vielu, pie ekspluatācijas spiediena. |
| --- | --- | --- |

5.

Tvertņu savienojumi, cauruļu savienojumi un citi piederumi, kas pakļauti spiedienam tvertnēs, un savienojumi starp spiediena regulētājiem un sadales cauruli:

hermētiskuma pārbaude, ko veic ar putojošu vielu, pie ekspluatācijas spiediena.

| 6. | Visas gāzi patērējošās ierīces uzsāk ekspluatēt ar nominālo jaudu, un tās pārbauda attiecībā uz apmierinošu un netraucētu sadegšanas procesu pie dažādiem jaudas iestatījumiem.
  Jāpārbauda liesmas atteices ierīces, lai nodrošinātu to apmierinošu darbību. |
| --- | --- |

6.

Visas gāzi patērējošās ierīces uzsāk ekspluatēt ar nominālo jaudu, un tās pārbauda attiecībā uz apmierinošu un netraucētu sadegšanas procesu pie dažādiem jaudas iestatījumiem.

Jāpārbauda liesmas atteices ierīces, lai nodrošinātu to apmierinošu darbību.

| 7. | Pēc 6. iedaļā minētās pārbaudes attiecībā uz katru gāzi patērējošo ierīci, kas savienota ar dūmvadu, jāpārbauda, vai pēc piecu minūšu darbības nominālajā jaudā, logiem un durvīm esot aizvērtām un ventilācijas ierīcēm darbojoties, telpā caur gaisa ieplūdi nenotiek nekāda sadegšanas gāzu izplūde.
  Ja vērojama šādu gāzu izplūde, kas ir lielāka par acumirklīgo izplūdi, nekavējoties jānosaka un jānovērš tās cēlonis. Ierīci nedrīkst apstiprināt lietojumam, pirms visi bojājumi nav novērsti. |
| --- | --- |

7.

Pēc 6. iedaļā minētās pārbaudes attiecībā uz katru gāzi patērējošo ierīci, kas savienota ar dūmvadu, jāpārbauda, vai pēc piecu minūšu darbības nominālajā jaudā, logiem un durvīm esot aizvērtām un ventilācijas ierīcēm darbojoties, telpā caur gaisa ieplūdi nenotiek nekāda sadegšanas gāzu izplūde.

Ja vērojama šādu gāzu izplūde, kas ir lielāka par acumirklīgo izplūdi, nekavējoties jānosaka un jānovērš tās cēlonis. Ierīci nedrīkst apstiprināt lietojumam, pirms visi bojājumi nav novērsti.

14.15. pants

Atestācija

1.   Kopienas sertifikātā jāiekļauj atestācija attiecībā uz to, ka visas sašķidrinātās gāzes iekārtas atbilst šīs nodaļas prasībām.

2.   Atestāciju izsniedz pārbaudes iestāde pēc 14.13. pantā minētās pieņemšanas pārbaudes.

3.   Atestācija ir derīga uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus. To iespējams atjaunot tikai pēc tam, kad veikta nākamā pieņemšanas pārbaude atbilstoši 14.13. panta nosacījumiem.

Izņēmuma kārtā, ja kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis iesniedz pamatotu pieprasījumu, pārbaudes iestāde var pagarināt atestācijas derīguma termiņu par ne vairāk kā trim mēnešiem, neveicot 14.13. pantā minēto pieņemšanas pārbaudi. Šāds pagarinājums jāieraksta Kopienas sertifikātā.

15. NODAĻA

ĪPAŠAS PASAŽIERU KUĢIEM PIEMĒROJAMAS PRASĪBAS

15.01. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Nav piemērojami šādi noteikumi:

| a) | 3.02. panta 1. iedaļas b) punkts; |
| --- | --- |

a)

3.02. panta 1. iedaļas b) punkts;

| b) | 4.01.-4.03. pants; |
| --- | --- |

b)

4.01.-4.03. pants;

| c) | 8.08. panta 2. iedaļas otrais teikums un 7. iedaļa; |
| --- | --- |

c)

8.08. panta 2. iedaļas otrais teikums un 7. iedaļa;

| d) | 9.14. panta 3. iedaļas otrais teikums attiecībā uz nominālspriegumu, kas pārsniedz 50 V. |
| --- | --- |

d)

9.14. panta 3. iedaļas otrais teikums attiecībā uz nominālspriegumu, kas pārsniedz 50 V.

2.   Pasažieru kuģos ir aizliegti šādi aprīkojuma priekšmeti:

| a) | gaismekļi, ko darbina sašķidrināta gāze vai šķidrā degviela saskaņā ar 12.07. panta 3. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

gaismekļi, ko darbina sašķidrināta gāze vai šķidrā degviela saskaņā ar 12.07. panta 3. iedaļu;

| b) | tvaicējošu eļļas degļu krāsnis saskaņā ar 13.04. pantu; |
| --- | --- |

b)

tvaicējošu eļļas degļu krāsnis saskaņā ar 13.04. pantu;

| c) | cietā kurināmā sildītāji saskaņā ar 13.07. pantu; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā sildītāji saskaņā ar 13.07. pantu;

| d) | ierīces, kas aprīkotas ar dakts degļiem, saskaņā ar 13.02. panta 2. un 3. iedaļu un |
| --- | --- |

d)

ierīces, kas aprīkotas ar dakts degļiem, saskaņā ar 13.02. panta 2. un 3. iedaļu un

| e) | sašķidrinātās gāzes ierīces saskaņā ar 14. nodaļu. |
| --- | --- |

e)

sašķidrinātās gāzes ierīces saskaņā ar 14. nodaļu.

3.   Kuģi bez sava dzinējspēka nav licencējami pasažieru pārvadāšanai.

4.   Pasažieru kuģos jāparedz zonas, ko lieto cilvēki ar ierobežotu kustību brīvību, atbilstoši šīs nodaļas noteikumiem. Ja šīs nodaļas to noteikumu piemērošana, kas attiecas uz īpašām drošības prasībām cilvēkiem ar ierobežotu kustību brīvību, ir grūti ievērojama vai arī rada pārmērīgus izdevumus, pārbaudes iestāde var atļaut izņēmumus no šiem noteikumiem, pamatojoties uz ieteikumiem atbilstoši šīs direktīvas 19. pantā paredzētajai procedūrai. Šie izņēmumi jānorāda Kopienas sertifikātā.

15.02. pants

Kuģu korpusi

1.   2.09. pantā minēto pārbaužu laikā šādi jānosaka tērauda pasažieru kuģu ārējā apšuvuma biezums:

| a) | Pasažieru kuģu ārējā korpusa dibena, tilpnes un sānu apšuvuma minimālo biezumu tmin nosaka atbilstoši lielākajai vērtībā šādās formulās:

  ;

  .
  Šajās formulās:







  f | = | 1 + 0,0013 · (a – 500); |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | gareniskā vai šķērseniskā karkasa atstarpe [mm], gadījumos, kad karkasa atstarpe ir mazāka par 400 mm, formulā izmanto a = 400 mm; |

a)

Pasažieru kuģu ārējā korpusa dibena, tilpnes un sānu apšuvuma minimālo biezumu tmin nosaka atbilstoši lielākajai vērtībā šādās formulās:

Formula;

Formula.

Šajās formulās:

f

=

1 + 0,0013 · (a – 500);

a

=

gareniskā vai šķērseniskā karkasa atstarpe [mm], gadījumos, kad karkasa atstarpe ir mazāka par 400 mm, formulā izmanto a = 400 mm;

| b) | Ir pieļaujama mazāka minimālā vērtība, ko nosaka atbilstoši iepriekšējā a) punktā minētajām formulām, attiecībā uz plātņu biezumu gadījumos, kad pieļaujamo vērtību nosaka un apstiprina, pamatojoties uz matemātisku pietiekamas kuģa korpusa izturības (gareniskās, šķērseniskās un vietējās) pierādījumu. |
| --- | --- |

b)

Ir pieļaujama mazāka minimālā vērtība, ko nosaka atbilstoši iepriekšējā a) punktā minētajām formulām, attiecībā uz plātņu biezumu gadījumos, kad pieļaujamo vērtību nosaka un apstiprina, pamatojoties uz matemātisku pietiekamas kuģa korpusa izturības (gareniskās, šķērseniskās un vietējās) pierādījumu.

| c) | Nevienā ārējā apšuvuma punktā biezums, ko aprēķina saskaņā ar iepriekšējā a) vai b) punkta nosacījumiem, nedrīkst būt mazāks par 3 mm. |
| --- | --- |

c)

Nevienā ārējā apšuvuma punktā biezums, ko aprēķina saskaņā ar iepriekšējā a) vai b) punkta nosacījumiem, nedrīkst būt mazāks par 3 mm.

| d) | Ja dibena, tilpnes vai sānu apšuvuma biezums ir mazāks par minimālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar iepriekšējā a) vai b) punkta apvienojumā ar c) punktu nosacījumiem, ir jāveic apšuvuma plātņu atjaunošana. |
| --- | --- |

d)

Ja dibena, tilpnes vai sānu apšuvuma biezums ir mazāks par minimālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar iepriekšējā a) vai b) punkta apvienojumā ar c) punktu nosacījumiem, ir jāveic apšuvuma plātņu atjaunošana.

2.   Starpsienu skaitu un stāvokli izvēlas tā, lai applūšanas gadījumā kuģis saglabātu peldspēju saskaņā ar 15.03. panta 7.-13. iedaļas nosacījumiem. Ikvienai iekšējās konstrukcijas daļai, kas ietekmē šādu kuģu apakšiedalījuma efektivitāti, jābūt ūdensdrošai un konstruētai tā, lai uzturētu apakšiedalījuma integritāti.

3.   Attālumam starp triecienstarpsienu un priekšējo perpendikulu jābūt vismaz 0,04 LWL un ne lielākam par 0,04 LWL + 2 m.

WL

WL

4.   Šķērsenisko starpsienu var aprīkot ar starpsienas padziļinājumu, ja visas šī padziļinājuma daļas atrodas drošā zonā.

5.   Starpsienām, ko ņem vērā traucētas stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. panta 7.-13. iedaļu, jābūt ūdensdrošām un uzstādītām līdz pat starpsienu klājam. Ja starpsienu klāja nav, šīm starpsienām jāsniedzas tādā augstumā, kas vismaz par 20 cm pārsniedz robežlīniju.

6.   Atveru skaitam šajās starpsienās jābūt pēc iespējas mazākam atbilstīgi kuģa konstrukcijas tipam un parastajai darbībai. Atverēm un spraugām nedrīkst būt kaitīga ietekme uz starpsienu ūdensdrošuma funkciju.

7.   Triecienstarpsienās nedrīkst būt nedz atvērumu, nedz durvju.

8.   Atbilstoši 5. iedaļai starpsienās, kas atdala mašīntelpas no pasažieru zonām vai apkalpes un kuģa personāla kajītēm, nedrīkst būt durvju.

9.   Manuāli darbināmas durvis bez attālinātās vadības mehānisma starpsienās, kas minētas 5. iedaļā, ir pieļaujamas tikai tajās zonās, kas pasažieriem nav pieejamas. Šīm durvīm:

| a) | vienmēr jābūt aizvērtām, un tās jāatver tikai uz īsu brīdi, lai pa tām iekļūtu vai izkļūtu; |
| --- | --- |

a)

vienmēr jābūt aizvērtām, un tās jāatver tikai uz īsu brīdi, lai pa tām iekļūtu vai izkļūtu;

| b) | jābūt aprīkotām ar atbilstošām ierīcēm, kas ļautu tās aizvērt ātri un droši; |
| --- | --- |

b)

jābūt aprīkotām ar atbilstošām ierīcēm, kas ļautu tās aizvērt ātri un droši;

| c) | jābūt ar paziņojumu abās durvju pusēs:
  “Pēc iziešanas pa durvīm nekavējoties tās aizveriet!”. |
| --- | --- |

c)

jābūt ar paziņojumu abās durvju pusēs:

“Pēc iziešanas pa durvīm nekavējoties tās aizveriet!”.

10.   Durvīm starpsienās, kas minētas 5. iedaļā, kas ir atvērtas ilgstoši, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | Tās jāvar aizvērt no abām starpsienas pusēm un no viegli pieejama punkta virs starpsienu klāja. |
| --- | --- |

a)

Tās jāvar aizvērt no abām starpsienas pusēm un no viegli pieejama punkta virs starpsienu klāja.

| b) | Pēc aizvēršanas ar tālvadības mehānismu durvīm jābūt tādām, lai tās atkal varētu uz vietas droši atvērt un aizvērt. Aizvēršanu nedrīkst traucēt paklāji, kāju margas vai citi šķēršļi. |
| --- | --- |

b)

Pēc aizvēršanas ar tālvadības mehānismu durvīm jābūt tādām, lai tās atkal varētu uz vietas droši atvērt un aizvērt. Aizvēršanu nedrīkst traucēt paklāji, kāju margas vai citi šķēršļi.

| c) | Laiks, kāds nepieciešams ar tālvadības mehānismu vadītai durvju aizvēršanai, ir vismaz 30 sekunžu ilgs, taču ne ilgāks par 60 sekundēm. |
| --- | --- |

c)

Laiks, kāds nepieciešams ar tālvadības mehānismu vadītai durvju aizvēršanai, ir vismaz 30 sekunžu ilgs, taču ne ilgāks par 60 sekundēm.

| d) | Aizvēršanas procedūras laikā pie durvīm jāskan akustiskam brīdinājuma signālam. |
| --- | --- |

d)

Aizvēršanas procedūras laikā pie durvīm jāskan akustiskam brīdinājuma signālam.

| e) | Durvju dzinējspēku un signalizāciju jāvar darbināt neatkarīgi no kuģa elektroenerģijas padeves. Tālvadības mehānisma atrašanās vietā jābūt ierīcei, kas parāda, vai durvis ir vaļā vai aizvērtas. |
| --- | --- |

e)

Durvju dzinējspēku un signalizāciju jāvar darbināt neatkarīgi no kuģa elektroenerģijas padeves. Tālvadības mehānisma atrašanās vietā jābūt ierīcei, kas parāda, vai durvis ir vaļā vai aizvērtas.

11.   Durvīm starpsienās, kas minētas 5. iedaļā, un to spēka pievadiem jāatrodas drošā zonā.

12.   Stūres mājā jābūt brīdinājumu sistēmai, kas norāda, kuras no starpsienu durvīm, kas minētas 5. iedaļā, ir vaļā.

13.   Nenoslēgtiem cauruļvadiem un ventilācijas kanāliem jābūt ierīkotiem tā, lai jebkādas iespējamas applūšanas gadījumā caur tiem nebūtu iespējams appludināt vēl citas telpas vai tvertnes.

| a) | Ja vairāki nodalījumi ir atklāti savienoti ar cauruļvadiem vai ventilācijas kanāliem, šādiem cauruļvadiem un kanāliem atbilstošā vietā jābūt novadītiem virs ūdenslīnijas atbilstoši visļaunākajām iespējamās applūšanas prognozēm. |
| --- | --- |

a)

Ja vairāki nodalījumi ir atklāti savienoti ar cauruļvadiem vai ventilācijas kanāliem, šādiem cauruļvadiem un kanāliem atbilstošā vietā jābūt novadītiem virs ūdenslīnijas atbilstoši visļaunākajām iespējamās applūšanas prognozēm.

| b) | Attiecībā uz cauruļvadiem nav jāievēro a) punktā minētās prasības, ja cauruļvados tajās vietās, kas izvadītas cauri starpsienām, ir uzstādītas noslēgšanas ierīces, ko iespējams vadīt attālināti no punkta virs starpsienu klāja. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz cauruļvadiem nav jāievēro a) punktā minētās prasības, ja cauruļvados tajās vietās, kas izvadītas cauri starpsienām, ir uzstādītas noslēgšanas ierīces, ko iespējams vadīt attālināti no punkta virs starpsienu klāja.

| c) | Ja cauruļvadu sistēmai nav vaļēja izvada nodalījumā, cauruļvadu sistēma uzskatāma par neskartu šī nodalījuma bojājuma gadījumā, ja tā izvadīta drošā zonā un atrodas augstāk par 0,50 m no kuģa dibena. |
| --- | --- |

c)

Ja cauruļvadu sistēmai nav vaļēja izvada nodalījumā, cauruļvadu sistēma uzskatāma par neskartu šī nodalījuma bojājuma gadījumā, ja tā izvadīta drošā zonā un atrodas augstāk par 0,50 m no kuģa dibena.

14.   Starpsienu durvju tālvadības mehānismiem saskaņā ar iepriekšējo 10. iedaļu un noslēgšanas ierīcēm virs starpsienu klāja saskaņā ar 13. iedaļas b) punktu jābūt skaidri apzīmētām kā šādām ierīcēm.

15.   Ja ir ierīkots divkāršs dibens, to augstumam jābūt vismaz 0,60 m, un tur, kur ierīkoti spārnu tukšumi, to augstumam jābūt vismaz 0,60 m.

16.   Logi var atrasties zem robežlīnijas, ja tie ir ūdensdroši, tos nevar atvērt, tie ir pietiekami izturīgi un atbilst 15.06. panta 14. iedaļai.

15.03. pants

Stabilitāte

1.   Pretendentam ar aprēķinu, kas pamatojas uz tāda standarta piemērošanas rezultātiem, kas attiecas uz drošu stabilitāti, jāpierāda, ka kuģa drošā stabilitāte ir atbilstīga. Visi aprēķini jāveic bez apdares un iegrimes rādītājiem.

2.   Jāpierāda drošā stabilitāte saistībā ar šādiem standarta slodzes nosacījumiem:

| a) | ceļojuma sākumā:
  100 % pasažieru, 98 % degvielas un svaiga ūdens, 10 % notekūdens; |
| --- | --- |

a)

ceļojuma sākumā:

100 % pasažieru, 98 % degvielas un svaiga ūdens, 10 % notekūdens;

| b) | ceļojuma laikā:
  100 % pasažieru, 50 % degvielas un svaiga ūdens, 50 % notekūdens; |
| --- | --- |

b)

ceļojuma laikā:

100 % pasažieru, 50 % degvielas un svaiga ūdens, 50 % notekūdens;

| c) | ceļojuma beigās:
  100 % pasažieru, 10 % degvielas un svaiga ūdens, 98 % notekūdens; |
| --- | --- |

c)

ceļojuma beigās:

100 % pasažieru, 10 % degvielas un svaiga ūdens, 98 % notekūdens;

| d) | nepiekrauts kuģis:
  neviena pasažiera, 10 % degvielas un svaiga ūdens, nekāda notekūdens. |
| --- | --- |

d)

nepiekrauts kuģis:

neviena pasažiera, 10 % degvielas un svaiga ūdens, nekāda notekūdens.

Visos standarta slodzes apstākļos balasta tvertnes jāuzskata vai nu kā tukšas, vai kā pilnas atbilstoši parastajiem ekspluatācijas apstākļiem.

Kā priekšnosacījums balasta maiņai, kuģim esot ceļā, jāpierāda 3. iedaļas d) punkta prasība attiecībā uz šādu slodzes nosacījumu:

100 % pasažieru, 50 % degvielas un svaiga ūdens, 50 % notekūdens, visas citas šķidruma (ieskaitot balastu) tvertnes uzskatāmas par piepildītām līdz 50 %.

Ja šo nosacījumu nav iespējams ievērot, Kopienas sertifikāta 52. ailē jāizdara ieraksts attiecībā uz to, ka, atrodoties ceļā, balasta tvertnes var būt tikai vai nu tukšas, vai pilnas un ka ceļojuma laikā balasta nosacījumus nedrīkst mainīt.

3.   Atbilstošas drošas stabilitātes pierādījums ar aprēķina starpniecību jāsniedz, izmantojot šādas definīcijas attiecībā uz drošu stabilitāti un 2. iedaļas a)-d) punktā minētajiem standarta slodzes nosacījumiem:

| a) | maksimālā iztaisnojuma pārslēgšanās hmax var notikt pie sasvēršanās uz sāniem leņķa φmax ≥ 15° un nedrīkst būt mazāka par 0,20 m. Tomēr gadījumā, ja φf < φmax, iztaisnojuma pārslēgšanās pie lejupejoša leņķa φf nedrīkst būt mazāka par 0,20 m; |
| --- | --- |

a)

maksimālā iztaisnojuma pārslēgšanās hmax var notikt pie sasvēršanās uz sāniem leņķa φmax ≥ 15° un nedrīkst būt mazāka par 0,20 m. Tomēr gadījumā, ja φf < φmax, iztaisnojuma pārslēgšanās pie lejupejoša leņķa φf nedrīkst būt mazāka par 0,20 m;

max

f

max

f

| b) | lejupejošais leņķis φf nedrīkst būt mazāks par 15°; |
| --- | --- |

b)

lejupejošais leņķis φf nedrīkst būt mazāks par 15°;

| c) | zonai A zem iztaisnojuma pārslēgšanās līknes atkarībā no φf un φmax stāvokļa jāsasniedz vismaz šādas vērtības:








  Gadījums | | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | φmax = 15° | | 0,07 m · rad pret leņķi φ = 15° |
| 2 | 15° < φmax < 30° | φmax ≤ φf | 0,055 + 0,001 · (30 – φmax) m · rad pret leņķi φmax |
| 3 | 15° < φf < 30° | φmax > φf | 0,055 + 0,001 · (30 – φf) m · rad pret leņķi φf |
| 4 | φmax ≥30° un φf ≥ 30° | | 0,055 m · rad pret leņķi φ = 30° |

c)

zonai A zem iztaisnojuma pārslēgšanās līknes atkarībā no φf un φmax stāvokļa jāsasniedz vismaz šādas vērtības:

Gadījums

A

1

φmax = 15°

max

0,07 m · rad pret leņķi φ = 15°

2

15° < φmax < 30°

max

φmax ≤ φf

max

f

0,055 + 0,001 · (30 – φmax) m · rad pret leņķi φmax

max

max

3

15° < φf < 30°

f

φmax > φf

max

f

0,055 + 0,001 · (30 – φf) m · rad pret leņķi φf

f

f

4

φmax ≥30° un φf ≥ 30°

max

f

0,055 m · rad pret leņķi φ = 30°

Kur

| hmax | ir maksimālā pārslēgšanās |
| --- | --- |
| φ | sasvēršanās uz sāniem leņķis |
| φf | lejupejošais leņķis, kas ir sasvēršanās leņķis, pie kura atveres kuģa korpusā, virsbūvē vai klāja telpās, ko nav iespējams noslēgt tā, lai tās būtu izturīgas pret laika apstākļu ietekmi, ir iegremdētas |
| φmax | sasvēršanās leņķis, pie kura notiek maksimālā izlīdzinājuma pārslēgšanās |
| A | zona zem izlīdzinājuma pārslēgšanās līknes |

hmax

max

ir maksimālā pārslēgšanās

φ

sasvēršanās uz sāniem leņķis

φf

f

lejupejošais leņķis, kas ir sasvēršanās leņķis, pie kura atveres kuģa korpusā, virsbūvē vai klāja telpās, ko nav iespējams noslēgt tā, lai tās būtu izturīgas pret laika apstākļu ietekmi, ir iegremdētas

φmax

max

sasvēršanās leņķis, pie kura notiek maksimālā izlīdzinājuma pārslēgšanās

A

zona zem izlīdzinājuma pārslēgšanās līknes

| d) | sākotnējais metacentriskais augstums, GMo, koriģēts ar šķidrumu tvertņu brīvo virsmu ietekmi, nedrīkst būt mazāks par 0,15 m; |
| --- | --- |

d)

sākotnējais metacentriskais augstums, GMo, koriģēts ar šķidrumu tvertņu brīvo virsmu ietekmi, nedrīkst būt mazāks par 0,15 m;

o

| e) | katrā no šādiem diviem gadījumiem sasvēršanās uz sāniem leņķis nedrīkst pārsniegt 12°:






  aa) | sasvēršanas momenta pielietojumā pasažieru un vēja dēļ atbilstoši 4. un 5. iedaļai; |
| --- | --- | --- |

e)

katrā no šādiem diviem gadījumiem sasvēršanās uz sāniem leņķis nedrīkst pārsniegt 12°:

aa)

sasvēršanas momenta pielietojumā pasažieru un vēja dēļ atbilstoši 4. un 5. iedaļai;

| bb) | sasvēršanas momenta pielietojumā pasažieru dēļ un pagriezienā atbilstoši 4. un 6. iedaļai. |
| --- | --- |

bb)

sasvēršanas momenta pielietojumā pasažieru dēļ un pagriezienā atbilstoši 4. un 6. iedaļai.

| f) | attiecībā uz sasvēršanas momentu, kas izriet no momentiem pasažieru, vēja un pagrieziena dēļ atbilstoši 4., 5. un 6. iedaļai, atlikušie brīvsāni nedrīkst būt mazāki par 200 mm; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz sasvēršanas momentu, kas izriet no momentiem pasažieru, vēja un pagrieziena dēļ atbilstoši 4., 5. un 6. iedaļai, atlikušie brīvsāni nedrīkst būt mazāki par 200 mm;

| g) | attiecībā uz kuģiem ar lofiem vai citām atverēm kuģa korpusā, kas atrodas zem starpsienu klājiem un nav ūdensdroši aizvērti, atlikušajam drošības attālumam jābūt vismaz 100 mm, pielietojot trīs sasvēršanas momentus, kas izriet no f) apakšiedaļas. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz kuģiem ar lofiem vai citām atverēm kuģa korpusā, kas atrodas zem starpsienu klājiem un nav ūdensdroši aizvērti, atlikušajam drošības attālumam jābūt vismaz 100 mm, pielietojot trīs sasvēršanas momentus, kas izriet no f) apakšiedaļas.

4.   Sasvēršanas moments tā iemesla dēļ, ka cilvēki pulcējas vienā kuģa pusē, jāaprēķina atbilstoši šādai formulai:

Mp = g ·P · y = g · ΣPi · yi [kNm]

p

i

i

kur:

| P | = | kopējā kuģī esošo cilvēku masa [t], ko aprēķina, summējot maksimāli pieļaujamo pasažieru skaitu un maksimālo kuģa personāla un apkalpes locekļu skaitu parastos ekspluatācijas apstākļos, pieņemot, ka vidējā viena cilvēka masa ir 0,075 t |
| --- | --- | --- |
| y | = | kopējās cilvēku masas P gravitācijas centra sānu attālums no centra līnijas, izteikts [m] |
| g | = | gravitācijas paātrinājums (g = 9,81 m/s2) |
| Pi | = | to personu masa, kas sapulcējušās zonā AI, izteikta [t]







  Pi | = | ni · 0.075 · Ai [t]
  kur







  Ai | = | cilvēku aizņemtā zona [m2] |
| ni | = | cilvēku skaits uz vienu kvadrātmetru






  ni | 4 brīvām klāja zonām un klāja zonām ar pārvietojamām mēbelēm; klāja zonām ar nostiprinātām mēbelēm sēdēšanai, tādām kā soli, ni jāaprēķina, pieņemot, ka viena cilvēka sēdekļa platums ir 0,45 m un dziļums – 0,75 m |

P

=

kopējā kuģī esošo cilvēku masa [t], ko aprēķina, summējot maksimāli pieļaujamo pasažieru skaitu un maksimālo kuģa personāla un apkalpes locekļu skaitu parastos ekspluatācijas apstākļos, pieņemot, ka vidējā viena cilvēka masa ir 0,075 t

y

=

kopējās cilvēku masas P gravitācijas centra sānu attālums no centra līnijas, izteikts [m]

g

=

gravitācijas paātrinājums (g = 9,81 m/s2)

2

Pi

i

=

to personu masa, kas sapulcējušās zonā AI, izteikta [t]

Pi

i

=

ni · 0.075 · Ai [t]

i

i

kur

Ai

i

=

cilvēku aizņemtā zona [m2]

2

ni

i

=

cilvēku skaits uz vienu kvadrātmetru

ni

i

4 brīvām klāja zonām un klāja zonām ar pārvietojamām mēbelēm; klāja zonām ar nostiprinātām mēbelēm sēdēšanai, tādām kā soli, ni jāaprēķina, pieņemot, ka viena cilvēka sēdekļa platums ir 0,45 m un dziļums – 0,75 m

yi

i

=

zonas Ai ģeometriskā centra sānu attālums no centra līnijas, izteikts [m]

Aprēķins jāveic attiecībā uz cilvēku pulcēšanos gan pie labā, gan pie kreisā borta.

Cilvēku sadalījumam jāatbilst no stabilitātes viedokļa visnelabvēlīgākajam sadalījumam. Cilvēku momenta aprēķinā jāpieņem, ka kajītes nav aizņemtas.

Aprēķinot noslodzes gadījumus, personas gravitācijas centrs jāpieņem kā 1 m virs zemākā klāja punkta pie 0,5 LWL, ignorējot jebkādu klāja izliekumu un pieņemot, ka viena cilvēka masa ir 0,075 t.

Bez detalizēta to klāja zonu, ko aizņem cilvēki, aprēķina var iztikt, ja izmanto šādas vērtības:

| P | = | 1,1 · Fmax · 0,075 | attiecībā uz kuģiem, kas dodas vienas dienas braucienos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,5 · Fmax · 0,075 | attiecībā uz kuģiem ar kajītēm |

P

=

1,1 · Fmax · 0,075

max

attiecībā uz kuģiem, kas dodas vienas dienas braucienos

1,5 · Fmax · 0,075

max

attiecībā uz kuģiem ar kajītēm

kur

| Fmax | = | maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits uz kuģa |
| --- | --- | --- |

Fmax

max

=

maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits uz kuģa

y

=

B/2, izteikts [m]

5.   Momentu vēja spiediena dēļ (Mw) aprēķina šādi:

| | Mw = pw · Aw · (lw + T/2) [kNm] |
| --- | --- |

Mw = pw · Aw · (lw + T/2) [kNm]

w

w

w

w

kur

| pw | = | specifiskais vēja spiediens 0,25 kN/m2; |
| --- | --- | --- |
| Aw | = | kuģa sānu līmenis virs iegrimes līmeņa atbilstoši apsvērtajam noslogojuma stāvoklim, izteiktam m2; |
| lw | = | sānu līmeņa Aw gravitācijas centra attālums no iegrimes līmeņa atbilstoši apsvērtajam noslogojuma stāvoklim, izteiktam m. |

pw

w

=

specifiskais vēja spiediens 0,25 kN/m2;

2

Aw

w

=

kuģa sānu līmenis virs iegrimes līmeņa atbilstoši apsvērtajam noslogojuma stāvoklim, izteiktam m2;

2

lw

w

=

sānu līmeņa Aw gravitācijas centra attālums no iegrimes līmeņa atbilstoši apsvērtajam noslogojuma stāvoklim, izteiktam m.

w

6.   Moments centrbēdzes spēka dēļ (Mdr), ko izraisa kuģa pagriešanās, jāaprēķina šādi:

| | Mdr = cdr · CB · v2 · D/LWL · (KG – T/2) [kNm] |
| --- | --- |

Mdr = cdr · CB · v2 · D/LWL · (KG – T/2) [kNm]

dr

dr

B

2

WL

kur

| cdr | = | koeficients 0,45; |
| --- | --- | --- |
| CB | = | bloka koeficients (ja nav zināms, jāpieņem kā 1,0); |
| v | = | kuģa maksimālais ātrums m/s; |
| KG | = | attālums starp gravitācijas centru un ķīļa līniju, izteikts m. |

cdr

dr

=

koeficients 0,45;

CB

B

=

bloka koeficients (ja nav zināms, jāpieņem kā 1,0);

v

=

kuģa maksimālais ātrums m/s;

KG

=

attālums starp gravitācijas centru un ķīļa līniju, izteikts m.

Attiecībā uz pasažieru kuģiem ar dzinējspēka sistēmām saskaņā ar 6.06. panta nosacījumiem Mdr atvasina no pilna mēroga vai parauga pārbaudēm, vai citādi no attiecīgajiem aprēķiniem.

dr

7.   Pretendentam ar tāda aprēķina palīdzību, kas pamatojas uz zaudētas peldspējas metodi, jāpierāda, ka kuģa ietekmētā stabilitāte applūšanas gadījumā ir pietiekama. Visi aprēķini jāveic bez apdares un iegrimes rādītājiem.

8.   Kuģa peldspēja applūšanas gadījumā jāpierāda attiecībā uz standarta noslogojuma stāvokli, kāds norādīts 2. iedaļā. Attiecīgi pietiekamas stabilitātes matemātisko pierādījumu nosaka attiecībā uz trim applūšanas starpstāvokļiem (25 %, 50 % un 75 % applūšanas veidošanās) un uz applūšanas beidzamo pakāpi.

9.   Pasažieru kuģiem jāatbilst 1 nodalījuma statusam un 2 nodalījumu statusam.

Applūšanas gadījumā jāņem vērā šādi pieņēmumi attiecībā uz bojājumu apmēru:

| | 1 nodalījuma statuss | 2 nodalījumu statuss |
| --- | --- | --- |
| Sānu bojājuma izmērs | |
| gareniskais l [m] | 1,20 + 0,07 · LWL |
| šķērseniskais b [m] | B/5 | 0,59 |
| vertikālais h [m] | no kuģa dibena līdz augšai bez norobežojumiem |
| Dibena bojājuma izmērs | |
| gareniskais l [m] | 1,20 + 0,07 · LWL |
| šķērseniskais b [m] | B/5 |
| vertikālais h [m] | 0,59, cauruļvadu sistēma, kas uzstādīta atbilstoši 15.02. panta 13. iedaļas c) punktam, uzskatāma par neskartu |

1 nodalījuma statuss

2 nodalījumu statuss

Sānu bojājuma izmērs

gareniskais l [m]

1,20 + 0,07 · LWL

WL

šķērseniskais b [m]

B/5

0,59

vertikālais h [m]

no kuģa dibena līdz augšai bez norobežojumiem

Dibena bojājuma izmērs

gareniskais l [m]

1,20 + 0,07 · LWL

WL

šķērseniskais b [m]

B/5

vertikālais h [m]

0,59, cauruļvadu sistēma, kas uzstādīta atbilstoši 15.02. panta 13. iedaļas c) punktam, uzskatāma par neskartu

| a) | Attiecībā uz 1 nodalījuma statusu starpsienas var pieņemt kā neskartas, ja attālums starp divām blakus esošām starpsienām ir lielāks par bojājuma garumu. Gareniskās starpsienas attālumā, kas ir mazāks par B/3 no ārējā apšuvuma, ko mēra perpendikulāri centra līnijai no apvalka apšuvuma pie maksimālās iegrimes, aprēķinā neņem vērā. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz 1 nodalījuma statusu starpsienas var pieņemt kā neskartas, ja attālums starp divām blakus esošām starpsienām ir lielāks par bojājuma garumu. Gareniskās starpsienas attālumā, kas ir mazāks par B/3 no ārējā apšuvuma, ko mēra perpendikulāri centra līnijai no apvalka apšuvuma pie maksimālās iegrimes, aprēķinā neņem vērā.

| b) | Attiecībā uz 2 nodalījumu statusu, visas starpsienas, kas atrodas bojājuma zonā, tiks uzskatītas par bojātām. Tas nozīmē, ka starpsienu stāvoklis jāizvēlas tā, lai nodrošinātu to, ka pasažieru kuģis saglabā peldspēju pēc divu vai vairāku nodalījumu applūšanas gareniskā virzienā. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz 2 nodalījumu statusu, visas starpsienas, kas atrodas bojājuma zonā, tiks uzskatītas par bojātām. Tas nozīmē, ka starpsienu stāvoklis jāizvēlas tā, lai nodrošinātu to, ka pasažieru kuģis saglabā peldspēju pēc divu vai vairāku nodalījumu applūšanas gareniskā virzienā.

| c) | Ikviena atvēruma, kas nav ūdensdrošs (piemēram, durvis, logi, piekļuves lūkas) zemākajam punktam jāatrodas vismaz 0,10 m virs bojājuma ūdenslīnijas. Beidzamajā applūšanas pakāpē starpsienu klājs nedrīkst būt iegrimis ūdenī. |
| --- | --- |

c)

Ikviena atvēruma, kas nav ūdensdrošs (piemēram, durvis, logi, piekļuves lūkas) zemākajam punktam jāatrodas vismaz 0,10 m virs bojājuma ūdenslīnijas. Beidzamajā applūšanas pakāpē starpsienu klājs nedrīkst būt iegrimis ūdenī.

| d) | Caurlaidību pieņem kā 95 %. Ja ar aprēķinu tiek pierādīts, ka jebkura nodalījuma vidējā caurlaidība ir mazāka par 95 %, to vietā var izmantot aprēķināto vērtību.
  Vērtības, kas jāpieņem, nedrīkst būt mazākas par:






  Atpūtas telpas | 95 % |
| --- | --- | --- |
| Mašīntelpas un katlu telpas | 85 % |
| Bagāžas un noliktavu telpas | 75 % |
| Divkāršie dibeni, degvielas bunkuri, balasta un citas tvertnes atkarībā no tā, vai atbilstoši tiem paredzētajam nolūkam tie pieņemami kā pilni vai tukši attiecībā uz kuģi, kas peld maksimālās iegrimes līmenī | 0 vai 95 % |

d)

Caurlaidību pieņem kā 95 %. Ja ar aprēķinu tiek pierādīts, ka jebkura nodalījuma vidējā caurlaidība ir mazāka par 95 %, to vietā var izmantot aprēķināto vērtību.

Vērtības, kas jāpieņem, nedrīkst būt mazākas par:

Atpūtas telpas

95 %

Mašīntelpas un katlu telpas

85 %

Bagāžas un noliktavu telpas

75 %

Divkāršie dibeni, degvielas bunkuri, balasta un citas tvertnes atkarībā no tā, vai atbilstoši tiem paredzētajam nolūkam tie pieņemami kā pilni vai tukši attiecībā uz kuģi, kas peld maksimālās iegrimes līmenī

0 vai 95 %

Brīvās virsmas ietekmes aprēķins applūšanas starpstāvokļos jābalsta uz bojāto nodalījumu kopējo virsmu laukumu.

| e) | Ja bojājums, kura izmērs ir mazāks par iepriekš norādīto, rada kaitējošāku ietekmi attiecībā uz sasvēršanos vai metacentriskā augstuma zaudēšanu, šāds bojājums jāņem vērā aprēķina nolūkā. |
| --- | --- |

e)

Ja bojājums, kura izmērs ir mazāks par iepriekš norādīto, rada kaitējošāku ietekmi attiecībā uz sasvēršanos vai metacentriskā augstuma zaudēšanu, šāds bojājums jāņem vērā aprēķina nolūkā.

10.   Attiecībā uz visiem applūšanas starpstāvokļiem, kas minēti 8. iedaļā, jāievēro šādi kritēriji:

| a) | sasvēršanās uz sāniem leņķis φ konkrētā starpstāvokļa līdzsvara stāvoklī nedrīkst pārsniegt 15°; |
| --- | --- |

a)

sasvēršanās uz sāniem leņķis φ konkrētā starpstāvokļa līdzsvara stāvoklī nedrīkst pārsniegt 15°;

| b) | ārpus sasveres konkrētā starpstāvokļa līdzsvara stāvoklī pozitīvajai izlīdzinājuma pārslēgšanas līknes daļai jāuzrāda izlīdzinājuma pārslēgšanas vērtība GZ ≥ 0,02 m, pirms pirmais neaizsargātais atvērums iegrimst ūdenī vai arī sasniegts 25° sasvēršanās leņķis φ; |
| --- | --- |

b)

ārpus sasveres konkrētā starpstāvokļa līdzsvara stāvoklī pozitīvajai izlīdzinājuma pārslēgšanas līknes daļai jāuzrāda izlīdzinājuma pārslēgšanas vērtība GZ ≥ 0,02 m, pirms pirmais neaizsargātais atvērums iegrimst ūdenī vai arī sasniegts 25° sasvēršanās leņķis φ;

| c) | atvērumi, kas nav ūdensdroši, nedrīkst iegrimt ūdenī, pirms nav sasniegta sasvere konkrētā starpstāvokļa līdzsvara stāvoklī. |
| --- | --- |

c)

atvērumi, kas nav ūdensdroši, nedrīkst iegrimt ūdenī, pirms nav sasniegta sasvere konkrētā starpstāvokļa līdzsvara stāvoklī.

11.   Applūšanas beidzamās pakāpes laikā jāievēro šādi kritēriji, ņemot vērā sasvēršanās momentu cilvēku dēļ atbilstoši 4. iedaļai:

| a) | sasvēršanās leņķis φE nedrīkst pārsniegt 10°; |
| --- | --- |

a)

sasvēršanās leņķis φE nedrīkst pārsniegt 10°;

E

| b) | ārpus līdzsvara stāvokļa pozitīvajai izlīdzinājuma pārslēgšanas līknes daļai jāuzrāda izlīdzinājuma pārslēgšanas vērtība GZR ≥ 0,05 m ar laukumu A ≥ 0,0065 mrad. Šīs minimālās stabilitātes vērtības jāievēro, līdz pirmais neaizsargātais atvērums iegrimst ūdenī vai jebkurā gadījumā pirms sasniegts sasvēršanās leņķis φm ≤ 25°; |
| --- | --- |

b)

ārpus līdzsvara stāvokļa pozitīvajai izlīdzinājuma pārslēgšanas līknes daļai jāuzrāda izlīdzinājuma pārslēgšanas vērtība GZR ≥ 0,05 m ar laukumu A ≥ 0,0065 mrad. Šīs minimālās stabilitātes vērtības jāievēro, līdz pirmais neaizsargātais atvērums iegrimst ūdenī vai jebkurā gadījumā pirms sasniegts sasvēršanās leņķis φm ≤ 25°;

R

m

| c) | atvērumi, kas nav ūdensdroši, nedrīkst iegrimt ūdenī, pirms nav sasniegts līdzsvara stāvoklis; ja šādi atvērumi iegrimst ūdenī pirms šī stāvokļa, telpas, kurām iespējams piekļūt, uzskatāmas par applūdušām bojātas stabilitātes aprēķina nolūkā. |
| --- | --- |

c)

atvērumi, kas nav ūdensdroši, nedrīkst iegrimt ūdenī, pirms nav sasniegts līdzsvara stāvoklis; ja šādi atvērumi iegrimst ūdenī pirms šī stāvokļa, telpas, kurām iespējams piekļūt, uzskatāmas par applūdušām bojātas stabilitātes aprēķina nolūkā.

12.   Slēgierīcēm, kam jāspēj noslēgties ūdensdroši, jābūt attiecīgi marķētām.

13.   Ja ir nodrošināti šķērsplūdu atvērumi, lai samazinātu asimetrisku applūšanu, tiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | šķērsapplūdes aprēķinā jāpiemēro IMO Rezolūcija A.266 (VIII); |
| --- | --- |

a)

šķērsapplūdes aprēķinā jāpiemēro IMO Rezolūcija A.266 (VIII);

IMO

| b) | tiem jādarbojas pašiem; |
| --- | --- |

b)

tiem jādarbojas pašiem;

| c) | tie nedrīkst būt aprīkoti ar noslēgšanas ierīcēm; |
| --- | --- |

c)

tie nedrīkst būt aprīkoti ar noslēgšanas ierīcēm;

| d) | kopējais izlīdzināšanai pieļaujamais laiks nedrīkst pārsniegt 15 minūtes. |
| --- | --- |

d)

kopējais izlīdzināšanai pieļaujamais laiks nedrīkst pārsniegt 15 minūtes.

15.04. pants

Drošības attālums un brīvsāni

1.   Drošības attālumam jābūt vismaz vienādam ar šādu summu:

| a) | papildu sānu iegremde, ko, mērītu uz ārpuses apšuvuma, rada pieļaujamais sasvēršanās leņķis atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas e) punktam, un |
| --- | --- |

a)

papildu sānu iegremde, ko, mērītu uz ārpuses apšuvuma, rada pieļaujamais sasvēršanās leņķis atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas e) punktam, un

| b) | atlikušais drošības attālums atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas g) punktam. |
| --- | --- |

b)

atlikušais drošības attālums atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas g) punktam.

Kuģiem bez starpsienu klāja drošības attālumam jābūt vismaz 500 mm.

2.   Brīvsāniem jābūt vismaz vienādiem ar šādu summu:

| a) | papildu sānu iegremde, ko, mērītu uz ārpuses apšuvuma, rada pieļaujamais sasvēršanās leņķis atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas e) punktam, un |
| --- | --- |

a)

papildu sānu iegremde, ko, mērītu uz ārpuses apšuvuma, rada pieļaujamais sasvēršanās leņķis atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas e) punktam, un

| b) | atlikušais drošības attālums atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas f) punktam. |
| --- | --- |

b)

atlikušais drošības attālums atbilstoši 15.03. panta 3. iedaļas f) punktam.

Tomēr brīvsāniem jābūt vismaz 300 mm.

3.   Maksimālās iegrimes līmenis jānosaka tā, lai nodrošinātu atbilstību drošības attālumam atbilstoši 1. iedaļai un brīvsāniem atbilstoši 2. iedaļai, kā arī 15.02. un 15.03. pantam.

4.   Drošības apsvērumu labad pārbaudes iestāde var noteikt lielāku drošības attālumu vai lielākus brīvsānus.

15.05. pants

Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits

1.   Pārbaudes iestāde nosaka maksimālo pieļaujamo pasažieru skaitu un ieraksta šo skaitli Kopienas sertifikātā.

2.   Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits nedrīkst pārsniegt nevienu no šādām vērtībām:

| a) | pasažieru skaits, attiecībā uz kuriem ir pierādīta evakuācijas zonas esamība saskaņā ar 15.06. panta 8. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

pasažieru skaits, attiecībā uz kuriem ir pierādīta evakuācijas zonas esamība saskaņā ar 15.06. panta 8. iedaļu;

| b) | pasažieru skaits, kāds ņemts vērā stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. pantu; |
| --- | --- |

b)

pasažieru skaits, kāds ņemts vērā stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. pantu;

| c) | pasažieriem pieejamo koju skaits kuģos ar kajītēm, ko izmanto braucienos ar pārnakšņošanu. |
| --- | --- |

c)

pasažieriem pieejamo koju skaits kuģos ar kajītēm, ko izmanto braucienos ar pārnakšņošanu.

3.   Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm, ko izmanto arī kā vienas dienas braucienu kuģus, pasažieru skaitu aprēķina gan kā vienas dienas brauciena kuģa lietojumā, gan kā kajīšu kuģa lietojumā un ieraksta Kopienas sertifikātā.

4.   Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits jāatspoguļo skaidri salasāmos un redzami izvietotos paziņojumos uz kuģa.

15.06. pants

Pasažieru telpas un zonas

1.   Pasažieru telpām:

| a) | uz visiem klājiem jāatrodas kuģa pakaļgalā triecienstarpsienas līmenī un, ja tās atrodas zem starpsienu klāja, virzienā uz priekšu no pakaļgala pīķa starpsienas līmeņa, un |
| --- | --- |

a)

uz visiem klājiem jāatrodas kuģa pakaļgalā triecienstarpsienas līmenī un, ja tās atrodas zem starpsienu klāja, virzienā uz priekšu no pakaļgala pīķa starpsienas līmeņa, un

| b) | jābūt atdalītām no mašīntelpas un katlu telpas gāzudrošā veidā; |
| --- | --- |

b)

jābūt atdalītām no mašīntelpas un katlu telpas gāzudrošā veidā;

| c) | jābūt iekārtotām tā, lai skata līnijas saskaņā ar 7.02. panta nosacījumiem neietu caur šīm telpām. |
| --- | --- |

c)

jābūt iekārtotām tā, lai skata līnijas saskaņā ar 7.02. panta nosacījumiem neietu caur šīm telpām.

2.   11.13. pantā minētajiem skapjiem un telpām, kas paredzētas degošu šķidrumu uzglabāšanai, jābūt ārpus pasažieru zonas.

3.   Pasažieru telpu izeju skaitam un platumam jāatbilst šādām prasībām:

| a) | telpās vai telpu grupās, kas konstruētas vai iekārtotas 30 vai vairāk pasažieriem, vai ietver kojas 12 vai vairāk pasažieriem, jābūt vismaz divām izejām. Vienas dienas braucienu kuģos vienu no šīm divām izejām var aizvietot ar divām avārijas izejām; |
| --- | --- |

a)

telpās vai telpu grupās, kas konstruētas vai iekārtotas 30 vai vairāk pasažieriem, vai ietver kojas 12 vai vairāk pasažieriem, jābūt vismaz divām izejām. Vienas dienas braucienu kuģos vienu no šīm divām izejām var aizvietot ar divām avārijas izejām;

| b) | ja telpas atrodas zem starpsienu klāja, viena no izejām var būt ūdensdrošas starpsienas durvis atbilstoši 15.02. panta 10. iedaļai, kas ved blakus esošajā nodalījumā, no kura iespējams tieši sasniegt augšējo klāju. Otrai izejai jāved tieši vai, ja pieļaujams saskaņā ar a) punktu, kā avārijas izejai atklātā gaisā vai uz starpsienu klāja. Šī prasība neattiecas uz atsevišķajām kajītēm; |
| --- | --- |

b)

ja telpas atrodas zem starpsienu klāja, viena no izejām var būt ūdensdrošas starpsienas durvis atbilstoši 15.02. panta 10. iedaļai, kas ved blakus esošajā nodalījumā, no kura iespējams tieši sasniegt augšējo klāju. Otrai izejai jāved tieši vai, ja pieļaujams saskaņā ar a) punktu, kā avārijas izejai atklātā gaisā vai uz starpsienu klāja. Šī prasība neattiecas uz atsevišķajām kajītēm;

| c) | Izejām saskaņā ar a) un b) punktu jābūt atbilstoši iekārtotām, un to brīvajam platumam jābūt vismaz 0,80 m un arī brīvajam augstumam vismaz 2,00 m. Attiecībā uz pasažieru kajīšu un citu mazu telpu durvīm brīvo platumu iespējams samazināt līdz 0,70 m; |
| --- | --- |

c)

Izejām saskaņā ar a) un b) punktu jābūt atbilstoši iekārtotām, un to brīvajam platumam jābūt vismaz 0,80 m un arī brīvajam augstumam vismaz 2,00 m. Attiecībā uz pasažieru kajīšu un citu mazu telpu durvīm brīvo platumu iespējams samazināt līdz 0,70 m;

| d) | telpu vai telpu grupu gadījumā, kas paredzētas vairāk kā 80 pasažieriem, visu to izeju platumu summai, kas paredzētas pasažieriem un ko tie lieto avārijas gadījumā, jābūt vismaz 0,01 m uz vienu pasažieri; |
| --- | --- |

d)

telpu vai telpu grupu gadījumā, kas paredzētas vairāk kā 80 pasažieriem, visu to izeju platumu summai, kas paredzētas pasažieriem un ko tie lieto avārijas gadījumā, jābūt vismaz 0,01 m uz vienu pasažieri;

| e) | ja kopējo izeju platumu nosaka pasažieru skaits, katras izejas platumam jābūt vismaz 0,005 m uz vienu pasažieri; |
| --- | --- |

e)

ja kopējo izeju platumu nosaka pasažieru skaits, katras izejas platumam jābūt vismaz 0,005 m uz vienu pasažieri;

| f) | avārijas izeju īsākajai malai jābūt vismaz 0,60 m garai, vai arī tās minimālajam diametram jābūt 0,70 m. Tām jāveras izejas virzienā un jābūt no abām pusēm marķētām; |
| --- | --- |

f)

avārijas izeju īsākajai malai jābūt vismaz 0,60 m garai, vai arī tās minimālajam diametram jābūt 0,70 m. Tām jāveras izejas virzienā un jābūt no abām pusēm marķētām;

| g) | izejām no telpām, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, jābūt ar brīvo platumu vismaz 0,90 m. Izejām, ko parasti lieto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai un izsēdināšanai, jābūt ar brīvo platumu vismaz 1,50 m. |
| --- | --- |

g)

izejām no telpām, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, jābūt ar brīvo platumu vismaz 0,90 m. Izejām, ko parasti lieto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai un izsēdināšanai, jābūt ar brīvo platumu vismaz 1,50 m.

4.   Pasažieru telpu durvīm jāatbilst šādām prasībām:

| a) | izņemot durvis, kas ved uz savienojošajiem koridoriem, tās jāvar atvērt uz ārpusi, vai arī tām jābūt konstruētām kā bīdāmajām durvīm; |
| --- | --- |

a)

izņemot durvis, kas ved uz savienojošajiem koridoriem, tās jāvar atvērt uz ārpusi, vai arī tām jābūt konstruētām kā bīdāmajām durvīm;

| b) | kajīšu durvīm jābūt veidotām tā, lai tās jebkurā laikā varētu atslēgt arī no ārpuses; |
| --- | --- |

b)

kajīšu durvīm jābūt veidotām tā, lai tās jebkurā laikā varētu atslēgt arī no ārpuses;

| c) | durvīm, ko darbina ar elektroenerģiju, elektroenerģijas padeves atteices gadījumā uz šo mehānismu jābūt viegli atveramām; |
| --- | --- |

c)

durvīm, ko darbina ar elektroenerģiju, elektroenerģijas padeves atteices gadījumā uz šo mehānismu jābūt viegli atveramām;

| d) | attiecībā uz durvīm, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, no durvju atvēršanas virziena puses jābūt, mazākais, 0,60 m attālumam starp iekšējo durvju rāmja malu slēdzenes pusē un blakus esošo perpendikulāro sienu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz durvīm, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, no durvju atvēršanas virziena puses jābūt, mazākais, 0,60 m attālumam starp iekšējo durvju rāmja malu slēdzenes pusē un blakus esošo perpendikulāro sienu.

5.   Savienojošajiem koridoriem jāatbilst šādām prasībām:

| a) | to brīvajam platumam jābūt vismaz 0,80 m vai arī, ja tie ved uz telpām, ko lieto vairāk kā 80 pasažieru, vismaz 0,01 m uz vienu pasažieri; |
| --- | --- |

a)

to brīvajam platumam jābūt vismaz 0,80 m vai arī, ja tie ved uz telpām, ko lieto vairāk kā 80 pasažieru, vismaz 0,01 m uz vienu pasažieri;

| b) | to brīvais augstums nedrīkst būt mazāks par 2,00 m; |
| --- | --- |

b)

to brīvais augstums nedrīkst būt mazāks par 2,00 m;

| c) | savienojošo koridoru, kas paredzēti personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, brīvajam platumam jābūt 1,30 m. Savienojošajos koridoros, kas platāki par 1,50 m, abās pusēs jābūt roku margām; |
| --- | --- |

c)

savienojošo koridoru, kas paredzēti personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, brīvajam platumam jābūt 1,30 m. Savienojošajos koridoros, kas platāki par 1,50 m, abās pusēs jābūt roku margām;

| d) | ja to kuģa daļu vai telpu, kas paredzēta pasažieriem, apkalpo viens vienīgs savienojošais koridors, tā brīvajam platumam jābūt vismaz 1,00 m; |
| --- | --- |

d)

ja to kuģa daļu vai telpu, kas paredzēta pasažieriem, apkalpo viens vienīgs savienojošais koridors, tā brīvajam platumam jābūt vismaz 1,00 m;

| e) | savienojošajos koridoros nedrīkst būt pakāpienu; |
| --- | --- |

e)

savienojošajos koridoros nedrīkst būt pakāpienu;

| f) | tiem jāved tikai uz atklātajiem klājiem, telpām vai kāpnēm; |
| --- | --- |

f)

tiem jāved tikai uz atklātajiem klājiem, telpām vai kāpnēm;

| g) | savienojošajos koridoros strupceļi nedrīkst būt garāki par diviem metriem. |
| --- | --- |

g)

savienojošajos koridoros strupceļi nedrīkst būt garāki par diviem metriem.

6.   Papidus 5. iedaļas noteikumiem glābšanās ceļiem jāatbilst arī šādiem noteikumiem:

| a) | kāpnēm, izejām un avārijas izejām jābūt lietojamām tā, lai ugunsgrēka gadījumā jebkurā konkrētajā zonā pārējās zonas būtu iespējams droši evakuēt; |
| --- | --- |

a)

kāpnēm, izejām un avārijas izejām jābūt lietojamām tā, lai ugunsgrēka gadījumā jebkurā konkrētajā zonā pārējās zonas būtu iespējams droši evakuēt;

| b) | glābšanās ceļiem jābūt īsākajam ceļiem uz evakuācijas zonām atbilstoši 8. iedaļai; |
| --- | --- |

b)

glābšanās ceļiem jābūt īsākajam ceļiem uz evakuācijas zonām atbilstoši 8. iedaļai;

| c) | glābšanās ceļi nedrīkst vest caur mašīntelpām vai kambīzēm; |
| --- | --- |

c)

glābšanās ceļi nedrīkst vest caur mašīntelpām vai kambīzēm;

| d) | nevienā glābšanās ceļu punktā nedrīkst būt uzstādīti kāpšļi, trepes vai tamlīdzīgas ierīces; |
| --- | --- |

d)

nevienā glābšanās ceļu punktā nedrīkst būt uzstādīti kāpšļi, trepes vai tamlīdzīgas ierīces;

| e) | durvīm uz glābšanās ceļiem jābūt konstruētām tā, lai nesamazinātu 5. iedaļas a) vai d) punktā minēto minimālo glābšanās ceļa platumu; |
| --- | --- |

e)

durvīm uz glābšanās ceļiem jābūt konstruētām tā, lai nesamazinātu 5. iedaļas a) vai d) punktā minēto minimālo glābšanās ceļa platumu;

| f) | glābšanās ceļiem un avārijas izejām jābūt skaidri apzīmētām. Zīmes jāieslēdz ar avārijas apgaismojuma sistēmu. |
| --- | --- |

f)

glābšanās ceļiem un avārijas izejām jābūt skaidri apzīmētām. Zīmes jāieslēdz ar avārijas apgaismojuma sistēmu.

7.   Glābšanās ceļiem un avārijas izejām jābūt ar piemērotu drošības norādījumu sistēmu.

8.   Visām personām uz kuģa jābūt pieejamām pulcēšanās vietām, kas atbilst šādām prasībām:

| a) | kopējai pulcēšanās vietu platībai m2 jāatbilst vismaz tai vērtībai, ko iegūst ar šādām formulām:







  Vienas dienas brauciena kuģi | : | AS = 0,35 · Fmax [m2] |
| --- | --- | --- | --- |
| Kajīšu kuģi | : | AS = 0,45 · Fmax [m2] |

a)

kopējai pulcēšanās vietu platībai m2 jāatbilst vismaz tai vērtībai, ko iegūst ar šādām formulām:

2

Vienas dienas brauciena kuģi

:

AS = 0,35 · Fmax [m2]

S

max

2

Kajīšu kuģi

:

AS = 0,45 · Fmax [m2]

S

max

2

Šajās formulās piemēro šādu definīciju:

| Fmax | maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits uz kuģa; |
| --- | --- |

Fmax

max

maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits uz kuģa;

| b) | katrai atsevišķajai pulcēšanās vai evakuācijas zonai jābūt lielākai par 10 m2; |
| --- | --- |

b)

katrai atsevišķajai pulcēšanās vai evakuācijas zonai jābūt lielākai par 10 m2;

2

| c) | pulcēšanās vietās nedrīkst būt mēbeļu, vienalga, pārvietojamu vai nostiprinātu; |
| --- | --- |

c)

pulcēšanās vietās nedrīkst būt mēbeļu, vienalga, pārvietojamu vai nostiprinātu;

| d) | ja pārvietojamas mēbeles ir novietotas telpā, kas noteikta kā pulcēšanās zona, tām jābūt atbilstoši nodrošinātām, lai nepieļautu slīdēšanu; |
| --- | --- |

d)

ja pārvietojamas mēbeles ir novietotas telpā, kas noteikta kā pulcēšanās zona, tām jābūt atbilstoši nodrošinātām, lai nepieļautu slīdēšanu;

| e) | dzīvības glābšanas ierīcēm jābūt viegli pieejamām no evakuācijas zonām; |
| --- | --- |

e)

dzīvības glābšanas ierīcēm jābūt viegli pieejamām no evakuācijas zonām;

| f) | jābūt iespējai droši evakuēt cilvēkus no šīm evakuācijas zonām, izmantojot jebkuru kuģa sānu; |
| --- | --- |

f)

jābūt iespējai droši evakuēt cilvēkus no šīm evakuācijas zonām, izmantojot jebkuru kuģa sānu;

| g) | pulcēšanās zonām jāatrodas virs robežlīnijas; |
| --- | --- |

g)

pulcēšanās zonām jāatrodas virs robežlīnijas;

| h) | pulcēšanās un evakuācijas zonas kā tādas ir jānorāda drošības plānā, un par tām attiecīgajām zīmēm jābūt izliktām kuģī; |
| --- | --- |

h)

pulcēšanās un evakuācijas zonas kā tādas ir jānorāda drošības plānā, un par tām attiecīgajām zīmēm jābūt izliktām kuģī;

| i) | ja telpā, kas noteikta kā pulcēšanās zona, atrodas stacionāri sēdekļi vai soli, aprēķinot kopējo pulcēšanās zonu laukumu saskaņā ar a) punktu, attiecīgais personu skaits nav jāņem vērā. Tomēr to cilvēku skaits, kas ņemts vērā konkrētās telpas stacionāro sēdekļu vai solu aprēķinā, nedrīkst pārsniegt to cilvēku skaitu, kuriem šajā telpā ir pieejama pulcēšanās zona; |
| --- | --- |

i)

ja telpā, kas noteikta kā pulcēšanās zona, atrodas stacionāri sēdekļi vai soli, aprēķinot kopējo pulcēšanās zonu laukumu saskaņā ar a) punktu, attiecīgais personu skaits nav jāņem vērā. Tomēr to cilvēku skaits, kas ņemts vērā konkrētās telpas stacionāro sēdekļu vai solu aprēķinā, nedrīkst pārsniegt to cilvēku skaitu, kuriem šajā telpā ir pieejama pulcēšanās zona;

| j) | d) un i) punkta noteikumi attiecas arī uz brīvajiem klājiem, kur noteiktas pulcēšanās zonas; |
| --- | --- |

j)

d) un i) punkta noteikumi attiecas arī uz brīvajiem klājiem, kur noteiktas pulcēšanās zonas;

| k) | ja kuģī ir pieejamas kopīgas dzīvības glābšanas ierīces atbilstoši 15.09. panta 5. iedaļai, to personu skaitu, kuriem šādas ierīces ir pieejamas, var neņemt vērā, aprēķinot a) punktā minēto kopējo pulcēšanās zonu laukumu; |
| --- | --- |

k)

ja kuģī ir pieejamas kopīgas dzīvības glābšanas ierīces atbilstoši 15.09. panta 5. iedaļai, to personu skaitu, kuriem šādas ierīces ir pieejamas, var neņemt vērā, aprēķinot a) punktā minēto kopējo pulcēšanās zonu laukumu;

| l) | tomēr visos gadījumos, kad piemēroti i)-k) punktā minētie samazinājumi, kopējai platībai saskaņā ar a) punktu jābūt pietiekamai vismaz 50 % no maksimāli pieļaujamā pasažieru skaita. |
| --- | --- |

l)

tomēr visos gadījumos, kad piemēroti i)-k) punktā minētie samazinājumi, kopējai platībai saskaņā ar a) punktu jābūt pietiekamai vismaz 50 % no maksimāli pieļaujamā pasažieru skaita.

9.   Kāpnēm un to laukumiņiem pasažieru zonās jāatbilst šādām prasībām:

| a) | tām jābūt konstruētām saskaņā ar Eiropas standartu EN 13056:2000; |
| --- | --- |

a)

tām jābūt konstruētām saskaņā ar Eiropas standartu EN 13056:2000;

| b) | to brīvajam platumam jābūt vismaz 0,80 m vai, ja tās ved uz savienojošajiem koridoriem vai zonām, kuras izmanto vairāk kā 80 pasažieru, vismaz 0,01 m uz vienu pasažieri; |
| --- | --- |

b)

to brīvajam platumam jābūt vismaz 0,80 m vai, ja tās ved uz savienojošajiem koridoriem vai zonām, kuras izmanto vairāk kā 80 pasažieru, vismaz 0,01 m uz vienu pasažieri;

| c) | to brīvajam platumam jābūt vismaz 1,00 m, ja tās nodrošina vienīgo piekļuves līdzekli telpai, kas paredzēta pasažieriem; |
| --- | --- |

c)

to brīvajam platumam jābūt vismaz 1,00 m, ja tās nodrošina vienīgo piekļuves līdzekli telpai, kas paredzēta pasažieriem;

| d) | ja vienas un tās pašas telpas katrā kuģa pusē nav vismaz vienu kāpņu, tām jāatrodas drošajā zonā; |
| --- | --- |

d)

ja vienas un tās pašas telpas katrā kuģa pusē nav vismaz vienu kāpņu, tām jāatrodas drošajā zonā;

| e) | bez tam kāpnēm, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, jāatbilst šādām prasībām:






  aa) | kāpņu slīpums nedrīkst pārsniegt 38°; |
| --- | --- | --- |

e)

bez tam kāpnēm, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, jāatbilst šādām prasībām:

aa)

kāpņu slīpums nedrīkst pārsniegt 38°;

| bb) | kāpņu brīvajam platumam jābūt vismaz 0,90 m; |
| --- | --- |

bb)

kāpņu brīvajam platumam jābūt vismaz 0,90 m;

| cc) | spirālveida kāpnes nav pieļaujamas; |
| --- | --- |

cc)

spirālveida kāpnes nav pieļaujamas;

| dd) | kāpnes nedrīkst būt vērstas virzienā, kas ir šķērsām kuģim; |
| --- | --- |

dd)

kāpnes nedrīkst būt vērstas virzienā, kas ir šķērsām kuģim;

| ee) | kāpņu roku margām jāsniedzas aptuveni 0,30 m pāri kāpņu augšējai un apakšējai mala, neierobežojot pārvietošanās ceļu; |
| --- | --- |

ee)

kāpņu roku margām jāsniedzas aptuveni 0,30 m pāri kāpņu augšējai un apakšējai mala, neierobežojot pārvietošanās ceļu;

| ff) | roku margām, vismaz pirmā un pēdējā pakāpiena priekšējām malām, kā arī grīdas segumam kāpņu galos jābūt izceltam ar krāsas palīdzību. |
| --- | --- |

ff)

roku margām, vismaz pirmā un pēdējā pakāpiena priekšējām malām, kā arī grīdas segumam kāpņu galos jābūt izceltam ar krāsas palīdzību.

Liftiem, kas paredzēti personām ar ierobežotu kustību brīvību, un pacelšanas iekārtām, tādām kā eskalatori vai pacelšanas platformas, jābūt konstruētām saskaņā ar attiecīgo standartu vai dalībvalsts noteikumiem.

10.   Tām klāja daļām, kas paredzētas pasažieriem un kas nav ierobežotas, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | tām jābūt apjoztām ar nostiprinātām margsienām vai aizsargmargām vismaz 1,00 m augstumā, vai arī ar margu sistēmu atbilstoši Eiropas standartam EN 711:1995, konstrukcijas tips PF, PG vai PZ. To klāju margsienām un margu sistēmām, kas paredzēti personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, jābūt vismaz 1,10 m augstām; |
| --- | --- |

a)

tām jābūt apjoztām ar nostiprinātām margsienām vai aizsargmargām vismaz 1,00 m augstumā, vai arī ar margu sistēmu atbilstoši Eiropas standartam EN 711:1995, konstrukcijas tips PF, PG vai PZ. To klāju margsienām un margu sistēmām, kas paredzēti personu ar ierobežotu kustību brīvību lietošanai, jābūt vismaz 1,10 m augstām;

| b) | atvērumiem un aprīkojumam pasažieru uzņemšanai un izsēdināšanai, kā arī atvērumiem kravu iekraušanai un izkraušanai jābūt tādiem, lai tos varētu nostiprināt un lai to brīvais platums būtu vismaz 1,00 m. Atvērumu, ko parasti izmanto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai un izsēdināšanai, brīvajam platumam jābūt vismaz 1,50 m; |
| --- | --- |

b)

atvērumiem un aprīkojumam pasažieru uzņemšanai un izsēdināšanai, kā arī atvērumiem kravu iekraušanai un izkraušanai jābūt tādiem, lai tos varētu nostiprināt un lai to brīvais platums būtu vismaz 1,00 m. Atvērumu, ko parasti izmanto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai un izsēdināšanai, brīvajam platumam jābūt vismaz 1,50 m;

| c) | ja pasažieru uzņemšanas un izsēdināšanas atvērumus un aprīkojumu nav iespējams uzraudzīt no stūres mājas, šādā nolūkā jānodrošina optiski vai elektroniski līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

ja pasažieru uzņemšanas un izsēdināšanas atvērumus un aprīkojumu nav iespējams uzraudzīt no stūres mājas, šādā nolūkā jānodrošina optiski vai elektroniski līdzekļi;

| d) | sēdoši pasažieri nedrīkst aizsegt skata līnijas saskaņā ar 7.02. pantu. |
| --- | --- |

d)

sēdoši pasažieri nedrīkst aizsegt skata līnijas saskaņā ar 7.02. pantu.

11.   Kuģa daļām, kas nav paredzētas pasažieriem, jo īpaši piekļuve stūres mājai, vinčām un mašīntelpām, jābūt tādām, lai tās varētu nodrošināt pret nesankcionētu piekļuvi. Visās šādās piekļuves vietās labi redzamā stāvoklī jābūt izliktam simbolam, kas atbilst I pielikuma 1. attēlam.

12.   Gaiteņiem jābūt konstruētiem saskaņā ar Eiropas standartu EN 14206:2003. Atkāpjoties no 10.02. panta 2. iedaļas d) punkta nosacījumiem, to garums var būt mazāks par 4 m.

13.   Pārvietošanās zonu, kas paredzētas cilvēku ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam, brīvajam platumam jābūt 1,30 m, tajos nevar būt durvju pakāpienu un kāpšļu, kas augstāki par 0,025 m. Sienām pārvietošanās zonās, kas paredzētas cilvēku ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam, jābūt aprīkotām ar roku margām 0,90 m augstumā virs grīdas.

14.   Stikla durvīm un sienām pārvietošanās zonās, kā arī logu rāmjiem jābūt ražotiem no triecienizturīga stikla vai arī no laminēta stikla. Tie var būt arī no sintētiska materiāla, ar nosacījumu, ka šāds materiāls ir atļauts lietojumam no ugunsdrošības viedokļa.

Caurredzamajām durvīm un caurredzamajām sienām, kas pārvietošanās zonās sniedzas līdz pat grīdai, jābūt skaidri redzami marķētām.

15.   Virsbūvēm vai to jumtiem, kas pilnībā sastāv no panorāmas rūtīm, jābūt ražotiem tikai no tādiem materiāliem, kas ārkārtas gadījumā pēc iespējas samazina traumu risku personām uz kuģa.

16.   Dzeramā ūdens sistēmām jāatbilst vismaz 12.05. panta prasībām.

17.   Jābūt pasažieriem pieejamām tualetēm. Vismaz vienai tualetei jābūt aprīkotai cilvēku ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam atbilstoši attiecīgajam standartam vai dalībvalsts noteikumiem, un šai tualetei jābūt pieejamai no zonām, kas paredzētas cilvēku ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam.

18.   Kajītēm, kurās logu nevar atvērt, jābūt pievienotām ventilācijas sistēmai.

19.   Pēc analoģijas telpām, kurās uzturas apkalpes locekļi vai kuģa personāls, jāatbilst šī panta noteikumiem.

15.07. pants

Dzinējspēka sistēma

Papildus galvenajai dzinējspēka sistēmai kuģiem jābūt aprīkotiem ar sekundāru neatkarīgu dzinējspēka sistēmu tā, lai nodrošinātu to, ka kuģa bojājuma gadījumā, kas ietekmē galveno dzinējspēka sistēmu, kuģis turpinātu stūrētu ceļu ar savu dzinējspēku.

Sekundārajai neatkarīgajai dzinējspēka sistēmai jāatrodas atsevišķā mašīntelpā. Ja abām mašīntelpām ir kopējas starpsienas, tām jābūt būvētām atbilstoši 15.11. panta 2. iedaļas nosacījumiem.

15.08. pants

Drošības ierīces un aprīkojums

1.   Visos pasažieru kuģos jābūt iekšējās saziņas ierīcēm saskaņā ar 7.08. panta nosacījumiem. Šādām ierīcēm jābūt pieejamām arī darba telpās un — ja nav tiešas saziņas no stūres mājas — pasažieru piekļuves un evakuācijas zonās, kā minēts 15.06. panta 8. iedaļā.

2.   Visas pasažieru zonas jāvar sasniegt ar skaļruņu sistēmas starpniecību. sistēmai jābūt konstruētai tā, lai nodrošinātu to, ka pārraidīto informāciju iespējams skaidri atšķirt no fona trokšņa. Skaļruņu pēc izvēles var uzstādīt arī tur, kur iespējama tieša saziņa starp stūres māju un pasažieru zonu.

3.   Kuģim jābūt aprīkotam ar signalizācijas sistēmu. Šajā sistēmā jāietver:

| a) | signalizācijas sistēma, kas ļauj pasažieriem, apkalpes locekļiem un kuģa personālam brīdināt kuģa komandu un apkalpi.
  Šāds signāls jāraida tikai tajās zonās, kas ierādītas kuģa komandai un apkalpei; tikai kuģa komandai jābūt iespējai šo trauksmes signālu pārtraukt. Signālu jāvar iedarbināt vismaz no šādām vietām:






  aa) | visas kajītes; |
| --- | --- | --- |

a)

signalizācijas sistēma, kas ļauj pasažieriem, apkalpes locekļiem un kuģa personālam brīdināt kuģa komandu un apkalpi.

Šāds signāls jāraida tikai tajās zonās, kas ierādītas kuģa komandai un apkalpei; tikai kuģa komandai jābūt iespējai šo trauksmes signālu pārtraukt. Signālu jāvar iedarbināt vismaz no šādām vietām:

aa)

visas kajītes;

| bb) | koridori, lifti un kāpņu telpas, kur attālums līdz tuvākajai palaišanas ierīcei nepārsniedz 10 m un kur uz vienu ūdensdrošo nodalījumu ir vismaz viena šāda palaišanas ierīce; |
| --- | --- |

bb)

koridori, lifti un kāpņu telpas, kur attālums līdz tuvākajai palaišanas ierīcei nepārsniedz 10 m un kur uz vienu ūdensdrošo nodalījumu ir vismaz viena šāda palaišanas ierīce;

| cc) | atpūtas telpas, ēdamistabas un līdzīgas atpūtas telpas; |
| --- | --- |

cc)

atpūtas telpas, ēdamistabas un līdzīgas atpūtas telpas;

| dd) | tualetes, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam; |
| --- | --- |

dd)

tualetes, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam;

| ee) | mašīntelpas, kambīzes un līdzīgas telpas, kurās pastāv ugunsgrēka risks; |
| --- | --- |

ee)

mašīntelpas, kambīzes un līdzīgas telpas, kurās pastāv ugunsgrēka risks;

| ff) | noliktavu telpas-dzesētavas un citas noliktavu telpas. |
| --- | --- |

ff)

noliktavu telpas-dzesētavas un citas noliktavu telpas.

Signalizācijas palaišanas ierīcēm jābūt uzstādītām 0,85 m-1,10 m augstumā no grīdas;

| b) | signalizācijas sistēma, kas ļauj kuģa komandai brīdināt pasažierus.
  Šim signālam jābūt skaidri un nepārprotami dzirdamam visās telpās, kas pieejamas pasažieriem. šo signālu jāvar iedarbināt no stūres mājas un no vietas, kuru pastāvīgi apkalpo cilvēki; |
| --- | --- |

b)

signalizācijas sistēma, kas ļauj kuģa komandai brīdināt pasažierus.

Šim signālam jābūt skaidri un nepārprotami dzirdamam visās telpās, kas pieejamas pasažieriem. šo signālu jāvar iedarbināt no stūres mājas un no vietas, kuru pastāvīgi apkalpo cilvēki;

| c) | signalizācijas sistēma, kas ļauj kuģa komandai brīdināt apkalpi un kuģa personālu.
  7.09. panta 1. iedaļā minētajai signalizācijas sistēmai jāaizsniedz arī kuģa personāla atpūtas telpas, noliktavu telpas-dzesētavas un pārējās noliktavu telpas. |
| --- | --- |

c)

signalizācijas sistēma, kas ļauj kuģa komandai brīdināt apkalpi un kuģa personālu.

7.09. panta 1. iedaļā minētajai signalizācijas sistēmai jāaizsniedz arī kuģa personāla atpūtas telpas, noliktavu telpas-dzesētavas un pārējās noliktavu telpas.

Signalizācijas palaišanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret neparedzētu lietojumu.

4.   Visiem ūdensdrošajiem nodalījumiem jābūt aprīkotiem ar tilpnes ūdens līmeņa signalizāciju.

5.   Jānodrošina motora darbināti tilpnes ūdens sūkņi.

6.   Kuģis jānodrošina ar pastāvīgi uzstādītu drenāžas sistēmu saskaņā ar 8.06. panta 4. iedaļas nosacījumiem.

7.   Noliktavu telpu-dzesētavu durvis, pat aizslēgtā stāvoklī, jāvar atvērt no iekšpuses.

8.   Ja telpās zem klāja atrodas CO2 barjeras sistēmas, šīm telpām jābūt aprīkotām ar automātiskas ventilācijas sistēmu, kas ieslēdzas automātiski, kad tiek atvērtas telpas durvis vai lūka. Ventilācijas kanāliem jāsniedzas 0,05 m dziļumā no šīs telpas grīdas.

2

9.   Papildus pirmās palīdzības aptieciņai saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas f) punkta nosacījumiem pietiekamā skaitā jānodrošina arī citas pirmās palīdzības aptieciņas. Pirmās palīdzības aptieciņām un to uzglabāšanai jāatbilst 10.02. panta 2. iedaļas f) punktā noteiktajām prasībām.

15.09. pants

Dzīvības glābšanas aprīkojums

1.   Papildus 10.05. panta 1. iedaļā norādītajiem glābšanas riņķiem visām klāja daļām, kas paredzētas pasažieriem un nav ierobežotas, jābūt aprīkotām ar glābšanas riņķiem saskaņā ar Eiropas standartu EN 14144:2003 abās kuģa pusēs, neatrodoties vairāk par 20 m attālumā viena no otras.

Pusei no visām paredzētajām glābšanas riņķiem jābūt aprīkotiem ar peldošu virvi, vismaz 30 m garu, ar 8-11 mm diametru. Otrai pusei paredzēto glābšanas riņķu jābūt aprīkotiem ar pašaizdedzes bateriju darbinātu apgaismojumu, ko ūdens nevar nodzēst.

2.   Papildus 1. iedaļā minētajiem glābšanas riņķiem jābūt pieejamam un gatavam lietošanai šādam aprīkojumam:

| a) | individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums saskaņā ar 10.05. panta 2. iedaļas nosacījumiem kuģa personālam, kas atbild par noteiktu pienākumu veikšanu atbilstoši drošības plānam; |
| --- | --- |

a)

individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums saskaņā ar 10.05. panta 2. iedaļas nosacījumiem kuģa personālam, kas atbild par noteiktu pienākumu veikšanu atbilstoši drošības plānam;

| b) | individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums saskaņā ar Eiropas standartu EN 395:1998 vai EN 396:1998 pārējam kuģa personālam. |
| --- | --- |

b)

individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums saskaņā ar Eiropas standartu EN 395:1998 vai EN 396:1998 pārējam kuģa personālam.

3.   Pasažieru kuģos jābūt atbilstošam aprīkojumam, lai varētu cilvēkus droši pārvietot uz seklu ūdeni, krastā vai uz citu kuģi.

4.   Papildus 1. un 2. iedaļā minētajam dzīvības glābšanas aprīkojumam 100 % no maksimāli pieļaujamā pasažieru skaita jābūt pieejamam individuālajam dzīvības glābšanas aprīkojumam saskaņā ar Eiropas standartu EN 395:1998 vai EN 396:1998.

Ja iepriekšējā pirmajā rindkopā minētais individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums nav piemērots arī bērniem, 10 % no maksimālā pasažieru skaita jābūt pieejamam individuālajam dzīvības glābšanas aprīkojumam saskaņā ar Eiropas standartu EN 395:1998 bērniem, kas sver ne vairāk kā 30 kg.

5.   Termins “kopīgs dzīvības glābšanas aprīkojums” sevī ietver kuģa laivas saskaņā ar 10.04. pantu un glābšanas plostus.

Glābšanas plostiem:

| a) | jābūt ar paziņojumu, kurā norādīts to mērķis un pasažieru skaits, kādam tie ir apstiprināti; |
| --- | --- |

a)

jābūt ar paziņojumu, kurā norādīts to mērķis un pasažieru skaits, kādam tie ir apstiprināti;

| b) | jānodrošina adekvāts sēdvietu skaits atļautajam pasažieru skaitam; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina adekvāts sēdvietu skaits atļautajam pasažieru skaitam;

| c) | jānodrošina peldspēja vismaz 750 N apmērā uz vienu personu svaigā ūdenī; |
| --- | --- |

c)

jānodrošina peldspēja vismaz 750 N apmērā uz vienu personu svaigā ūdenī;

| d) | jābūt apgādātiem ar virvi, kas tos savieno ar pasažieru kuģi, lai novērstu to aizpeldēšanu projām; |
| --- | --- |

d)

jābūt apgādātiem ar virvi, kas tos savieno ar pasažieru kuģi, lai novērstu to aizpeldēšanu projām;

| e) | jābūt ražotiem no piemērotiem materiāliem un izturīgiem pret naftu, naftas produktiem un temperatūru līdz pat 50 °C; |
| --- | --- |

e)

jābūt ražotiem no piemērotiem materiāliem un izturīgiem pret naftu, naftas produktiem un temperatūru līdz pat 50 °C;

| f) | jāuzņem un jāuztur stabila gatavība, šajā sakarā tiem jābūt aprīkotiem ar atbilstošām ierīcēm, kas ļauj to satvert norādītajam skaitam cilvēku; |
| --- | --- |

f)

jāuzņem un jāuztur stabila gatavība, šajā sakarā tiem jābūt aprīkotiem ar atbilstošām ierīcēm, kas ļauj to satvert norādītajam skaitam cilvēku;

| g) | jābūt fluorescējošā oranžā krāsā vai arī jābūt ar fluorescējošām virsmām ar vismaz 100 cm2 laukumu, kas redzamas no visām pusēm; |
| --- | --- |

g)

jābūt fluorescējošā oranžā krāsā vai arī jābūt ar fluorescējošām virsmām ar vismaz 100 cm2 laukumu, kas redzamas no visām pusēm;

2

| h) | jābūt tādiem, lai viena persona tos varētu atbrīvot no novietojuma vietas un ātri un viegli nolaist ūdenī vai arī lai tie varētu brīvi peldēt no savas novietojuma vietas; |
| --- | --- |

h)

jābūt tādiem, lai viena persona tos varētu atbrīvot no novietojuma vietas un ātri un viegli nolaist ūdenī vai arī lai tie varētu brīvi peldēt no savas novietojuma vietas;

| i) | jābūt apgādātiem ar atbilstošiem evakuācijas līdzekļiem no 15.06. panta 8. iedaļā minētajām evakuācijas zonām, kas nodrošinātu evakuāciju uz glābšanas plostiem gadījumā, ja vertikālais attālums starp evakuācijas zonu klāju un maksimālās iegrimes līmeni ir lielāks par 1 m. |
| --- | --- |

i)

jābūt apgādātiem ar atbilstošiem evakuācijas līdzekļiem no 15.06. panta 8. iedaļā minētajām evakuācijas zonām, kas nodrošinātu evakuāciju uz glābšanas plostiem gadījumā, ja vertikālais attālums starp evakuācijas zonu klāju un maksimālās iegrimes līmeni ir lielāks par 1 m.

6.   Papildu kopīgas dzīvības glābšanas ierīces ir dzīvības glābšanas aprīkojuma priekšmeti, kas nodrošina vairāku personu peldspēju ūdenī. Tiem:

| a) | jābūt ar paziņojumu, kurā norādīts to mērķis un pasažieru skaits, kādam tie ir apstiprināti; |
| --- | --- |

a)

jābūt ar paziņojumu, kurā norādīts to mērķis un pasažieru skaits, kādam tie ir apstiprināti;

| b) | jānodrošina peldspēja vismaz 100 N apmērā uz vienu personu svaigā ūdenī; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina peldspēja vismaz 100 N apmērā uz vienu personu svaigā ūdenī;

| c) | jābūt ražotiem no piemērotiem materiāliem un izturīgiem pret naftu, naftas produktiem un temperatūru līdz pat 50 °C; |
| --- | --- |

c)

jābūt ražotiem no piemērotiem materiāliem un izturīgiem pret naftu, naftas produktiem un temperatūru līdz pat 50 °C;

| d) | jāuzņem un jāuztur stabila gatavība, šajā sakarā tiem jābūt aprīkotiem ar atbilstošām ierīcēm, kas ļauj to satvert norādītajam skaitam cilvēku; |
| --- | --- |

d)

jāuzņem un jāuztur stabila gatavība, šajā sakarā tiem jābūt aprīkotiem ar atbilstošām ierīcēm, kas ļauj to satvert norādītajam skaitam cilvēku;

| e) | jābūt fluorescējošā oranžā krāsā vai arī jābūt ar fluorescējošām virsmām ar vismaz 100 cm2 laukumu, kas redzamas no visām pusēm; |
| --- | --- |

e)

jābūt fluorescējošā oranžā krāsā vai arī jābūt ar fluorescējošām virsmām ar vismaz 100 cm2 laukumu, kas redzamas no visām pusēm;

2

| f) | jābūt tādiem, lai viena persona tos varētu atbrīvot no novietojuma vietas un ātri un viegli nolaist ūdenī vai arī lai tie varētu brīvi peldēt no savas novietojuma vietas. |
| --- | --- |

f)

jābūt tādiem, lai viena persona tos varētu atbrīvot no novietojuma vietas un ātri un viegli nolaist ūdenī vai arī lai tie varētu brīvi peldēt no savas novietojuma vietas.

7.   Piepūšamām kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm bez jau minētā:

| a) | jābūt vismaz ar diviem atsevišķiem gaisa nodalījumiem; |
| --- | --- |

a)

jābūt vismaz ar diviem atsevišķiem gaisa nodalījumiem;

| b) | jāpiepūšas automātiski vai arī ar manuālu palīdzību, kad tie nolaisti ūdenī; |
| --- | --- |

b)

jāpiepūšas automātiski vai arī ar manuālu palīdzību, kad tie nolaisti ūdenī;

| c) | jāuzņem un jāuztur stabila gatavība neatkarīgi no uzņemamās slodzes pat tad, ja piepūsta tikai puse no gaisa nodalījumiem. |
| --- | --- |

c)

jāuzņem un jāuztur stabila gatavība neatkarīgi no uzņemamās slodzes pat tad, ja piepūsta tikai puse no gaisa nodalījumiem.

8.   Dzīvības glābšanas ierīcēm uz kuģa jābūt novietotām tā, lai vajadzības gadījumā tās būtu viegli un droši sasniedzamas. Slēptajām uzglabāšanas vietām jābūt skaidri marķētām.

9.   Dzīvības glābšanas aprīkojums jāpārbauda saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

10.   Kuģa laivai jābūt aprīkotai ar dzinēju un prožektoru.

11.   Jābūt pieejamām atbilstošām nestuvēm.

15.10. pants

Elektroaprīkojums

1.   Apgaismojumā atļauts tikai elektriskais aprīkojums.

2.   9.16. panta 3. iedaļa papildus attiecas arī uz pasažieriem paredzētajiem gaiteņiem un atpūtas telpām.

3.   Šādās telpās un vietās jānodrošina adekvāts apgaismojums un avārijas apgaismojums:

| a) | vietas, kurās uzglabā dzīvības glābšanas aprīkojumu un kurās šādu aprīkojumu parasti sagatavo lietošanai; |
| --- | --- |

a)

vietas, kurās uzglabā dzīvības glābšanas aprīkojumu un kurās šādu aprīkojumu parasti sagatavo lietošanai;

| b) | glābšanās ceļi, piekļuves pasažieriem, tostarp gaiteņi, ieejas un izejas, savienojošie koridori, lifti un kajīšu zonas pievedceļi, kajītes un kajīšu zonas; |
| --- | --- |

b)

glābšanās ceļi, piekļuves pasažieriem, tostarp gaiteņi, ieejas un izejas, savienojošie koridori, lifti un kajīšu zonas pievedceļi, kajītes un kajīšu zonas;

| c) | glābšanās ceļu un avārijas izeju marķējumi; |
| --- | --- |

c)

glābšanās ceļu un avārijas izeju marķējumi;

| d) | citas zonas, kas paredzētas cilvēku ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam; |
| --- | --- |

d)

citas zonas, kas paredzētas cilvēku ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam;

| e) | darba telpas, mašīntelpas, stūrēšanas iekārtu telpas un to izejas; |
| --- | --- |

e)

darba telpas, mašīntelpas, stūrēšanas iekārtu telpas un to izejas;

| f) | stūres māja; |
| --- | --- |

f)

stūres māja;

| g) | avārijas elektroenerģijas padeves telpa; |
| --- | --- |

g)

avārijas elektroenerģijas padeves telpa;

| h) | punkti, kuros atrodas ugunsdzēšanas līdzekļi un ugunsdzēšanas iekārtu vadības ierīces; |
| --- | --- |

h)

punkti, kuros atrodas ugunsdzēšanas līdzekļi un ugunsdzēšanas iekārtu vadības ierīces;

| i) | zonas, kurās apdraudējuma gadījumā pulcējas pasažieri, kuģa personāls un apkalpe. |
| --- | --- |

i)

zonas, kurās apdraudējuma gadījumā pulcējas pasažieri, kuģa personāls un apkalpe.

4.   Jābūt avārijas elektrostacijai, ko veido avārijas elektroenerģijas avots un avārijas sadales dēlis, ar nosacījumu, ka elektroenerģijas padeves atteices gadījumā uz šādām elektroiekārtām tā var nekavējoties pārņemt šo funkciju kā aizvietojoša elektroenerģijas padeve, ja iekārtai nav pašai sava elektroenerģijas avota:

| a) | signālgaismas; |
| --- | --- |

a)

signālgaismas;

| b) | dzirdama brīdinājuma ierīces; |
| --- | --- |

b)

dzirdama brīdinājuma ierīces;

| c) | avārijas apgaismojums saskaņā ar 3. iedaļu; |
| --- | --- |

c)

avārijas apgaismojums saskaņā ar 3. iedaļu;

| d) | radiotelefona iekārtas; |
| --- | --- |

d)

radiotelefona iekārtas;

| e) | signalizācijas, skaļruņu un kuģa ziņojumu komunikāciju sistēmas; |
| --- | --- |

e)

signalizācijas, skaļruņu un kuģa ziņojumu komunikāciju sistēmas;

| f) | prožektori saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas i) punktu; |
| --- | --- |

f)

prožektori saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas i) punktu;

| g) | ugunsgrēka trauksmes signalizācija; |
| --- | --- |

g)

ugunsgrēka trauksmes signalizācija;

| h) | citas drošības iekārtas, tādas kā automātiskās paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmas vai ugunsdzēšanas sūkņi; |
| --- | --- |

h)

citas drošības iekārtas, tādas kā automātiskās paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmas vai ugunsdzēšanas sūkņi;

| i) | lifti un pacelšanas iekārtas 15.06. panta 9. iedaļas otrā teikuma nozīmē. |
| --- | --- |

i)

lifti un pacelšanas iekārtas 15.06. panta 9. iedaļas otrā teikuma nozīmē.

5.   Avārijas apgaismojuma gaismas ierīcēm jābūt marķētām kā tādām.

6.   Avārijas elektrostacija jāuzstāda ārpus galvenās mašīntelpas, ārpus telpām, kurās atrodas 9.02. panta 1. iedaļā minētie elektroenerģijas avoti, un ārpus telpas, kurā atrodas galvenais sadales panelis; tai jābūt atdalītai no šīm telpām ar starpsienām saskaņā ar 15.11. panta 2. iedaļu.

Elektroiekārtu barošanas (avārijas gadījumā) kabeļi jāuzstāda un jāizvada tā, lai uzturētu šo iekārtu padeves nepārtrauktību ugunsgrēka vai applūšanas gadījumā. šos kabeļus nekad nedrīkst novadīt caur galveno mašīntelpu, kambīzēm vai telpām, kurās uzstādīts galvenais elektroenerģijas avots un ar to saistītās iekārtas, izņemot tiktāl, cik tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu avārijas aprīkojumu šajās vietās.

Avārijas elektrostacija jāuzstāda virs robežlīnijas.

7.   Šādas ierīces ir atļautas lietojumam kā avārijas elektroenerģijas avots:

| a) | palīgģeneratora komplekti ar savu neatkarīgu degvielas padevi un neatkarīgu dzesēšanas sistēmu, kas elektroenerģijas atteices gadījumā automātiski ieslēdzas un pārņem elektroenerģijas padevi 30 sekunžu laikā, vai arī, ja tie atrodas tiešā stūres mājas tuvumā vai citā vietā, ko pastāvīgi apkalpo apkalpes locekļi, tos var iedarbināt manuāli, vai |
| --- | --- |

a)

palīgģeneratora komplekti ar savu neatkarīgu degvielas padevi un neatkarīgu dzesēšanas sistēmu, kas elektroenerģijas atteices gadījumā automātiski ieslēdzas un pārņem elektroenerģijas padevi 30 sekunžu laikā, vai arī, ja tie atrodas tiešā stūres mājas tuvumā vai citā vietā, ko pastāvīgi apkalpo apkalpes locekļi, tos var iedarbināt manuāli, vai

| b) | akumulatoru baterijas, kas elektroenerģijas atteices gadījumā automātiski ieslēdzas, vai arī, ja tās atrodas tiešā stūres mājas tuvumā vai citā vietā, ko pastāvīgi apkalpo apkalpes locekļi, tās var iedarbināt manuāli. Tām jāspēj bez atkārtotas uzlādēšanas un bez nepieņemama sprieguma samazinājuma nodrošināt ar elektroenerģiju iepriekš minētos elektroenerģijas patērētājus visā paredzētajā laikā. |
| --- | --- |

b)

akumulatoru baterijas, kas elektroenerģijas atteices gadījumā automātiski ieslēdzas, vai arī, ja tās atrodas tiešā stūres mājas tuvumā vai citā vietā, ko pastāvīgi apkalpo apkalpes locekļi, tās var iedarbināt manuāli. Tām jāspēj bez atkārtotas uzlādēšanas un bez nepieņemama sprieguma samazinājuma nodrošināt ar elektroenerģiju iepriekš minētos elektroenerģijas patērētājus visā paredzētajā laikā.

8.   Plānotais avārijas elektroenerģijas padeves darbības laiks jānosaka atbilstoši pasažieru kuģa noteiktajam mērķim. Šis laiks nedrīkst būt mazāks par 30 minūtēm.

9.   Elektrosistēmu izolāciju pretestības un zemējums jāpārbauda 2.09. pantā minēto pārbaužu laikā.

10.   9.02. panta 1. iedaļā minētajiem elektroenerģijas avotiem jābūt neatkarīgiem vienam no otra.

11.   Galvenās vai avārijas elektroenerģijas iekārtas atteice nedrīkst savstarpēji ietekmēt iekārtu ekspluatācijas drošību.

15.11. pants

Ugunsdrošība

1.   Materiālu un komponentu atbilstību ugunsdrošībai nosaka akreditēta pārbaudes iestāde, pamatojoties uz atbilstošām testēšanas metodēm.

| a) | Pārbaudes iestādei jāievēro:






  aa) | Ugunsdrošības pārbaudes procedūru kodekss vai |
| --- | --- | --- |

a)

Pārbaudes iestādei jāievēro:

aa)

Ugunsdrošības pārbaudes procedūru kodekss vai

| bb) | Eiropas standarts EN ISO/IEC 17025:2000 attiecībā uz vispārīgām prasībām testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences jomā. |
| --- | --- |

bb)

Eiropas standarts EN ISO/IEC 17025:2000 attiecībā uz vispārīgām prasībām testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences jomā.

| b) | Atzītās testēšanas metodes materiālu neuzliesmojamības noteikšanā ir:






  aa) | Ugunsdrošības pārbaudes procedūru kodeksa 1. pielikuma 1. daļa un |
| --- | --- | --- |

b)

Atzītās testēšanas metodes materiālu neuzliesmojamības noteikšanā ir:

aa)

Ugunsdrošības pārbaudes procedūru kodeksa 1. pielikuma 1. daļa un

| bb) | vienas dalībvalsts līdzvērtīgi noteikumi. |
| --- | --- |

bb)

vienas dalībvalsts līdzvērtīgi noteikumi.

| c) | Atzītās testēšanas metodes, lai noteiktu, vai materiāls ir liesmu slāpējošs, ir:






  aa) | attiecīgās prasības, kas noteiktas Ugunsdrošības pārbaudes procedūru kodeksa 1. pielikuma 5. daļā (virsmas uzliesmojamības tests), 6. daļā (klāja segumu tests), 7. daļā (piekārtu tekstilizstrādājumu un plastmasas materiālu tests), 8. daļā (mīksto mēbeļu tests) un 9. daļā (gultu komponentu tests), un |
| --- | --- | --- |

c)

Atzītās testēšanas metodes, lai noteiktu, vai materiāls ir liesmu slāpējošs, ir:

aa)

attiecīgās prasības, kas noteiktas Ugunsdrošības pārbaudes procedūru kodeksa 1. pielikuma 5. daļā (virsmas uzliesmojamības tests), 6. daļā (klāja segumu tests), 7. daļā (piekārtu tekstilizstrādājumu un plastmasas materiālu tests), 8. daļā (mīksto mēbeļu tests) un 9. daļā (gultu komponentu tests), un

| bb) | vienas dalībvalsts līdzvērtīgi noteikumi. |
| --- | --- |

bb)

vienas dalībvalsts līdzvērtīgi noteikumi.

| d) | Atzītās testēšanas metodes ugunsizturības noteikšanā ir:






  aa) | IMO Rezolūcija A.754 (18) un |
| --- | --- | --- |

d)

Atzītās testēšanas metodes ugunsizturības noteikšanā ir:

aa)

IMO Rezolūcija A.754 (18) un

IMO

| bb) | vienas dalībvalsts līdzvērtīgi noteikumi. |
| --- | --- |

bb)

vienas dalībvalsts līdzvērtīgi noteikumi.

2.   Starpsienām starp telpām jābūt konstruētām saskaņā ar šādām tabulām:

Tabula attiecībā uz starpsienām starp telpām, kurās nav uzstādītas paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmas saskaņā ar 10.03.a pantu

| Telpas | Vadības centri | Kāpņu telpas | Pulcēšanās zonas | Atpūtas telpas | Mašīntelpas | Kambīzes | Noliktavu telpas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vadības centri | — | A0 | A0/B15 (6) | A30 | A60 | A60 | A60 |
| Kāpņu telpas | | — | A0 | A30 | A60 | A60 | A60 |
| Pulcēšanās zonas | | | — | A30/B15 (7) | A60 | A60 | A60 |
| Atpūtas telpas | | | | —/B15 (8) | A60 | A60 | A60 |
| Mašīntelpas | | | | | A60/A0 (9) | A60 | A60 |
| Kambīzes | | | | | | A0 | A60/B15 (10) |
| Noliktavu telpas | | | | | | | — |

Telpas

Vadības centri

Kāpņu telpas

Pulcēšanās zonas

Atpūtas telpas

Mašīntelpas

Kambīzes

Noliktavu telpas

Vadības centri

—

A0

A0/B15 (6)

6

A30

A60

A60

A60

Kāpņu telpas

—

A0

A30

A60

A60

A60

Pulcēšanās zonas

—

A30/B15 (7)

7

A60

A60

A60

Atpūtas telpas

—/B15 (8)

8

A60

A60

A60

Mašīntelpas

A60/A0 (9)

9

A60

A60

Kambīzes

A0

A60/B15 (10)

10

Noliktavu telpas

—

Tabula attiecībā uz starpsienām starp telpām, kurās ir uzstādītas paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmas saskaņā ar 10.03.a pantu

| Telpas | Vadības centri | Kāpņu telpas | Pulcēšanās zonas | Atpūtas telpas | Mašīntelpas | Kambīzes | Noliktavu telpas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vadības centri | — | A0 | A0/B15 (11) | A0 | A60 | A60 | A30 |
| Kāpņu telpas | | — | A0 | A0 | A60 | A30 | A0 |
| Pulcēšanās zonas | | | — | A30/B15 (12) | A60 | A60 | A60 |
| Atpūtas telpas | | | | —/B0 (13) | A60 | A30 | A0 |
| Mašīntelpas | | | | | A60/A0 (14) | A60 | A60 |
| Kambīzes | | | | | | — | B15 |
| Noliktavu telpas | | | | | | | — |

Telpas

Vadības centri

Kāpņu telpas

Pulcēšanās zonas

Atpūtas telpas

Mašīntelpas

Kambīzes

Noliktavu telpas

Vadības centri

—

A0

A0/B15 (11)

11

A0

A60

A60

A30

Kāpņu telpas

—

A0

A0

A60

A30

A0

Pulcēšanās zonas

—

A30/B15 (12)

12

A60

A60

A60

Atpūtas telpas

—/B0 (13)

13

A60

A30

A0

Mašīntelpas

A60/A0 (14)

14

A60

A60

Kambīzes

—

B15

Noliktavu telpas

—

| a) | Tips A ir starpsienas, sienas un klāji, kas atbilst šādām prasībām:






  aa) | tās ir no tērauda vai cita līdzvērtīga materiāla; |
| --- | --- | --- |

a)

Tips A ir starpsienas, sienas un klāji, kas atbilst šādām prasībām:

aa)

tās ir no tērauda vai cita līdzvērtīga materiāla;

| bb) | tās ir pienācīgi cietinātas; |
| --- | --- |

bb)

tās ir pienācīgi cietinātas;

| cc) | tās ir izolētas ar apstiprinātu neuzliesmojošu materiālu tā, lai vidējā temperatūra pusē, kas vērsta prom no ugunsgrēka, nepaceltos vairāk kā par 140 °C virs sākotnējās temperatūras un lai nevienā punktā, ieskaitot spraugas savienojumu vietās, temperatūra nepaceltos vairāk kā par 180 °C virs sākotnējās temperatūras šādos noteiktos laikposmos:






  tips A60 | 60 minūtes |
| --- | --- | --- |
| tips A30 | 30 minūtes |
| tips A0 | 0 minūtes; |

cc)

tās ir izolētas ar apstiprinātu neuzliesmojošu materiālu tā, lai vidējā temperatūra pusē, kas vērsta prom no ugunsgrēka, nepaceltos vairāk kā par 140 °C virs sākotnējās temperatūras un lai nevienā punktā, ieskaitot spraugas savienojumu vietās, temperatūra nepaceltos vairāk kā par 180 °C virs sākotnējās temperatūras šādos noteiktos laikposmos:

tips A60

60 minūtes

tips A30

30 minūtes

tips A0

0 minūtes;

| dd) | tās ir konstruētas tā, lai novērstu dūmu un liesmu pārvadīšanu līdz pat vienu stundu ilga parasta ugunsdrošības testa beigām. |
| --- | --- |

dd)

tās ir konstruētas tā, lai novērstu dūmu un liesmu pārvadīšanu līdz pat vienu stundu ilga parasta ugunsdrošības testa beigām.

| b) | Tips B ir starpsienas, sienas, klāji, griesti vai apšuvumi, kas atbilst šādām prasībām:






  aa) | tās ir no apstiprināta neuzliesmojoša materiāla. Turklāt visiem materiāliem, ko izmanto starpsienu ražošanā un uzstādīšanā, jābūt neuzliesmojošiem, izņemot apšuvumu, kam jābūt vismaz liesmu slāpējošam; |
| --- | --- | --- |

b)

Tips B ir starpsienas, sienas, klāji, griesti vai apšuvumi, kas atbilst šādām prasībām:

aa)

tās ir no apstiprināta neuzliesmojoša materiāla. Turklāt visiem materiāliem, ko izmanto starpsienu ražošanā un uzstādīšanā, jābūt neuzliesmojošiem, izņemot apšuvumu, kam jābūt vismaz liesmu slāpējošam;

| bb) | tās parāda izolācijas vērtību tā, lai vidējā temperatūra pusē, kas vērsta prom no ugunsgrēka, nepaceltos vairāk kā par 140 °C virs sākotnējās temperatūras un lai nevienā punktā, ieskaitot spraugas savienojumu vietās, temperatūra nepaceltos vairāk kā par 225 °C virs sākotnējās temperatūras šādos noteiktos laikposmos:






  tips B15 | 15 minūtes |
| --- | --- | --- |
| tips B0 | 0 minūtes; |

bb)

tās parāda izolācijas vērtību tā, lai vidējā temperatūra pusē, kas vērsta prom no ugunsgrēka, nepaceltos vairāk kā par 140 °C virs sākotnējās temperatūras un lai nevienā punktā, ieskaitot spraugas savienojumu vietās, temperatūra nepaceltos vairāk kā par 225 °C virs sākotnējās temperatūras šādos noteiktos laikposmos:

tips B15

15 minūtes

tips B0

0 minūtes;

| cc) | tās ir konstruētas tā, lai novērstu dūmu un liesmu pārvadīšanu līdz beidzas parasta ugunsdrošības testa pirmā pusstunda; |
| --- | --- |

cc)

tās ir konstruētas tā, lai novērstu dūmu un liesmu pārvadīšanu līdz beidzas parasta ugunsdrošības testa pirmā pusstunda;

| c) | pārbaudes iestāde var saskaņā ar Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodeksu paredzēt parauga starpsienas testēšanu, lai pārliecinātos par atbilstību iepriekš minētajiem noteikumiem attiecībā uz izturību un temperatūras palielināšanos. |
| --- | --- |

c)

pārbaudes iestāde var saskaņā ar Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodeksu paredzēt parauga starpsienas testēšanu, lai pārliecinātos par atbilstību iepriekš minētajiem noteikumiem attiecībā uz izturību un temperatūras palielināšanos.

3.   Krāsām, lakām un citiem virsmu apstrādes izstrādājumiem, kā arī klāja pārsegumiem, ko izmanto telpās, izņemot mašīntelpas un noliktavu telpas, jābūt liesmu slāpējošiem. Paklājiem, audumiem, aizkariem un citiem piekārtiem tekstilmateriāliem, kā arī mīkstajām mēbelēm un gultu komponentiem jābūt liesmu slāpējošiem, ja telpas, kurās tie atrodas, nav aprīkotas ar paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmu atbilstoši 10.03.a panta nosacījumiem.

4.   Atpūtas telpu griestiem un sienu apšuvumiem, ieskaitot to pamatus, tajā gadījumā, ja šajās atpūtas telpās nav paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmas saskaņā ar 10.03.a panta nosacījumiem, jābūt ražotiem no neuzliesmojoša materiāla, izņemot to virsmas, kam jābūt vismaz liesmu slāpējošām.

5.   Mēbelēm un piederumiem atpūtas telpās, kas kalpo kā pulcēšanās zonas, tajā gadījumā, ja šajās atpūtas telpās nav paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmas saskaņā ar 10.03.a panta nosacījumiem, jābūt ražotiem no neuzliesmojošiem materiāliem.

6.   Krāsas, lakas un citi materiāli, kas lietoti atklātās iekšējās zonās, nedrīkst radīt pārlieku daudzumu dūmu vai toksisku vielu. Tam jābūt apliecinātam saskaņā ar Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodeksu.

7.   Izolācijas materiāliem atpūtas telpās jābūt neuzliesmojošiem. Tas neattiecas uz izolāciju, ko lieto dzesēšanas šķidrumu vadošo cauruļu izolēšanā. Šo cauruļu izolēšanā lietoto izolācijas materiālu virsmām jābūt vismaz liesmu slāpējošām.

8.   Durvīm starpsienās saskaņā ar 2. iedaļu jāatbilst šādām prasībām:

| a) | tām jāatbilst tām pašām prasībām, kas noteiktas 2. iedaļā attiecībā uz pašām starpsienām; |
| --- | --- |

a)

tām jāatbilst tām pašām prasībām, kas noteiktas 2. iedaļā attiecībā uz pašām starpsienām;

| b) | tām jābūt ar pašaizvēršanās mehānismu, ja tās ir durvis starpnodalījuma sienās saskaņā ar 10. iedaļu vai norobežojumos ap mašīntelpām, kambīzēm un kāpņu telpām; |
| --- | --- |

b)

tām jābūt ar pašaizvēršanās mehānismu, ja tās ir durvis starpnodalījuma sienās saskaņā ar 10. iedaļu vai norobežojumos ap mašīntelpām, kambīzēm un kāpņu telpām;

| c) | durvīm ar pašaizvēršanās mehānismu, kas parastas ekspluatācijas laikā paliek vaļā, jābūt tādām, lai tās varētu aizvērt no vietas, ko pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi. Kolīdz durvis ir aizvērtas no attāluma, jābūt iespējai tās atkal atvērt un aizvērt uz vietas; |
| --- | --- |

c)

durvīm ar pašaizvēršanās mehānismu, kas parastas ekspluatācijas laikā paliek vaļā, jābūt tādām, lai tās varētu aizvērt no vietas, ko pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi. Kolīdz durvis ir aizvērtas no attāluma, jābūt iespējai tās atkal atvērt un aizvērt uz vietas;

| d) | ūdensdrošas durvis saskaņā ar 15.02. panta nosacījumiem nav nepieciešams izolēt. |
| --- | --- |

d)

ūdensdrošas durvis saskaņā ar 15.02. panta nosacījumiem nav nepieciešams izolēt.

9.   2. iedaļā minētajām sienām jābūt nepārtrauktām no klāja līdz klājam vai arī tām jābeidzas nepārtrauktos griestos, kas atbilst tām pašām prasībām, kādas minētas 2. iedaļā.

10.   Šādām pasažieru zonām jābūt sadalītām ar vertikālām starpsienām, kā minēts 2. iedaļā:

| a) | pasažieru zonas, kuru kopējā virsmas platība ir lielāka par 800 m2; |
| --- | --- |

a)

pasažieru zonas, kuru kopējā virsmas platība ir lielāka par 800 m2;

2

| b) | pasažieru zonas, kurās ir kajītes, ar atstarpi, kas nepārsniedz 40 m. |
| --- | --- |

b)

pasažieru zonas, kurās ir kajītes, ar atstarpi, kas nepārsniedz 40 m.

Vertikālajām starpsienām parastos ekspluatācijas apstākļos jābūt dūmu drošām un jābūt nepārtrauktām no klāja līdz klājam.

11.   Padziļinājumiem virs griestiem, zem grīdām un aiz sienu apšuvumiem jābūt atdalītiem atstarpēs, kas nepārsniedz 14 m, ar neuzliesmojošām vilkmes atdurēm, kas pat ugunsgrēka gadījumā nodrošina efektīvu ugunsdrošu blīvējumu.

12.   Kāpnēm jābūt no tērauda vai cita līdzvērtīga neuzliesmojoša materiāla.

13.   Iekšējām kāpnēm un liftiem visos līmeņos jābūt sienu ietvertiem saskaņā ar 2. iedaļas nosacījumiem. Pieļaujami šādi izņēmumi:

| a) | kāpņu telpai, kas savieno tikai divus klājus, nav jābūt ietvertai, ja vienā no klājiem kāpņu telpa ir ietverta saskaņā ar 2. iedaļas nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

kāpņu telpai, kas savieno tikai divus klājus, nav jābūt ietvertai, ja vienā no klājiem kāpņu telpa ir ietverta saskaņā ar 2. iedaļas nosacījumiem;

| b) | atpūtas telpā kāpnēm nav jābūt ietvertām, ja tās pilnībā atrodas šīs telpas iekšpusē un






  aa) | ja šī telpa sniedzas pāri tikai diviem klājiem, vai |
| --- | --- | --- |

b)

atpūtas telpā kāpnēm nav jābūt ietvertām, ja tās pilnībā atrodas šīs telpas iekšpusē un

aa)

ja šī telpa sniedzas pāri tikai diviem klājiem, vai

| bb) | ja šajā telpā visos klājos ir uzstādīta paaugstināta spiediena sprinkleru sistēma saskaņā ar 10.03.a panta nosacījumiem, šajā telpā ir dūmu nosūkšanas sistēma saskaņā ar 16. iedaļas nosacījumiem un šai telpai visos klājos ir piekļuve kāpņu telpai. |
| --- | --- |

bb)

ja šajā telpā visos klājos ir uzstādīta paaugstināta spiediena sprinkleru sistēma saskaņā ar 10.03.a panta nosacījumiem, šajā telpā ir dūmu nosūkšanas sistēma saskaņā ar 16. iedaļas nosacījumiem un šai telpai visos klājos ir piekļuve kāpņu telpai.

14.   Ventilācijas sistēmām un gaisa padeves sistēmām jāatbilst šādām prasībām:

| a) | tām jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu to, ka tās pašas neizraisa uguns un dūmu izplatīšanos; |
| --- | --- |

a)

tām jābūt konstruētām tā, lai nodrošinātu to, ka tās pašas neizraisa uguns un dūmu izplatīšanos;

| b) | gaisa ieplūdes un izplūdes un gaisa padeves sistēmu atverēm jābūt tādās, lai tās varētu noslēgt; |
| --- | --- |

b)

gaisa ieplūdes un izplūdes un gaisa padeves sistēmu atverēm jābūt tādās, lai tās varētu noslēgt;

| c) | ventilācijas kanāliem jābūt no tērauda vai līdzvērtīga neuzliesmojoša materiāla un jābūt droši savienotiem savā starpā un ar kuģa pamatkonstrukciju; |
| --- | --- |

c)

ventilācijas kanāliem jābūt no tērauda vai līdzvērtīga neuzliesmojoša materiāla un jābūt droši savienotiem savā starpā un ar kuģa pamatkonstrukciju;

| d) | ja ventilācijas kanāli, kuru šķērsgriezuma laukums ir lielāks par 0,02 m2, ir izvadīti caur starpsienām atbilstoši 2. iedaļas tipam A vai starpsienām atbilstoši 10. iedaļai, tiem jābūt aprīkotiem ar atomātiskiem uguns slāpētājiem, ko var darbināt no vietas, kuru pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi; |
| --- | --- |

d)

ja ventilācijas kanāli, kuru šķērsgriezuma laukums ir lielāks par 0,02 m2, ir izvadīti caur starpsienām atbilstoši 2. iedaļas tipam A vai starpsienām atbilstoši 10. iedaļai, tiem jābūt aprīkotiem ar atomātiskiem uguns slāpētājiem, ko var darbināt no vietas, kuru pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi;

2

| e) | ventilācijas sistēmām, kas paredzētas kambīzēm un mašīntelpām, jābūt atdalītām no ventilācijas sistēmām, kas apkalpo pārējās zonas; |
| --- | --- |

e)

ventilācijas sistēmām, kas paredzētas kambīzēm un mašīntelpām, jābūt atdalītām no ventilācijas sistēmām, kas apkalpo pārējās zonas;

| f) | gaisa vilkmes kanāli jāaprīko ar noslēdzamām atverēm pārbaudei un tīrīšanai. Šīm atverēm jāatrodas tiešā uguns slāpētāju tuvumā; |
| --- | --- |

f)

gaisa vilkmes kanāli jāaprīko ar noslēdzamām atverēm pārbaudei un tīrīšanai. Šīm atverēm jāatrodas tiešā uguns slāpētāju tuvumā;

| g) | iebūvētajiem ventilatoriem jābūt tādiem, lai tos varētu izslēgt no centrālas vietas ārpus mašīntelpas. |
| --- | --- |

g)

iebūvētajiem ventilatoriem jābūt tādiem, lai tos varētu izslēgt no centrālas vietas ārpus mašīntelpas.

15.   Kambīzēm jābūt aprīkotām ar ventilācijas sistēmām un plītīm ar nosūcējiem. Nosūcēju gaisa vilkmes kanāliem jāatbilst prasībām saskaņā ar 14. iedaļu un papildus jābūt aprīkotiem ar manuāli darbināmiem uguns slāpētājiem ievada atverēs.

16.   Vadības centriem, kāpņu telpām un iekšējām evakuācijas zonām jābūt aprīkotām ar dabiskām vai mehāniskām dūmu nosūkšanas sistēmām. Dūmu nosūkšanas sistēmām jāatbilst šādām prasībām:

| a) | tām jānodrošina pietiekama jauda un izturība; |
| --- | --- |

a)

tām jānodrošina pietiekama jauda un izturība;

| b) | tām jāatbilst pasažieru kuģu ekspluatācijas nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

tām jāatbilst pasažieru kuģu ekspluatācijas nosacījumiem;

| c) | ja dūmu nosūkšanas sistēmas kalpo arī kā vispārēji telpu ventilatori, ugunsgrēka gadījumā tas nedrīkst traucēt to kā dūmu nosūkšanas sistēmu funkciju; |
| --- | --- |

c)

ja dūmu nosūkšanas sistēmas kalpo arī kā vispārēji telpu ventilatori, ugunsgrēka gadījumā tas nedrīkst traucēt to kā dūmu nosūkšanas sistēmu funkciju;

| d) | dūmu nosūkšanas sistēmām jābūt ar manuāli darbināmu palaišanas ierīci; |
| --- | --- |

d)

dūmu nosūkšanas sistēmām jābūt ar manuāli darbināmu palaišanas ierīci;

| e) | mehāniskajām dūmu nosūkšanas sistēmām turklāt jābūt tādām, lai tās varētu darbināt no vietas, ko pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi; |
| --- | --- |

e)

mehāniskajām dūmu nosūkšanas sistēmām turklāt jābūt tādām, lai tās varētu darbināt no vietas, ko pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi;

| f) | dabiskajām dūmu nosūkšanas sistēmām jābūt aprīkotām ar atvēršanas mehānismu, ko darbina vai nu manuāli, vai arī ar elektroenerģijas avotu nosūkšanas sistēmu iekšpusē; |
| --- | --- |

f)

dabiskajām dūmu nosūkšanas sistēmām jābūt aprīkotām ar atvēršanas mehānismu, ko darbina vai nu manuāli, vai arī ar elektroenerģijas avotu nosūkšanas sistēmu iekšpusē;

| g) | manuāli darbināmajām palaišanas ierīcēm un atvēršanas mehānismiem jābūt pieejamiem to aizsargājamās telpas iekšpuses vai ārpuses. |
| --- | --- |

g)

manuāli darbināmajām palaišanas ierīcēm un atvēršanas mehānismiem jābūt pieejamiem to aizsargājamās telpas iekšpuses vai ārpuses.

17.   Atpūtas telpām, ko kuģa personāls vai apkalpes locekļi pastāvīgi neuzrauga, kambīzēm, mašīntelpām un citām telpām, kas var radīt ugunsgrēka risku, jābūt pieslēgtām atbilstošai ugunsgrēka trauksmes signalizācijas sistēmai. Ugunsgrēka esamībai un tā precīzai atrašanās vietai automātiski jāatspoguļojas vietā, ko pastāvīgi apkalpo kuģa personāls vai apkalpes locekļi.

15.12. pants

Uguns dzēšana

1.   Papildus pārnēsājamiem ugunsdzēšanas aparātiem saskaņā ar 10.03. pantu uz kuģa jābūt pieejamiem vismaz šādiem pārnēsājamiem ugunsdzēšanas aparātiem:

| a) | viens pārnēsājamais ugunsdzēšanas aparāts uz katriem 120 m2 no kopējās grīdu platības pasažieru zonās; |
| --- | --- |

a)

viens pārnēsājamais ugunsdzēšanas aparāts uz katriem 120 m2 no kopējās grīdu platības pasažieru zonās;

2

| b) | viens pārnēsājams ugunsdzēšanas aparāts uz vienu 10 kajīšu grupu, šo skaitli noapaļojot uz augšu; |
| --- | --- |

b)

viens pārnēsājams ugunsdzēšanas aparāts uz vienu 10 kajīšu grupu, šo skaitli noapaļojot uz augšu;

| c) | viens pārnēsājams ugunsdzēšanas aparāts katrā kambīzē un katras telpas tuvumā, kurā uzglabā vai lieto degošus šķidrumus. Kambīzēs arī ugunsdzēšamie līdzekļi ir piemēroti tauku aizdegšanās noslāpēšanai. |
| --- | --- |

c)

viens pārnēsājams ugunsdzēšanas aparāts katrā kambīzē un katras telpas tuvumā, kurā uzglabā vai lieto degošus šķidrumus. Kambīzēs arī ugunsdzēšamie līdzekļi ir piemēroti tauku aizdegšanās noslāpēšanai.

Šiem papildu ugunsdzēšanas aparātiem jāatbilst 10.03. panta 2. iedaļā noteiktajām prasībām un jābūt uzstādītiem un sadalītiem kuģī tā, lai ugunsgrēka gadījumā, kas var sākties jebkurā brīdī un jebkurā vietā, ugunsdzēšanas aparātu būtu iespējams sasniegt bez kavēšanās. Katrā kambīzē un arī frizētavās un smaržu veikalos pie rokas jābūt arī ugunsdzēšanas segai.

2.   Pasažieru kuģiem jābūt nodrošinātiem ar hidrantu sistēmu, ko veido:

| a) | divu motoru darbināti ugunsdzēšanas sūkņi ar pietiekamu jaudu, no kuriem vismaz viens ir uzstādīts pastāvīgi; |
| --- | --- |

a)

divu motoru darbināti ugunsdzēšanas sūkņi ar pietiekamu jaudu, no kuriem vismaz viens ir uzstādīts pastāvīgi;

| b) | viena ugunsdzēšanas ierīču līnija ar pietiekamu skaitu hidrantu, kas ir pastāvīgi savienotas ugunsdzēšanas šļūtenes vismaz 20 m garumā un aprīkotas ar uzgali, kas spēj radīt gan ūdens miglojumu, gan strūklu un kurā iestrādāts noslēgšanas mehānisms. |
| --- | --- |

b)

viena ugunsdzēšanas ierīču līnija ar pietiekamu skaitu hidrantu, kas ir pastāvīgi savienotas ugunsdzēšanas šļūtenes vismaz 20 m garumā un aprīkotas ar uzgali, kas spēj radīt gan ūdens miglojumu, gan strūklu un kurā iestrādāts noslēgšanas mehānisms.

3.   Hidrantu sistēmām jābūt konstruētām un jābūt ar tādiem izmēriem, lai:

| a) | jebkuru kuģa punktu būtu iespējams aizsniegt vismaz no diviem hidrantiem divās dažādās vietās, katram jābūt ar atsevišķu šļūteni, kuras garums nav lielāks par 20 m; |
| --- | --- |

a)

jebkuru kuģa punktu būtu iespējams aizsniegt vismaz no diviem hidrantiem divās dažādās vietās, katram jābūt ar atsevišķu šļūteni, kuras garums nav lielāks par 20 m;

| b) | spiediens pie hidrantiem ir vismaz 300 kPa, un |
| --- | --- |

b)

spiediens pie hidrantiem ir vismaz 300 kPa, un

| c) | visos klājos iespējams panākt ūdens strūklu, kuras garums ir vismaz 6 m. |
| --- | --- |

c)

visos klājos iespējams panākt ūdens strūklu, kuras garums ir vismaz 6 m.

Ja ir izveidots hidranta skapis, tā ārpusē jābūt piestiprinātam simbolam “ugunsdzēšanas šļūtene”, kas līdzīgs I pielikuma 5. attēlā parādītajam simbolam, un tā sānu garumam jābūt vismaz 10 cm.

4.   Hidrantu vārstiem ar skrūvju vītnēm vai krāniem jābūt tādiem, lai tos būtu iespējams iestatīt tā, ka visas ugunsdzēšanas šļūtenes ugunsdzēšanas sūkņu darbības laikā varētu atdalīt un noņemt.

5.   Ugunsdzēšanas šļūtenēm iekšējā zonā jābūt saritinātām uz ass savienojuma cilindra.

6.   Ugunsdzēšanas aprīkojuma materiāliem jābūt vai nu karstumizturīgiem, vai arī atbilstoši aizsargātiem pret traucējumiem darbībā tad, kad tie pakļauti augstai temperatūrai.

7.   Caurulēm un hidrantiem jābūt iekārtotiem tā, lai sasalšanas iespēja būtu novērsta.

8.   Ugunsdzēšanas sūkņiem:

| a) | jābūt uzstādītiem vai izvietotiem atsevišķās telpās; |
| --- | --- |

a)

jābūt uzstādītiem vai izvietotiem atsevišķās telpās;

| b) | jābūt tādiem, lai tos varētu darbināt neatkarīgi vienu no otra; |
| --- | --- |

b)

jābūt tādiem, lai tos varētu darbināt neatkarīgi vienu no otra;

| c) | jābūt tādiem, lai tie visi uz visiem klājiem varētu uzturēt nepieciešamo spiedienu pie hidrantiem un nodrošināt nepieciešamā garuma ūdens strūklas; |
| --- | --- |

c)

jābūt tādiem, lai tie visi uz visiem klājiem varētu uzturēt nepieciešamo spiedienu pie hidrantiem un nodrošināt nepieciešamā garuma ūdens strūklas;

| d) | jābūt uzstādītiem kuģa pakaļgala starpsienas priekšā. |
| --- | --- |

d)

jābūt uzstādītiem kuģa pakaļgala starpsienas priekšā.

Ugunsdzēšanas sūkņus drīkst izmantot arī vispārējos nolūkos.

9.   Mašīntelpām jābūt aprīkotām ar pastāvīgi uzstādītu ugunsdzēšanas sistēmu saskaņā ar 10.03.b pantu.

10.   Kuģos ar kajītēm jābūt:

| a) | diviem pastāvīgiem gāzmasku komplektiem atbilstoši Eiropas standartam EN 137:1993 ar pilnām sejas maskām atbilstoši Eiropas standartam EN 136:1998; |
| --- | --- |

a)

diviem pastāvīgiem gāzmasku komplektiem atbilstoši Eiropas standartam EN 137:1993 ar pilnām sejas maskām atbilstoši Eiropas standartam EN 136:1998;

| b) | diviem aprīkojuma komplektiem, ko veido vismaz aizsargapģērbs, ķivere, zābaki, cimdi, cirvis, lauznis, lodlampa un drošības virve, un |
| --- | --- |

b)

diviem aprīkojuma komplektiem, ko veido vismaz aizsargapģērbs, ķivere, zābaki, cimdi, cirvis, lauznis, lodlampa un drošības virve, un

| c) | četrām dūmu cepurēm. |
| --- | --- |

c)

četrām dūmu cepurēm.

15.13. pants

Drošības organizācija

1.   Uz pasažieru kuģiem jānodrošina drošības plānojums. Drošības plānojumā aprakstīti apkalpes un kuģa personāla pienākumi šādos gadījumos:

| a) | avārija, |
| --- | --- |

a)

avārija,

| b) | ugunsgrēks uz kuģa, |
| --- | --- |

b)

ugunsgrēks uz kuģa,

| c) | pasažieru evakuācija, |
| --- | --- |

c)

pasažieru evakuācija,

| d) | cilvēks aiz borta. |
| --- | --- |

d)

cilvēks aiz borta.

Jāņem vērā īpaši drošības pasākumi attiecībā uz personām ar ierobežotu kustību brīvību.

Apkalpes locekļiem un kuģa personālam, kas paredzēti drošības plānojumā, to dažādie pienākumi jāpiešķir atbilstoši to ieņemtajiem amatiem. Īpašām instrukcijām apkalpei jānodrošina tas, ka apdraudējuma gadījumā visas durvis un atvērumi ūdensdrošajās starpsienās, kas minētas 15.02. pantā, tiks nekavējoties hermētiski noslēgtas.

2.   Drošības plānojums sevī ietver drošības plānu, kurā skaidri un precīzi ir norādītas vismaz šādas pozīcijas:

| a) | zonas, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustības brīvību lietojumam; |
| --- | --- |

a)

zonas, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustības brīvību lietojumam;

| b) | glābšanās ceļi, avārijas izejas un pulcēšanās un evakuācijas zonas, kā minēts 15.06. panta 8. iedaļā; |
| --- | --- |

b)

glābšanās ceļi, avārijas izejas un pulcēšanās un evakuācijas zonas, kā minēts 15.06. panta 8. iedaļā;

| c) | dzīvības glābšanas aprīkojums un kuģa laivas; |
| --- | --- |

c)

dzīvības glābšanas aprīkojums un kuģa laivas;

| d) | ugunsdzēšanas aparāti un ugunsdzēšanas un paaugstinātā spiediena sprinkleru sistēmas; |
| --- | --- |

d)

ugunsdzēšanas aparāti un ugunsdzēšanas un paaugstinātā spiediena sprinkleru sistēmas;

| e) | pārējais drošības aprīkojums; |
| --- | --- |

e)

pārējais drošības aprīkojums;

| f) | signalizācijas sistēma, kāda minēta 15.08. panta 3. iedaļas a) punktā; |
| --- | --- |

f)

signalizācijas sistēma, kāda minēta 15.08. panta 3. iedaļas a) punktā;

| g) | signalizācijas sistēma, kāda minēta 15.08. panta 3. iedaļas b) un c) punktā; |
| --- | --- |

g)

signalizācijas sistēma, kāda minēta 15.08. panta 3. iedaļas b) un c) punktā;

| h) | starpsienu durvis, minētas 15.02. panta 5. iedaļā, un to vadības mehānismu atrašanās vietas, kā arī citi atvērumi, kādi minēti 15.02. panta 9., 10. un 13. iedaļā un 15.03. panta 12. iedaļā; |
| --- | --- |

h)

starpsienu durvis, minētas 15.02. panta 5. iedaļā, un to vadības mehānismu atrašanās vietas, kā arī citi atvērumi, kādi minēti 15.02. panta 9., 10. un 13. iedaļā un 15.03. panta 12. iedaļā;

| i) | durvis, kādas minētas 15.11. panta 8. iedaļā; |
| --- | --- |

i)

durvis, kādas minētas 15.11. panta 8. iedaļā;

| j) | uguns slāpētāji; |
| --- | --- |

j)

uguns slāpētāji;

| k) | ugunsgrēka trauksmes signalizācijas sistēma; |
| --- | --- |

k)

ugunsgrēka trauksmes signalizācijas sistēma;

| l) | avārijas elektrospēkstacija; |
| --- | --- |

l)

avārijas elektrospēkstacija;

| m) | ventilācijas sistēmas vadības bloki; |
| --- | --- |

m)

ventilācijas sistēmas vadības bloki;

| n) | krasta savienojumi; |
| --- | --- |

n)

krasta savienojumi;

| o) | degvielas līnijas noslēgierīces; |
| --- | --- |

o)

degvielas līnijas noslēgierīces;

| p) | sašķidrinātās gāzes iekārtas; |
| --- | --- |

p)

sašķidrinātās gāzes iekārtas;

| q) | publiskās saziņas sistēmas; |
| --- | --- |

q)

publiskās saziņas sistēmas;

| r) | radiotelefona iekārta; |
| --- | --- |

r)

radiotelefona iekārta;

| s) | pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņas. |
| --- | --- |

s)

pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņas.

3.   Drošības plānojumam saskaņā ar 1. iedaļu un drošības plānam saskaņā ar 2. iedaļu:

| a) | jābūt pārbaudes iestādes pienācīgi apzīmogotam un |
| --- | --- |

a)

jābūt pārbaudes iestādes pienācīgi apzīmogotam un

| b) | redzami izstādītam atbilstošā punktā katrā klājā. |
| --- | --- |

b)

redzami izstādītam atbilstošā punktā katrā klājā.

4.   Katrā kajītē jābūt izliktam pasažieru rīcības plānam, kā arī vienkāršotam drošības plānam, kurā atspoguļota tikai 2. iedaļas a)-f) punktā minētā informācija.

Šajā rīcības plānā jāietver vismaz:

| a) | avārijas apzīmējumi






  — | ugunsgrēks; |
| --- | --- | --- |

a)

avārijas apzīmējumi

—

ugunsgrēks;

| — | applūšana; |
| --- | --- |

—

applūšana;

| — | vispārējs apdraudējums; |
| --- | --- |

—

vispārējs apdraudējums;

| b) | dažādu trauksmes signālu apraksts; |
| --- | --- |

b)

dažādu trauksmes signālu apraksts;

| c) | norādījumi attiecībā uz:






  — | glābšanās ceļiem |
| --- | --- | --- |

c)

norādījumi attiecībā uz:

—

glābšanās ceļiem

| — | ko darīt |
| --- | --- |

—

ko darīt

| — | nepieciešamību saglabāt mieru; |
| --- | --- |

—

nepieciešamību saglabāt mieru;

| d) | norādījumi attiecībā uz:






  — | smēķēšanu |
| --- | --- | --- |

d)

norādījumi attiecībā uz:

—

smēķēšanu

| — | uguns un atklātas liesmas lietošanu |
| --- | --- |

—

uguns un atklātas liesmas lietošanu

| — | logu atvēršanu |
| --- | --- |

—

logu atvēršanu

| — | noteiktu aprīkojuma daļu lietošanu. |
| --- | --- |

—

noteiktu aprīkojuma daļu lietošanu.

Šai informācijai jābūt holandiešu, angļu, franču un vācu valodā.

15.14. pants

Notekūdeņu savākšana un atkritumu iekārtas

1.   Pasažieru kuģiem jābūt aprīkotiem ar notekūdeņu savākšanas tvertnēm vai atbilstošām kuģa notekūdeņu attīrīšanas sistēmām.

2.   Notekūdeņu savākšanas tvertnēm jābūt ar pietiekamu tilpumu. Tvertnēm jābūt aprīkotām ar ierīci, kas atspoguļo to satura līmeni. Uz kuģa jābūt sūkņiem un caurulēm tvertņu iztukšošanai, pie kam jābūt iespējai notekūdeņus novadīt no abām kuģa pusēm. Jābūt iespējai izvadīt cauri notekūdeņus no citiem kuģiem.

Caurulēm jābūt aprīkotām ar izvada savienojumu atbilstoši Eiropas standartam EN 1306:1996.

15.15. pants

Atkāpes attiecībā uz noteiktiem pasažieru kuģiem

1.   Kā alternatīvai adekvātas stabilitātes apliecināšanā pēc bojājuma saskaņā ar 15.03. panta 7.-13. iedaļu pasažieru kuģiem, kuru garums nepārsniedz 25 m un kuriem atļauts pārvadāt, augstākais, līdz 50 pasažieriem, jāatbilst šādiem kritērijiem:

| a) | pēc simetriskas applūšanas kuģa iegremde nedrīkst pārsniegt robežlīniju un |
| --- | --- |

a)

pēc simetriskas applūšanas kuģa iegremde nedrīkst pārsniegt robežlīniju un

| b) | metacentriskais augstums GMR nedrīkst būt mazāks par 0,10 m. |
| --- | --- |

b)

metacentriskais augstums GMR nedrīkst būt mazāks par 0,10 m.

R

Nepieciešamā atlikuma peldspēja jānodrošina ar atbilstošu materiālu izvēli, ko lieto kuģa korpusa uzbūvē, vai arī ar ārkārtīgi porainiem putu pludiņiem, kas cieši piestiprināti kuģa korpusam. Tādu kuģu gadījumā, kuru garums ir lielāks par 15 m, atlikuma peldspēju var nodrošināt ar pludiņu un tāda apakšnodalījuma palīdzību, kas atbilst viena nodalījuma statusam saskaņā ar 15.03. pantu.

2.   Attiecībā uz 1. iedaļā minētajiem pasažieru kuģiem pārbaudes iestāde var atļaut nelielas atkāpes no brīvā augstuma, kāds prasīts 15.06. panta 3. iedaļas c) punktā un 5. iedaļas b) punktā. Atkāpes nedrīkst pārsniegt 5 %. Atkāpes gadījumā attiecīgās daļas jānorāda ar krāsu.

3.   Atkāpjoties no 15.03. panta 9. iedaļas nosacījumiem, pasažieru kuģiem, kuru garums nepārsniedz 45 m un ar kuriem atļauts pārvadāt līdz 250 pasažieriem, nav nepieciešams 2 nodalījumu statuss.

4.   (Paliek anulēts)

Paliek anulēts

5.   Pārbaudes iestāde var atteikties no 10.04. panta piemērošanas tādu pasažieru kuģu gadījumā, ar kuriem atļauts pārvadāt līdz 250 pasažieriem un kas nav garāki par 25 m, ar nosacījumu, ka tie ir aprīkoti ar platformu, kas pieejama no abām kuģa pusēm, tieši virs ūdenslīnijas tā, lai cilvēkus varētu droši izglābt no ūdens. Pasažieru kuģi var būt aprīkoti ar salīdzināmu iekārtu, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | iekārtu jāvar darbināt vienai pašai personai; |
| --- | --- |

a)

iekārtu jāvar darbināt vienai pašai personai;

| b) | ir atļautas mobilas iekārtas; |
| --- | --- |

b)

ir atļautas mobilas iekārtas;

| c) | iekārtām jāatrodas ārpus dzinējspēka sistēmu bīstamās zonas un |
| --- | --- |

c)

iekārtām jāatrodas ārpus dzinējspēka sistēmu bīstamās zonas un

| d) | jābūt iespējamai efektīvai saziņai starp kuģa kapteini un personu, kura par iekārtu atbild. |
| --- | --- |

d)

jābūt iespējamai efektīvai saziņai starp kuģa kapteini un personu, kura par iekārtu atbild.

6.   Pārbaudes iestāde var atteikties no 10.04. panta piemērošanas tādu pasažieru kuģu gadījumā, ar kuriem atļauts pārvadāt līdz 600 pasažieriem un kas nav garāki par 45 m, ar nosacījumu, ka tie ir aprīkoti ar platformu atbilstoši 5. iedaļas pirmajam teikumam vai arī ar līdzvērtīgu iekārtu atbilstoši 5. iedaļas otrajam teikumam. Turklāt šim kuģim jābūt ar:

| a) | stūres dzenskrūvi, cikloidālo dzenskrūvi vai ūdens turbīnu kā galveno dzinējspēku, vai |
| --- | --- |

a)

stūres dzenskrūvi, cikloidālo dzenskrūvi vai ūdens turbīnu kā galveno dzinējspēku, vai

| b) | ar galveno dzinējspēka sistēmu ar diviem dzinējspēka blokiem, vai |
| --- | --- |

b)

ar galveno dzinējspēka sistēmu ar diviem dzinējspēka blokiem, vai

| c) | ar galveno dzinējspēka sistēmu un priekšgala dzinekli. |
| --- | --- |

c)

ar galveno dzinējspēka sistēmu un priekšgala dzinekli.

7.   Atkāpjoties no 15.02. panta 9. iedaļas nosacījumiem, pasažieru kuģos, kas nepārsniedz 45 m garumu un ar kuriem atļauts pārvadāt, augstākais, tādu pasažieru skaitu, kāds atbilst kuģa garumam metros, kuģī, pasažieru zonā, drīkst būt manuāli vadītas starpsienas durvis bez attālinātās vadības mehānisma saskaņā ar 15.02. panta 5. sadaļu, ja:

| a) | kuģim ir tikai viens klājs; |
| --- | --- |

a)

kuģim ir tikai viens klājs;

| b) | šīs durvis ir pieejamas tieši no klāja un neatrodas tālāk par 10 m no klāja; |
| --- | --- |

b)

šīs durvis ir pieejamas tieši no klāja un neatrodas tālāk par 10 m no klāja;

| c) | durvju atvēruma apakšējā mala atrodas vismaz 30 cm virs pasažieru zonas grīdas un |
| --- | --- |

c)

durvju atvēruma apakšējā mala atrodas vismaz 30 cm virs pasažieru zonas grīdas un

| d) | katrs nodalījums, ko atdala durvis, ir aprīkots ar tilpnes ūdens līmeņa signalizāciju. |
| --- | --- |

d)

katrs nodalījums, ko atdala durvis, ir aprīkots ar tilpnes ūdens līmeņa signalizāciju.

8.   7. iedaļā minētajos pasažieru kuģos, izdarot atkāpi no 15.06. panta 6. iedaļas c) punkta nosacījumiem, viens glābšanās ceļš var vest caur kambīzi, ja vien ir pieejams arī otrs glābšanās ceļš.

9.   Uz pasažieru kuģiem, kuru garums nepārsniedz 45 m, neattiecas šāds nosacījums: 15.01. panta 2. iedaļas e) punkts, ja sašķidrinātās gāzes iekārtas ir aprīkotas ar atbilstošām signalizācijas sistēmām saistībā ar CO koncentrāciju, kas rada veselības apdraudējumu, kā arī saistībā ar iespējami bīstamiem gāzes un gaisa maisījumiem;

10.   Šādi noteikumi neattiecas uz pasažieru kuģiem, kuru garums nepārsniedz 25 m:

| a) | 15.04. panta 1. iedaļas beidzamais teikums; |
| --- | --- |

a)

15.04. panta 1. iedaļas beidzamais teikums;

| b) | 15.06. panta 6. iedaļas c) punkts attiecībā uz kambīzēm, ja vien ir pieejams otrs glābšanās ceļš; |
| --- | --- |

b)

15.06. panta 6. iedaļas c) punkts attiecībā uz kambīzēm, ja vien ir pieejams otrs glābšanās ceļš;

| c) | 15.07. pants. |
| --- | --- |

c)

15.07. pants.

11.   Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm, kuru garums nepārsniedz 45 m, nepiemēro 15.12. panta 10. iedaļu, ar nosacījumu, ka katrā kajītē ir viegli pieejams tāds dūmu cepuru skaits, kas atbilst koju skaitam kajītē.

15.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PASAŽIERU BURINIEKIEM

15a.01. pants

II daļas piemērošana

Papildus II daļas noteikumiem uz pasažieru buriniekiem attiecas arī šīs nodaļas prasības.

15a.02. pants

Izņēmumi noteiktiem pasažieru buriniekiem

1.   Uz pasažieru buriniekiem, kuru LWL nepārsniedz 45 m un maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits nepārsniedz LWL pilnos metros, neattiecas šādi noteikumi:

WL

WL

| a) | 3.03. panta 7. iedaļa, ar nosacījumu, ka enkuri netiek pārvadāti klīzēs; |
| --- | --- |

a)

3.03. panta 7. iedaļa, ar nosacījumu, ka enkuri netiek pārvadāti klīzēs;

| b) | 10.02. panta 2. iedaļas d) punkts attiecībā uz garumu; |
| --- | --- |

b)

10.02. panta 2. iedaļas d) punkts attiecībā uz garumu;

| c) | 15.08. panta 3. iedaļas a) punkts; |
| --- | --- |

c)

15.08. panta 3. iedaļas a) punkts;

| d) | 15.15. panta 9. iedaļas a) punkts. |
| --- | --- |

d)

15.15. panta 9. iedaļas a) punkts.

2.   Atkāpjoties no 1. iedaļas nosacījumiem, pasažieru skaitu drīkst 1,5 reizes palielināt (1,5 × LWL pilnos metros), ja to pieļauj buras, takelāža un klāja aprīkojums.

WL

15a.03. pants

Stabilitātes prasības attiecībā uz kuģiem ar uzvilktām burām

1.   Sānu sasveres momenta aprēķinā saskaņā ar 15.03. panta 3. iedaļu, nosakot kuģa gravitācijas centru, jāņem vērā satītas buras.

2.   Ņemot vērā visus noslogojuma stāvokļus saskaņā ar 15.03. panta 2. iedaļu un izmantojot buru standarta iekārtojumu, sānu sasveres moments, ko izraisa vēja spiediens, nedrīkst būt tik augsts, lai pārsniegtu 20° sasvēršanās leņķi. Tajā pašā laikā

| a) | aprēķinā jāizmanto pastāvīgs vēja spiediens 0,07 kN/m2 apmērā, |
| --- | --- |

a)

aprēķinā jāizmanto pastāvīgs vēja spiediens 0,07 kN/m2 apmērā,

2

| b) | atlikušajam drošības attālumam jābūt vismaz 100 mm un |
| --- | --- |

b)

atlikušajam drošības attālumam jābūt vismaz 100 mm un

| c) | atlikušie brīvsāni nedrīkst būt negatīvi. |
| --- | --- |

c)

atlikušie brīvsāni nedrīkst būt negatīvi.

3.   Statiskās stabilitātes izlīdzināšanas līmenim

| a) | jāsasniedz sava maksimālā vērtībā pie 25° vai lielāka sasvēršanās leņķa, |
| --- | --- |

a)

jāsasniedz sava maksimālā vērtībā pie 25° vai lielāka sasvēršanās leņķa,

| b) | jābūt vismaz 200 mm pie 30° vai lielāka sasvēršanās leņķa, |
| --- | --- |

b)

jābūt vismaz 200 mm pie 30° vai lielāka sasvēršanās leņķa,

| c) | jābūt pozitīvam pie līdz pat 60° sasvēršanās leņķa. |
| --- | --- |

c)

jābūt pozitīvam pie līdz pat 60° sasvēršanās leņķa.

4.   Laukums zem izlīdzinājuma pārslēgšanās līknes nedrīkst būt mazāks par

| a) | 0,055 mrad līdz 30°; |
| --- | --- |

a)

0,055 mrad līdz 30°;

| b) | 0,09 mrad līdz 40° vai pie leņķa, kurā neaizsargāts atvērums sasniedz ūdens virsmu un kas ir mazāks par 40°. |
| --- | --- |

b)

0,09 mrad līdz 40° vai pie leņķa, kurā neaizsargāts atvērums sasniedz ūdens virsmu un kas ir mazāks par 40°.

Starp

| c) | 30° un 40° vai |
| --- | --- |

c)

30° un 40° vai

| d) | 30° un leņķi, kurā neaizsargāts atvērums sasniedz ūdens virsmu un kas ir mazāks par 40°, |
| --- | --- |

d)

30° un leņķi, kurā neaizsargāts atvērums sasniedz ūdens virsmu un kas ir mazāks par 40°,

šis laukums nedrīkst būt mazāks par 0,03 mrad.

15a.04. pants

Kuģubūves un mehāniska rakstura prasības

1.   Atkāpjoties no 6.01. panta 3. iedaļas un 9.01. panta 3. iedaļas, aprīkojumam jābūt konstruētam, paredzot pastāvīgu nosvēršanos līdz pat 20°.

2.   Atkāpjoties no 15.06. panta 5. iedaļas a) punkta un 15.06. panta 9. iedaļas b) punkta, pārbaudes iestāde tādu pasažieru burinieku gadījumā, kuru garums nepārsniedz 25 m, var atļaut savienojošo koridoru un pievedgaiteņu brīvajam platumam būt mazākam par 800 mm. Tomēr brīvajam platumam jābūt vismaz 600 mm.

3.   Atkāpjoties no 15.06. panta 10. iedaļas a) apakšiedaļas, pārbaudes iestāde īpašos gadījumos var atļaut noņemamu aizsargmargu lietošanu tajās zonās, kur tas nepieciešams buru kontrolēšanas nolūkā.

4.   15.07. panta nozīmē buras klasificējamas kā galvenā dzinējspēka sistēma.

5.   Atkāpjoties no 15.15. panta 7. iedaļas c) punkta, durvju atvēruma apakšējās malas augstumu var samazināt līdz 200 mm virs pasažieru zonas grīdas līmeņa. Kolīdz atvērtas, durvīm jāaizveras un jānoslēdzas automātiski.

6.   Ja ir iespēja dzenskrūves brīvgaitai, kamēr kuģis brauc ar uzvilktām burām, visām apdraudētajām dzinējspēka sistēmas daļām jābūt aizsargātām pret iespējamajām briesmām.

15a.05. pants

Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz takelāžu

1.   Takelāžas daļām jābūt iekārtotām tā, lai novērstu nepieņemamu berzi.

2.   Ja tiek izmantots cits materiāls, nevis koks, vai arī ja tiek izmantoti īpaši takelāžas tipi, šādai konstrukcijai jāgarantē šajā nodaļā noteikto izmēru un izturības vērtībām līdzvērtīgs drošības līmenis. Izturības apliecinājumam

| a) | jāveic izturības aprēķins vai |
| --- | --- |

a)

jāveic izturības aprēķins vai

| b) | no apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības jāsaņem apstiprinājums par pietiekamu izturību, vai |
| --- | --- |

b)

no apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības jāsaņem apstiprinājums par pietiekamu izturību, vai

| c) | izmēru noteikšana jābalsta uz procedūrām, kādas noteiktas atzītā regulējošā pamatsistēmā (piemēram, Middendorf, Kusk-Jensen). |
| --- | --- |

c)

izmēru noteikšana jābalsta uz procedūrām, kādas noteiktas atzītā regulējošā pamatsistēmā (piemēram, Middendorf, Kusk-Jensen).

Middendorf, Kusk-Jensen

Apliecinājums jāiesniedz pārbaudes iestādē.

15a.06. pants

Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz mastiem un takelāžas apaļkokiem

1.   Visiem takelāžas apaļkokiem jābūt no augstas kvalitātes materiāla.

2.   Mastos izmantotajiem kokiem:

| a) | jābūt bez zaru samezglojumiem; |
| --- | --- |

a)

jābūt bez zaru samezglojumiem;

| b) | jābūt bez plūksnām noteikto izmēru robežās; |
| --- | --- |

b)

jābūt bez plūksnām noteikto izmēru robežās;

| c) | jābūt pēc iespējas ar taisnām šķiedrām; |
| --- | --- |

c)

jābūt pēc iespējas ar taisnām šķiedrām;

| d) | jāsatur pēc iespējas mazāk greizu šķiedru. |
| --- | --- |

d)

jāsatur pēc iespējas mazāk greizu šķiedru.

3   Ja izvēlētais kokmateriāls ir vai nu kvalitatīva sveķu priede, vai Oregonas priede — “jo tīrāka, jo labāka” —, 15a.07.-15a.12. panta tabulās dotos diametrus var samazināt par 5 %.

4.   Ja mastiem, topmastiem, rāju galiem, klīverkokiem un bugspritiem izmantotie kokmateriāli savā šķērsgriezumā nav apaļi, šādiem kokmateriāliem jābūt ar līdzvērtīgu izturību.

5.   Mastu pamatnēm, mastu stāviem un stiprinājumiem uz klāja, grīdas plātnēs un kuģa priekšgalā vai pakaļgalā jābūt konstruētiem tā, lai tie varētu vai nu absorbēt tos spēkus, kuriem tiek pakļauti, vai arī novadīt tos uz citām savienotajām konstrukcijas daļām.

6.   Atkarībā no kuģa stabilitātes un ārējiem spēkiem, kādiem tas pakļauts, un arī no pieejamā buru laukuma sadalījuma pārbaudes iestāde var, pamatojoties uz 15a.07. līdz 15a.12. pantā noteiktajiem izmēriem, pieļaut takelāžas apaļkoku un, iespējams, takelāžas šķērsgriezumu laukumu samazinājumu. Attiecīgs apliecinājums jāiesniedz saskaņā ar 15a.05. panta 2. iedaļas nosacījumiem.

7.   Ja kuģa svārstīšanās periods/sānsveres periods, izteikts sekundēs, ir mazāks par trīs ceturtdaļām no tā platuma, izteikta metros, 15a.07. līdz 15a.12. pantos noteiktie izmēri ir jāpalielina. Attiecīgs apliecinājums jāiesniedz saskaņā ar 15a.05. panta 2. iedaļas nosacījumiem.

8.   15a.07.-15a.12. pantā un 15a.14. pantā dotajās tabulās iespējamās starpvērtības ir jāinterpolē.

15a.07. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz mastiem

1.   Koka mastiem jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Garums (15)

  (m) | Diametrs uz klāja (cm) | Diametrs pie šķērskoka (cm) | Diametrs pie masta gala (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | 20 | 17 | 15 |
| 11 | 22 | 17 | 15 |
| 12 | 24 | 19 | 17 |
| 13 | 26 | 21 | 18 |
| 14 | 28 | 23 | 19 |
| 15 | 30 | 25 | 21 |
| 16 | 32 | 26 | 22 |
| 17 | 34 | 28 | 23 |
| 18 | 36 | 29 | 24 |
| 19 | 39 | 31 | 25 |
| 20 | 41 | 33 | 26 |
| 21 | 43 | 34 | 28 |
| 22 | 44 | 35 | 29 |
| 23 | 46 | 37 | 30 |
| 24 | 49 | 39 | 32 |
| 25 | 51 | 41 | 33 |

Garums (15)

15

(m)

Diametrs uz klāja (cm)

Diametrs pie šķērskoka (cm)

Diametrs pie masta gala (cm)

10

20

17

15

11

22

17

15

12

24

19

17

13

26

21

18

14

28

23

19

15

30

25

21

16

32

26

22

17

34

28

23

18

36

29

24

19

39

31

25

20

41

33

26

21

43

34

28

22

44

35

29

23

46

37

30

24

49

39

32

25

51

41

33

Ja mastam ir divas rājas, diametri ir jāpalielina vismaz par 10 %.

Ja mastam ir vairāk kā divas rājas, diametri jāpalielina vismaz par 15 %.

Gadījumā, ja masti ir iestrādāti klājā, diametram pie masta pamatnes jābūt vismaz 75 % no masta diametra klāja līmenī.

2.   Mastu piederumiem, mastu saitēm, šķērskokiem un mastu galiem jābūt pietiekami izturīga izmēra un nostiprinātiem.

15a.08. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz topmastiem

1.   Koka topmastiem jāatbilst vismaz šādām minimālajām prasībām:

| Garums (16)

  (m) | Diametrs pie pamatnes (cm) | Pusgaruma diametrs (cm) | Diametrs savienojuma vietā (17)

  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 8 | 7 | 6 |
| 5 | 10 | 9 | 7 |
| 6 | 13 | 11 | 8 |
| 7 | 14 | 13 | 10 |
| 8 | 16 | 15 | 11 |
| 9 | 18 | 16 | 13 |
| 10 | 20 | 18 | 15 |
| 11 | 23 | 20 | 16 |
| 12 | 25 | 22 | 17 |
| 13 | 26 | 24 | 18 |
| 14 | 28 | 25 | 20 |
| 15 | 31 | 27 | 21 |

Garums (16)

16

(m)

Diametrs pie pamatnes (cm)

Pusgaruma diametrs (cm)

Diametrs savienojuma vietā (17)

17

(cm)

4

8

7

6

5

10

9

7

6

13

11

8

7

14

13

10

8

16

15

11

9

18

16

13

10

20

18

15

11

23

20

16

12

25

22

17

13

26

24

18

14

28

25

20

15

31

27

21

Ja topmastā velk kvadrātveida buras, tabulā noteiktie izmēri jāpalielina par 10 %.

2.   Pārklājumam starp topmastu un mastu jābūt vismaz 10 reižu lielākam par nepieciešamo topmasta pamatnes diametru.

15a.09. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz bugspritiem

1.   Koka bugspritiem jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Garums (18)

  (m) | Diametrs pie priekšgala (cm) | Pusgaruma diametrs (cm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 14,5 | 12,5 |
| 5 | 18 | 16 |
| 6 | 22 | 19 |
| 7 | 25 | 23 |
| 8 | 29 | 25 |
| 9 | 32 | 29 |
| 10 | 36 | 32 |
| 11 | 39 | 35 |
| 12 | 43 | 39 |

Garums (18)

18

(m)

Diametrs pie priekšgala (cm)

Pusgaruma diametrs (cm)

4

14,5

12,5

5

18

16

6

22

19

7

25

23

8

29

25

9

32

29

10

36

32

11

39

35

12

43

39

2.   Bugsprita uz klāja esošās daļas garumam jābūt vismaz četras reizes lielākam par bugsprita diametru pie priekšgala.

3.   Bugsprita diametram tā galā jābūt vismaz 60 % no bugsprita diametra pie priekšgala.

15a.10. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz klīverkokiem

1.   Koka klīverkokiem jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Garums  (19)(m) | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| diametrs pie priekšgala (cm) | 7 | 10 | 14 | 17 | 21 | 24 | 28 | 31 | 35 |

Garums  (19)(m)

19

2

3

4

5

6

7

8

9

10

diametrs pie priekšgala (cm)

7

10

14

17

21

24

28

31

35

2.   Klīverkoka diametram tā galā jābūt vismaz 60 % no tā diametra pie priekšgala.

15a.11. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz galvenajiem klīverkokiem

1.   Koka galvenajiem klīverkokiem jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Garums  (20)(m) | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diametrs (cm) | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 20 | 21 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |

Garums  (20)(m)

20

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

Diametrs (cm)

14

15

16

17

18

20

21

23

24

25

26

27

2.   Diametram pie šarnīrsavienojuma tapas jābūt vismaz 72 % no tabulā norādītā diametra.

3.   Diametram pie rāju buras apakšējā stūra jābūt vismaz 85 % no tabulā norādītā diametra.

4.   Mērot no masta, lielākajam diametram jābūt pie divām trešdaļām no garuma.

5.   Ja:

| a) | starp galveno klīverkoku un pakaļgala līču ir leņķis, kas mazāks par 65°, un galveno buru auklu stiprina klīverkoka galā vai |
| --- | --- |

a)

starp galveno klīverkoku un pakaļgala līču ir leņķis, kas mazāks par 65°, un galveno buru auklu stiprina klīverkoka galā vai

| b) | buru auklas stiprinājuma punkts nav traversā rāju buras apakšējam stūrim, |
| --- | --- |

b)

buru auklas stiprinājuma punkts nav traversā rāju buras apakšējam stūrim,

pārbaudes iestāde var atbilstoši 15a.05. panta 2. sadaļai pieprasīt lielāku diametru.

6.   Attiecībā uz buru laukumu, kas mazāks par 50 m2, pārbaudes iestāde var atļaut tabulā noteikto izmēru samazinājumus.

2

15a.12. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz gafelēm

1.   Koka gafelēm jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Garums  (21)(m) | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diametrs (cm) | 10 | 12 | 14 | 16 | 17 | 18 | 20 |

Garums  (21)(m)

21

4

5

6

7

8

9

10

Diametrs (cm)

10

12

14

16

17

18

20

2.   Nebalstītais gafeles garums nedrīkst būt lielāks par 75 %.

3.   Marsa izturības robežai jābūt 1,2 reizes lielākai par pīķa falles izturības robežu.

4.   Marsa augšējam leņķim jābūt, augstākais, 60°.

5.   Ja, atkāpjoties no 4. iedaļas nosacījumiem, marsa augšējais leņķis ir lielāks par 60°, stiepes izturība ir jāpiemēro, lai izturētu spēkus, kas radīsies šādā gadījumā.

6.   Attiecībā uz buru laukumu, kas ir mazāks par 50 m2, pārbaudes iestāde var atļaut tabulā norādīto izmēru samazinājumus.

2

15a.13. pants

Vispārīgi noteikumi attiecībā uz nekustīgo un kustīgo takelāžu

1.   Nekustīgajai un kustīgajai takelāžai jāatbilst 15a.14. un 15a.15. pantā noteiktajām izturības prasībām.

2.   Vadu kabeļu savienojumi var būt:

| a) | salaidumi, |
| --- | --- |

a)

salaidumi,

| b) | kompresijas uzmavas vai |
| --- | --- |

b)

kompresijas uzmavas vai

| c) | blīvējošās uzmavas. |
| --- | --- |

c)

blīvējošās uzmavas.

Salaidumiem jābūt apstrādātiem un galiem jābūt aizmetinātiem.

3.   Cilpu savienojumiem jābūt aprīkotiem ar uzgaļiem.

4.   Virvēm jābūt novadītām tā, lai neaizšķērsotu ieejas un pievadgaiteņus.

15a.14. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz nekustīgo takelāžu

1.   Priekšbalstiem un vantīm jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Masta garums  (22)(m) | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priekšbalsta stiepes izturība (kN) | 160 | 172 | 185 | 200 | 220 | 244 | 269 | 294 |
| Vanšu stiepes izturība (kN) | 355 | 415 | 450 | 485 | 525 | 540 | 630 | 720 |
| Vanšu trošu un virvju skaits uz vienu kuģa sānu | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 |

Masta garums  (22)(m)

22

11

12

13

14

15

16

17

18

Priekšbalsta stiepes izturība (kN)

160

172

185

200

220

244

269

294

Vanšu stiepes izturība (kN)

355

415

450

485

525

540

630

720

Vanšu trošu un virvju skaits uz vienu kuģa sānu

3

3

3

3

3

3

4

4

2.   Gaijas, topmastiem, augšējiem klīverbalstiem, klīverkokiem un bugsprita vantīm jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Masta garums  (23)(m) | < 13 | 13-18 | > 18 |
| --- | --- | --- | --- |
| Gaijas stiepes izturība (kN) | 89 | 119 | 159 |
| Topmasta stiepes izturība (kN) | 89 | 119 | 159 |
| Topmasta garums (m) | < 6 | 6-8 | > 8 |
| Augšējā klīverbalsta stiepes izturība (kN) | 58 | 89 | 119 |
| Klīverkoka garums (m) | < 5 | 5-7 | > 7 |
| Bugsprita vanšu stiepes izturība (kN) | 58 | 89 | 119 |

Masta garums  (23)(m)

23

< 13

13-18

> 18

Gaijas stiepes izturība (kN)

89

119

159

Topmasta stiepes izturība (kN)

89

119

159

Topmasta garums (m)

< 6

6-8

> 8

Augšējā klīverbalsta stiepes izturība (kN)

58

89

119

Klīverkoka garums (m)

< 5

5-7

> 7

Bugsprita vanšu stiepes izturība (kN)

58

89

119

3.   Ieteicamajai virvju konstrukcijai jābalstās un virvju konstrukcijas metodi 6 × 7 FE izturības klasē 1550 N/mm2. Alternatīvā kārtā var izmantot tās pašas izturības klases konstrukcijas metodi 6 × 36 SE vai 6 × 19 FE. Konstrukcijas metodes 6 × 19 lielākās elastības dēļ tabulā dotie stiepes izturības rādītāji jāpalielina par 10 %. Pieļaujams arī citas virvju konstrukcijas lietojums, ar nosacījumu, ka tai ir salīdzināmas īpašības.

2

4.   Ja izmanto nekustīgu takelāžu, tabulā dotie stiepes izturības rādītāji jāpalielina par 30 %.

5.   Takelāžā drīkst izmantot tikai apstiprinātas dakšas, apaļcilpas un bultskrūves.

6.   Bultskrūves, dakšas, apaļcilpas un talrepus jāvar pienācīgi nostiprināt.

7.   Slodzes balsta stiepes izturībai jābūt vismaz 1,2 reizes lielākai par attiecīgā klīverbalsta un augšējā klīverbalsta stiepes izturību.

8.   Attiecībā uz kuģiem, kuru ūdensizspaids ir mazāks par 30 m3, pārbaudes iestāde var noteikt to stiepes izturības rādītāju samazinājumu, kāds norādīts šajā tabulā:

3

| Ūdensizspaids, dalīts ar mastu skaitu (m3) | Samazinājums (%) |
| --- | --- |
| > 20 līdz 30 | 20 |
| 10 līdz 20 | 35 |
| < 10 | 60 |

Ūdensizspaids, dalīts ar mastu skaitu (m3)

3

Samazinājums (%)

> 20 līdz 30

20

10 līdz 20

35

< 10

60

15a.15. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz kustīgo takelāžu

1.   Kustīgajā takelāžā jāizmanto šķiedru virves vai tērauda troses. Kustīgās takelāžas minimālajai stiepes izturībai un diametram attiecībā pret buru laukumu jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Kustīgās takelāžas tips | Virves materiāls | Buru laukums (m2) | Minimālā stiepes izturība (KN) | Virves diametrs (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Balstburas falles | Tērauda vadi | līdz 35 | 20 | 6 |
| > 35 | 38 | 8 |
| Šķiedra (polipropilēns-PP) | Virves diametrs vismaz 14 mm un viens virves skritulis uz katriem 25 m2 vai to daļu |
| Gafeles buras falles
  Augšējās buras falles | Tērauda vadi | līdz 50 | 20 | 6 |
| > 50 līdz 80 | 30 | 8 |
| > 80 līdz 120 | 60 | 10 |
| > 120 līdz 160 | 80 | 12 |
| Šķiedra (PP) | Virves diametrs vismaz 18 mm un viens virves skritulis uz katriem 30 m2 vai to daļu |
| Balstburas buru auklas | Šķiedra (PP) | līdz 40 | 14 | |
| > 40 | 18 |
| Ja buru laukums ir lielāks par 30 m2, buru auklai jābūt trices formā vai arī to jāvar darbināt ar vinču |
| Gafeles/augšējās
  buras buru auklas | Tērauda vadi | < 100 | 60 | 10 |
| 100 līdz 150 | 85 | 12 |
| > 150 | 116 | 14 |
| Augšējo buru burauklām nepieciešami elastīgi savienojuma elementi (iestrādātāji). |
| Šķiedra (PP) | Virves diametrs vismaz 18 mm un vismaz trīs virvju skrituļi. Ja buru laukums ir lielāks par 60 m2, viens virves skritulis uz 20 m2 |

Kustīgās takelāžas tips

Virves materiāls

Buru laukums (m2)

2

Minimālā stiepes izturība (KN)

Virves diametrs (mm)

Balstburas falles

Tērauda vadi

līdz 35

20

6

> 35

38

8

Šķiedra (polipropilēns-PP)

Virves diametrs vismaz 14 mm un viens virves skritulis uz katriem 25 m2 vai to daļu

2

Gafeles buras falles

Augšējās buras falles

Tērauda vadi

līdz 50

20

6

> 50 līdz 80

30

8

> 80 līdz 120

60

10

> 120 līdz 160

80

12

Šķiedra (PP)

Virves diametrs vismaz 18 mm un viens virves skritulis uz katriem 30 m2 vai to daļu

2

Balstburas buru auklas

Šķiedra (PP)

līdz 40

14

> 40

18

Ja buru laukums ir lielāks par 30 m2, buru auklai jābūt trices formā vai arī to jāvar darbināt ar vinču

2

Gafeles/augšējās

buras buru auklas

Tērauda vadi

< 100

60

10

100 līdz 150

85

12

> 150

116

14

Augšējo buru burauklām nepieciešami elastīgi savienojuma elementi (iestrādātāji).

Šķiedra (PP)

Virves diametrs vismaz 18 mm un vismaz trīs virvju skrituļi. Ja buru laukums ir lielāks par 60 m2, viens virves skritulis uz 20 m2

2

2

2.   Kustīgās takelāžas, kas veido balsta daļu, stiepes izturībai jābūt tādai, kas atbilst attiecīgo balstu vai vanšu izturībai.

3.   Ja tiek izmantoti citi materiāli, nekā 1. iedaļā minētie, jāievēro 1. iedaļas tabulā dotās izturības vērtības.

Polietilēna šķiedras virves nedrīkst lietot.

15a.16. pants

Savienojumi un takelāžas daļas

1.   Ja izmanto tērauda troses vai šķiedras virves, virvju skrituļu diametriem (mērīti no virves centra līdz virves centram) jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

| Tērauda vadi (mm) | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šķiedra (mm) | 16 | 18 | 20 | 22 | 24 | 26 | 28 |
| Virves skritulis (mm) | 100 | 110 | 120 | 130 | 145 | 155 | 165 |

Tērauda vadi (mm)

6

7

8

9

10

11

12

Šķiedra (mm)

16

18

20

22

24

26

28

Virves skritulis (mm)

100

110

120

130

145

155

165

2.   Atkāpjoties no 1. iedaļas nosacījumiem, virvju skrituļu diametrs var būt vienāds ar seškārtēju tērauda troses diametru, ar nosacījumu, ka tērauda trose netiek pastāvīgi virzīta pār skrituļiem.

3.   Savienojumu (piemēram, dakšu, apaļcilpu, talperu, cilpplātņu, bultskrūvju, gredzenu un apskavu) stiepes izturībai jābūt savienojamai ar tiem piestiprinātās nekustīgās vai kustīgās takelāžas stiepes izturību.

4.   Balsta un vants futoksu stiprinājumiem jābūt konstruētiem tā, lai uztvertu spēkus, kādiem tie pakļauti.

5.   Katrai cilpai var piestiprināt tikai vienu apskavu līdz ar attiecīgo balstu vai vanti.

6.   Faļļu blokiem un galu pacēlājiem jābūt droši nostiprinātiem pie masta, un šajā nolūkā izmantotajam rotējošajam marsam jābūt labā stāvoklī.

7.   Cilpbultu, spaiļu, stiprinājuma tapu un sliežu stiprinājumiem jābūt konstruētiem tā, lai izturētu tos spēkus, kādiem tie pakļauti.

15a.17. pants

Buras

1.   Jābūt nodrošinātam tādam stāvoklim, lai buras varētu nolaist un salocīt vienkārši, ātri un droši.

2.   Buru laukumam jāatbilst kuģa tipam un ūdensizspaidam.

15a.18. pants

Aprīkojums

1.   Kuģiem, kas ir aprīkoti ar klīverkoku vai bugspritu, jābūt klīvertīklam un atbilstošam skaitam turēšanas un nospriegošanas ierīču.

2.   Bez 1. iedaļā minētā aprīkojuma var iztikt, ja klīverkoks vai bugsprits ir aprīkots ar atbilstoša izmēra rokas stropi un kājas virvi, lai uz kuģa varētu veikt drošības aprīkojuma piestiprināšanu.

3.   Darbam uz takelāžas jānodrošina bocmaņa krēsls.

15a.19. pants

Pārbaudes

1.   Takelāža pārbaudes iestādei jāpārbauda ik pēc 2,5 gadiem. Kā minimums, pārbaudei jāaptver šādas pozīcijas:

| a) | buras, ieskaitot līčas, rāju buru apakšējos stūrus un rēvju cilpas; |
| --- | --- |

a)

buras, ieskaitot līčas, rāju buru apakšējos stūrus un rēvju cilpas;

| b) | mastu un takelāžas apaļkoku stāvoklis; |
| --- | --- |

b)

mastu un takelāžas apaļkoku stāvoklis;

| c) | nekustīgās un kustīgās takelāžas stāvoklis līdz ar kabeļvadu savienojumiem; |
| --- | --- |

c)

nekustīgās un kustīgās takelāžas stāvoklis līdz ar kabeļvadu savienojumiem;

| d) | ierīces buru ātrai un drošai nolaišanai un satīšanai; |
| --- | --- |

d)

ierīces buru ātrai un drošai nolaišanai un satīšanai;

| e) | faļļu bloku un gala pacēlāju stiprinājumu drošība; |
| --- | --- |

e)

faļļu bloku un gala pacēlāju stiprinājumu drošība;

| f) | masta stāvu stiprinājums un citi stiprinājuma punkti nekustīgajā un kustīgajā takelāžā, kas ir piestiprināti pie kuģa; |
| --- | --- |

f)

masta stāvu stiprinājums un citi stiprinājuma punkti nekustīgajā un kustīgajā takelāžā, kas ir piestiprināti pie kuģa;

| g) | vinčas buru darbināšanai; |
| --- | --- |

g)

vinčas buru darbināšanai;

| h) | citas ierīces, kas uzstādītas burāšanas nolūkā, tādas kā aizsegi un piederumi to darbināšanai; |
| --- | --- |

h)

citas ierīces, kas uzstādītas burāšanas nolūkā, tādas kā aizsegi un piederumi to darbināšanai;

| i) | pasākumi, kas veikti, lai novērstu takelāžas apaļkoku, kustīgās un nekustīgās takelāžas un buru berzi; |
| --- | --- |

i)

pasākumi, kas veikti, lai novērstu takelāžas apaļkoku, kustīgās un nekustīgās takelāžas un buru berzi;

| j) | iekārtas atbilstoši 15a.18. pantam. |
| --- | --- |

j)

iekārtas atbilstoši 15a.18. pantam.

2.   Tā koka masta daļa, kas ir iestrādāta klājā un atrodas zem klāja atkārtoti jāpārbauda ik pēc tāda laikposma, ko noteikusi pārbaudes iestāde, taču, mazākais, katrā periodiskās pārbaudes reizē, kāda minēta 2.09. pantā. Masts šajā nolūkā ir jāizvelk.

3.   Uz kuģa jātur pēdējās saskaņā ar 1. iedaļas nosacījumiem veiktās pārbaudes sertifikāts, ko izdevusi, datējusi un parakstījusi pārbaudes iestāde.

16. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS KUĢIEM, KURI PAREDZĒTI KĀ STUMTAS VAI VILKTAS KARAVĀNAS VAI SĀNU PIE SĀNA SAVIENOTU KUĢU STRUKTŪRAS DAĻA

16.01. pants

Stumšanas veikšanai piemērots kuģis

1.   Kuģos, kuri paredzēti izmantošanai stumšanas nolūkā, jābūt ietvertai piemērotai stumšanas ierīcei. Tiem jābūt konstruētiem un aprīkotiem tā, lai:

| a) | dotu iespēju apkalpēm viegli un droši pāriet uz stumjamo kuģi ar pievienotām savienojuma ierīcēm; |
| --- | --- |

a)

dotu iespēju apkalpēm viegli un droši pāriet uz stumjamo kuģi ar pievienotām savienojuma ierīcēm;

| b) | dotu iespēju tiem ieņemt fiksētu stāvokli attiecībā pret savienoto kuģi; |
| --- | --- |

b)

dotu iespēju tiem ieņemt fiksētu stāvokli attiecībā pret savienoto kuģi;

| c) | novērstu relatīvu kustību starp pašiem kuģiem. |
| --- | --- |

c)

novērstu relatīvu kustību starp pašiem kuģiem.

2.   Ja kuģi ir savienoti ar tauvām, stūmējkuģim jābūt aprīkotam vismaz ar divām speciālām vinčām vai līdzvērtīgām savienošanas ierīcēm tauvu nospriegošanai.

3.   Savienojuma ierīcēm jādod iespēja izveidot nekustīgu savienojumu ar stumto kuģi.

Ja karavānas veido stūmējkuģis un viens stumtais kuģis, savienojuma ierīces var pieļaut kontrolētu kustību. Nepieciešamajām dzinējiekārtām ir viegli jāabsorbē pārvadāmie spēki, un tām jābūt viegli un droši vadāmām. Uz šādām iekārtām mutatis mutandis attiecas 6.02.-6.04. pants.

mutatis mutandis

4.   Stūmējkuģos var iztikt bez 3.03. panta 1. iedaļas a) punktā minētās triecienstarpsienas.

16.02. pants

Kuģis, kas piemērots stumšanai

1.   Turpmāk minētie nosacījumi neattiecas uz lihteriem bez stūrēšanas sistēmas, kajīšu telpām, mašīntelpām vai katlu telpām:

| a) | 5.-7. un 12. nodaļa; |
| --- | --- |

a)

5.-7. un 12. nodaļa;

| b) | 8.08. panta 2.-8. iedaļa, 10.02. pants un 10.05. panta 1. iedaļa. |
| --- | --- |

b)

8.08. panta 2.-8. iedaļa, 10.02. pants un 10.05. panta 1. iedaļa.

Ja lihterī ir minētās stūrēšanas sistēmas, kajīšu telpas, mašīntelpas vai katlu telpas, uz šiem lihteriem attiecas attiecīgās šī pielikuma prasības.

2.   Turklāt kuģu pārvadātiem lihteriem, kuru garums L nepārsniedz 40 m, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | bez 3.03. panta 1. iedaļā minētajām triecienstarpsienām var iztikt, ja to priekšējās daļas spēj izturēt slodzi, kas ir vismaz 2,5 reizes lielāka par to slodzi, kāda noteikta attiecībā uz triecienstarpsienām iekšējo ūdensceļu kuģos, tiem ir tāda pati iegrime un tie būvēti saskaņā ar apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības prasībām; |
| --- | --- |

a)

bez 3.03. panta 1. iedaļā minētajām triecienstarpsienām var iztikt, ja to priekšējās daļas spēj izturēt slodzi, kas ir vismaz 2,5 reizes lielāka par to slodzi, kāda noteikta attiecībā uz triecienstarpsienām iekšējo ūdensceļu kuģos, tiem ir tāda pati iegrime un tie būvēti saskaņā ar apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības prasībām;

| b) | atkāpjoties no 8.08. panta 1. iedaļas nosacījumiem, divkāršā dibena nodalījumiem, pie kuriem grūti piekļūt, nav jābūt drenējamiem, ja vien to tilpums nepārsniedz 5 % no kuģa pārvadāta lihtera ūdensizspaida pie maksimālās atļautās iegrimes piekrautā stāvoklī. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 8.08. panta 1. iedaļas nosacījumiem, divkāršā dibena nodalījumiem, pie kuriem grūti piekļūt, nav jābūt drenējamiem, ja vien to tilpums nepārsniedz 5 % no kuģa pārvadāta lihtera ūdensizspaida pie maksimālās atļautās iegrimes piekrautā stāvoklī.

3.   Kuģim, kas paredzēts stumšanai, jābūt aprīkotam ar savienojuma ierīcēm, kas nodrošina drošu savienojumu ar otru kuģi.

16.03. pants

Kuģis, kas piemērots sānu pie sāna savienotu kuģu struktūru dzīšanai uz priekšu

Kuģim, kas paredzēts, lai dzītu uz priekšu sānu pie sāna savienotu kuģu struktūras, jābūt aprīkotam ar poleriem vai līdzvērtīgām ierīcēm, kas sava skaita un izkārtojuma rezultātā dod iespēju struktūru savienot drošā veidā.

16.04. pants

Kuģis, kas piemērots tam, lai to dzītu uz priekšu karavānu sastāvā

Kuģim, kas paredzēts tam, lai to dzītu uz priekšu karavānu sastāvā, jābūt aprīkotam ar savienojuma ierīcēm, poleriem vai līdzvērtīgām ierīcēm, kas sava skaita un izkārtojuma rezultātā nodrošina drošu savienojumu ar citu kuģi šajā konvojā.

16.05. pants

Kuģis, kas piemērots vilkšanai

1.   Kuģim, kas paredzēts vilkšanai, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | vilkšanas ierīcēm jābūt izkārtotām tā, lai to lietojums neapdraudētu kuģa, apkalpes vai kravas drošību; |
| --- | --- |

a)

vilkšanas ierīcēm jābūt izkārtotām tā, lai to lietojums neapdraudētu kuģa, apkalpes vai kravas drošību;

| b) | velkonim un vilcējkuģim jābūt aprīkotam ar tauvas āķi, ko iespējams droši atbrīvot no stūres mājas; tas nav spēkā, ka kuģa konstrukcija vai cits aprīkojums nepieļauj apgāšanos; |
| --- | --- |

b)

velkonim un vilcējkuģim jābūt aprīkotam ar tauvas āķi, ko iespējams droši atbrīvot no stūres mājas; tas nav spēkā, ka kuģa konstrukcija vai cits aprīkojums nepieļauj apgāšanos;

| c) | vilkšanas ierīcēm jāsastāv no vinčām vai tauvas āķa. vilkšanas ierīcēm jāatrodas dzenskrūves līmeņa priekšā. Šī prasība neattiecas uz kuģi, ko stūrē tā dzinējspēka ierīces, tādas kā stūres dzenskrūves vai cikloidālās dzenskrūves; |
| --- | --- |

c)

vilkšanas ierīcēm jāsastāv no vinčām vai tauvas āķa. vilkšanas ierīcēm jāatrodas dzenskrūves līmeņa priekšā. Šī prasība neattiecas uz kuģi, ko stūrē tā dzinējspēka ierīces, tādas kā stūres dzenskrūves vai cikloidālās dzenskrūves;

| d) | atkāpjoties no c) apakšpunkta prasībām, attiecībā uz kuģi, kas tikai un vienīgi sniedz — atbilstoši dalībvalstīs spēkā esošajiem kuģniecības iestāžu noteikumiem — vilkšanas palīdzību motorizētam kuģim, pietiek ar vilkšanas ierīci, tādu kā poleris vai līdzvērtīga ierīce. b) apakšpunktu piemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

d)

atkāpjoties no c) apakšpunkta prasībām, attiecībā uz kuģi, kas tikai un vienīgi sniedz — atbilstoši dalībvalstīs spēkā esošajiem kuģniecības iestāžu noteikumiem — vilkšanas palīdzību motorizētam kuģim, pietiek ar vilkšanas ierīci, tādu kā poleris vai līdzvērtīga ierīce. b) apakšpunktu piemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| e) | ja vilcējtroses var aizķerties uz kuģa pakaļgala, kuģis jānodrošina ar novirzīšanas stīpām ar tauvu uztvērējiem. |
| --- | --- |

e)

ja vilcējtroses var aizķerties uz kuģa pakaļgala, kuģis jānodrošina ar novirzīšanas stīpām ar tauvu uztvērējiem.

2.   Kuģim, kura garums L pārsniedz 86 m, nav atļauts veikt vilkšanu lejup pa straumi.

16.06. pants

Karavānu navigācijas pārbaudes

1.   Lai atļautu stūmējkuģim vai motorizētam kuģim dzīt uz priekšu nekustīgu karavānu un lai to ierakstītu Kopienas sertifikātā, pārbaudes iestādei jāpieņem lēmums par to, kādas struktūras jāuzrāda, un jāveic 5.02. pantā minētās navigācijas pārbaudes ar karavānu tādā(-s) struktūrā(-s), par kādu (-ām) saņemts pieteikums un ko pārbaudes iestāde uzskata par visnelabvēlīgāko(-ajām). Šai karavānai jāatbilst 5.02.-5.10. pantā noteiktajām prasībām.

Pārbaudes iestādei jāpārbauda, vai manevrēšanas laikā, kādu prasa 5. nodaļas nosacījumi, tiek saglabāts visu konvojā esošo kuģu nekustīgs savienojums.

2.   Ja 1. iedaļā minēto navigācijas pārbaužu laikā uz kuģa, ko vai nu stumj, vai dzen sānu pie sāna, ir kāda specifiska iekārta, piemēram, stūrēšanas sistēma, dzinējspēka iekārtas vai manevrēšanas iekārtas, vai kustīgi savienojumi, lai atbilstu 5.02.-5.10. pantā noteiktajām prasībām, tad tā kuģa, kas dzen uz priekšu karavānu, Kopienas sertifikātā jāieraksta šāda informācija: izmantoto kuģu, kuri aprīkoti ar specifiskajām iekārtām, struktūra, stāvoklis, nosaukums un oficiālais numurs.

16.07. pants

Ieraksti Kopienas sertifikātā

1.   Ja kuģis ir paredzēts karavānas dzīšanai uz priekšu vai arī tam, ka to dzen uz priekšu karavānas sastāvā, tā atbilstība attiecīgajām prasībām, kādas noteiktas 16.01.-16.06. pantā, jāieraksta Kopienas sertifikātā.

2.   Attiecībā uz kuģi, kas dzen uz priekšu karavānu, Kopienas sertifikātā jāieraksta šāda informācija:

| a) | karavānas un struktūras, kas ir apstiprinātas; |
| --- | --- |

a)

karavānas un struktūras, kas ir apstiprinātas;

| b) | savienojuma tipi; |
| --- | --- |

b)

savienojuma tipi;

| c) | maksimālie noteiktie savienojumu spēki un, |
| --- | --- |

c)

maksimālie noteiktie savienojumu spēki un,

| d) | ja nepieciešams, savienojuma tauvu minimālā stiepes izturība gareniskajā savienojumā, kā arī tauvas tinumu skaits. |
| --- | --- |

d)

ja nepieciešams, savienojuma tauvu minimālā stiepes izturība gareniskajā savienojumā, kā arī tauvas tinumu skaits.

17. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS PELDOŠĀM IEKĀRTĀM

17.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

Attiecībā uz peldošu iekārtu konstrukciju un aprīkojumu piemēro 3., 7.-14. un 16. nodaļu. Peldošām iekārtām ar saviem dzinējspēka līdzekļiem jāatbilst arī 5. un 6. nodaļas prasībām. Dzinējspēka ierīces, kas nodrošina tikai īsu pārbraucienu darbību nav uzskatāmas par saviem dzinējspēka līdzekļiem.

17.02. pants

Atkāpes

1.   Pārbaudes iestādes var piešķirt atkāpes no šādām prasībām:

| a) | 3.03. panta 1. un 2. iedaļu piemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

a)

3.03. panta 1. un 2. iedaļu piemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| b) | 7.02. pantu piemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

b)

7.02. pantu piemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| c) | maksimālos skaņas spiediena līmeņus, kādi paredzēti 12.02. panta 5. iedaļas otrajā teikumā var pārsniegt, kamēr darbojas peldošās iekārtas darbības mehānisms, ar nosacījumu, ka tās darbības laikā neviens uz kuģa pa nakti neguļ; |
| --- | --- |

c)

maksimālos skaņas spiediena līmeņus, kādi paredzēti 12.02. panta 5. iedaļas otrajā teikumā var pārsniegt, kamēr darbojas peldošās iekārtas darbības mehānisms, ar nosacījumu, ka tās darbības laikā neviens uz kuģa pa nakti neguļ;

| d) | atkāpes var piešķirt no citām prasībām attiecībā uz konstrukciju, darbības mehānismu vai aprīkojumu, ar nosacījumu, ka jebkurā gadījumā tiek nodrošināta līdzvērtīga drošība. |
| --- | --- |

d)

atkāpes var piešķirt no citām prasībām attiecībā uz konstrukciju, darbības mehānismu vai aprīkojumu, ar nosacījumu, ka jebkurā gadījumā tiek nodrošināta līdzvērtīga drošība.

2.   Pārbaudes iestāde var iztikt bez šādu prasību piemērošanas:

| a) | 10.01. panta 1. iedaļu nepiemēro, ja peldošās iekārtas darbības laikā šo iekārtu ir iespējams droši noenkurot ar darba enkura vai pāļu palīdzību. Tomēr peldošajai iekārtai ar saviem dzinējspēka līdzekļiem vismaz ir jābūt vismaz vienam enkuram, kas atbilst 10.01. panta 1. iedaļas prasībām, ja empīrisko koeficientu k pieņem kā vienādu ar 45 un mazāko augstumu pieņem kā T. |
| --- | --- |

a)

10.01. panta 1. iedaļu nepiemēro, ja peldošās iekārtas darbības laikā šo iekārtu ir iespējams droši noenkurot ar darba enkura vai pāļu palīdzību. Tomēr peldošajai iekārtai ar saviem dzinējspēka līdzekļiem vismaz ir jābūt vismaz vienam enkuram, kas atbilst 10.01. panta 1. iedaļas prasībām, ja empīrisko koeficientu k pieņem kā vienādu ar 45 un mazāko augstumu pieņem kā T.

| b) | 12.02. panta 1. iedaļa, teikuma otrā daļa; ja kajīšu telpas iespējams adekvāti apgaismot ar elektrības palīdzību. |
| --- | --- |

b)

12.02. panta 1. iedaļa, teikuma otrā daļa; ja kajīšu telpas iespējams adekvāti apgaismot ar elektrības palīdzību.

3.   Papildus piemēro šādus noteikumus:

| a) | attiecībā uz 8.08. panta 2. iedaļas otro teikumu tilpnes ūdens sūknim jābūt motora darbinātam; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 8.08. panta 2. iedaļas otro teikumu tilpnes ūdens sūknim jābūt motora darbinātam;

| b) | attiecībā uz 8.10. panta 3. iedaļu troksnis nevar pārsniegt 65 dB(A) 25 m sānu attālumā no jebkuras nekustīgas peldošās iekārtas kuģa sāna, kamēr darbojas tās darbības mehānisms; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 8.10. panta 3. iedaļu troksnis nevar pārsniegt 65 dB(A) 25 m sānu attālumā no jebkuras nekustīgas peldošās iekārtas kuģa sāna, kamēr darbojas tās darbības mehānisms;

| c) | attiecībā uz 10.03. panta 1. iedaļu ir nepieciešams vismaz viens tālāk pārnēsājams ugunsdzēšanas aparāts, ja darbības mehānisms, kas nav pastāvīgi nostiprināts pie kuģa, atrodas uz klāja; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz 10.03. panta 1. iedaļu ir nepieciešams vismaz viens tālāk pārnēsājams ugunsdzēšanas aparāts, ja darbības mehānisms, kas nav pastāvīgi nostiprināts pie kuģa, atrodas uz klāja;

| d) | attiecībā uz 14.02. panta 2. iedaļu papildus sašķidrinātās gāzes iekārtai sadzīves lietojuma vajadzībām šeit var būt arī citas sašķidrinātās gāzes ierīces. Šādām ierīcēm un to piederumiem jāatbilst vienas dalībvalsts prasībām. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz 14.02. panta 2. iedaļu papildus sašķidrinātās gāzes iekārtai sadzīves lietojuma vajadzībām šeit var būt arī citas sašķidrinātās gāzes ierīces. Šādām ierīcēm un to piederumiem jāatbilst vienas dalībvalsts prasībām.

17.03. pants

Papildu prasības

1.   Peldošai iekārtai, uz kuras tās darbības laikā atrodas cilvēki, jābūt aprīkotai ar vispārēju signalizācijas sistēmu. Trauksmes signālam jābūt skaidri atšķiramam no citiem signāliem, un kajīšu telpās un visās darbstacijās tam jārada skaņas spiediena līmenis, kas ir vismaz par 5 dB(A) augstāks, nekā maksimālais vietējais skaņas spiediena līmenis. Jābūt iespējai aktivizēt signalizācijas sistēmu no stūres mājas un no galvenajām darbstacijām.

2.   Darba aprīkojumam jābūt pietiekami izturīgam, lai izturētu slodzes, kādām tās tiek pakļauts, un atbilstu prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/37/EK (1998. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz mašīnām (24).

24

3.   Darba iekārtas un nepieciešamības gadījumā tās palīgierīču stabilitātei (izturībai pret līdzsvara zaudējumu) un izturībai jābūt tādai, lai tā varētu izturēt spēkus, ko rada paredzamā peldošās iekārtas sasvēršanās uz sāniem, nosvēršanās un kustība.

4.   Ja kravas ceļ ar pacēlājiem, maksimālās atļautās kravas rādītājam, kas izriet no stabilitātes un izturības, jābūt redzami atspoguļotam paneļos uz klāja un vadības stacijās. Ja celšanas jaudu var palielināt, pievienojot papildu pludiņus, skaidri jānosaka atļautās vērtības gan ar papildu pludiņiem, gan bez tiem.

17.04. pants

Atlikušais drošības attālums

1.   Atkāpjoties no šī pielikuma 1.01. panta, šajā nodaļā atlikušais drošības attālums ir īsākais vertikālais attālums starp ūdeni un zemāko peldošās iekārtas daļu, zem kuras tā vairs nav ūdensdroša, ņemot vērā nosvēršanos un sasvēršanos uz sāniem, kas izriet no 17.07. panta 4. iedaļā minētajiem momentiem.

2.   Atlikušais drošības attālums ir pietiekams saskaņā ar 17.07. panta 1. iedaļu attiecībā uz visām šļakatu drošajām un ūdensdrošajām atverēm, ja tas ir vismaz 300 mm liels.

3.   Pie atveres, kas nav šļakatu izturīga un ūdensdroša, atlikušajam drošības attālumam jābūt vismaz 400 mm lielam.

17.05. pants

Atlikušie brīvsāni

1.   Atkāpjoties no šī pielikuma 1.01. panta, šajā nodaļā atlikušie brīvsāni ir mazākais vertikālais attālums starp ūdens virsmu un augšējo klāja virsmu tā malā, ņemot vērā nosvēršanos un sasvēršanos uz sāniem, kas izriet no 17.07. panta 4. iedaļā minētajiem momentiem.

2.   Atlikušie brīvsāni ir pietiekami saskaņā ar 17.07. panta 1. iedaļu, ja tie ir vismaz 300 mm.

3.   Atlikušos brīvsānus drīkst samazināt, ja tiek pierādīts, ka 17.08. panta prasības ir ievērotas.

4.   Ja pludiņa forma ievērojami atšķiras no pontona formas, kā tas ir cilindriska pludiņa gadījumā, vai arī ja pludiņa šķērsgriezumam ir vairāk kā četras malas, pārbaudes iestāde var prasīt vai atļaut atlikušos brīvsānus, kas atšķiras no 2. iedaļā noteiktajiem. Tas attiecas arī uz peldošām iekārtām, ko veido vairāki pludiņi.

17.06. pants

Sasvēršanās uz sāniem pārbaude

1.   Stabilitātes apstiprinājumam saskaņā ar 17.07. un 17.08. pantu jābūt balstītam uz sasvēršanās uz sāniem pārbaudi, ko veic pienācīgā veidā.

2.   Ja sasvēršanās uz sāniem pārbaudē nav iespējams panākt adekvātus sasvēršanās leņķus vai ja sasvēršanās uz sāniem pārbaude rada nepamatotas tehniskās grūtības, to iespējams aizvietot ar kuģa gravitācijas centra un svara aprēķinu. Svara aprēķina rezultāts jāpārbauda, izmērot iegrimi, un starpība nedrīkst pārsniegt ± 5 %.

17.07. pants

Stabilitātes apstiprinājums

1.   Jāapstiprina tas, ka, ņemot vērā darbības mehānisma ekspluatācijas laikā un peldošajai iekārtai esot ceļā pieliktās slodzes, atlikušie brīvsāni un atlikušais drošības attālums ir pietiekams. Šādā nolūkā nosvēršanās un sasvēršanās uz sāniem leņķu summa nedrīkst pārsniegt 10° un pludiņa dibens nedrīkst parādīties virs ūdens.

2.   Stabilitātes apstiprinājumā ietver šādus datus un dokumentus:

| a) | pludiņu un darbības mehānismu mēroga rasējumi un detalizēta informācija attiecībā uz tiem, kas nepieciešama, lai apstiprinātu stabilitāti, piemēram, tvertņu saturs, atvērumi, kas nodrošina piekļuvi kuģa iekšpusei; |
| --- | --- |

a)

pludiņu un darbības mehānismu mēroga rasējumi un detalizēta informācija attiecībā uz tiem, kas nepieciešama, lai apstiprinātu stabilitāti, piemēram, tvertņu saturs, atvērumi, kas nodrošina piekļuvi kuģa iekšpusei;

| b) | hidrostatiskie dati vai līknes; |
| --- | --- |

b)

hidrostatiskie dati vai līknes;

| c) | izlīdzinājuma pārslēgšanas līknes attiecībā uz statisko stabilitāti tādā mērā, kā tas nepieciešams saskaņā ar nākamo 5. iedaļu vai 17.08. pantu; |
| --- | --- |

c)

izlīdzinājuma pārslēgšanas līknes attiecībā uz statisko stabilitāti tādā mērā, kā tas nepieciešams saskaņā ar nākamo 5. iedaļu vai 17.08. pantu;

| d) | darbības apstākļu apraksts līdz ar atbilstošajiem datiem attiecībā uz svaru un gravitācijas centru, ieskaitot tā nepiekrautu stāvokli un iekārtas stāvokli attiecībā uz transportēšanu; |
| --- | --- |

d)

darbības apstākļu apraksts līdz ar atbilstošajiem datiem attiecībā uz svaru un gravitācijas centru, ieskaitot tā nepiekrautu stāvokli un iekārtas stāvokli attiecībā uz transportēšanu;

| e) | sasveres, nosveres un izlīdzinājuma momentu aprēķini ar nosvēršanās un sasvēršanās leņķa specifikāciju un atbilstošie atlikušie brīvsāni un atlikušie drošības attālumi; |
| --- | --- |

e)

sasveres, nosveres un izlīdzinājuma momentu aprēķini ar nosvēršanās un sasvēršanās leņķa specifikāciju un atbilstošie atlikušie brīvsāni un atlikušie drošības attālumi;

| f) | aprēķinu rezultātu apvienojums ar darbības un maksimālo slodžu robežu specifikāciju. |
| --- | --- |

f)

aprēķinu rezultātu apvienojums ar darbības un maksimālo slodžu robežu specifikāciju.

3.   Stabilitātes apstiprinājums jābalsta uz vismaz šādiem slodzes pieņēmumiem:

| a) | specifiskā bagarēšanas produktu masa attiecībā uz bagariem:






  — | smiltis un grants: 1,5 t/m3 |
| --- | --- | --- |

a)

specifiskā bagarēšanas produktu masa attiecībā uz bagariem:

—

smiltis un grants: 1,5 t/m3

3

| — | ļoti slapjas smiltis: 2,0 t/m3 |
| --- | --- |

—

ļoti slapjas smiltis: 2,0 t/m3

3

| — | augsne, vidēji: 1,8 t/m3 |
| --- | --- |

—

augsne, vidēji: 1,8 t/m3

3

| — | smilšu un ūdens maisījums kanālos: 1,3 t/m3; |
| --- | --- |

—

smilšu un ūdens maisījums kanālos: 1,3 t/m3;

3

| b) | attiecībā uz tvērējbagariem a) punktā dotās vērtības jāpalielina par 15 %; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tvērējbagariem a) punktā dotās vērtības jāpalielina par 15 %;

| c) | attiecībā uz hidrauliskajiem bagariem jāņem vērā maksimālā celšanas jauda. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz hidrauliskajiem bagariem jāņem vērā maksimālā celšanas jauda.

4.1   Stabilitātes apstiprinājumā jāņem vērā momenti, kas izriet no:

| a) | slodzes; |
| --- | --- |

a)

slodzes;

| b) | asimetriskas konstrukcijas; |
| --- | --- |

b)

asimetriskas konstrukcijas;

| c) | vēja spiediena; |
| --- | --- |

c)

vēja spiediena;

| d) | pagriešanās, pašdzītai peldošai iekārtai esot ceļā; |
| --- | --- |

d)

pagriešanās, pašdzītai peldošai iekārtai esot ceļā;

| e) | šķērsstraume, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

e)

šķērsstraume, ja nepieciešams;

| f) | balasts un rezerves; |
| --- | --- |

f)

balasts un rezerves;

| g) | klāja slodzes un, ja nepieciešams, krava; |
| --- | --- |

g)

klāja slodzes un, ja nepieciešams, krava;

| h) | brīvās šķidrumu virsmas; |
| --- | --- |

h)

brīvās šķidrumu virsmas;

| i) | inerces spēki; |
| --- | --- |

i)

inerces spēki;

| j) | cits mehāniskais aprīkojums. |
| --- | --- |

j)

cits mehāniskais aprīkojums.

Momenti, kas var darboties vienlaicīgi, ir jāsummē.

4.2   Momentu, ko izraisa vēja spiediens, aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| c | = | no formas atkarīgais pretestības koeficients
  Karkasiem c = 1,2 un nekustīgu daļu sijām c = 1,6. Abās vērtībās ņemtas vērā vēja vērpetes.
  Viss laukums, ko ierobežo karkasa kontūrlīnija, ir jāpieņem kā virsmas laukums, kas pakļauts vēja iedarbībai. |
| --- | --- | --- |
| pw | = | specifiskais vēja spiediens; tas vienoti jāpieņem kā 0,25 kN/m2; |
| A | = | sānu līmenis virs maksimālās iegrimes līmeņa, izteikts m2; |
| lw | = | attālums no sānu līmeņa A laukuma centra no maksimālās iegrimes līmeņa, izteikts m. |

c

=

no formas atkarīgais pretestības koeficients

Karkasiem c = 1,2 un nekustīgu daļu sijām c = 1,6. Abās vērtībās ņemtas vērā vēja vērpetes.

Viss laukums, ko ierobežo karkasa kontūrlīnija, ir jāpieņem kā virsmas laukums, kas pakļauts vēja iedarbībai.

pw

w

=

specifiskais vēja spiediens; tas vienoti jāpieņem kā 0,25 kN/m2;

2

A

=

sānu līmenis virs maksimālās iegrimes līmeņa, izteikts m2;

2

lw

w

=

attālums no sānu līmeņa A laukuma centra no maksimālās iegrimes līmeņa, izteikts m.

4.3   Lai noteiktu momentus, kas izriet no pagriešanās, esot ceļā, saskaņā ar 4.1. iedaļas d) punktu attiecībā uz pašdzītām peldošām iekārtām, jāizmanto 15.03. panta 6. iedaļā noteiktā formula.

4.4   Moments, kas izriet no šķērsstraumes saskaņā ar 4.1. iedaļas e) punktu jāņem vērā tikai attiecībā uz to peldošo iekārtu, kas darbības laikā ir noenkurota vai pietauvota šķērsām straumei.

4.5   Jānosaka no stabilitātes viedokļa visnelabvēlīgākais tvertņu piepildījuma apmērs un aprēķinā jāievieš attiecīgais moments, aprēķinot momentus, kas izriet no šķidrumu balasta un šķidrumu rezervēm saskaņā ar 4.1. iedaļas f) punktu.

4.6   Momentam, kas iziet no inerces spēkiem saskaņā ar 4.1. iedaļas i) punktu, jāpievērš pienācīga uzmanība, ja iespējams, ka kravas un darbības mehānisma kustība ietekmē stabilitāti.

5.   Izlīdzināšanas momentus attiecībā uz pludiņiem ar vertikālām sānu sienām var aprēķināt, izmantojot šādu formulu

| | Ma = 10 · D · · sinφ [kNm] |
| --- | --- |

Ma = 10 · D · Formula · sinφ [kNm]

a

kur:

| | = | metacentriskais augstums, izteikts m; |
| --- | --- | --- |
| φ | = | sasvēršanās uz sāniem leņķis grādos. |

Formula

=

metacentriskais augstums, izteikts m;

φ

=

sasvēršanās uz sāniem leņķis grādos.

Šī formula attiecas uz 10° sasvēršanās leņķiem vai uz sasvēršanās leņķi, kas atbilst klāja malas iegremdei vai dibena malas pacelšanai no ūdens; izšķirošais ir mazākais leņķis. Formulu var piemērot attiecībā uz ieslīpām sānu sienām līdz 5° sasvēršanās leņķim; piemēro arī 3. un 4. iedaļā noteiktos robežnosacījumus.

Ja kāda konkrēta pludiņa (-u) forma nepieļauj šādu vienkāršošanu, ir nepieciešamas izlīdzinājuma pārslēgšanās līknes saskaņā ar 2. iedaļas c) punktu.

17.08. pants

Stabilitātes apstiprinājums samazinātu atlikušo brīvsānu gadījumā

Ja izmanto samazinātus atlikušos brīvsānus saskaņā ar 17.05. panta 3. iedaļas nosacījumiem, attiecībā uz visiem darbības apstākļiem jāpierāda, ka:

| a) | pēc korekcijas attiecībā uz brīvajām šķidrumu virsmām metacentriskais augstums nav mazāks par 0,15 m; |
| --- | --- |

a)

pēc korekcijas attiecībā uz brīvajām šķidrumu virsmām metacentriskais augstums nav mazāks par 0,15 m;

| b) | sasvēršanās leņķiem starp 0 un 30° ir izlīdzinājuma pārslēgšanās vismaz
  h = 0,30 – 0,28 · φn [m]
  φn esot sasvēršanās leņķim, no kura izlīdzinājuma pārslēgšanās līkne parāda negatīvas vērtības (stabilitātes diapazons); tas nedrīkst būt mazāks par 20° vai 0,35 rad, un formulā nedrīkst ieviest attiecībā uz lielāku par 30° vai 0,52 rad, pieņemot radiānu (rad) (1° = 0,01745 rad) par vienību; |
| --- | --- |

b)

sasvēršanās leņķiem starp 0 un 30° ir izlīdzinājuma pārslēgšanās vismaz

h = 0,30 – 0,28 · φn [m]

n

φn esot sasvēršanās leņķim, no kura izlīdzinājuma pārslēgšanās līkne parāda negatīvas vērtības (stabilitātes diapazons); tas nedrīkst būt mazāks par 20° vai 0,35 rad, un formulā nedrīkst ieviest attiecībā uz lielāku par 30° vai 0,52 rad, pieņemot radiānu (rad) (1° = 0,01745 rad) par vienību;

n

| c) | nosvēršanās un sasvēršanās leņķu summa nepārsniedz 10°; |
| --- | --- |

c)

nosvēršanās un sasvēršanās leņķu summa nepārsniedz 10°;

| d) | atlikušais brīvais attālums, ievērojot 17.04. pantā noteiktās prasības, paliek spēkā; |
| --- | --- |

d)

atlikušais brīvais attālums, ievērojot 17.04. pantā noteiktās prasības, paliek spēkā;

| e) | atlikušie brīvsāni, vismaz 0,05 m, paliek spēkā; |
| --- | --- |

e)

atlikušie brīvsāni, vismaz 0,05 m, paliek spēkā;

| f) | sasvēršanās leņķiem starp 0 un 30° izlīdzinājuma pārslēgšanās vismaz
  h = 0,20 – 0,23 · φn [m]
  paliek spēkā, kur ir sasvēršanās leņķis, no kura izlīdzinājuma pārslēgšanās līkne parāda negatīvas vērtības; formulā nedrīkst ieviest attiecībā uz lielāku par 30° vai 0,52 rad. |
| --- | --- |

f)

sasvēršanās leņķiem starp 0 un 30° izlīdzinājuma pārslēgšanās vismaz

h = 0,20 – 0,23 · φn [m]

n

paliek spēkā, kur ir sasvēršanās leņķis, no kura izlīdzinājuma pārslēgšanās līkne parāda negatīvas vērtības; formulā nedrīkst ieviest attiecībā uz lielāku par 30° vai 0,52 rad.

Atlikusī izlīdzinājuma pārslēgšanās ir maksimālā esošā starpība starp 0° un 30° sasvēršanos starp izlīdzinājuma pārslēgšanās līkni un sasvēruma pārslēgšanās līkni. Ja ūdens sasniedz atvērumu uz kuģa iekšpusi pie sasvēršanās leņķa, kas mazāks, nekā tas, kas atbilst maksimālajai starpībai starp pārslēgšanās līknēm, jāņem vērā pārslēgšanās, kas atbilst šim sasvēršanās leņķim.

17.09. pants

Iegrimes atzīmes un iegrimes skalas

Iegrimes atzīmes un iegrimes skalas jāpiestiprina saskaņā ar 4.04. un 4.06. pantu.

17.10. pants

Peldošas iekārtas bez stabilitātes apstiprinājuma

1.   Bez 17.04.-17.08. panta piemērošanas var iztikt attiecībā uz tādām peldošajām iekārtām:

| a) | kuru darbības mehānisms nekādā gadījumā nevar mainīt to sasvēršanos uz sāniem vai nosvēršanos un |
| --- | --- |

a)

kuru darbības mehānisms nekādā gadījumā nevar mainīt to sasvēršanos uz sāniem vai nosvēršanos un

| b) | kurās jebkādu gravitācijas centra pārvietošanos var pamatoti izslēgt. |
| --- | --- |

b)

kurās jebkādu gravitācijas centra pārvietošanos var pamatoti izslēgt.

2.   Tomēr

| a) | pie maksimālās slodzes drošības attālumam jābūt vismaz 300 mm un brīvsāniem — vismaz 150 mm; |
| --- | --- |

a)

pie maksimālās slodzes drošības attālumam jābūt vismaz 300 mm un brīvsāniem — vismaz 150 mm;

| b) | attiecībā uz atverēm, ko nav iespējams noslēgt šļakatu droši un izturīgi pret laika apstākļiem, drošības attālumam jābūt vismaz 500 mm. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atverēm, ko nav iespējams noslēgt šļakatu droši un izturīgi pret laika apstākļiem, drošības attālumam jābūt vismaz 500 mm.

18. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO DARBLAUKUMU KUĢIEM

18.01. pants

Darbības nosacījumi

Darblaukumu kuģi, kas kā tādi ir apzīmēti Kopienas sertifikātā, kā minēts V.1 vai V.2 pielikumā, ārpus darblaukumiem drīkst kuģot tikai nepiekrautā veidā. šis ierobežojums ir jāieraksta Kopienas sertifikātā.

Šajā nolūkā darblaukuma kuģim ir nepieciešams sertifikāts, ko izsniedz kompetentā iestāde, kurā norādīts darbu ilgums un tā darblaukuma ģeogrāfiskās robežas, kurā kuģi var darbināt.

18.02. pants

II daļas piemērošana

Ja vien šajā nodaļā nav norādīts citādi, darblaukuma kuģa konstrukcijai un aprīkojumam jāatbilst II daļas 3.-14. nodaļai.

18.03. pants

Izņēmumi

| 1. | a) | 3.03. panta 1. iedaļu piemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- | --- |
| b) | 5. un 6. nodaļu piemēro mutatis mutandis ja kuģis ir ar savu dzinējspēku; |
| c) | 10.02. panta 2. iedaļas a) un b) punktus piemēro mutatis mutandis; |
| d) | pārbaudes iestāde var piešķirt atbrīvojumus no citām prasībām attiecībā uz konstrukciju, iekārtojumu un aprīkojumu, ar nosacījumu, ka jebkurā gadījumā tiek pierādīta līdzvērtīga drošība. |

1.

a)

3.03. panta 1. iedaļu piemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

b)

5. un 6. nodaļu piemēro mutatis mutandis ja kuģis ir ar savu dzinējspēku;

mutatis mutandis

c)

10.02. panta 2. iedaļas a) un b) punktus piemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

d)

pārbaudes iestāde var piešķirt atbrīvojumus no citām prasībām attiecībā uz konstrukciju, iekārtojumu un aprīkojumu, ar nosacījumu, ka jebkurā gadījumā tiek pierādīta līdzvērtīga drošība.

2.   Pārbaudes iestāde var iztikt bez šādām prasībām:

| a) | 8.08. panta 2.-8. iedaļa, ja kuģim nav nepieciešama apkalpe; |
| --- | --- |

a)

8.08. panta 2.-8. iedaļa, ja kuģim nav nepieciešama apkalpe;

| b) | 10.01. panta 1. un 3. iedaļa, ja darblaukuma kuģi var droši noenkurot ar darba enkuru vai pāļu palīdzību. Tomēr darblaukuma kuģim ar savu dzinējspēku ir jābūt aprīkotam vismaz ar vienu enkuru, kas atbilst 10.01. panta 1. iedaļas prasībām, ja koeficientu k pieņem kā 45 un T pieņem kā zemāko augstumu; |
| --- | --- |

b)

10.01. panta 1. un 3. iedaļa, ja darblaukuma kuģi var droši noenkurot ar darba enkuru vai pāļu palīdzību. Tomēr darblaukuma kuģim ar savu dzinējspēku ir jābūt aprīkotam vismaz ar vienu enkuru, kas atbilst 10.01. panta 1. iedaļas prasībām, ja koeficientu k pieņem kā 45 un T pieņem kā zemāko augstumu;

| c) | 10.02. panta 1. iedaļas c) punkts, ja darblaukuma kuģim nav sava dzinējspēka. |
| --- | --- |

c)

10.02. panta 1. iedaļas c) punkts, ja darblaukuma kuģim nav sava dzinējspēka.

18.04. pants

Drošības attālums un brīvsāni

1.   Ja darblaukuma kuģi izmanto kā meliorācijas baržu vai paškrāvēju baržu, drošības attālumam ārpus tilpņu zonas jābūt vismaz 300 mm un brīvsāniem — vismaz 150 mm. Pārbaudes iestāde var atļaut mazākus brīvsānus, ja ar aprēķinu tiek pierādīts, ka stabilitāte kravai ar specifisko masu 1,5 t/m3 ir pietiekama un neviena klāja mala nesasniedz ūdeni. Jāņem vērā sašķidrinātas kravas iedarbība.

3

2.   4.01. un 4.02. panta noteikumus piemēro mutatis mutandis attiecībā uz darblaukuma kuģi, uz kuru neattiecas 1. iedaļas nosacījumi. Pārbaudes iestāde var noteikt drošības attāluma un brīvsānu vērtības, kas atšķiras no iepriekš minētajām.

mutatis mutandis

18.05. pants

Kuģa laivas

Darblaukuma kuģim nav nepieciešama kuģa laiva, ja:

| a) | tam nav sava dzinējspēka vai |
| --- | --- |

a)

tam nav sava dzinējspēka vai

| b) | kuģa laiva ir pieejama citā vietā darblaukumā. |
| --- | --- |

b)

kuģa laiva ir pieejama citā vietā darblaukumā.

Šis izņēmums ir jāieraksta Kopienas sertifikātā.

19. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO VĒSTURISKAJIEM KUĢIEM

(Paliek anulēta)

19.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KANĀLA BARŽĀM

(Paliek anulēta)

19.b NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

19b.01. pants

4. nodaļas piemērošana

1.   Atkāpjoties no 4.01. panta 1. un 2. iedaļas nosacījumiem, durvju un atvērumu, kas nav tilpņu lūkas, drošības attālums kuģiem, kas kuģo 4. zonas ūdensceļos, ir samazināts šādi:

| a) | atvērumiem, ko iespējams noslēgt šļakatu droši un pret laika apstākļiem izturīgi, — līdz 150 mm; |
| --- | --- |

a)

atvērumiem, ko iespējams noslēgt šļakatu droši un pret laika apstākļiem izturīgi, — līdz 150 mm;

| b) | atvērumiem, ko nav iespējams noslēgt šļakatu droši un pret laika apstākļiem izturīgi, — līdz 200 mm. |
| --- | --- |

b)

atvērumiem, ko nav iespējams noslēgt šļakatu droši un pret laika apstākļiem izturīgi, — līdz 200 mm.

2.   Atkāpjoties no 4.02. panta nosacījumiem, minimālie 4. zonas ūdensceļos kuģojoša kuģa brīvsāni ir 0 mm, ja ir ievērots 1. iedaļā minētais drošības attālums.

20. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO JŪRAS KUĢIEM

(Paliek anulēta)

21. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ATPŪTAS KUĢIEM

21.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

Attiecībā uz atpūtas kuģu konstrukciju un aprīkojumu piemēro tikai 21.02. un 21.03. pantu.

21.02. pants

II daļas piemērošana

1.   Atpūtas kuģim jāatbilst šādām prasībām:

| a) | no 3. nodaļas: | 3.01. pants, 3.02. panta 1. iedaļas a) punkts un 2. iedaļa, 3.03. panta 1. iedaļas a) punkts un 6. iedaļa un 3.04. panta 1. iedaļa; |
| --- | --- | --- |

a)

no 3. nodaļas:

3.01. pants, 3.02. panta 1. iedaļas a) punkts un 2. iedaļa, 3.03. panta 1. iedaļas a) punkts un 6. iedaļa un 3.04. panta 1. iedaļa;

| b) | 5. nodaļa; |
| --- | --- |

b)

5. nodaļa;

| c) | no 6. nodaļas: | 6.01. panta 1. iedaļa un 6.08. pants; |
| --- | --- | --- |

c)

no 6. nodaļas:

6.01. panta 1. iedaļa un 6.08. pants;

| d) | no 7. nodaļas: | 7.01. panta 1. un 2. iedaļa, 7.02. pants, 7.03. panta 1. un 2. iedaļa, 7.04. panta 1. iedaļa, 7.05. panta 2. iedaļa, 7.13. pants, ja kuģī ir stūres māja, kas konstruēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai; |
| --- | --- | --- |

d)

no 7. nodaļas:

7.01. panta 1. un 2. iedaļa, 7.02. pants, 7.03. panta 1. un 2. iedaļa, 7.04. panta 1. iedaļa, 7.05. panta 2. iedaļa, 7.13. pants, ja kuģī ir stūres māja, kas konstruēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai;

| e) | no 8. nodaļas: | 8.01. panta 1. un 2. iedaļa, 8.02. panta 1. un 2. iedaļa, 8.03. panta 1. un 3. iedaļa, 8.04. pants, 8.05. panta 1.-10. iedaļa un 13. iedaļa, 8.08. panta 1., 2., 5., 7. un 10. iedaļa, 8.09. panta 1. iedaļa un 8.10. pants; |
| --- | --- | --- |

e)

no 8. nodaļas:

8.01. panta 1. un 2. iedaļa, 8.02. panta 1. un 2. iedaļa, 8.03. panta 1. un 3. iedaļa, 8.04. pants, 8.05. panta 1.-10. iedaļa un 13. iedaļa, 8.08. panta 1., 2., 5., 7. un 10. iedaļa, 8.09. panta 1. iedaļa un 8.10. pants;

| f) | no 9. nodaļas: | 9.01. panta 1. iedaļa mutatis mutandis; |
| --- | --- | --- |

f)

no 9. nodaļas:

9.01. panta 1. iedaļa mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| g) | no 10. nodaļas: | 10.01. panta 2., 3. un 5.-14. iedaļa, 10.02. panta 1. iedaļas a)-c) punkts un 2. iedaļas a) punkts un e)-h) punkts, 10.03. panta 1. iedaļas a), b) un d) punkts: tomēr kuģī jābūt vismaz diviem ugunsdzēšanas līdzekļiem; 10.03. panta 2.-6. iedaļa, 10.03a. pants, 10.03b. pants un 10.05. pants; |
| --- | --- | --- |

g)

no 10. nodaļas:

10.01. panta 2., 3. un 5.-14. iedaļa, 10.02. panta 1. iedaļas a)-c) punkts un 2. iedaļas a) punkts un e)-h) punkts, 10.03. panta 1. iedaļas a), b) un d) punkts: tomēr kuģī jābūt vismaz diviem ugunsdzēšanas līdzekļiem; 10.03. panta 2.-6. iedaļa, 10.03a. pants, 10.03b. pants un 10.05. pants;

| h) | 13. nodaļa; |
| --- | --- |

h)

13. nodaļa;

| i) | 14. nodaļa. |
| --- | --- |

i)

14. nodaļa.

2.   Attiecībā uz atpūtas kuģiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/25/EK (1994. gada 16. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem (25), pirmā pārbaude un periodiskās pārbaudes attiecas tikai uz:

25

| a) | 6.08. pantu, ja kuģī ir pagrieziena ātruma indikators; |
| --- | --- |

a)

6.08. pantu, ja kuģī ir pagrieziena ātruma indikators;

| b) | 7.01. panta 2. iedaļu, 7.02. pantu, 7.03. panta 1. iedaļu un 7.13. pantu, ja kuģī ir stūres māja, kas konstruēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai; |
| --- | --- |

b)

7.01. panta 2. iedaļu, 7.02. pantu, 7.03. panta 1. iedaļu un 7.13. pantu, ja kuģī ir stūres māja, kas konstruēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai;

| c) | 8.01. panta 2. iedaļu, 8.02. panta 1. iedaļu, 8.03. panta 3. iedaļu, 8.05. panta 5. iedaļu, 8.08. panta 2. iedaļu un 8.10. pantu; |
| --- | --- |

c)

8.01. panta 2. iedaļu, 8.02. panta 1. iedaļu, 8.03. panta 3. iedaļu, 8.05. panta 5. iedaļu, 8.08. panta 2. iedaļu un 8.10. pantu;

| d) | 10.01. panta 2., 3., 6. un 14. iedaļu, 10.02. panta 1. iedaļas b) un c) punktu, 2. iedaļas a) un e)-h) punktu, 10.03. panta 1. iedaļas b) un d) punktu, 2.-6. iedaļu un 10.05. pantu; |
| --- | --- |

d)

10.01. panta 2., 3., 6. un 14. iedaļu, 10.02. panta 1. iedaļas b) un c) punktu, 2. iedaļas a) un e)-h) punktu, 10.03. panta 1. iedaļas b) un d) punktu, 2.-6. iedaļu un 10.05. pantu;

| e) | 13. nodaļu; |
| --- | --- |

e)

13. nodaļu;

| f) | no 14. nodaļas:






  aa) | 14.12. pantu; |
| --- | --- | --- |

f)

no 14. nodaļas:

aa)

14.12. pantu;

| bb) | 14.13. pantu, pieņemšanas pārbaude pēc sašķidrinātās gāzes iekārtas nodošanas ekspluatācijā jāveic saskaņā ar Direktīvas 94/25/EK prasībām, un pieņemšanas akts jāiesniedz pārbaudes iestādei; |
| --- | --- |

bb)

14.13. pantu, pieņemšanas pārbaude pēc sašķidrinātās gāzes iekārtas nodošanas ekspluatācijā jāveic saskaņā ar Direktīvas 94/25/EK prasībām, un pieņemšanas akts jāiesniedz pārbaudes iestādei;

| cc) | 14.14. un 14.15. pantu; sašķidrinātās gāzes iekārtai jāatbilst Direktīvas 94/25/EK prasībām; |
| --- | --- |

cc)

14.14. un 14.15. pantu; sašķidrinātās gāzes iekārtai jāatbilst Direktīvas 94/25/EK prasībām;

| dd) | 14. nodaļu kopumā, ja sašķidrinātās gāzes iekārta ir uzstādīta pēc atpūtas kuģa laišanas tirgū. |
| --- | --- |

dd)

14. nodaļu kopumā, ja sašķidrinātās gāzes iekārta ir uzstādīta pēc atpūtas kuģa laišanas tirgū.

21.03. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

22. NODAĻA

KONTEINERUS PĀRVADĀJOŠO KUĢU STABILITĀTE

22.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz kuģiem, kas pārvadā konteinerus, ja stabilitātes dokumenti tiek prasīti saskaņā ar piemērojamajiem kuģošanas iestādes noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstīs.

Stabilitātes dokumenti ir jāpārbauda vai arī jāiesniedz citur pārbaudei un pienācīgi jāapzīmogo pārbaudes iestādei.

2.   Stabilitātes dokumentiem jānodrošina kuģa kapteinis ar visaptverošu informāciju par kuģa stabilitāti katrā noslogojuma stāvoklī.

Stabilitātes dokumentos jāietver vismaz šāda informācija:

| a) | informācija par pieļaujamajiem stabilitātes koeficientiem, pieļaujamajām

  vērtībām vai pieļaujamajiem augstumiem attiecībā uz kravas gravitācijas centru; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | dati attiecībā uz telpām, ko iespējams aizpildīt ar balasta ūdeni; |
| --- | --- |

b)

dati attiecībā uz telpām, ko iespējams aizpildīt ar balasta ūdeni;

| c) | stabilitātes pārbaudīšanas veidi; |
| --- | --- |

c)

stabilitātes pārbaudīšanas veidi;

| d) | norādījumi attiecībā uz lietojumu vai aprēķina paraugs kapteiņa lietošanai. |
| --- | --- |

d)

norādījumi attiecībā uz lietojumu vai aprēķina paraugs kapteiņa lietošanai.

3.   Attiecībā uz kuģiem, kuros ir izvēles iespēja konteinerus pārvadāt vai nu nenostiprinātā, vai nostiprinātā veidā, jāparedz atsevišķas aprēķināšanas metodes, lai apstiprinātu kā nenostiprinātu, tā nostiprinātu konteineru kravu pārvadāšanas stabilitāti.

4.   Konteineru krava uzskatāma par nostiprinātu tikai tādā gadījumā, ja katrs atsevišķais konteiners ir stingri piestiprināts pie kuģa korpusa ar konteinera vadņu vai nostiprināšanas ierīču palīdzību un šo stāvokli brauciena laikā nevar mainīt.

22.02. pants

Nenostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode

1.   Visām kuģa stabilitātes aprēķināšanas metodēm nenostiprinātu konteineru gadījumā jāatbilst šādiem robežnosacījumiem:

| a) | metacentriskais augstums

  nedrīkst būt mazāks par 1,00 m; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | centrbēdzes spēku, kas izriet no kuģa pagriešanās, vēja spiediena un brīvo šķidrumu virsmu kopīgas darbības apstākļos sasvēršanās leņķis nedrīkst pārsniegt 5° un klāja mala nedrīkst iegrimt ūdenī; |
| --- | --- |

b)

centrbēdzes spēku, kas izriet no kuģa pagriešanās, vēja spiediena un brīvo šķidrumu virsmu kopīgas darbības apstākļos sasvēršanās leņķis nedrīkst pārsniegt 5° un klāja mala nedrīkst iegrimt ūdenī;

| c) | sasvēršanās pārslēgšanos, kas izriet no kuģa pagriešanās izraisīta centrbēdzes spēka, nosaka atbilstoši šādai formulai:

  kur:






  cKZ | parametrs (cKZ = 0,04) [s2/m]; |
| --- | --- | --- |
| v | maksimālais kuģa ātrums attiecībā pret ūdeni [m/s]; |
| | piekrauta kuģa gravitātes centra augstums virs tā pamatnes [m]; |
| T' | piekrauta kuģa iegrime [m]; |

c)

sasvēršanās pārslēgšanos, kas izriet no kuģa pagriešanās izraisīta centrbēdzes spēka, nosaka atbilstoši šādai formulai:

kur:

cKZ

KZ

parametrs (cKZ = 0,04) [s2/m];

KZ

2

v

maksimālais kuģa ātrums attiecībā pret ūdeni [m/s];

Formula

piekrauta kuģa gravitātes centra augstums virs tā pamatnes [m];

T'

piekrauta kuģa iegrime [m];

| d) | sasvēršanās pārslēgšanos, kas izriet no vēja spiediena, nosaka atbilstoši šādai formulai:

  kur:






  cKW | parametrs (cKW = 0,025) [t/m2]; |
| --- | --- | --- |
| A' | sānu līmenis virs attiecīgā iegrimes līmeņa ar piekrautu kuģi [m2]; |
| D' | piekrautā kuģa izspiestais ūdens [t]; |
| lW | sānu līmeņa A' gravitācijas centra augstums virs attiecīgā iegrimes līmeņa [m]; |
| T ' | piekrauta kuģa iegrime [m]; |

d)

sasvēršanās pārslēgšanos, kas izriet no vēja spiediena, nosaka atbilstoši šādai formulai:

kur:

cKW

KW

parametrs (cKW = 0,025) [t/m2];

KW

2

A'

sānu līmenis virs attiecīgā iegrimes līmeņa ar piekrautu kuģi [m2];

2

D'

piekrautā kuģa izspiestais ūdens [t];

lW

W

sānu līmeņa A' gravitācijas centra augstums virs attiecīgā iegrimes līmeņa [m];

T '

piekrauta kuģa iegrime [m];

| e) | sasvēršanās pārslēgšanos, ko izraisa brīvās lietusūdens un liekā ūdens virsmas tilpnē vai divkāršajā dibenā, nosaka atbilstoši šādai formulai:

  kur:






  cKfO | parametrs (cKfO = 0,015) [t/m2] |
| --- | --- | --- |
| b | konkrētās tilpnes vai tilpnes daļas platums [m] (26); |
| l | konkrētās tilpnes vai tilpnes daļas garums [m] (26); |
| D' | piekrauta kuģa izspiestais ūdens [t]; |

e)

sasvēršanās pārslēgšanos, ko izraisa brīvās lietusūdens un liekā ūdens virsmas tilpnē vai divkāršajā dibenā, nosaka atbilstoši šādai formulai:

kur:

cKfO

KfO

parametrs (cKfO = 0,015) [t/m2]

KfO

2

b

konkrētās tilpnes vai tilpnes daļas platums [m] (26);

26

l

konkrētās tilpnes vai tilpnes daļas garums [m] (26);

26

D'

piekrauta kuģa izspiestais ūdens [t];

| f) | katrā noslogojuma stāvoklī jāņem vērā puse no degvielas un svaigā ūdens krājuma. |
| --- | --- |

f)

katrā noslogojuma stāvoklī jāņem vērā puse no degvielas un svaigā ūdens krājuma.

2.   Kuģa, kas pārvadā nenostiprinātus konteinerus, stabilitāte uzskatāma par pietiekamu, ja reālais Formula nepārsniedz Formula
  zul, kas izriet no šādas formulas. Formula
  zul jāaprēķina uz dažādu ūdensizspaidu, kas aptver visu iegrimju diapazonu.

zul

zul

| a) | Nevienu vērtību, kas mazāka par 11,5 (11,5 = 1/tan5°), nevar pieņemt par . |
| --- | --- |

a)

Formula

Nevienu vērtību, kas mazāka par 11,5 (11,5 = 1/tan5°), nevar pieņemt par Formula.

| b) | zul =

  –1,00 [m] |
| --- | --- |

b)

Formula

zul

Formula

Formula

zul

Šajās formulās:

| zul | maksimālais pieļaujamais piekrauta kuģa gravitācijas centra augstums virs tā pamatnes [m]; |
| --- | --- |
| | metacentra augstums virs pamatnes [m] atbilstoši tuvināšanas formulai 3. iedaļā; |
| F | attiecīgie reālie brīvsāni pie 1/2 L [m]; |
| Z | centrbēdzes spēka parametrs, kas izriet no pagriešanās |
| v | maksimālais kuģa ātrums attiecībā pret ūdeni [m/s]; |
| Tm | attiecīgā vidējā iegrime [m]; |
| hKW | sasvēršanās pārslēgšanās, ko izraisa sānu vēja spiediens atbilstoši 1. iedaļas d) punktam [m]; |
| hKfO | sasvēršanās pārslēgšanos summa, kas izriet no šķidrumu brīvās virsmas atbilstoši 1. iedaļas e) punktam [m]. |

Formula

zul

maksimālais pieļaujamais piekrauta kuģa gravitācijas centra augstums virs tā pamatnes [m];

Formula

metacentra augstums virs pamatnes [m] atbilstoši tuvināšanas formulai 3. iedaļā;

F

attiecīgie reālie brīvsāni pie 1/2 L [m];

Z

centrbēdzes spēka parametrs, kas izriet no pagriešanās

v

maksimālais kuģa ātrums attiecībā pret ūdeni [m/s];

Tm

m

attiecīgā vidējā iegrime [m];

hKW

KW

sasvēršanās pārslēgšanās, ko izraisa sānu vēja spiediens atbilstoši 1. iedaļas d) punktam [m];

hKfO

KfO

sasvēršanās pārslēgšanos summa, kas izriet no šķidrumu brīvās virsmas atbilstoši 1. iedaļas e) punktam [m].

Formula

Ja nav pieejami hidrostatisko līkņu dati, Formula vērtību aprēķinam saskaņā ar 2. iedaļu un 22.03. panta 2. iedaļu var noteikt ar šādām aprēķina formulām:

| a) | attiecībā uz pontonveidīgiem kuģiem |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz pontonveidīgiem kuģiem

| b) | attiecībā uz citiem kuģiem |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz citiem kuģiem

22.03. pants

Nostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode

1.   Visām kuģa stabilitātes aprēķināšanas metodēm nostiprinātu konteineru gadījumā jāatbilst šādiem robežnosacījumiem:

| a) | metacentriskais augstums

  nedrīkst būt mazāks par 0,50 m; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | neviena kuģa korpusa atvere nedrīkst centrbēdzes spēku, kas izriet no kuģa pagriešanās, vēja spiediena un brīvo šķidrumu virsmu kopīgas darbības rezultātā; |
| --- | --- |

b)

neviena kuģa korpusa atvere nedrīkst centrbēdzes spēku, kas izriet no kuģa pagriešanās, vēja spiediena un brīvo šķidrumu virsmu kopīgas darbības rezultātā;

| c) | sasvēršanās pārslēgšanās, kas izriet no kuģa pagriešanās izraisīta centrbēdzes spēka, vēja spiediena un šķidrumu brīvās virsmas, nosaka atbilstoši formulām, kas minētas 22.02. panta 1. iedaļas c)-e) punktā; |
| --- | --- |

c)

sasvēršanās pārslēgšanās, kas izriet no kuģa pagriešanās izraisīta centrbēdzes spēka, vēja spiediena un šķidrumu brīvās virsmas, nosaka atbilstoši formulām, kas minētas 22.02. panta 1. iedaļas c)-e) punktā;

| d) | katrā noslogojuma stāvoklī jāņem vērā puse no degvielas un svaigā ūdens krājuma. |
| --- | --- |

d)

katrā noslogojuma stāvoklī jāņem vērā puse no degvielas un svaigā ūdens krājuma.

2.   Kuģa, kas pārvadā nostiprinātus konteinerus, stabilitāte uzskatāma par pietiekamu, ja reālais Formula nepārsniedz Formula
  zul, kas izriet no šādas formulas, ko aprēķina uz dažādu ūdensizspaidu, aptverot visu iegrimju diapazonu.

zul

| a) | Nevienu vērtību, kas mazāka par 6,6, nevar pieņemt par un
  nevienu vērtību, kas mazāka par 0, nevar pieņemt par . |
| --- | --- |

a)

Image

Nevienu vērtību, kas mazāka par 6,6, nevar pieņemt par Formula un

nevienu vērtību, kas mazāka par 0, nevar pieņemt par Image.

| b) | zul =

  – 0,05 [m]. |
| --- | --- |

b)

Formula

zul

Formula

Formula

zul

Šajās formulās bez terminiem, kas definēti iepriekš:

| I | šķērseniskais ūdens līnijas laukuma inerces moments pie Tm [m4] (tuvināšanas formulu skatīt 3. iedaļā); |
| --- | --- |
| i | šķērseniskais ūdens līnijas laukuma inerces moments paralēli pamatnei pie augstuma |
| | kuģa ūdensizspaids pie Tm [m3]; |
| F' | ideālie brīvsāni F' = H' – Tm [m] vai [m], izšķirošā ir zemākā vērtība; |
| a | vertikālais attālums starp tā atvēruma zemāko malu, kas pirmais iegrimst ūdenī sasvēršanās gadījumā, un ūdens līniju kuģa taisnā stāvoklī [m]; |
| b | attālums no šī paša atvēruma no kuģa centra [m]; |
| H' | ideālais sānu augstums ; |
| q | klāja māju, lūku, bagāžas klāju un citu virsbūvju tilpumu summa līdz pat maksimālajam 1,0 m augstumam virs H vai arī līdz zemākajai atverei konkrētajā tilpumā; izšķirošā ir zemākā vērtība. Tilpumu daļas, kas atrodas 0,05 L diapazonā no kuģa izvirzījumiem, nav jāņem vērā [m3]. |

I

šķērseniskais ūdens līnijas laukuma inerces moments pie Tm [m4] (tuvināšanas formulu skatīt 3. iedaļā);

m

4

i

šķērseniskais ūdens līnijas laukuma inerces moments paralēli pamatnei pie augstuma

Image

kuģa ūdensizspaids pie Tm [m3];

m

3

F'

ideālie brīvsāni F' = H' – Tm [m] vai Formula[m], izšķirošā ir zemākā vērtība;

m

a

vertikālais attālums starp tā atvēruma zemāko malu, kas pirmais iegrimst ūdenī sasvēršanās gadījumā, un ūdens līniju kuģa taisnā stāvoklī [m];

b

attālums no šī paša atvēruma no kuģa centra [m];

H'

ideālais sānu augstums Formula;

q

klāja māju, lūku, bagāžas klāju un citu virsbūvju tilpumu summa līdz pat maksimālajam 1,0 m augstumam virs H vai arī līdz zemākajai atverei konkrētajā tilpumā; izšķirošā ir zemākā vērtība. Tilpumu daļas, kas atrodas 0,05 L diapazonā no kuģa izvirzījumiem, nav jāņem vērā [m3].

3

3.   Tuvināšanas formula attiecībā uz I

Ja nav pieejami hidrostatisko līkņu dati, ūdens līnijas laukuma inerces I šķērseniskā momenta vērtību var aprēķināt ar šādām tuvināšanas formulām:

| a) | attiecībā uz pontonveidīgiem kuģiem |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz pontonveidīgiem kuģiem

| b) | attiecībā uz citiem kuģiem |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz citiem kuģiem

22.04. pants

Stabilitātes novērtēšanas procedūra uz kuģa

Stabilitātes novērtēšanas procedūru var noteikt ar 22.01. panta 2. iedaļā minētajiem dokumentiem.

22.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KUĢIEM, KAS GARĀKI PAR 110 M

22a.01. pants

I daļas piemērošana

Papildus 2.03. panta 3. iedaļā noteiktajām prasībām kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim, pirms tiek uzsākta tāda kuģa būvniecība, kas garāks par 110 m, izņemot jūras kuģus (jauna kuģa būvēšana vai ekspluatācijā jau esoša kuģa pārbūvēšana), jāinformē pārbaudes iestāde, kurai attiecīgi pēc tam jāizsniedz Kopienas sertifikāts. Šai pārbaudes iestādei jāveic pārbaudes būvēšanas stadijā. Tā var iztikt bez pārbaudēm būvēšanas stadijā, ja pirms būvēšanas procesa uzsākšanas tiek uzrādīts sertifikāts, kas apliecina apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības paziņojumu par to, ka tai jāuzrauga būvēšana.

22a.02. pants

II daļas piemērošana

Papildus II daļai uz kuģiem, kas garāki par 110 m, attiecas 22a.03.-22a.05. pants.

22a.03. pants

Izturība

Pietiekama kuģa korpusa izturība atbilstoši 3.02. panta 1. iedaļas a) punkta nosacījumiem (gareniskā, sānu un vietējā izturība) pārbauda ar sertifikātu, ko izsniegusi apstiprināta klasificēšanas sabiedrība.

22a.04. pants

Peldspēja un stabilitāte

1.   2.-9. iedaļa attiecas uz kuģiem, kas garāki par 110 m, izņemot pasažieru kuģus.

2.   Pietiekamas stabilitātes, ieskaitot stabilitāti pēc bojājuma, apliecinājums jāpārbauda attiecībā uz visnelabvēlīgāko noslogojuma stāvokli.

Pamatvērtības stabilitātes aprēķinam — kuģa atviegloto svaru un gravitācijas centra atrašanās vietu — nosaka:

| — | vai nu ar sasvēršanas uz sāniem eksperimentu, vai |
| --- | --- |

—

vai nu ar sasvēršanas uz sāniem eksperimentu, vai

| — | ar detalizētu masas un momenta aprēķinu, kādā gadījumā par kuģa atviegloto svaru pārliecinās, pārbaudot iegrimi, ar pielaides robežu +/– 5 % starp aprēķinā noteikto masu un izspiesto ūdeni, ko nosaka iegrimes nolasījumos. |
| --- | --- |

—

ar detalizētu masas un momenta aprēķinu, kādā gadījumā par kuģa atviegloto svaru pārliecinās, pārbaudot iegrimi, ar pielaides robežu +/– 5 % starp aprēķinā noteikto masu un izspiesto ūdeni, ko nosaka iegrimes nolasījumos.

3.   Peldspējas apliecinājumu pēc bojājuma pārbauda attiecībā uz pilnībā piekrautu kuģi.

Šajā nolūkā pietiekamas stabilitātes aprēķināto apliecinājumu nosaka attiecībā uz kritiskajiem applūšanas starpstāvokļiem un attiecībā uz beidzamo applūšanas stadiju. Kompetentā iestāde var pieņemt negatīvas stabilitātes vērtības applūšanas starpstāvokļos, ja tiek apliecināta pietiekama stabilitāte tiem sekojošajās starpstāvokļu stadijās.

4.   Attiecībā uz bojāto stāvokli jāņem vērā šādi pieņēmumi:

| a) | Sānu bojājuma apmērs:







  gareniskais apmērs | : | vismaz 0,10 L, |
| --- | --- | --- | --- |
| šķērseniskais apmērs | : | 0,59 m, |
| vertikālais apmērs | : | no pamatlīnijas uz augšu bez ierobežojuma. |

a)

Sānu bojājuma apmērs:

gareniskais apmērs

:

vismaz 0,10 L,

šķērseniskais apmērs

:

0,59 m,

vertikālais apmērs

:

no pamatlīnijas uz augšu bez ierobežojuma.

| b) | Kuģa dibena bojājuma apmērs:







  gareniskais apmērs | : | vismaz 0,10 L, |
| --- | --- | --- | --- |
| šķērseniskais apmērs | : | 3,00 m, |
| vertikālais apmērs | : | no pamatlīnijas 0,39 m uz augšu, izņemot nosēdtilpni. |

b)

Kuģa dibena bojājuma apmērs:

gareniskais apmērs

:

vismaz 0,10 L,

šķērseniskais apmērs

:

3,00 m,

vertikālais apmērs

:

no pamatlīnijas 0,39 m uz augšu, izņemot nosēdtilpni.

| c) | Jebkuras starpsienas bojātajā zonā uzskatāmas par bojātām, kas nozīmē, ka apakšiedalījums jāizvēlas tā, lai kuģis paliktu peldspējīgs pēc divu vai vairāku blakus esošo nodalījumu applūšanas garenvirzienā.
  Attiecībā uz galveno mašīntelpu jāņem vērā tikai viena nodalījuma standarts, t. i., mašīntelpas gala starpsienas jāuzskata par nebojātām.
  Attiecībā uz kuģa dibena bojājumu blakus esošie perpendikulārie kuģa nodalījumi jāuzskata par applūdušiem. |
| --- | --- |

c)

Jebkuras starpsienas bojātajā zonā uzskatāmas par bojātām, kas nozīmē, ka apakšiedalījums jāizvēlas tā, lai kuģis paliktu peldspējīgs pēc divu vai vairāku blakus esošo nodalījumu applūšanas garenvirzienā.

Attiecībā uz galveno mašīntelpu jāņem vērā tikai viena nodalījuma standarts, t. i., mašīntelpas gala starpsienas jāuzskata par nebojātām.

Attiecībā uz kuģa dibena bojājumu blakus esošie perpendikulārie kuģa nodalījumi jāuzskata par applūdušiem.

| d) | Caurlaidība
  Jāpieņem, ka caurlaidība ir 95 %.
  Atkāpjoties no šī pieņēmuma, iespējams pieņemt šādu caurlaidību:








  — | : | mašīntelpas un darba telpas | : | 85 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | divkāršie dibeni, degvielas tvertnes, balasta tvertnes u. c. atkarībā no to funkcijas jāpieņem vai nu kā pilni, vai tukši attiecībā pret kuģi, kas peld ar maksimālo pieļaujamo iegrimi | : | 0 vai 95 % |

d)

Caurlaidība

Jāpieņem, ka caurlaidība ir 95 %.

Atkāpjoties no šī pieņēmuma, iespējams pieņemt šādu caurlaidību:

—

:

mašīntelpas un darba telpas

:

85 %

—

:

divkāršie dibeni, degvielas tvertnes, balasta tvertnes u. c. atkarībā no to funkcijas jāpieņem vai nu kā pilni, vai tukši attiecībā pret kuģi, kas peld ar maksimālo pieļaujamo iegrimi

:

0 vai 95 %

Ja aprēķins pierāda, ka visu nodalījumu vidējā caurlaidība ir zemāka, iespējams izmantot aprēķināto vērtību.

| e) | Visu atvērumu, kas nav ūdensdroši (piemēram, durvis, logi, piekļuves lūkas), zemākajai malai beidzamajā applūšanas stadijā jābūt ne mazāk kā 100 mm virs bojājuma ūdenslīnijas. |
| --- | --- |

e)

Visu atvērumu, kas nav ūdensdroši (piemēram, durvis, logi, piekļuves lūkas), zemākajai malai beidzamajā applūšanas stadijā jābūt ne mazāk kā 100 mm virs bojājuma ūdenslīnijas.

5.   Stabilitāte pēc bojājuma ir pietiekama, ja, pamatojoties uz 4. iedaļā minētajiem pieņēmumiem:

| a) | beidzamajā applūšanas stadijā paliek drošības attālums, ne mazāks par 100 mm, un mazā kuģa sasvēršanās leņķis nepārsniedz 5°; vai |
| --- | --- |

a)

beidzamajā applūšanas stadijā paliek drošības attālums, ne mazāks par 100 mm, un mazā kuģa sasvēršanās leņķis nepārsniedz 5°; vai

| b) | aprēķini saskaņā ar Noteikumu par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (ADNR) 9. daļā norādīto bojātas stabilitātes aprēķina procedūru uzrāda pozitīvu rezultātu. |
| --- | --- |

b)

aprēķini saskaņā ar Noteikumu par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (ADNR) 9. daļā norādīto bojātas stabilitātes aprēķina procedūru uzrāda pozitīvu rezultātu.

ADNR

6.   Ja ir nodrošināti šķērseniski vai uz leju virzīti applūšanas atvērumi asimetriskas applūšanas samazinājuma nolūkā, izlīdzināšanas laiks nedrīkst pārsniegt 15 minūtes, ja applūšanas starpstāvokļu stadijās ir apliecināta pietiekama bojātā stabilitāte.

7.   Ja atvērumi, caur kuriem nebojātie nodalījumi var applūst papildus, ir ūdensdroši aizverami, slēgierīcēm jābūt marķētām atbilstoši to lietošanas pamācībām.

8.   Aprēķina apliecinājums saskaņā ar 2.-5. iedaļu ir uzskatāms par nodrošinātu, ja bojātās stabilitātes aprēķini saskaņā ar Noteikumu par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (ADNR) 9. daļu uzrāda pozitīvu rezultātu.

ADNR

9.   Ja 2. vai 3. iedaļas prasību ievērošanas nolūkā tas ir nepieciešams, maksimālās iegrimes līmeni nosaka no jauna.

22a.05. pants

Papildu prasības

1.   Kuģim, kas garāks par 110 m:

| a) | jābūt aprīkotam ar vairākdzenskrūvju dzinējspēka sistēmu ar vismaz diviem neatkarīgiem dzinējiem ar līdzvērtīgu jaudu un priekšgala dzinekli, ko vada no stūres mājas un kas ir efektīvs arī tad, kad kuģis ir nepiekrautā stāvoklī; vai
  jābūt ar vienas dzenskrūves dzinējspēka sistēmu un priekšgala dzinekli, ko vada no stūres mājas ar savu elektroenerģijas padevi un kas ir efektīvs arī tad, kad kuģis ir nepiekrautā stāvoklī, un kas galvenās dzinējspēku sistēmas avārijas gadījumā dod iespēju kuģim virzīties uz priekšu pašam ar savu jaudu; |
| --- | --- |

a)

jābūt aprīkotam ar vairākdzenskrūvju dzinējspēka sistēmu ar vismaz diviem neatkarīgiem dzinējiem ar līdzvērtīgu jaudu un priekšgala dzinekli, ko vada no stūres mājas un kas ir efektīvs arī tad, kad kuģis ir nepiekrautā stāvoklī; vai

jābūt ar vienas dzenskrūves dzinējspēka sistēmu un priekšgala dzinekli, ko vada no stūres mājas ar savu elektroenerģijas padevi un kas ir efektīvs arī tad, kad kuģis ir nepiekrautā stāvoklī, un kas galvenās dzinējspēku sistēmas avārijas gadījumā dod iespēju kuģim virzīties uz priekšu pašam ar savu jaudu;

| b) | jābūt aprīkotam ar radara navigācijas sistēmu līdz ar pagrieziena ātruma indikatoru saskaņā ar 7.06. panta 1. iedaļas nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

jābūt aprīkotam ar radara navigācijas sistēmu līdz ar pagrieziena ātruma indikatoru saskaņā ar 7.06. panta 1. iedaļas nosacījumiem;

| c) | jābūt ar pastāvīgi uzstādītu tilpnes ūdens sūknēšanas sistēmu saskaņā ar 8.08. pantu; |
| --- | --- |

c)

jābūt ar pastāvīgi uzstādītu tilpnes ūdens sūknēšanas sistēmu saskaņā ar 8.08. pantu;

| d) | jāatbilst 23.09. panta 1.1. iedaļas prasībām. |
| --- | --- |

d)

jāatbilst 23.09. panta 1.1. iedaļas prasībām.

2.   Attiecībā uz mazajiem kuģiem, izņemot pasažieru kuģus, kuru garums ir lielāks par 110 m un kuri papildus 1. iedaļas nosacījumiem

| a) | sniedz iespēju avārijas gadījumā kuģa vidējā trešdaļā to sadalīt (atdalīt), nelietojot smago glābšanas aprīkojumu, atdalītajām kuģa daļām pēc atdalīšanas saglabājot peldspēju; |
| --- | --- |

a)

sniedz iespēju avārijas gadījumā kuģa vidējā trešdaļā to sadalīt (atdalīt), nelietojot smago glābšanas aprīkojumu, atdalītajām kuģa daļām pēc atdalīšanas saglabājot peldspēju;

| b) | ir nodrošināti ar sertifikātu, kas jāglabā uz kuģa un ko izsniegusi apstiprināta klasificēšanas sabiedrība attiecībā uz kuģa peldspēju, nosvēršanās stāvokli un atsevišķo daļu stabilitāti, norādot piekraušanas pakāpi, virs kuras abu daļu peldspēja vairs nav nodrošināta; |
| --- | --- |

b)

ir nodrošināti ar sertifikātu, kas jāglabā uz kuģa un ko izsniegusi apstiprināta klasificēšanas sabiedrība attiecībā uz kuģa peldspēju, nosvēršanās stāvokli un atsevišķo daļu stabilitāti, norādot piekraušanas pakāpi, virs kuras abu daļu peldspēja vairs nav nodrošināta;

| c) | ir būvēti kā kuģi ar divkāršu korpusu saskaņā ar Noteikumiem par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (ADNR), kad attiecībā uz motorkuģiem piemēro ADNR 9. daļas 9.1.0.91.-9.1.0.95. iedaļu un attiecībā uz tankkuģiem — 9.3.2.11.7. un 9.3.2.13.-9.3.2.15. iedaļu; |
| --- | --- |

c)

ir būvēti kā kuģi ar divkāršu korpusu saskaņā ar Noteikumiem par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (ADNR), kad attiecībā uz motorkuģiem piemēro ADNR 9. daļas 9.1.0.91.-9.1.0.95. iedaļu un attiecībā uz tankkuģiem — 9.3.2.11.7. un 9.3.2.13.-9.3.2.15. iedaļu;

ADNR

ADNR

| d) | ir aprīkoti ar vairākdzenskrūvju dzinējspēka sistēmu saskaņā ar 1. iedaļas a) punkta pirmā teikuma pirmo pusi; |
| --- | --- |

d)

ir aprīkoti ar vairākdzenskrūvju dzinējspēka sistēmu saskaņā ar 1. iedaļas a) punkta pirmā teikuma pirmo pusi;

Kopienas sertifikāta 52. ailē jāieraksta, ka tie atbilst visām a)-d) punkta prasībām.

3.   Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kuru garums ir lielāks par 110 m un kuri papildus 1. iedaļas nosacījumiem

| a) | ir būvēti vai pārveidoti savā augstākajā kategorijā apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības uzraudzībā, kādā gadījumā atbilstību apliecina ar sertifikāta palīdzību, ko izsniegusi klasificēšanas sabiedrība, ja pašreizējā kategorija nav nepieciešama; |
| --- | --- |

a)

ir būvēti vai pārveidoti savā augstākajā kategorijā apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības uzraudzībā, kādā gadījumā atbilstību apliecina ar sertifikāta palīdzību, ko izsniegusi klasificēšanas sabiedrība, ja pašreizējā kategorija nav nepieciešama;

| b) | vai arī
  ir ar divkāršu dibenu ar vismaz 600 mm augstumu un apakšiedalījumu, lai nodrošinātu to, ka divu blakus esošu nodalījumu applūšanas gadījumā kuģis neiegrims ūdenī zemāk par robežlīniju un tiek saglabāts 100 mm atlikušais drošības attālums,
  vai
  ir ar divkāršu dibenu ar vismaz 600 mm augstumu un divkāršu korpusu ar vismaz 800 mm attālumu starp kuģa sānu sienu un garenisko starpsienu; |
| --- | --- |

b)

vai arī

ir ar divkāršu dibenu ar vismaz 600 mm augstumu un apakšiedalījumu, lai nodrošinātu to, ka divu blakus esošu nodalījumu applūšanas gadījumā kuģis neiegrims ūdenī zemāk par robežlīniju un tiek saglabāts 100 mm atlikušais drošības attālums,

vai

ir ar divkāršu dibenu ar vismaz 600 mm augstumu un divkāršu korpusu ar vismaz 800 mm attālumu starp kuģa sānu sienu un garenisko starpsienu;

| c) | ir aprīkots ar vairākdzenskrūvju dzinējspēka sistēmu ar vismaz diviem neatkarīgiem dzinējiem ar līdzvērtīgu jaudu un priekšgala dzinekļa sistēmu, ko var darbināt no stūres mājas un kas darbojas kā gareniski, tā arī šķērseniski; |
| --- | --- |

c)

ir aprīkots ar vairākdzenskrūvju dzinējspēka sistēmu ar vismaz diviem neatkarīgiem dzinējiem ar līdzvērtīgu jaudu un priekšgala dzinekļa sistēmu, ko var darbināt no stūres mājas un kas darbojas kā gareniski, tā arī šķērseniski;

| d) | ļauj kuģa pakaļgala enkuru darbināt tieši no stūres mājas; |
| --- | --- |

d)

ļauj kuģa pakaļgala enkuru darbināt tieši no stūres mājas;

Kopienas sertifikāta 52. ailē jāieraksta, ka tie atbilst visām a)-d) punkta prasībām.

22a.06. pants

IV daļas piemērošana pārbūves gadījumā

Pārbaudes iestāde var piemērot 24. nodaļu mazajiem kuģiem, kas pārbūvēti kuģos ar garumu, kas pārsniedz 110 m, tikai pamatojoties uz īpašām Komitejas rekomendācijām atbilstīgi direktīvas 19. pantam.

22.b NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ĀTRGAITAS KUĢIEM

22b.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Ātrgaitas kuģus nekonstruē kā kuģus ar kajītēm.

2.   Šādas iekārtas ir aizliegtas uz ātrgaitas kuģiem:

| a) | ierīces, kas aprīkotas ar dakts degļiem saskaņā ar 13.02. pantu; |
| --- | --- |

a)

ierīces, kas aprīkotas ar dakts degļiem saskaņā ar 13.02. pantu;

| b) | tvaicējošu eļļas degļu krāsnis saskaņā ar 13.03. un 13.04. pantu; |
| --- | --- |

b)

tvaicējošu eļļas degļu krāsnis saskaņā ar 13.03. un 13.04. pantu;

| c) | cietā kurināmā apkures ierīces saskaņā ar 13.07. pantu; |
| --- | --- |

c)

cietā kurināmā apkures ierīces saskaņā ar 13.07. pantu;

| d) | sašķidrinātās gāzes iekārtas saskaņā ar 14. nodaļu. |
| --- | --- |

d)

sašķidrinātās gāzes iekārtas saskaņā ar 14. nodaļu.

22b.02. pants

I daļas piemērošana

1.   Papildus 2.03. panta noteikumiem ātrgaitas kuģiem jābūt konstruētiem un klasificētiem apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības uzraudzībā un saskaņā ar šīs sabiedrības, kurai ir īpaši noteikumi attiecībā uz ātrgaitas kuģiem, spēkā esošajiem noteikumiem. Kuģa kategorija ir jāsaglabā.

2.   Atkāpjoties no 2.06. panta nosacījumiem, Kopienas sertifikāti, kas izsniegti atbilstoši minētās nodaļas noteikumiem, ir derīgi, augstākais, piecus gadus.

22b.03. pants

II daļas piemērošana

1.   Neraugoties uz 2. iedaļas un 22b.02. panta 2. iedaļas nosacījumiem, uz ātrgaitas kuģiem attiecas 3. līdz 15. nodaļas noteikumi, izņemot šādus noteikumus:

| a) | 3.04. panta 6. iedaļas otrā rindkopa; |
| --- | --- |

a)

3.04. panta 6. iedaļas otrā rindkopa;

| b) | 8.08. panta 2. iedaļas otrais teikums; |
| --- | --- |

b)

8.08. panta 2. iedaļas otrais teikums;

| c) | 11.02. panta 4. iedaļas otrais un trešais teikums; |
| --- | --- |

c)

11.02. panta 4. iedaļas otrais un trešais teikums;

| d) | 12.02. panta 4. iedaļas otrais teikums; |
| --- | --- |

d)

12.02. panta 4. iedaļas otrais teikums;

| e) | 15.06. panta 3. iedaļas a) punkta otrais teikums. |
| --- | --- |

e)

15.06. panta 3. iedaļas a) punkta otrais teikums.

2.   Atkāpjoties no 15.02. panta 9. iedaļas un 15.15. panta 7. iedaļas nosacījumiem, visas durvis ūdensdrošajās starpsienās jāvar vadīt attālināti.

3.   Atkāpjoties no 6.02. panta 1. iedaļas nosacījumiem stūres aparāta dzinējiekārtas darbības atteices vai traucējumu gadījumā darbībā bez laika aizkaves jāieslēdzas sekundārai neatkarīgai stūres aparāta dzinējiekārtai vai manuāli darbinātai dzinējiekārtai.

4.   Papildus II daļas prasībām ātrgaitas kuģiem jāatbilst 22b.04.-22b.12. panta prasībām.

22b.04. pants

Sēdvietas un drošības jostas

Sēdvietām jābūt pieejamām maksimālajām uz kuģa pieļautajam skaitam pasažieru. Sēdvietām jābūt aprīkotām ar drošības jostām. Bez drošības jostām var iztikt, ja ir nodrošināts piemērota triecienizturīga aizsardzība vai arī ja tās saskaņā ar HSC Kodeksa 2000 4. nodaļas 6. daļu netiek prasītas.

HSC

22b.05. pants

Brīvsāni

Atkāpjoties no 4.02. un 4.03. panta nosacījumiem, brīvsāniem jābūt vismaz 500 mm.

22b.06. pants

Peldspēja, stabilitāte un apakšiedalījums

Attiecībā uz ātrgaitas kuģiem jānodrošina pienācīga dokumentācija par:

| a) | peldspējas un stabilitātes raksturlielumiem, kas ir adekvāti drošības ziņā, ja mazo kuģi darbina ūdens izspiešanas režīmā, gan nebojātā, gan bojātā veidā; |
| --- | --- |

a)

peldspējas un stabilitātes raksturlielumiem, kas ir adekvāti drošības ziņā, ja mazo kuģi darbina ūdens izspiešanas režīmā, gan nebojātā, gan bojātā veidā;

| b) | stabilitātes un stabilizēšanas sistēmu raksturlielumiem, kas nodrošina mazā kuģa drošību tad, kad to lieto dinamiskās peldspējas fāzē un pārejas fāzē; |
| --- | --- |

b)

stabilitātes un stabilizēšanas sistēmu raksturlielumiem, kas nodrošina mazā kuģa drošību tad, kad to lieto dinamiskās peldspējas fāzē un pārejas fāzē;

| c) | stabilitātes raksturlielumiem ūdens neizspiešanas un pārejas režīmā, kas ir adekvāti, lai kuģi droši novadītu ūdens izspiešanas režīmā jebkādu sistēmas traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

c)

stabilitātes raksturlielumiem ūdens neizspiešanas un pārejas režīmā, kas ir adekvāti, lai kuģi droši novadītu ūdens izspiešanas režīmā jebkādu sistēmas traucējumu gadījumā.

22b.07. pants

Stūres māja

1.   Iekārtojums

| a) | Atkāpjoties no 7.01. panta 1. iedaļas nosacījumiem, stūres mājām jābūt iekārtotām tā, lai stūrmanis un otrais apkalpes loceklis varētu vienmēr veikt savus uzdevumus, kuģim braucot. |
| --- | --- |

a)

Atkāpjoties no 7.01. panta 1. iedaļas nosacījumiem, stūres mājām jābūt iekārtotām tā, lai stūrmanis un otrais apkalpes loceklis varētu vienmēr veikt savus uzdevumus, kuģim braucot.

| b) | Stūrēšanas vietai jābūt iekārtotai tā, lai uzņemtu darbstacijas iepriekšējā a) punktā minētajām personām. Navigācijas, manevrēšanas, uzraudzības un saziņas instrumentiem, kā arī citiem svarīgiem darbības vadības mehānismiem jāatrodas pietiekami cieši kopā, lai ļautu otrajam apkalpes loceklim, kā arī stūrmanim iegūt nepieciešamo informāciju un pēc nepieciešamības darbināt vadības mehānismus un iekārtas sēdus stāvoklī. Vienmēr jāievēro šādi noteikumi:






  aa) | stūrmaņa stūrēšanas vietai jābūt iekārtotai tā, lai radara navigāciju ļautu veikt vienai personai |
| --- | --- | --- |

b)

Stūrēšanas vietai jābūt iekārtotai tā, lai uzņemtu darbstacijas iepriekšējā a) punktā minētajām personām. Navigācijas, manevrēšanas, uzraudzības un saziņas instrumentiem, kā arī citiem svarīgiem darbības vadības mehānismiem jāatrodas pietiekami cieši kopā, lai ļautu otrajam apkalpes loceklim, kā arī stūrmanim iegūt nepieciešamo informāciju un pēc nepieciešamības darbināt vadības mehānismus un iekārtas sēdus stāvoklī. Vienmēr jāievēro šādi noteikumi:

aa)

stūrmaņa stūrēšanas vietai jābūt iekārtotai tā, lai radara navigāciju ļautu veikt vienai personai

| bb) | otrajam apkalpes loceklim jābūt pašam savam radara ekrānam (pakļautajai ierīcei) savā darbstacijā, un viņam no savas darbstacijas iejaukties, lai pārraidītu informāciju un kontrolētu kuģa dzinējspēku. |
| --- | --- |

bb)

otrajam apkalpes loceklim jābūt pašam savam radara ekrānam (pakļautajai ierīcei) savā darbstacijā, un viņam no savas darbstacijas iejaukties, lai pārraidītu informāciju un kontrolētu kuģa dzinējspēku.

| c) | a) punktā minētajām personām jāvar darbināt b) punktā minētās iekārtas bez jebkādiem traucējumiem, ieskaitot to, ka drošības jostas tiek pienācīgi valkātas. |
| --- | --- |

c)

a) punktā minētajām personām jāvar darbināt b) punktā minētās iekārtas bez jebkādiem traucējumiem, ieskaitot to, ka drošības jostas tiek pienācīgi valkātas.

2.   Netraucēta redzamība

| a) | Atkāpjoties no 7.02. panta 2. iedaļas nosacījumiem, netraucētajai redzamības zonai priekšgala virzienā stūrmanim sēdus stāvoklī jābūt ne lielākai par vienu kuģa garumu neatkarīgi no kravas daudzuma. |
| --- | --- |

a)

Atkāpjoties no 7.02. panta 2. iedaļas nosacījumiem, netraucētajai redzamības zonai priekšgala virzienā stūrmanim sēdus stāvoklī jābūt ne lielākai par vienu kuģa garumu neatkarīgi no kravas daudzuma.

| b) | Atkāpjoties no 7.02. panta 3. iedaļas nosacījumiem, kopējais aklo sektoru loks virzienā uz priekšu līdz 22,5° aiz traversa abās pusēs nedrīkst pārsniegt 20°. Katrs atsevišķais aklais sektors nedrīkst pārsniegt 5°. Labas redzamības sektors starp diviem aklajiem sektoriem nedrīkst būt mazāks par 10°. |
| --- | --- |

b)

Atkāpjoties no 7.02. panta 3. iedaļas nosacījumiem, kopējais aklo sektoru loks virzienā uz priekšu līdz 22,5° aiz traversa abās pusēs nedrīkst pārsniegt 20°. Katrs atsevišķais aklais sektors nedrīkst pārsniegt 5°. Labas redzamības sektors starp diviem aklajiem sektoriem nedrīkst būt mazāks par 10°.

3.   Instrumenti

Instrumentu paneļiem 22b.11. pantā minēto iekārtu vadīšanai un uzraudzīšanai jāatrodas atsevišķās un skaidri marķētās vietās stūres mājā. Tas nepieciešamības gadījumā attiecas arī uz kopīgā dzīvības glābšanas aprīkojuma nolaišanas vadības mehānismiem.

4.   Apgaismojums

Sarkano gaismu izmanto tajās aprīkojuma zonās vai daļās, kam darbības laikā jābūt apgaismotām.

5.   Logi

No atstarojumiem ir jāizvairās. Jānodrošina līdzekļi, ka izvairīties no apžilbšanas saules gaismā.

6.   Virsmu materiāli

Stūres mājā jāizvairās no atstarojošu virsmas materiālu lietošanas.

22b.08. pants

Papildu aprīkojums

Ātrgaitas mazajos kuģos jābūt šādam aprīkojumam:

| a) | radara iekārta un pagrieziena ātruma indikators saskaņā ar 7.06. panta 1. iedaļu, |
| --- | --- |

a)

radara iekārta un pagrieziena ātruma indikators saskaņā ar 7.06. panta 1. iedaļu,

| b) | viegli sasniedzams individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums, kas atbilst Eiropas standartam EN 395:1998 un ir paredzēts maksimālajam uz kuģa pieļautajam skaitam pasažieru. |
| --- | --- |

b)

viegli sasniedzams individuālais dzīvības glābšanas aprīkojums, kas atbilst Eiropas standartam EN 395:1998 un ir paredzēts maksimālajam uz kuģa pieļautajam skaitam pasažieru.

22b.09. pants

Slēgtās zonas

1.   Vispārīgi nosacījumi

Sabiedriskajām telpām un kajīšu telpām, un aprīkojumam, kas šajās telpās atrodas, jābūt konstruētam tā, lai neviena persona, pienācīgi lietojot šīs iekārtas, negūtu traumu parastā vai avārijas kuģa iedarbināšanas vai apturēšanas gadījumā vai manevrēšanas laikā parastā kruīzā, kā arī darbības atteices vai traucējumu apstākļos.

2.   Saziņas līdzekļi

| a) | Pasažieru informēšanas nolūkā attiecībā uz drošības pasākumiem visiem pasažieru kuģiem jābūt aprīkotiem ar akustiskajām un vizuālajām iekārtām, kas ir redzamas un dzirdamas visiem, kas atrodas uz kuģa. |
| --- | --- |

a)

Pasažieru informēšanas nolūkā attiecībā uz drošības pasākumiem visiem pasažieru kuģiem jābūt aprīkotiem ar akustiskajām un vizuālajām iekārtām, kas ir redzamas un dzirdamas visiem, kas atrodas uz kuģa.

| b) | a) punktā minētās iekārtas aktivizē kuģa kapteinis, lai dotu norādījumus pasažieriem. |
| --- | --- |

b)

a) punktā minētās iekārtas aktivizē kuģa kapteinis, lai dotu norādījumus pasažieriem.

| c) | katram pasažierim savas sēdvietas tuvumā jābūt pieejamiem norādījumiem attiecībā uz ārkārtas situācijām, ieskaitot kuģa plānu, kurā parādītas visas izejas, glābšanās ceļi, avārijas aprīkojums, dzīvības glābšanas aprīkojums un norādījumi par glābšanas vestu lietošanu. |
| --- | --- |

c)

katram pasažierim savas sēdvietas tuvumā jābūt pieejamiem norādījumiem attiecībā uz ārkārtas situācijām, ieskaitot kuģa plānu, kurā parādītas visas izejas, glābšanās ceļi, avārijas aprīkojums, dzīvības glābšanas aprīkojums un norādījumi par glābšanas vestu lietošanu.

22b.10. pants

Izejas un glābšanās ceļi

Glābšanās un evakuācijas ceļiem jāatbilst šādām prasībām:

| a) | no stūrēšanas vietas jābūt vieglai, drošai un ātrai piekļuvei uz telpām un kajīšu telpām, kas pieejamas publiski; |
| --- | --- |

a)

no stūrēšanas vietas jābūt vieglai, drošai un ātrai piekļuvei uz telpām un kajīšu telpām, kas pieejamas publiski;

| b) | evakuācijas ceļiem, kas ved uz avārijas izejām, jābūt skaidri un pastāvīgi marķētiem; |
| --- | --- |

b)

evakuācijas ceļiem, kas ved uz avārijas izejām, jābūt skaidri un pastāvīgi marķētiem;

| c) | visām izejām jābūt pienācīgi marķētām. Atvēršanas mehānisma darbībai jābūt redzamai kā no ārpuses, tā no iekšpuses; |
| --- | --- |

c)

visām izejām jābūt pienācīgi marķētām. Atvēršanas mehānisma darbībai jābūt redzamai kā no ārpuses, tā no iekšpuses;

| d) | glābšanās ceļiem un avārijas izejām jābūt ar piemērotu drošības norādījumu sistēmu; |
| --- | --- |

d)

glābšanās ceļiem un avārijas izejām jābūt ar piemērotu drošības norādījumu sistēmu;

| e) | kreisajā pusē blakus izejām jābūt pietiekamai telpai vienam apkalpes loceklim. |
| --- | --- |

e)

kreisajā pusē blakus izejām jābūt pietiekamai telpai vienam apkalpes loceklim.

22b.11. pants

Ugunsdrošība un ugunsdzēšana

1.   Koridoriem, telpām un kajīšu telpām, kas pieejamas pasažieriem, kā arī kambīzēm un mašīntelpām jābūt pieslēgtām atbilstošai ugunsgrēka trauksmes signalizācijai. Ikviens ugunsgrēks un tā atrašanās vieta automātiski jānorāda vietā, ko pastāvīgi apkalpo kuģa apkalpe.

2.   Mašīntelpām jābūt aprīkotām ar pastāvīgi uzstādītu ugunsdzēšanas sistēmu atbilstoši 10.03b. pantam.

3.   Telpām un kajīšu telpām, kas pieejamas pasažieriem, un to glābšanās ceļiem jābūt aprīkotiem ar paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmu atbilstoši 10.03a. pantam. Jābūt iespējai izlietoto ūdeni strauji un tieši novadīt uz kuģa ārpusi.

22b.12. pants

Pārejas noteikumi

Ātrgaitas kuģiem saskaņā ar 1.01. panta 20.a iedaļu, kuriem 2003. gada 31. martā ir derīgs Kopienas sertifikāts, jāatbilst šādiem noteikumiem šajā nodaļā:

| a) | 22b.01., 22b.04., 22b.08., 22b.09., 22b.10. pants, 22b.11. panta 1. iedaļa,
  ja Kopienas sertifikāts ir atjaunots; |
| --- | --- |

a)

22b.01., 22b.04., 22b.08., 22b.09., 22b.10. pants, 22b.11. panta 1. iedaļa,

ja Kopienas sertifikāts ir atjaunots;

| b) | 2013. gada 1. aprīlī,
  22b.07. panta 1., 3., 4., 5. un 6. iedaļa; |
| --- | --- |

b)

2013. gada 1. aprīlī,

22b.07. panta 1., 3., 4., 5. un 6. iedaļa;

| c) | 2023. gada 1. janvārī
  visi citi noteikumi. |
| --- | --- |

c)

2023. gada 1. janvārī

visi citi noteikumi.

III DAĻA

23. NODAĻA

KUĢU APRĪKOJUMS SAISTĪBĀ AR TO APKALPOŠANU

23.01. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.02. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.03. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.04. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.05. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.06. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.07. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.08. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.09. pants

Kuģu aprīkojums

1.   Attiecībā uz motorkuģiem, stūmējkuģiem, stumtām karavānām un pasažieru kuģiem pārbaudes iestādei jāieraksta atbilstība 1.1. vai 1.2. iedaļas noteikumiem vai to neievērošana Kopienas sertifikāta 47. ailē.

1.1   Standarts S1

| a) | Dzinējspēka sistēmām jābūt iekārtotām tā, lai ātrumu varētu mainīt un dzenskrūves dzinekļa virzienu mainīt no stūrēšanas vietas.
  Jābūt iespējai tos palīgdzinējus, kas nepieciešami darbības nolūkā, ieslēgt vai izslēgt no stūrēšanas vietas, ja vien tas nenotiek automātiski vai arī dzinēji katra brauciena laikā nedarbojas nepārtraukti. |
| --- | --- |

a)

Dzinējspēka sistēmām jābūt iekārtotām tā, lai ātrumu varētu mainīt un dzenskrūves dzinekļa virzienu mainīt no stūrēšanas vietas.

Jābūt iespējai tos palīgdzinējus, kas nepieciešami darbības nolūkā, ieslēgt vai izslēgt no stūrēšanas vietas, ja vien tas nenotiek automātiski vai arī dzinēji katra brauciena laikā nedarbojas nepārtraukti.

| b) | Zonās, kas bīstamas tādu iemeslu dēļ, kā






  — | galvenā dzinēja dzesēšanas ūdens temperatūra, |
| --- | --- | --- |

b)

Zonās, kas bīstamas tādu iemeslu dēļ, kā

—

galvenā dzinēja dzesēšanas ūdens temperatūra,

| — | smēreļļas spiediens galvenajiem dzinējiem un pārvadiem, |
| --- | --- |

—

smēreļļas spiediens galvenajiem dzinējiem un pārvadiem,

| — | galvenā dzinēja reversējošo bloku, reversējošo pārvadu vai dzenskrūvju eļļas un gaisa spiediens, |
| --- | --- |

—

galvenā dzinēja reversējošo bloku, reversējošo pārvadu vai dzenskrūvju eļļas un gaisa spiediens,

| — | tilpnes ūdens līmenis galvenajā mašīntelpā, |
| --- | --- |

—

tilpnes ūdens līmenis galvenajā mašīntelpā,

jānotiek uzraudzībai ar tādu instrumentu palīdzību, kas nepareizas darbības gadījumā iedarbina akustiskus un vizuālus signālus stūres mājā. Akustiskos trauksmes signālus iespējams apvienot vienā dzirdamā brīdinājumu ierīcē. Tos var izslēgt, kolīdz traucējums ir apzināts. vizuālos trauksmes signālus drīkst izslēgt tikai tad, kad tos iedarbinājušie traucējumi ir novērsti.

| c) | Degviela jāpievada un galvenais dzinējs jādzesē automātiski. |
| --- | --- |

c)

Degviela jāpievada un galvenais dzinējs jādzesē automātiski.

| d) | Stūrēšanas sistēmu jāvar vadīt vienam cilvēkam, pat pie maksimālās iegrimes, nepieliekot īpašu spēku. |
| --- | --- |

d)

Stūrēšanas sistēmu jāvar vadīt vienam cilvēkam, pat pie maksimālās iegrimes, nepieliekot īpašu spēku.

| e) | Jābūt iespējai pēc nepieciešamības noraidīt saskaņā ar valsts vai starptautisko kuģniecības iestāžu noteikumiem prasītos vizuālos un akustiskos signālus no stūrēšanas vietas. |
| --- | --- |

e)

Jābūt iespējai pēc nepieciešamības noraidīt saskaņā ar valsts vai starptautisko kuģniecības iestāžu noteikumiem prasītos vizuālos un akustiskos signālus no stūrēšanas vietas.

| f) | Ja nav tiešas saziņas starp stūrēšanas vietu un kuģa priekšējo daļu, kuģa pakaļgalu, kajīšu telpām un mašīntelpām, jānodrošina balss saziņas sistēma. Saziņai ar mašīntelpām tas var notikt optiska vai akustiska signāla formā. |
| --- | --- |

f)

Ja nav tiešas saziņas starp stūrēšanas vietu un kuģa priekšējo daļu, kuģa pakaļgalu, kajīšu telpām un mašīntelpām, jānodrošina balss saziņas sistēma. Saziņai ar mašīntelpām tas var notikt optiska vai akustiska signāla formā.

| g) | Nepieciešamo kuģa laivu jāvar nolaist ūdenī vienam apkalpes loceklim un to izdarīt atbilstošā laika sprīdī. |
| --- | --- |

g)

Nepieciešamo kuģa laivu jāvar nolaist ūdenī vienam apkalpes loceklim un to izdarīt atbilstošā laika sprīdī.

| h) | Jābūt prožektoram, ko var darbināt no stūrēšanas vietas. |
| --- | --- |

h)

Jābūt prožektoram, ko var darbināt no stūrēšanas vietas.

| i) | Celšanas ierīču kloķu un līdzīgu rotējošu daļu darbināšana nedrīkst prasīt lielāku spēku par 160 N. |
| --- | --- |

i)

Celšanas ierīču kloķu un līdzīgu rotējošu daļu darbināšana nedrīkst prasīt lielāku spēku par 160 N.

| j) | Kopienas sertifikātā ierakstītajām vilkšanas vinčām jābūt motorizētām. |
| --- | --- |

j)

Kopienas sertifikātā ierakstītajām vilkšanas vinčām jābūt motorizētām.

| k) | Tilpnes ūdens un klāja mazgāšanas sūkņiem jābūt motorizētiem. |
| --- | --- |

k)

Tilpnes ūdens un klāja mazgāšanas sūkņiem jābūt motorizētiem.

| l) | Galvenajiem vadības blokiem un uzraudzības instrumentiem jābūt ergonomiski iekārtotiem. |
| --- | --- |

l)

Galvenajiem vadības blokiem un uzraudzības instrumentiem jābūt ergonomiski iekārtotiem.

| m) | Saskaņā ar 6.0. panta pirmo iedaļu prasītās iekārtas jāvar vadīt attālināti no stūrēšanas vietas. |
| --- | --- |

m)

Saskaņā ar 6.0. panta pirmo iedaļu prasītās iekārtas jāvar vadīt attālināti no stūrēšanas vietas.

1.2   Standarts S2

| a) | Attiecībā uz motorkuģiem, kas darbojas atsevišķi: | standarts S1 un papildus aprīkoti ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūrēšanas vietas; |
| --- | --- | --- |

a)

Attiecībā uz motorkuģiem, kas darbojas atsevišķi:

standarts S1 un papildus aprīkoti ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūrēšanas vietas;

| b) | Attiecībā uz motorkuģiem, kas dzen uz priekšu sānu pie sāna savienotu kuģu struktūru: | standarts S1 un papildus aprīkoti ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūrēšanas vietas; |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz motorkuģiem, kas dzen uz priekšu sānu pie sāna savienotu kuģu struktūru:

standarts S1 un papildus aprīkoti ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūrēšanas vietas;

| c) | Attiecībā uz motorkuģiem, kas dzen uz priekšu stumtas karavānas, ko veido pats motorkuģis un kuģi tā priekšā: | standarts S1 un papildus aprīkoti ar hidrauliski vai elektriski darbinātām savienojuma vinčām. Šis aprīkojums tomēr nav nepieciešams, ja priekšējais transporta līdzeklis stumtajā karavānā ir aprīkots ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stumjošā motorkuģa stūrēšanas vietas; |
| --- | --- | --- |

c)

Attiecībā uz motorkuģiem, kas dzen uz priekšu stumtas karavānas, ko veido pats motorkuģis un kuģi tā priekšā:

standarts S1 un papildus aprīkoti ar hidrauliski vai elektriski darbinātām savienojuma vinčām. Šis aprīkojums tomēr nav nepieciešams, ja priekšējais transporta līdzeklis stumtajā karavānā ir aprīkots ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stumjošā motorkuģa stūrēšanas vietas;

| d) | Attiecībā uz stūmējkuģiem, kas dzen uz priekšu stumtu karavānu: | standarts S1 un papildus aprīkoti ar hidrauliski vai elektriski darbinātām savienojuma vinčām. Šis aprīkojums tomēr nav nepieciešams, ja priekšējais transporta līdzeklis stumtajā karavānā ir aprīkots ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūmējkuģa stūrēšanas vietas; |
| --- | --- | --- |

d)

Attiecībā uz stūmējkuģiem, kas dzen uz priekšu stumtu karavānu:

standarts S1 un papildus aprīkoti ar hidrauliski vai elektriski darbinātām savienojuma vinčām. Šis aprīkojums tomēr nav nepieciešams, ja priekšējais transporta līdzeklis stumtajā karavānā ir aprīkots ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūmējkuģa stūrēšanas vietas;

| e) | Attiecībā uz pasažieru kuģiem: | standarts S1 un papildus aprīkoti ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūrēšanas vietas. Šis aprīkojums tomēr nav nepieciešams, ja pasažieru kuģa dzinējspēka sistēma un stūrēšanas sistēma garantē līdzvērtīgu manevrēšanas spēju. |
| --- | --- | --- |

e)

Attiecībā uz pasažieru kuģiem:

standarts S1 un papildus aprīkoti ar priekšgala dzinekli, ko var darbināt no stūrēšanas vietas. Šis aprīkojums tomēr nav nepieciešams, ja pasažieru kuģa dzinējspēka sistēma un stūrēšanas sistēma garantē līdzvērtīgu manevrēšanas spēju.

23.10. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.11. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.12. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.13. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.14. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

23.15. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

IV DAĻA

24. NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

24.01. pants

Pārejas noteikumu piemērojamība kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā

1.   24.02.-24.04. panta noteikumi attiecas tikai uz kuģiem, kuriem ... (27) ir derīgs kuģa sertifikāts saskaņā ar Reinas Kuģu inspekcijas noteikumiem, kas stājušies spēkā 1994. gada 31. decembrī, vai kas 1994. gada 31. decembrī būvēti vai tikuši pārbūvēti.

27

2.   Attiecībā uz kuģiem, kas nav ietverti 1. iedaļā, piemēro 24.06. pantu.

24.02. pants

Atbrīvojumi kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā

1.   Neierobežojot 24.03. un 24.04. panta nosacījumus, kuģi, kas pilnībā neatbilst šīs direktīvas noteikumiem

| a) | jāpielāgo, lai tie atbilstu šiem noteikumiem saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas uzskaitīti turpmākajā tabulā, un |
| --- | --- |

a)

jāpielāgo, lai tie atbilstu šiem noteikumiem saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas uzskaitīti turpmākajā tabulā, un

| b) | līdz to pielāgošanai tiem jāievēro Reinas Kuģu inspekcijas noteikumiem, kas ir spēkā no 1994. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

b)

līdz to pielāgošanai tiem jāievēro Reinas Kuģu inspekcijas noteikumiem, kas ir spēkā no 1994. gada 31. decembrī.

2.   Turpmākajā tabulā lietotas šādas definīcijas:

| — | “N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem /Newly-built/ kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē. |
| --- | --- |

—

“N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem /Newly-built/ kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē.

/Newly-built/

/Replacement/

/Conversion/

/replacement/

| — | “Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc norādītā datuma. |
| --- | --- |

—

“Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc norādītā datuma.

| Pants un iedaļa | SATURS | TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI |
| --- | --- | --- |
| 3. NODAĻA |
| 3.03. p. 1. ied. a) punkts | Triecienstarpsienas stāvoklis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 2. ied. | Kajīšu telpas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| Drošības aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 4. ied. | Gāzudroša kajīšu telpu atdalīšana no mašīntelpām, katlu telpām un tilpnēm | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 5. ied. 2. rindk. | Kuģa pakaļgala pīķa starpsienu durvju uzraudzība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 7. ied. | Enkuri, kas neizvirzās uz āru kuģu priekšējās daļās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2041. |
| 3.04. p. 3. ied. 2. teik. | Mašīntelpās lietotais izolācijas materiāls | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 3. ied. 3. un 4. teik. | Atvērumi un slēgierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 3.04. p. 6. ied. | Mašīntelpu izejas | Mašīntelpām, ko līdz 1995. gadam saskaņā ar 1.01. pantu neuzskatīja par mašīntelpām, jābūt aprīkotām ar otru izeju pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035 |
| 5. NODAĻA |
| 5.06. p. 1. ied. 1. teik. | Minimālais ātrums | Attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī līdz 1996. gadam, vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 6. NODAĻA |
| 6.01. p. 1. ied. | 5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 3. ied. | Pastāvīgas nosvēršanās un apkārtējās temperatūras | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 7. ied. | Stūres stieņu konstrukcija | Attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī līdz 1996. gadam: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 6.02. p. 2. ied. | Viena darbība, kas ir pietiekama, lai darbinātu sekundāro dzinējiekārtu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 3. ied. | 5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja, ko nodrošina sekundārā piedziņa/manuālā piedziņa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 6.03. p. 1. ied. | Citu patērētāju pieslēgšana hidrauliskajai stūres aparāta dzinējiekārtai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 2. ied. | Atsevišķs hidrauliskais rezervuārs | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 6.05. p. 1. ied. | Manuālās piedziņas rats, ko nedarbina pašgājēja dzinējiekārta | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 6.06. p. 1. ied. | Divas neatkarīgas iedarbināšanas sistēmas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 6.07. p. 2. ied. a) punkts | Hidrauliskā līmeņa rezervuāra un darba spiediena uzraudzības ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 2. ied. e) punkts | Buferierīču uzraudzība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 6.08. p. 1. ied. | Prasības attiecībā uz elektroiekārtām saskaņā ar 9.20. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 7. NODAĻA |
| 7.02. p. 3. ied. 2. rindk. | Netraucēta redzamība stūrmaņa parastajā skata asī | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 5. ied. | Minimālā gaismas pārvade | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 7.03. p. 7. ied. | Signalizācijas izslēgšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu, ja vien stūres māja nav konstruēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai |
| 8. ied. | Automātiska pārslēgšanās uz citu elektroenerģijas padevi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 7.04. p. 1. ied. | Galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmu vadība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 2. ied. | Galvenā dzinēja vadība | ja vien stūres mājas nav konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. ja kustības virzienu var panākt tieši; 1.1.2010. attiecībā uz citiem dzinējiem |
| 7.09. p. | Signalizācijas sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 1. rindk. | Nolaižamās stūres mājas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu
  Nehidrauliska nolaišanas sistēma: vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 2. un 3. rindk. | | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 8. NODAĻA |
| 8.01. p. 3. ied. | Tikai iekšdedzes dzinēji, kas sadedzina degvielas ar uzliesmošanas temperatūru, ne lielāku par 55 °C | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 8.02. p. 1. ied. | Dzinēju nodrošināšana pret netīšu iedarbināšanu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 4. ied. | Dzinēja daļu automātiska aizsardzība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 8.03. p. 2. ied. | Uzraudzības ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 3. ied. | Automātiska aizsardzība pret ātruma pārsniegšanu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 5. ied. | Vārpstu caurvadizolatoru konstrukcija | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 8.05. p. 1. ied. | Tērauda tvertnes šķidrajai degvielai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 2. ied. | Automātiska tvertņu vārstu aizvēršana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 3. ied. | Neviena degvielas tvertne neatrodas triecienstarpsienas priekšā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 4. ied. | Neviena degvielas tvertne vai to piederumi neatrodas virs dzinējiem vai vilkmes caurulēm | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. Līdz tam laikam droša degvielas izsūknēšana jānodrošina ar tam piemērotām ierīcēm. |
| 6. ied. 3. — 5. teik. | Spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojuma cauruļu uzstādīšana un mērījumi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 8.05. p. 7. ied. | Noslēgšanas ierīce, ko darbina no klāja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9. ied. 1. teik. | Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz maksimālā piepildījuma līmenim | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 13. ied. | Piepildījuma līmeņa kontrole ne tikai galvenajiem dzinējiem, bet arī citiem dzinējiem, kas nepieciešami kuģa drošā darbībā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 8.08. p. 8. ied. | Vienkārša noslēgšanas ierīce nav pietiekama balasta telpu savienojumā ar drenāžas caurulēm kravas telpās, kas spēj pārvadāt balastu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9. ied. | Kravas telpas tilpņu mērierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 8.09. 2. ied. | Eļļaina ūdens un izlietoto eļļas krājumu savākšanas iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 8.10. p. 3. ied. | 65 dB(A) emisijas robeža stacionārajiem kuģiem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 8.a NODAĻA |
| | Attiecībā uz 8.a nodaļu piemēro Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu pārejas noteikumus | |
| 9. NODAĻA |
| 9.01. p. 1. ied. 2. teik. | Attiecīgie dokumenti jāiesniedz pārbaudes iestādei | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 2. ied. 2. ievilk. | Galvenā, avārijas un sadalījuma sadales paneļa darbības diagrammas jāglabā uz kuģa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 3. ied. | Kuģa iekštelpu un klāja apkārtējās vides temperatūra | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9.02. 1. — 3. ied. | Elektropadeves sistēmas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9.05. p. 4. ied. | Zemējuma vadītāju šķērsgriezumi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.11. p. 4. ied. | Efektīva ventilācija, ja akumulatori uzstādīti slēgtā nodalījumā, skapī vai lādē | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 9.12. p. 2. ied. d) punkts | Slēdžu-pārnesumu iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 3. ied. b) punkts | Zemējuma noteikšanas ierīce, kas var noraidīt gan vizuālus, gan dzirdamus signālus | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9.13. p. | Avārijas automātiskie slēdži | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9.14. p. 3. ied. 2. teik. | Vienpola slēdžu aizliegums veļas mazgātavās, mazgāšanās telpās un citās mitrās telpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9.15. p. 2. ied. | Minimālais šķērsgriezuma laukums 1,5 mm2 uz kabeli | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9. ied. | Nolaižamajām stūres mājām pievienotie kabeļi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 9.16. p. 3. ied. 2. teik. | Sekundārā ķēde | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.19. p. | Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.20. p. | Elektroniskās iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 9.21. p. | Elektromagnētiskā savienojamība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 10. NODAĻA |
| 10.01. p. | Enkuru iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 10.02. p. 2. ied. a) punkts | Pietauvošanās tauvu un citu tauvu sertifikāts | Pirmā tauva uz kuģa jānomaina: N.R.C., vēlākais, 1.1.2008.
  Otrā un trešā tauva: 1.1.2013. |
| 10.03. p. 1. ied. | Eiropas standarts | Nomainot, vēlākais, 1.1.2010. |
| 2. ied. | Piemērotība A, B un C kategorijas ugunsgrēkiem | Nomainot, vēlākais, 1.1.2010. |
| 4. ied. | CO2 satura un telpas izmēra attiecība | Nomainot, vēlākais, 1.1.2010. |
| 10.03.a p. | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 10.03.b p. | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās | (28) |
| 10.04. p. | Eiropas standarta piemērošana attiecībā uz glābšanas laivām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 10.05. p. 2. ied. | Piepūšamas glābšanas vestes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. Glābšanas vestes, kādas bijušas uz kuģa 30.09.2003. drīkst lietot līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. |
| 11. NODAĻA |
| 11.02. p. 4. ied. | Klāju ārējo malu, sānu klāju, kā arī darbstaciju aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.20150 |
| 11.04. p. | Sānu klāji | (29) Pirmā Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2035., ja lielāki par 7,30 m |
| 11.05. p. 1. ied. | Piekļuve darba vietām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 2. un 3. ied. | Durvis un piekļuves, izejas un gaiteņi, ja grīdu līmeņu starpība ir lielāka par 0,50 m | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana |
| 4. ied. | Kāpnes darba vietās, ko apkalpo nepārtraukti | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 11.06. p. 2. ied. | Izejas un avārijas izejas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 11.07. p. 1. ied. 2. teik. | Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 2. un 3. ied. | | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana |
| 11.10. p. | Lūku pārsegi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 11.11. p. | Vinčas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 11.12. p. 2.-6. un 8.-10. ied. | Celtņi: ražotāja plāksnīte, maksimālais pieļaujamais noslogojums, aizsargierīces, aprēķinu pārbaude, speciālistu veikta pārbaude, sertifikāti uz kuģa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 11.13. p. | Degošu šķidrumu uzglabāšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 12. NODAĻA |
| 12.01. p. 1. ied. | Kajītes personām, kuras parasti uzturas uz kuģa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 12.02. p. 3. ied. | Grīdu stāvoklis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 4. ied. | Uzturēšanās telpas un guļamtelpas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 6. ied. | Galvenā telpa kajītē | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 8. ied. | Koplietojuma uzturēšanās telpu brīvais grīdas laukums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 9. ied. | Telpu kubiskais tilpums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 10. ied. | Gaisa telpas tilpums uz vienu cilvēku | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 11. ied. | Durvju izmērs | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 12. ied. a) un b) punkts | Kāpņu stāvoklis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 13. ied. | Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 12.03. p. | Sanitārās iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 12.04. p. | Kambīzes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 12.05. p. | Dzeramais ūdens | N.R.C., vēlākais, 31.12.2006. |
| 12.06. p. | Apkure un ventilācija | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 12.07. p. 1. ied. 2. teik. | Cits kajīšu aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 15. NODAĻA |
| 15.01. p. 1. ied. d) punkts | 9.14. panta 3. iedaļas 2. teikuma nepiemērošana attiecībā uz nominālspriegumu, kas pārsniedz 50 V | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 2. ied. c) punkts | Cietā kurināmā sildītāju lietošanas aizliegums saskaņā ar 13.07. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.
  Noteikums neattiecas uz kuģiem ar cietā kurināmā dzinējiem (tvaika dzinēji). |
| e) punkts | Sašķidrinātās gāzes ierīču lietošanas aizliegums saskaņā ar 14. nodaļu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.02. p. 2. ied. | Starpsienu skaits un izvietojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 5. ied. 2. teik. | Robežlīnija, ja nav starpsienu klāja | Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kuri nolaisti ūdenī pirms 1.1.1996., prasība attiecas pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 10. ied. c) punkts | Noslēgšanas procesa laiks | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 12. ied. | Optisko brīdinājumu sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 15. ied. | Minimālais divkāršo dibenu augstums, sānu tukšumu platums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.03. p. 1.-6. ied. | Droša stabilitāte | N.R.C., un, ja maksimālais pasažieru skaits ir palielināts, vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 7. un 8. ied. | Bojāta stabilitāte | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 9. ied. | 2 nodalījumu statuss | N.R.C. |
| 10.-13. ied. | Bojāta stabilitāte | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.05. p. 2. ied. a) punkts | Pasažieru skaits, attiecībā uz kādu apliecināta evakuācijas zonas esamība saskaņā ar 15.06. panta 8. iedaļu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| b) punkts | Pasažieru skaits, kāds ņemts vērā stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.06. p. 1. ied. a) punkts | Pasažieru telpas uz visiem klājiem triecienstarpsienas aizmugurē un uz priekšu kuģa pakaļgala pīķa starpsienas līmenī | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 3. ied. c) punkta 1. teik. | Izeju brīvais augstums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 2. teik. | Pasažieru kajīšu un citu nelielu telpu durvju brīvais platums | Uz 0,7 m rādītāju attiecas N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.06. p. 3. ied. f) punkta 1. teik. | Avārijas izeju izmērs | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| g) punkts | To telpu izejas, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 4. ied. d) punkts | Durvis, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 5. ied. | Prasības attiecībā uz savienojošajiem koridoriem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 6. ied. b) punkts | Glābšanās ceļi uz evakuācijas zonām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| d) punkts | Gar glābšanās ceļiem nedrīkst būt uzstādīti kāpšļi, trepes vai tamlīdzīgas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 7. ied. | Atbilstoša drošības norādījumu sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 8. ied. | Prasības attiecībā uz pulcēšanās zonām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 9. ied. | Prasības attiecībā uz kāpnēm un to laukumiem pasažieru zonās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 10. ied. a) punkta 1. teik. | Margu sistēma saskaņā ar Eiropas standartu EN 711:1995 | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 2. teik. | Margsienu un margu sistēmu augstums tajos klājos, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.06. p. 10. ied. b) punkta 2. teik. | To atvērumu brīvais platums, ko parasti lieto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai vai izsēdināšanai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 13. ied. | Pārvietošanās zonas un sienas pārvietošanās zonās, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 14. ied. 1. teik. | Stikla durvju un sienu konstrukcija pārvietošanās zonās un logu rūtis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15. ied. | Prasības attiecībā uz virsbūvēm vai to jumtiem, ko pilnībā veido panorāmiskas rūtis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 16. ied. | Dzeramā ūdens sistēmas saskaņā ar 12.05. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 31.12.2006. |
| 17. ied. 2. teik. | Prasības attiecībā uz tualetēm, kas iekārtotas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 18. ied. | Ventilācijas sistēma kajītēs bez atverama loga | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 19. ied. | 15.06. panta prasības attiecībā uz telpām, kurās uzturas apkalpes locekļi vai kuģa personāls | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.07. p. | Prasības attiecībā uz dzinējspēka sistēmu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.08. p. 2. ied. | Prasības attiecībā uz skaļruņu sistēmām pasažieru zonās | Attiecībā uz pasažieru kuģiem ar LWL, mazāku par 40 m, vai ne lielākiem kā 75 personām noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 3. ied. | Prasības attiecībā uz signalizācijas sistēmu | Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 4. ied. | Tilpnes ūdens līmeņa signalizācija katrā ūdensdrošajā nodalījumā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 5. ied. | Divu motoru darbināti tilpnes ūdens sūkņi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 6. ied. | Pastāvīgi uzstādīta tilpnes ūdens sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 8. ied. | CO2 barjeru sistēmu ventilācijas sistēma telpās zem klāja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 15.09. p. 3. ied. | Atbilstošs pārvietošanas aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 15.09. p. 4. ied. | Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums bērniem | Līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. šī iekārta ir uzskatāma par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam |
| | Dzīvības glābšanas aprīkojums | Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 5. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam.
  Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 6. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. |
| 5. ied. b) un c) punkts | Adekvāta sēdvietu telpa, vismaz 750 N peldspēja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| f) punkts | Stabila nosvēršanās un piemērotas satveršanas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| i) punkts | Atbilstoši evakuācijas līdzekļi no evakuācijas zonām uz glābšanas plostiem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 10. ied. | Glābšanas laiva, aprīkota ar dzinēju un prožektoru | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. |
| 15.10. p. 2. ied. | 9.16. panta 3. iedaļa ir piemērojama arī attiecībā uz gaiteņiem un atpūtas telpām, kas paredzētas pasažieriem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 3. ied. | Adekvāts avārijas apgaismojums | Avārijas apgaismojums N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 15.10. p. 4. ied. | Avārijas elektrostacija | Vienas dienas kuģiem ar 25 m vai mazāku LWL noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| f) punkts | Avārijas elektroenerģijas padeve prožektoriem saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas i) punktu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| i) punkts | Avārijas elektroenerģijas padeve liftiem un celšanas iekārtām saskaņā ar 15.06. panta 9. iedaļas 2. teikumu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 6. ied. | Prasības attiecībā uz avārijas elektrostaciju: | |
| | — | starpsienas saskaņā ar 15.11. panta 2. iedaļu |

Pants un iedaļa

SATURS

TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI

3. NODAĻA

3.03. p. 1. ied. a) punkts

Triecienstarpsienas stāvoklis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

2. ied.

Kajīšu telpas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

Drošības aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

4. ied.

Gāzudroša kajīšu telpu atdalīšana no mašīntelpām, katlu telpām un tilpnēm

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

5. ied. 2. rindk.

Kuģa pakaļgala pīķa starpsienu durvju uzraudzība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

7. ied.

Enkuri, kas neizvirzās uz āru kuģu priekšējās daļās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2041.

3.04. p. 3. ied. 2. teik.

Mašīntelpās lietotais izolācijas materiāls

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

3. ied. 3. un 4. teik.

Atvērumi un slēgierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

3.04. p. 6. ied.

Mašīntelpu izejas

Mašīntelpām, ko līdz 1995. gadam saskaņā ar 1.01. pantu neuzskatīja par mašīntelpām, jābūt aprīkotām ar otru izeju pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035

5. NODAĻA

5.06. p. 1. ied. 1. teik.

Minimālais ātrums

Attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī līdz 1996. gadam, vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

6. NODAĻA

6.01. p. 1. ied.

5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

3. ied.

Pastāvīgas nosvēršanās un apkārtējās temperatūras

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

7. ied.

Stūres stieņu konstrukcija

Attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī līdz 1996. gadam: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

6.02. p. 2. ied.

Viena darbība, kas ir pietiekama, lai darbinātu sekundāro dzinējiekārtu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

3. ied.

5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja, ko nodrošina sekundārā piedziņa/manuālā piedziņa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

6.03. p. 1. ied.

Citu patērētāju pieslēgšana hidrauliskajai stūres aparāta dzinējiekārtai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

2. ied.

Atsevišķs hidrauliskais rezervuārs

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

6.05. p. 1. ied.

Manuālās piedziņas rats, ko nedarbina pašgājēja dzinējiekārta

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

6.06. p. 1. ied.

Divas neatkarīgas iedarbināšanas sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

6.07. p. 2. ied. a) punkts

Hidrauliskā līmeņa rezervuāra un darba spiediena uzraudzības ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

2. ied. e) punkts

Buferierīču uzraudzība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

6.08. p. 1. ied.

Prasības attiecībā uz elektroiekārtām saskaņā ar 9.20. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

7. NODAĻA

7.02. p. 3. ied. 2. rindk.

Netraucēta redzamība stūrmaņa parastajā skata asī

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

5. ied.

Minimālā gaismas pārvade

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

7.03. p. 7. ied.

Signalizācijas izslēgšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu, ja vien stūres māja nav konstruēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai

8. ied.

Automātiska pārslēgšanās uz citu elektroenerģijas padevi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

7.04. p. 1. ied.

Galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmu vadība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

2. ied.

Galvenā dzinēja vadība

ja vien stūres mājas nav konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. ja kustības virzienu var panākt tieši; 1.1.2010. attiecībā uz citiem dzinējiem

7.09. p.

Signalizācijas sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1. rindk.

Nolaižamās stūres mājas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

Nehidrauliska nolaišanas sistēma: vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

2. un 3. rindk.

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

8. NODAĻA

8.01. p. 3. ied.

Tikai iekšdedzes dzinēji, kas sadedzina degvielas ar uzliesmošanas temperatūru, ne lielāku par 55 °C

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

8.02. p. 1. ied.

Dzinēju nodrošināšana pret netīšu iedarbināšanu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

4. ied.

Dzinēja daļu automātiska aizsardzība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

8.03. p. 2. ied.

Uzraudzības ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

3. ied.

Automātiska aizsardzība pret ātruma pārsniegšanu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

5. ied.

Vārpstu caurvadizolatoru konstrukcija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

8.05. p. 1. ied.

Tērauda tvertnes šķidrajai degvielai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

2. ied.

Automātiska tvertņu vārstu aizvēršana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

3. ied.

Neviena degvielas tvertne neatrodas triecienstarpsienas priekšā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

4. ied.

Neviena degvielas tvertne vai to piederumi neatrodas virs dzinējiem vai vilkmes caurulēm

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. Līdz tam laikam droša degvielas izsūknēšana jānodrošina ar tam piemērotām ierīcēm.

6. ied. 3. — 5. teik.

Spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojuma cauruļu uzstādīšana un mērījumi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

8.05. p. 7. ied.

Noslēgšanas ierīce, ko darbina no klāja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9. ied. 1. teik.

Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz maksimālā piepildījuma līmenim

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

13. ied.

Piepildījuma līmeņa kontrole ne tikai galvenajiem dzinējiem, bet arī citiem dzinējiem, kas nepieciešami kuģa drošā darbībā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

8.08. p. 8. ied.

Vienkārša noslēgšanas ierīce nav pietiekama balasta telpu savienojumā ar drenāžas caurulēm kravas telpās, kas spēj pārvadāt balastu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9. ied.

Kravas telpas tilpņu mērierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

8.09. 2. ied.

Eļļaina ūdens un izlietoto eļļas krājumu savākšanas iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

8.10. p. 3. ied.

65 dB(A) emisijas robeža stacionārajiem kuģiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

8.a NODAĻA

Attiecībā uz 8.a nodaļu piemēro Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu pārejas noteikumus

9. NODAĻA

9.01. p. 1. ied. 2. teik.

Attiecīgie dokumenti jāiesniedz pārbaudes iestādei

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

2. ied. 2. ievilk.

Galvenā, avārijas un sadalījuma sadales paneļa darbības diagrammas jāglabā uz kuģa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

3. ied.

Kuģa iekštelpu un klāja apkārtējās vides temperatūra

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9.02. 1. — 3. ied.

Elektropadeves sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9.05. p. 4. ied.

Zemējuma vadītāju šķērsgriezumi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.11. p. 4. ied.

Efektīva ventilācija, ja akumulatori uzstādīti slēgtā nodalījumā, skapī vai lādē

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

9.12. p. 2. ied. d) punkts

Slēdžu-pārnesumu iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

3. ied. b) punkts

Zemējuma noteikšanas ierīce, kas var noraidīt gan vizuālus, gan dzirdamus signālus

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9.13. p.

Avārijas automātiskie slēdži

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9.14. p. 3. ied. 2. teik.

Vienpola slēdžu aizliegums veļas mazgātavās, mazgāšanās telpās un citās mitrās telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9.15. p. 2. ied.

Minimālais šķērsgriezuma laukums 1,5 mm2 uz kabeli

2

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9. ied.

Nolaižamajām stūres mājām pievienotie kabeļi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9.16. p. 3. ied. 2. teik.

Sekundārā ķēde

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.19. p.

Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.20. p.

Elektroniskās iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

9.21. p.

Elektromagnētiskā savienojamība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

10. NODAĻA

10.01. p.

Enkuru iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

10.02. p. 2. ied. a) punkts

Pietauvošanās tauvu un citu tauvu sertifikāts

Pirmā tauva uz kuģa jānomaina: N.R.C., vēlākais, 1.1.2008.

Otrā un trešā tauva: 1.1.2013.

10.03. p. 1. ied.

Eiropas standarts

Nomainot, vēlākais, 1.1.2010.

2. ied.

Piemērotība A, B un C kategorijas ugunsgrēkiem

Nomainot, vēlākais, 1.1.2010.

4. ied.

CO2 satura un telpas izmēra attiecība

2

Nomainot, vēlākais, 1.1.2010.

10.03.a p.

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

10.03.b p.

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās

(28)

28

10.04. p.

Eiropas standarta piemērošana attiecībā uz glābšanas laivām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

10.05. p. 2. ied.

Piepūšamas glābšanas vestes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. Glābšanas vestes, kādas bijušas uz kuģa 30.09.2003. drīkst lietot līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010.

11. NODAĻA

11.02. p. 4. ied.

Klāju ārējo malu, sānu klāju, kā arī darbstaciju aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.20150

11.04. p.

Sānu klāji

(29) Pirmā Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2035., ja lielāki par 7,30 m

29

11.05. p. 1. ied.

Piekļuve darba vietām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

2. un 3. ied.

Durvis un piekļuves, izejas un gaiteņi, ja grīdu līmeņu starpība ir lielāka par 0,50 m

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana

4. ied.

Kāpnes darba vietās, ko apkalpo nepārtraukti

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

11.06. p. 2. ied.

Izejas un avārijas izejas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

11.07. p. 1. ied. 2. teik.

Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

2. un 3. ied.

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana

11.10. p.

Lūku pārsegi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

11.11. p.

Vinčas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

11.12. p. 2.-6. un 8.-10. ied.

Celtņi: ražotāja plāksnīte, maksimālais pieļaujamais noslogojums, aizsargierīces, aprēķinu pārbaude, speciālistu veikta pārbaude, sertifikāti uz kuģa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

11.13. p.

Degošu šķidrumu uzglabāšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

12. NODAĻA

12.01. p. 1. ied.

Kajītes personām, kuras parasti uzturas uz kuģa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

12.02. p. 3. ied.

Grīdu stāvoklis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

4. ied.

Uzturēšanās telpas un guļamtelpas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

6. ied.

Galvenā telpa kajītē

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

8. ied.

Koplietojuma uzturēšanās telpu brīvais grīdas laukums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

9. ied.

Telpu kubiskais tilpums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

10. ied.

Gaisa telpas tilpums uz vienu cilvēku

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

11. ied.

Durvju izmērs

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

12. ied. a) un b) punkts

Kāpņu stāvoklis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

13. ied.

Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

12.03. p.

Sanitārās iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

12.04. p.

Kambīzes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

12.05. p.

Dzeramais ūdens

N.R.C., vēlākais, 31.12.2006.

12.06. p.

Apkure un ventilācija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

12.07. p. 1. ied. 2. teik.

Cits kajīšu aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

15. NODAĻA

15.01. p. 1. ied. d) punkts

9.14. panta 3. iedaļas 2. teikuma nepiemērošana attiecībā uz nominālspriegumu, kas pārsniedz 50 V

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

2. ied. c) punkts

Cietā kurināmā sildītāju lietošanas aizliegums saskaņā ar 13.07. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

Noteikums neattiecas uz kuģiem ar cietā kurināmā dzinējiem (tvaika dzinēji).

e) punkts

Sašķidrinātās gāzes ierīču lietošanas aizliegums saskaņā ar 14. nodaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.02. p. 2. ied.

Starpsienu skaits un izvietojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

5. ied. 2. teik.

Robežlīnija, ja nav starpsienu klāja

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kuri nolaisti ūdenī pirms 1.1.1996., prasība attiecas pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

10. ied. c) punkts

Noslēgšanas procesa laiks

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

12. ied.

Optisko brīdinājumu sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

15. ied.

Minimālais divkāršo dibenu augstums, sānu tukšumu platums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.03. p. 1.-6. ied.

Droša stabilitāte

N.R.C., un, ja maksimālais pasažieru skaits ir palielināts, vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

7. un 8. ied.

Bojāta stabilitāte

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

9. ied.

2 nodalījumu statuss

N.R.C.

10.-13. ied.

Bojāta stabilitāte

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.05. p. 2. ied. a) punkts

Pasažieru skaits, attiecībā uz kādu apliecināta evakuācijas zonas esamība saskaņā ar 15.06. panta 8. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

b) punkts

Pasažieru skaits, kāds ņemts vērā stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.06. p. 1. ied. a) punkts

Pasažieru telpas uz visiem klājiem triecienstarpsienas aizmugurē un uz priekšu kuģa pakaļgala pīķa starpsienas līmenī

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

3. ied. c) punkta 1. teik.

Izeju brīvais augstums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

2. teik.

Pasažieru kajīšu un citu nelielu telpu durvju brīvais platums

Uz 0,7 m rādītāju attiecas N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.06. p. 3. ied. f) punkta 1. teik.

Avārijas izeju izmērs

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

g) punkts

To telpu izejas, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

4. ied. d) punkts

Durvis, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

5. ied.

Prasības attiecībā uz savienojošajiem koridoriem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

6. ied. b) punkts

Glābšanās ceļi uz evakuācijas zonām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

d) punkts

Gar glābšanās ceļiem nedrīkst būt uzstādīti kāpšļi, trepes vai tamlīdzīgas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

7. ied.

Atbilstoša drošības norādījumu sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

8. ied.

Prasības attiecībā uz pulcēšanās zonām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

9. ied.

Prasības attiecībā uz kāpnēm un to laukumiem pasažieru zonās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

10. ied. a) punkta 1. teik.

Margu sistēma saskaņā ar Eiropas standartu EN 711:1995

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

2. teik.

Margsienu un margu sistēmu augstums tajos klājos, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.06. p. 10. ied. b) punkta 2. teik.

To atvērumu brīvais platums, ko parasti lieto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai vai izsēdināšanai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

13. ied.

Pārvietošanās zonas un sienas pārvietošanās zonās, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

14. ied. 1. teik.

Stikla durvju un sienu konstrukcija pārvietošanās zonās un logu rūtis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15. ied.

Prasības attiecībā uz virsbūvēm vai to jumtiem, ko pilnībā veido panorāmiskas rūtis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

16. ied.

Dzeramā ūdens sistēmas saskaņā ar 12.05. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 31.12.2006.

17. ied. 2. teik.

Prasības attiecībā uz tualetēm, kas iekārtotas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

18. ied.

Ventilācijas sistēma kajītēs bez atverama loga

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

19. ied.

15.06. panta prasības attiecībā uz telpām, kurās uzturas apkalpes locekļi vai kuģa personāls

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.07. p.

Prasības attiecībā uz dzinējspēka sistēmu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.08. p. 2. ied.

Prasības attiecībā uz skaļruņu sistēmām pasažieru zonās

Attiecībā uz pasažieru kuģiem ar LWL, mazāku par 40 m, vai ne lielākiem kā 75 personām noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

3. ied.

Prasības attiecībā uz signalizācijas sistēmu

Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

4. ied.

Tilpnes ūdens līmeņa signalizācija katrā ūdensdrošajā nodalījumā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

5. ied.

Divu motoru darbināti tilpnes ūdens sūkņi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

6. ied.

Pastāvīgi uzstādīta tilpnes ūdens sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

8. ied.

CO2 barjeru sistēmu ventilācijas sistēma telpās zem klāja

2

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

15.09. p. 3. ied.

Atbilstošs pārvietošanas aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

15.09. p. 4. ied.

Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums bērniem

Līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. šī iekārta ir uzskatāma par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam

Dzīvības glābšanas aprīkojums

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 5. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam.

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 6. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010.

5. ied. b) un c) punkts

Adekvāta sēdvietu telpa, vismaz 750 N peldspēja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

f) punkts

Stabila nosvēršanās un piemērotas satveršanas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

i) punkts

Atbilstoši evakuācijas līdzekļi no evakuācijas zonām uz glābšanas plostiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

10. ied.

Glābšanas laiva, aprīkota ar dzinēju un prožektoru

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

15.10. p. 2. ied.

9.16. panta 3. iedaļa ir piemērojama arī attiecībā uz gaiteņiem un atpūtas telpām, kas paredzētas pasažieriem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

3. ied.

Adekvāts avārijas apgaismojums

Avārijas apgaismojums N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

15.10. p. 4. ied.

Avārijas elektrostacija

Vienas dienas kuģiem ar 25 m vai mazāku LWL noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

WL

f) punkts

Avārijas elektroenerģijas padeve prožektoriem saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas i) punktu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

i) punkts

Avārijas elektroenerģijas padeve liftiem un celšanas iekārtām saskaņā ar 15.06. panta 9. iedaļas 2. teikumu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

6. ied.

Prasības attiecībā uz avārijas elektrostaciju:

—

starpsienas saskaņā ar 15.11. panta 2. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

| — | kabeļu iekārtojums |
| --- | --- |

—

kabeļu iekārtojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

| — | avārijas elektrostacija virs robežlīnijas |
| --- | --- |

—

avārijas elektrostacija virs robežlīnijas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

15.11. p.

1. ied.

Ugunsdrošība

Materiālu un komponentu atbilstība ugunsdrošībai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

2. ied.

Starpsienu konstrukcija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

3. ied.

Krāsām, lakām un citiem virsmas apdares izstrādājumiem, kā arī klāja segumiem, ko izmanto telpās, izņemot mašīntelpas un noliktavu telpas, jābūt liesmu slāpējošiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

4. ied.

Atpūtas telpu griesti un sienu apšuvums ražots no neuzliesmojošiem materiāliem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

5. ied.

Mēbeles un piederumi pulcēšanās zonās ražoti no neuzliesmojoša materiāla

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

6. ied.

Testēts saskaņā ar Kodeksu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

7. ied.

Izolācijas materiāli atpūtas telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

8. ied.

Prasības attiecībā uz durvīm starpsienās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

9. ied.

Sienas

Kuģos ar kajītēm bez automātiskajām paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmām sienu gali starp kajītēm: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

10. ied.

Starpsienas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.11. p. 11. ied.

Vilkmes aizturi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

12. ied. 2. teik.

Kāpnes no tērauda vai cita līdzvērtīga neuzliesmojoša materiāla

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

13. ied.

Iekšējo kāpņu ierobežošana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

14. ied.

Ventilācijas sistēmas un gaisa padeves sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15. ied.

Ventilācijas sistēmas kambīzēs un plītis ar nosūcējiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

16. ied.

Vadības centri, kāpņu telpas, pulcēšanās zonas un dūmu nosūkšanas sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

17. ied.

Ugunsgrēka trauksmes signāls

Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

15.12. p. 1. ied.

Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti

Ugunsdzēšanas un slāpēšanas materiāli kambīzēs, frizētavās un smaržu veikalos: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

2. ied.

Hidrantu sistēma

2. ugunsdzēšanas sūknis: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

3. ied.

Prasības attiecībā uz hidrantu sistēmām

Spiediens un ūdens strūklas garums: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

6. ied.

Materiāli, aizsardzība pret darbības atteici

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

15.12. p. 7. ied.

Izvairīšanās no cauruļu un hidrantu aizsalšanas iespējas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

8. ied. b) punkts

Neatkarīga ugunsdzēšanas sūkņu darbība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

c) punkts

Ūdens strūklas garums uz visiem klājiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

d) punkts

Ugunsdzēšanas sūkņu uzstādīšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9. ied.

Ugunsdzēšanas sistēma mašīntelpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.14. p. 1. ied.

Notekūdeņu savākšanas un likvidēšanas iekārtas

Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm ar ne vairāk kā 50 kojām un vienas dienas braucienu kuģiem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

2. ied.

Prasības attiecībā uz notekūdeņu savākšanas tvertnēm

Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm ar ne vairāk kā 50 kojām un vienas dienas braucienu kuģiem ar ne vairāk kā 50 pasažieriem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.15. p. 1. ied.

Bojāta stabilitāte

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045

4. ied.

(Paliek anulēts)

5. ied.

Aprīkojums ar glābšanas laivu, platformu vai līdzvērtīgu iekārtu

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas licencēti maksimālajam pasažieru skaitam 250 vai ar 50 kojām: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

15.15. p. 6. ied.

Aprīkojums ar glābšanas laivu, platformu vai līdzvērtīgu iekārtu

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas licencēti maksimālajam pasažieru skaitam 250 vai ar 50 kojām: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

9. ied. a) punkts

Sašķidrinātās gāzes iekārtu signalizācijas sistēmas

N.R.C., vēlākais, atjaunojot sertifikātu saskaņā ar 14.15. pantu

b) punkts

Kopīgās dzīvības glābšanas ierīces saskaņā ar 15.09. panta 5. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

16. NODAĻA

16.01. p. 2. ied.

Speciālas vinčas vai līdzvērtīgas savienošanas ierīces

Prasība attiecas uz kuģiem, kas licencēti pirms 1.1.1995. stumšanai bez atbilstoša nostiprināšanas aprīkojuma, tikai pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

16.01. p. 3. ied. pēd. teik.

Prasības attiecībā uz dzinējiekārtām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

17. NODAĻA

17.02. p. 3. ied.

Papildu prasības

Piemēro tos pašus pārejas noteikumus, kā tie, kas norādīti attiecīgajā pantā.

17.03. p. 1. ied.

Vispārēja signalizācijas sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

4. ied.

Maksimālā atļautā krava

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

17.04. p. 2. un 3. ied.

Atlikušais drošības attālums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

17.05. p. 2. un 3. ied.

Atlikušie brīvsāni

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

17.06., 17.07. un 17.08. p.

Sasvēršanās uz sāniem pārbaude un stabilitātes apstiprinājums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

17.09. p.

Iegrimes atzīmes un iegrimes skalas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

20. NODAĻA

Piemēro Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu pārejas noteikumus attiecībā uz 20. nodaļu

21. NODAĻA

21.01.-21.03. p.

Prasības attiecībā uz atpūtas kuģiem, kas būvēti pirms 1.1.1995. piemēro tikai pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

24.03. pants

Atbrīvojumi kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam

1.   Attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam, papildus 24.02. panta noteikumiem var piemērot šādus noteikumus.

Turpmākajā tabulā lietotas šādas definīcijas:

| — | “R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē. |
| --- | --- |

—

“R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē.

/Replacement/

/Conversion/

/replacement/

| — | “Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc norādītā datuma. |
| --- | --- |

—

“Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc norādītā datuma.

| Pants un iedaļa | SATURS | TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI |
| --- | --- | --- |
| 3. NODAĻA |
| 3.03. p. 1. ied. a) punkts | Triecienstarpsienas stāvoklis | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 3.04. p. 2. ied. | Kopējās bunkuru un kajīšu un pasažieru zonu virsmas | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. |
| 7. ied. | Maksimālais pieļaujamais skaņas spiediena līmenis | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015. |
| 4. NODAĻA |
| 4.01. p. 2. ied., 4.02. un 4.03. p. | Drošības attālums, brīvsāni, minimālie brīvsāni | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015. |
| 7. NODAĻA |
| 7.01. p. 2. ied. | Kuģa radītais skaņas spiediens | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 7.05. p. 2. ied. | Navigācijas gaismu uzraudzība | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana |
| 8. NODAĻA |
| 8.08. p. 3. un 4. ied. | Minimālā sūknēšanas jauda un drenāžas cauruļu iekšējais diametrs | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015. |
| 8.10. p. 2. ied. | Kuģa radītais troksnis braukšanas laikā | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9. NODAĻA |
| 9.01. p. | Prasības attiecībā uz elektroiekārtām | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.03. p. | Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu un ūdens iekļūšanu | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.06. p. | Maksimālais pieļaujamais spriegums | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.10. p. | Ģeneratori un motori | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.11. p. 2. ied. | Akumulatoru uzstādīšana | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.12. p. | Slēdžu-pārnesumu iekārtas | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.14. p. | Iekārtu armatūras | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.15. p. | Kabeļi | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 9.17. p. | Navigācijas gaismas | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. |
| 12. NODAĻA |
| 12.02. p. 5. ied. | Troksnis un vibrācija kajīšu telpās | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015. |
| 15. NODAĻA |
| 15.02. p. 5. ied., 6. ied. 1. teik., 7.–11. ied. un 13. ied. | Robežlīnija, ja nav starpsienu klāja | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.02. p. 16. ied. | Ūdensdroši logi | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.04. p. | Drošības attālums, brīvsāni, iegremdes rādītāji | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |
| 15.05. p. | Pasažieru skaits | Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015. |
| 15.10. p. 4. ied., 6. ied., 7. ied., 8. ied. un 11. ied. | Avārijas elektrostacija | R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. |

Pants un iedaļa

SATURS

TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI

3. NODAĻA

3.03. p. 1. ied. a) punkts

Triecienstarpsienas stāvoklis

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

3.04. p. 2. ied.

Kopējās bunkuru un kajīšu un pasažieru zonu virsmas

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

7. ied.

Maksimālais pieļaujamais skaņas spiediena līmenis

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015.

4. NODAĻA

4.01. p. 2. ied., 4.02. un 4.03. p.

Drošības attālums, brīvsāni, minimālie brīvsāni

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015.

7. NODAĻA

7.01. p. 2. ied.

Kuģa radītais skaņas spiediens

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

7.05. p. 2. ied.

Navigācijas gaismu uzraudzība

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana

8. NODAĻA

8.08. p. 3. un 4. ied.

Minimālā sūknēšanas jauda un drenāžas cauruļu iekšējais diametrs

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015.

8.10. p. 2. ied.

Kuģa radītais troksnis braukšanas laikā

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9. NODAĻA

9.01. p.

Prasības attiecībā uz elektroiekārtām

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.03. p.

Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu un ūdens iekļūšanu

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.06. p.

Maksimālais pieļaujamais spriegums

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.10. p.

Ģeneratori un motori

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.11. p. 2. ied.

Akumulatoru uzstādīšana

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.12. p.

Slēdžu-pārnesumu iekārtas

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.14. p.

Iekārtu armatūras

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.15. p.

Kabeļi

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

9.17. p.

Navigācijas gaismas

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

12. NODAĻA

12.02. p. 5. ied.

Troksnis un vibrācija kajīšu telpās

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015.

15. NODAĻA

15.02. p. 5. ied., 6. ied. 1. teik., 7.–11. ied. un 13. ied.

Robežlīnija, ja nav starpsienu klāja

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.02. p. 16. ied.

Ūdensdroši logi

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.04. p.

Drošības attālums, brīvsāni, iegremdes rādītāji

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

15.05. p.

Pasažieru skaits

Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana pēc 1.1.2015.

15.10. p. 4. ied., 6. ied., 7. ied., 8. ied. un 11. ied.

Avārijas elektrostacija

R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

2.   15.11. panta 3. iedaļas a) punkts attiecas uz vienas dienas braucienu kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam, līdz pirmajai Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2045., ar nosacījumu, ka tikai krāsām, lakām, pārklājumiem un citiem materiāliem, ko lieto paneļu virsmu apdarē, jābūt ugunsdrošiem un ka nedrīkst veidoties dūmi vai toksiski izgarojumi bīstamos apjomos.

3.   15.11. panta 12. iedaļa attiecas uz vienas dienas braucienu kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam, līdz pirmajai Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2045., ar nosacījumu, ka ir pietiekami, ja kāpņu vietā, kurām ir slodzi nesošas tērauda konstrukcijas forma, kāpnes, kas kalpo kā glābšanās ceļš ir konstruētas tā, lai ugunsgrēka gadījumā tās saglabātu savu lietojamību apmēram tikpat ilgi, kā slodzi nesošas tērauda konstrukcijas formas kāpnes.

24.04. pants

Citi atbrīvojumi

1.   Attiecībā uz kuģiem, kuru minimālie brīvsāni ir noteikti saskaņā ar Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 4.04. pantu, kura stājās spēkā 1983. gada 31. martā, pārbaudes iestāde pēc kuģa īpašnieka lūguma var noteikt brīvsānus saskaņā ar Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 4.03. pantu, kura stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

2.   Kuģiem, kas nolaisti ūdenī pirms 1983. gada 1. jūlija, nav nepieciešams atbilst 9. nodaļai, taču tiem jāatbilst vismaz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 6. nodaļai, kura stājās spēkā 1983. gada 31. martā.

3.   15.06. panta 3. iedaļas a)-e) punkts un 15.12. panta 3. iedaļas a) punkts attiecībā uz noteikumu par atsevišķas šļūtenes garumu attiecas tikai uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pēc 1984. gada 30. septembra, un uz attiecīgo zonu pārbūvēm, vēlākais, kad Kopienas sertifikāts ir pirmo reizi izsniegts vai atjaunots pēc 2045. gada 1. janvāra.

4.   Ja praktiskā nozīmē ir grūti piemērot šajā nodaļā paredzētos noteikumus pēc pārejas laika noteikumu termiņa beigām vai ja to piemērošana rada nepamatoti augstas izmaksas, pārbaudes iestāde var atļaut atbrīvojumus no šiem noteikumiem, ievērojot Komitejas, kas minēta šīs direktīvas 19. pantā, ieteikumus. Šie atbrīvojumi jāieraksta Kopienas sertifikātā.

5.   Ja šis noteikums attiecībā uz iekārtu konstrukciju prasībām atsaucas uz Eiropas vai starptautisku standartu, pēc standarta pārskatīšanas drīkst turpināt šādu iekārtu lietojumu vēl turpmākos 20 gadus pēc standarta pārskatīšanas.

24.05. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

24.06. pants

Atbrīvojumi kuģiem, kas nav ietverti 24.01. pantā

1.   Šādi noteikumi attiecas

| a) | uz kuģiem, kuru kuģa sertifikāts saskaņā ar Reinas Kuģu inspekcijas noteikumiem pirmo reizi izsniegts laikā starp 1995. gada 1. janvāri un ... (27), ar nosacījumu, ka 1994. gada 31. decembrī tie nav bijuši būvēšanas vai pārbūves procesā |
| --- | --- |

a)

uz kuģiem, kuru kuģa sertifikāts saskaņā ar Reinas Kuģu inspekcijas noteikumiem pirmo reizi izsniegts laikā starp 1995. gada 1. janvāri un ... (27), ar nosacījumu, ka 1994. gada 31. decembrī tie nav bijuši būvēšanas vai pārbūves procesā

27

| b) | uz kuģiem, kuri laikā starp 1995. gada 1. janvāri un ... (27), saņēmuši citu satiksmes licenci. |
| --- | --- |

b)

uz kuģiem, kuri laikā starp 1995. gada 1. janvāri un ... (27), saņēmuši citu satiksmes licenci.

27

2   Jāpierāda, ka šie kuģi atbilst Reinas Kuģu inspekcijas noteikumiem tādā redakcijā, kāda bijusi spēkā tajā datumā, kurā kuģa sertifikāts vai cita satiksmes licence ir piešķirta.

3.   Kuģi jāpielāgo, lai tie atbilstu noteikumiem, kas stājas spēkā pēc pirmreizējās kuģa sertifikāta vai citas satiksmes licences izsniegšanas, saskaņā ar pārejas noteikumiem, kādi uzskaitīti turpmākajā tabulā.

4.   24.04. panta 4. un 5. iedaļu piemēro mutatis mutandis.

mutatis mutandis

5.   Turpmākajā tabulā lietotas šādas definīcijas:

| — | “N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem /Newly-built/ kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē. |
| --- | --- |

—

“N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem /Newly-built/ kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē.

/Newly-built/

/Replacement/

/Conversion/

/replacement/

| — | “Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc norādītā datuma. |
| --- | --- |

—

“Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc norādītā datuma.

| Pants un iedaļa | SATURS | TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI | Ir spēkā attiecībā uz kuģiem ar kuģa sertifikātu vai satiksmes licenci pirms |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. NODAĻA |
| 3.03. p. 7. ied. | Enkuri, kas nav izvirzīti uz āru kuģa priekšējās daļās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2041. | 1.10.1999. |
| 3.04. p. 3. ied. 2. teik. | Izolācija mašīntelpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.4.2003. |
| 3. ied. 3. un 4. teik. | Atvērumi un noslēgšanas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.10.2003. |
| 8. NODAĻA |
| 8.02. p. 4. ied. | Dzinēja daļu aizsardzība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.4.2003. |
| 8.03. p. 3. ied. | Aizsardzība pret ātruma pārsniegšanu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.4.2004. |
| 8.05. p. 9. ied. 1. teik. | Zondēšanas ierīcēm jābūt nolasāmām līdz maksimālā piepildījuma līmenim | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.4.1999. |
| 13. ied. | Piepildījuma līmeņa kontrole ne tikai galvenajiem dzinējiem, bet arī citiem drošai kuģa darbībai vajadzīgajiem dzinējiem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.4.1999. |
| 8.a NODAĻA |
| | Piemēro 8.a nodaļas pārejas noteikumus Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos. | | |
| 10. NODAĻA |
| 10.02. p. 2. ied. a) punkts | Tērauda tauvu un citu tauvu sertificēšana | Pirmā tauva nomainīta uz kuģa: N.R.C., vēlākais, 1.1.2008.
  Otrā un trešā tauva: 1.1.2013. | 1.4.2003. |
| 10.03. p. 1. ied. | Eiropas standarts | Nomainot, vēlākais, 1.1.2010. | 1.4.2002. |
| 2. ied. | Atbilst ugunsgrēka kategorijai A, B un C | Nomainot, vēlākais, 1.1.2010. | 1.4.2002. |
| 10.03.a p. | Pastāvīgi ierīkota ugunsdzēšanas iekārta kajītēs, stūres mājās un pasažieru zonās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. | 1.4.2002. |
| 10.03.b p. | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās | (30)vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035. | 1.4.2002. |
| 10.04. p. | Eiropas standarta piemērošana glābšanas laivām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.10.2003. |
| 10.05. p. 2. ied. | Piepūšamās glābšanas vestes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. Glābšanas vestes, kas bijušas uz kuģa 30.09.2003. drīkst lietot līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. | 1.10.2003. |
| 11. NODAĻA |
| 11.13. p. | Degošu šķidrumu uzglabāšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.10.2002. |
| 15. NODAĻA |
| 15.01. p. 1. ied. c) punkts | 8.06. panta 2. iedaļas 2. teikuma nepiemērošana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| d) punkts | 9.14. panta 3. iedaļas 2. teikuma nepiemērošana attiecībā uz nominālspriegumu, kas lielāks par 50 V | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 2. ied. b) punkts | Tvaicējošo eļļas degļu krāšņu lietošanas aizliegums saskaņā ar 13.04. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| c) punkts | Cietā kurināmā sildītāju lietošanas aizliegums saskaņā ar 13.07. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| e) punkts | Sašķidrinātās gāzes ierīču lietošanas aizliegums saskaņā ar 14. nodaļu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.02. p. 2. ied. | Starpsienu skaits un stāvoklis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 5. ied. 2. teik. | Robežlīnija, ja nav starpsienu klāja | Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kuri nolaisti ūdenī pirms 1.1.1996., prasība attiecas pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15. ied. | Divkāršo dibenu augstums, sānu tukšumu minimālais platums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.03. p. 1.-6. ied. | Neskarta stabilitāte | N.R.C., un, ja maksimālais pasažieru skaits ir palielināts, vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.03. p. 7. un 8. ied. | Bojāta stabilitāte | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 9. ied. | 2 nodalījumu statuss | N.R.C. | 1.1.2007. |
| 10.-13. ied. | Bojāta stabilitāte | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.05. p. 2. ied. a) punkts | Pasažieru skaits, attiecībā uz kādu apliecināta evakuācijas zonas esamība saskaņā ar 15.06. panta 8. iedaļu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| b) punkts | Pasažieru skaits, kāds ņemts vērā stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.06. p. 1. ied. | Pasažieru telpas uz visiem klājiem triecienstarpsienas aizmugurē un uz priekšu kuģa pakaļgala pīķa starpsienas līmenī | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 2. ied. | 11.13. pantā minētie skapji un telpas, kas paredzēti degošu šķidrumu uzglabāšanai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 3. ied. c) punkta 1. teik. | Izeju brīvais augstums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 2. teik. | Pasažieru kajīšu un citu nelielu telpu durvju brīvais augstums | Uz 0,7 m rādītāju attiecas N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.06. p. 3. ied. f) punkta 1. teik. | Avārijas izeju izmērs | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| g) punkts | Izejas, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 4. ied. d) punkts | Durvis, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 5. ied. | Prasības attiecībā uz savienojošajiem koridoriem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 6. ied. b) punkts | Glābšanās ceļi uz evakuācijas zonām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| c) punkts | Neviens glābšanas ceļš nedrīkst vest cauri mašīntelpām vai kambīzēm | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| d) punkts | Gar glābšanās ceļiem nedrīkst būt uzstādīti kāpšļi, trepes vai tamlīdzīgas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 7. ied. | Atbilstoša drošības norādījumu sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 8. ied. | Prasības attiecībā uz pulcēšanās zonām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 9. ied. a)-c) punkts, e) punkts un pēd. teik. | Prasības attiecībā uz kāpnēm un to laukumiem pasažieru zonās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 10. ied. a) punkta 1. teik | Margu sistēma saskaņā ar Eiropas standartu EN 711:1995 | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 2. teik. | Margsienu un margu sistēmu augstums tajos klājos, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| b) punkta 2. teik. | To atvērumu brīvais platums, ko lieto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai vai izsēdināšanai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 12. ied. | Gaiteņi saskaņā ar Eiropas standartu EN 14206:2003 | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 13. ied. | Pārvietošanās zonas un sienas pārvietošanās zonās, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 14. ied. 1. teik. | Stikla durvju un sienu konstrukcija pārvietošanās zonās un logu rūtis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15. ied. | Prasības attiecībā uz virsbūvēm vai to jumtiem, ko pilnībā veido panorāmiskas rūtis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 16. ied. | Dzeramā ūdens sistēmas saskaņā ar 12.05. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 17. ied. 2. teik. | Prasības attiecībā uz tualetēm, kas iekārtotas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 18. ied. | Ventilācijas sistēma kajītēs bez atverama loga | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2006. |
| 15.07. p. | Prasības attiecībā uz dzinējspēka sistēmu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045. | 1.1.2007. |
| 15.08. p. 2. ied. | Prasības attiecībā uz skaļruņu sistēmām pasažieru zonās | Attiecībā uz pasažieru kuģiem ar LWL, mazāku par 40 m, vai ne lielākiem kā 75 personām noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 3. ied. | Prasības attiecībā uz signalizācijas sistēmu | Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 3. ied. c) punkts | Signalizācijas sistēma, kas ļauj kuģa komandai brīdināt apkalpi un kuģa personālu | Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 4. ied. | Tilpnes ūdens līmeņa signalizācija katrā ūdensdrošajā nodalījumā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 5. ied. | Divu motoru darbināti tilpnes ūdens sūkņi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 6. ied. | Pastāvīgi uzstādīta tilpnes ūdens sistēma saskaņā ar 8.06. panta 4. iedaļu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.1.2006. |
| 7. ied. | Noliktavas telpas-dzesētavas iekšējs atvērums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 8. ied. | CO2 barjeru sistēmu ventilācijas sistēma telpās zem klāja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 9. ied. | Pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 15.09. p. 1. ied. 1. teik. | Glābšanas enkurbojas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 2. ied. | Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 3. ied. | Atbilstošs pārvietošanas aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 15.09. p. 4. ied. | Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums saskaņā ar Eiropas standartu EN 395:1998 vai EN 396:1998, pieejams 100 % pasažieru | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| | Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums bērniem | Līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. šī iekārta ir uzskatāma par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam. | 1.1.2006. |
| | Dzīvības glābšanas aprīkojums | Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 5. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam.
  Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 6. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 5. ied. b) un c) punkts | Adekvāta sēdvietu telpa, vismaz 750 N peldspēja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| f) punkts | Stabila nosvēršanās un piemērotas satveršanas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| i) punkts | Atbilstoši evakuācijas līdzekļi no evakuācijas zonām uz glābšanas plostiem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 9. ied. | Dzīvības glābšanas iekārtu pārbaude saskaņā ar ražotāja norādījumiem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| 10. ied. | Glābšanas laiva aprīkota ar dzinēju un prožektoru | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. | 1.1.2006. |
| 11. ied. | Nestuves | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu | 1.1.2006. |
| | Elektroiekārtas | | 1.1.2006. |
| 15.10. p. 2. ied. | 9.16. panta 3. iedaļa ir piemērojama arī attiecībā uz gaiteņiem un atpūtas telpām, kas paredzētas pasažieriem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.1.2006. |
| 3. ied. | Adekvāts avārijas apgaismojums | Avārijas apgaismojums N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.1.2006. |
| 4. ied. | Avārijas elektrostacija | Vienas dienas kuģiem ar 25 m vai mazāku LWL noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015 | 1.1.2006. |
| f) punkts | Avārijas elektroenerģijas padeve prožektoriem saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas i) punktu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.1.2006. |
| i) punkts | Avārijas elektroenerģijas padeve liftiem un celšanas iekārtām saskaņā ar 15.06. panta 9. iedaļas 2. teikumu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015. | 1.1.2006. |
| 6. ied. | Prasības attiecībā uz avārijas elektrostaciju: | | 1.1.2006. |
| | - | starpsienas saskaņā ar 15.11. panta 2. iedaļu |

Pants un iedaļa

SATURS

TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI

Ir spēkā attiecībā uz kuģiem ar kuģa sertifikātu vai satiksmes licenci pirms

3. NODAĻA

3.03. p. 7. ied.

Enkuri, kas nav izvirzīti uz āru kuģa priekšējās daļās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2041.

1.10.1999.

3.04. p. 3. ied. 2. teik.

Izolācija mašīntelpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.4.2003.

3. ied. 3. un 4. teik.

Atvērumi un noslēgšanas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.10.2003.

8. NODAĻA

8.02. p. 4. ied.

Dzinēja daļu aizsardzība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.4.2003.

8.03. p. 3. ied.

Aizsardzība pret ātruma pārsniegšanu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.4.2004.

8.05. p. 9. ied. 1. teik.

Zondēšanas ierīcēm jābūt nolasāmām līdz maksimālā piepildījuma līmenim

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.4.1999.

13. ied.

Piepildījuma līmeņa kontrole ne tikai galvenajiem dzinējiem, bet arī citiem drošai kuģa darbībai vajadzīgajiem dzinējiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.4.1999.

8.a NODAĻA

Piemēro 8.a nodaļas pārejas noteikumus Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos.

10. NODAĻA

10.02. p. 2. ied. a) punkts

Tērauda tauvu un citu tauvu sertificēšana

Pirmā tauva nomainīta uz kuģa: N.R.C., vēlākais, 1.1.2008.

Otrā un trešā tauva: 1.1.2013.

1.4.2003.

10.03. p. 1. ied.

Eiropas standarts

Nomainot, vēlākais, 1.1.2010.

1.4.2002.

2. ied.

Atbilst ugunsgrēka kategorijai A, B un C

Nomainot, vēlākais, 1.1.2010.

1.4.2002.

10.03.a p.

Pastāvīgi ierīkota ugunsdzēšanas iekārta kajītēs, stūres mājās un pasažieru zonās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

1.4.2002.

10.03.b p.

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās

(30)vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2035.

30

1.4.2002.

10.04. p.

Eiropas standarta piemērošana glābšanas laivām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.10.2003.

10.05. p. 2. ied.

Piepūšamās glābšanas vestes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010. Glābšanas vestes, kas bijušas uz kuģa 30.09.2003. drīkst lietot līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010.

1.10.2003.

11. NODAĻA

11.13. p.

Degošu šķidrumu uzglabāšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.10.2002.

15. NODAĻA

15.01. p. 1. ied. c) punkts

8.06. panta 2. iedaļas 2. teikuma nepiemērošana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

d) punkts

9.14. panta 3. iedaļas 2. teikuma nepiemērošana attiecībā uz nominālspriegumu, kas lielāks par 50 V

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

2. ied. b) punkts

Tvaicējošo eļļas degļu krāšņu lietošanas aizliegums saskaņā ar 13.04. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

c) punkts

Cietā kurināmā sildītāju lietošanas aizliegums saskaņā ar 13.07. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

e) punkts

Sašķidrinātās gāzes ierīču lietošanas aizliegums saskaņā ar 14. nodaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.02. p. 2. ied.

Starpsienu skaits un stāvoklis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

5. ied. 2. teik.

Robežlīnija, ja nav starpsienu klāja

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kuri nolaisti ūdenī pirms 1.1.1996., prasība attiecas pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15. ied.

Divkāršo dibenu augstums, sānu tukšumu minimālais platums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.03. p. 1.-6. ied.

Neskarta stabilitāte

N.R.C., un, ja maksimālais pasažieru skaits ir palielināts, vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.03. p. 7. un 8. ied.

Bojāta stabilitāte

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

9. ied.

2 nodalījumu statuss

N.R.C.

1.1.2007.

10.-13. ied.

Bojāta stabilitāte

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.05. p. 2. ied. a) punkts

Pasažieru skaits, attiecībā uz kādu apliecināta evakuācijas zonas esamība saskaņā ar 15.06. panta 8. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

b) punkts

Pasažieru skaits, kāds ņemts vērā stabilitātes aprēķinā saskaņā ar 15.03. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.06. p. 1. ied.

Pasažieru telpas uz visiem klājiem triecienstarpsienas aizmugurē un uz priekšu kuģa pakaļgala pīķa starpsienas līmenī

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

2. ied.

11.13. pantā minētie skapji un telpas, kas paredzēti degošu šķidrumu uzglabāšanai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

3. ied. c) punkta 1. teik.

Izeju brīvais augstums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

2. teik.

Pasažieru kajīšu un citu nelielu telpu durvju brīvais augstums

Uz 0,7 m rādītāju attiecas N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.06. p. 3. ied. f) punkta 1. teik.

Avārijas izeju izmērs

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

g) punkts

Izejas, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

4. ied. d) punkts

Durvis, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

5. ied.

Prasības attiecībā uz savienojošajiem koridoriem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

6. ied. b) punkts

Glābšanās ceļi uz evakuācijas zonām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

c) punkts

Neviens glābšanas ceļš nedrīkst vest cauri mašīntelpām vai kambīzēm

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

d) punkts

Gar glābšanās ceļiem nedrīkst būt uzstādīti kāpšļi, trepes vai tamlīdzīgas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

7. ied.

Atbilstoša drošības norādījumu sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

8. ied.

Prasības attiecībā uz pulcēšanās zonām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

9. ied. a)-c) punkts, e) punkts un pēd. teik.

Prasības attiecībā uz kāpnēm un to laukumiem pasažieru zonās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

10. ied. a) punkta 1. teik

Margu sistēma saskaņā ar Eiropas standartu EN 711:1995

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

2. teik.

Margsienu un margu sistēmu augstums tajos klājos, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

b) punkta 2. teik.

To atvērumu brīvais platums, ko lieto personu ar ierobežotu kustību brīvību uzņemšanai vai izsēdināšanai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

12. ied.

Gaiteņi saskaņā ar Eiropas standartu EN 14206:2003

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

13. ied.

Pārvietošanās zonas un sienas pārvietošanās zonās, kas paredzētas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

14. ied. 1. teik.

Stikla durvju un sienu konstrukcija pārvietošanās zonās un logu rūtis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15. ied.

Prasības attiecībā uz virsbūvēm vai to jumtiem, ko pilnībā veido panorāmiskas rūtis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

16. ied.

Dzeramā ūdens sistēmas saskaņā ar 12.05. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

17. ied. 2. teik.

Prasības attiecībā uz tualetēm, kas iekārtotas personu ar ierobežotu kustību brīvību lietojumam

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

18. ied.

Ventilācijas sistēma kajītēs bez atverama loga

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.07. p.

Prasības attiecībā uz dzinējspēka sistēmu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2007.

15.08. p. 2. ied.

Prasības attiecībā uz skaļruņu sistēmām pasažieru zonās

Attiecībā uz pasažieru kuģiem ar LWL, mazāku par 40 m, vai ne lielākiem kā 75 personām noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

WL

1.1.2006.

3. ied.

Prasības attiecībā uz signalizācijas sistēmu

Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

3. ied. c) punkts

Signalizācijas sistēma, kas ļauj kuģa komandai brīdināt apkalpi un kuģa personālu

Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

4. ied.

Tilpnes ūdens līmeņa signalizācija katrā ūdensdrošajā nodalījumā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

5. ied.

Divu motoru darbināti tilpnes ūdens sūkņi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

6. ied.

Pastāvīgi uzstādīta tilpnes ūdens sistēma saskaņā ar 8.06. panta 4. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

7. ied.

Noliktavas telpas-dzesētavas iekšējs atvērums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

8. ied.

CO2 barjeru sistēmu ventilācijas sistēma telpās zem klāja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

9. ied.

Pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

15.09. p. 1. ied. 1. teik.

Glābšanas enkurbojas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

2. ied.

Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

3. ied.

Atbilstošs pārvietošanas aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

15.09. p. 4. ied.

Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums saskaņā ar Eiropas standartu EN 395:1998 vai EN 396:1998, pieejams 100 % pasažieru

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

Personīgais dzīvības glābšanas aprīkojums bērniem

Līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010. šī iekārta ir uzskatāma par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam.

1.1.2006.

Dzīvības glābšanas aprīkojums

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 5. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam.

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas bija aprīkoti ar kopīgām dzīvības glābšanas ierīcēm saskaņā ar 15.09. panta 6. iedaļu pirms 1.1.2005., šīs ierīces ir uzskatāmas par alternatīvu personīgajam dzīvības glābšanas aprīkojumam līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

5. ied. b) un c) punkts

Adekvāta sēdvietu telpa, vismaz 750 N peldspēja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

f) punkts

Stabila nosvēršanās un piemērotas satveršanas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

i) punkts

Atbilstoši evakuācijas līdzekļi no evakuācijas zonām uz glābšanas plostiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

9. ied.

Dzīvības glābšanas iekārtu pārbaude saskaņā ar ražotāja norādījumiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

10. ied.

Glābšanas laiva aprīkota ar dzinēju un prožektoru

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

11. ied.

Nestuves

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

Elektroiekārtas

1.1.2006.

15.10. p. 2. ied.

9.16. panta 3. iedaļa ir piemērojama arī attiecībā uz gaiteņiem un atpūtas telpām, kas paredzētas pasažieriem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

3. ied.

Adekvāts avārijas apgaismojums

Avārijas apgaismojums N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

4. ied.

Avārijas elektrostacija

Vienas dienas kuģiem ar 25 m vai mazāku LWL noteikumu piemēro pie N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015

1.1.2006.

f) punkts

Avārijas elektroenerģijas padeve prožektoriem saskaņā ar 10.02. panta 2. iedaļas i) punktu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

i) punkts

Avārijas elektroenerģijas padeve liftiem un celšanas iekārtām saskaņā ar 15.06. panta 9. iedaļas 2. teikumu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

6. ied.

Prasības attiecībā uz avārijas elektrostaciju:

1.1.2006.

-

starpsienas saskaņā ar 15.11. panta 2. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

| - | kabeļu iekārtojums |
| --- | --- |

-

kabeļu iekārtojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

| - | avārijas elektrostacija virs robežlīnijas |
| --- | --- |

-

avārijas elektrostacija virs robežlīnijas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

15.11. p.

Ugunsdrošība

1.1.2007.

1. ied.

Materiālu un komponentu atbilstība ugunsdrošībai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.11. p. 2. ied.

Starpsienu konstrukcija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

3. ied.

Krāsām, lakām un citiem virsmas apdares izstrādājumiem, kā arī klāja segumiem, ko izmanto telpās, izņemot mašīntelpas un noliktavu telpas, jābūt liesmu slāpējošiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2015.

1.1.2006.

4. ied.

Atpūtas telpu griesti un sienu apšuvums ražots no neuzliesmojošiem materiāliem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

5. ied.

Mēbeles un piederumi pulcēšanās zonās ražoti no neuzliesmojoša materiāla

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

6. ied.

Testēts saskaņā ar Kodeksu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

7. ied.

Nedegoši izolācijas materiāli atpūtas telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

8. ied. a) punkts, b) punkts, c) punkta 2. teik. un d) punkts

Prasības attiecībā uz durvīm starpsienās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

9. ied.

Sienas

Kuģos ar kajītēm bez automātiskajām paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmām sienu gali starp kajītēm: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

10. ied.

Starpsienas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

12. ied. 2. teik.

Kāpnes no tērauda vai cita līdzvērtīga neuzliesmojoša materiāla

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

13. ied.

Iekšējo pie sienām esošo kāpņu norobežošana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

14. ied.

Ventilācijas sistēmas un gaisa padeves sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15. ied.

Ventilācijas sistēmas kambīzēs un plītis ar nosūcējiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

16. ied.

Vadības centri, kāpņu telpas, pulcēšanās zonas un dūmu nosūkšanas sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

17. ied.

Ugunsgrēka signalizācija

Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

15.12. p. 1. ied.

Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti

Ugunsdzēšanas un slāpēšanas materiāli kambīzēs, frizētavās un smaržu veikalos: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

2. ied.

Hidrantu sistēma

2. ugunsdzēšanas sūknis: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

4. ied.

Hidrantu vārsti

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

5. ied.

Aksiāli pievienota spole

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

6. ied.

Materiāli, aizsardzība pret darbības atteici

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

7. ied.

Izvairīšanās no cauruļu un hidrantu aizsalšanas iespējas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

8. ied. b) punkts

Neatkarīga ugunsdzēšanas sūkņu darbība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

d) punkts

Ugunsdzēšanas sūkņu uzstādīšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

9. ied.

Ugunsdzēšanas sistēma mašīntelpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

15.12. p. 9. ied.

Ugunsdzēšanas sistēma mašīntelpās no tērauda vai ar līdzīgām īpašībām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

Pārejas periods neattiecas uz pasažieru kuģiem, kuri nolaisti ūdenī pēc 31.12.1995., kuru korpuss ir no koka, alumīnija vai plastmasas un kuru mašīntelpas nav no tāda materiāla, kas būtu saskaņā ar 3.04. panta 3. un 4. iedaļu.

1.1.2006.

15.13. p.

Drošības organizācija

Attiecībā uz vienas dienas braucienu kuģiem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

1.1.2006.

15.14. p. 1. ied.

Notekūdeņu savākšanas un likvidēšanas iekārtas

Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm ar 50 vai mazāk kojām un vienas dienas braucienu kuģiem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

2. ied.

Prasības attiecībā uz notekūdeņu savākšanas tvertnēm

Attiecībā uz kuģiem ar kajītēm ar 50 vai mazāk kojām un vienas dienas braucienu kuģiem ar ne vairāk kā 50 pasažieriem: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

15.15. p.

Atkāpes noteiktiem pasažieru kuģiem

1.1.2006.

1. ied.

Bojāta stabilitāte

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2045.

1.1.2006.

4. ied.

(Paliek anulēts)

5. ied.

Aprīkojums ar glābšanas laivu, platformu vai līdzvērtīgu iekārtu

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas licencēti maksimālajam pasažieru skaitam 250 vai ar 50 kojām: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

6. ied.

Aprīkojums ar glābšanas laivu, platformu vai līdzvērtīgu iekārtu

Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas licencēti maksimālajam pasažieru skaitam 250 vai ar 50 kojām: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010

1.1.2006.

15.15. p. 9. ied. a) punkts

Sašķidrinātās gāzes iekārtu signalizācijas sistēmas

N.R.C., vēlākais, atjaunojot atestāciju saskaņā ar 14.15. pantu

1.1.2006.

b) punkts

Kopīgās dzīvības glābšanas ierīces saskaņā ar 15.09. panta 5. iedaļu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc 1.1.2010.

1.1.2006.

24.07. pants

(Paliek anulēts)

(Paliek anulēts)

24.a NODAĻA

PAPILDU PĀREJAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM, KAS NEKUĢO A ZONAS R ŪDENSCEĻOS

24a.01. pants

Pārejas noteikumu piemērošana kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā, un iepriekšējo Kopienas sertifikātu derīgums

1.   Šādi noteikumi attiecas

| a) | uz kuģiem, attiecībā uz kuriem Kopienas sertifikāts pirmo reizi tika izsniegts pirms ...
   (27), un |
| --- | --- |

a)

uz kuģiem, attiecībā uz kuriem Kopienas sertifikāts pirmo reizi tika izsniegts pirms ...
   (27), un

...

27

| b) | uz kuģiem, kuri saņēmuši citu satiksmes licenci pirms ...
   (27), |
| --- | --- |

b)

uz kuģiem, kuri saņēmuši citu satiksmes licenci pirms ...
   (27),

...

27

un kuri nekuģo R zonas ūdensceļos.

2.   Jāpierāda, ka šie kuģi datumā, kad izsniegts Kopienas sertifikāts vai cita satiksmes licence, ir atbilduši Direktīvas 82/714/EEK II pielikuma 1.-12. nodaļai.

3.   Pirms ...
   (27) izsniegtie Kopienas sertifikāti paliek spēkā līdz to derīguma termiņa beigām, kāds norādīts sertifikātā. 2.09. panta 2. iedaļa paliek spēkā.

...

27

24a.02. pants

Atkāpes attiecībā uz ekspluatācijā jau esošajiem kuģiem

1.   Neskarot 24a.03. un 24a.04. pantu, mazais kuģis, kas pilnībā neatbilst šīs direktīvas noteikumiem, ir jāpielāgo, lai atbilstu noteikumiem, kas stājas spēkā pēc to Kopienas sertifikāta vai citas satiksmes licences pirmās izsniegšanas saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas uzskaitīti tabulā zemāk.

2.   Tabulā izmatotas šādas definīcijas:

| — | “N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem [Newly-built] kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu [Replacement] vai pārbūvi [Conversion]. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”) pārejas noteikumu nozīmē. |
| --- | --- |

—

“N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, kas jau darbojas, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem [Newly-built] kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu [Replacement] vai pārbūvi [Conversion]. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”) pārejas noteikumu nozīmē.

Newly-built

Replacement

Conversion

| — | “Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc ... (27). Ja sertifikāta derīguma termiņš beidzas laikā starp ... (27) un ... (31), tad šis noteikums tomēr ir obligāts tikai no ... (31). |
| --- | --- |

—

“Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad izsniedz vai nomaina Kopienas sertifikātu pēc ... (27). Ja sertifikāta derīguma termiņš beidzas laikā starp ... (27) un ... (31), tad šis noteikums tomēr ir obligāts tikai no ... (31).

27

27

31

31

| Pants un iedaļa | SATURS | TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI |
| --- | --- | --- |
| 3. NODAĻA |
| 3.03. p. 1. ied. a) punkts | Triecienstarpsienas atrašanās vieta | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 3.03. p. 2. ied. | Kajītes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 3.03. p. 2. ied. | Drošības aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 3.03. p. 4. ied. | Gāzudroša atdalīšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 3.03. p. 5. ied. 2. rindk. | Durvju uzraudzība kuģa pakaļgala pīķa starpsienā | |
| 3.03. p. 7. ied. | Enkuri, kas neizvirzās kuģa priekšējā daļā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 3.04. p. 3. ied. 2. teik. | Izolācija mašīntelpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 3.04. p. 3. ied. 3. un 4. teik. | Atvērumi un slēgierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 3.04. p. 6. ied. | To telpu izejas, kas klasificētas kā mašīntelpas II pielikuma grozījumu rezultātā, kas izdarīti ar Direktīvu 2005/.../EK | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 4. NODAĻA |
| 4.04. p. | Iegrimes atzīmes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 5. NODAĻA |
| 5.06. p. 1. ied. 1. teik. | Minimālais ātrums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 6. NODAĻA |
| 6.01. p. 1. ied. | 5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 3. ied. | Pastāvīgas nosvēršanās un apkārtējās temperatūras | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 6.01. p. 7. ied. | Stūres stieņu konstrukcija | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 6.02. p. 2. ied. | Sekundārās dzinējiekārtas palaišana ar vienu darbību | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 3. ied. | 5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja, ko nodrošina sekundāra dzinējiekārta/manuāla apkalpošana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 6.03. p. 1. ied. | Citu patērētāju pieslēgšana hidrauliskajai stūres aparāta dzinējiekārtai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 2. ied. | Atsevišķi hidrauliskie rezervuāri | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 6.05. p. 1. ied. | Manuālās piedziņas ratu nevada ar motorizētu piedziņu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 6.06. p. 1. ied. | Divas neatkarīgas iedarbināšanas sistēmas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 6.07. p. 2. ied. a) punkts | Hidrauliskā līmeņa rezervuāra un servisa spiediena uzraudzības ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| e) punkts | Buferierīču uzraudzība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 6.08. p. 1. ied. | Prasības attiecībā uz elektroiekārtām saskaņā ar 9.20. pantu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 7. NODAĻA |
| 7.02. p. 2.-7. ied. | Netraucēta redzamība no stūres mājas izņemot šādas daļas: | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 7.02. p. 3. ied. 2. rindk. | Netraucēta redzamība stūrmaņa skata līnijā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 5. ied. | Minimāla logu stiklu gaismas pārvade | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 7.03. p. 7. ied. | Signalizācijas izslēgšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 8. ied. | Automātiska pārslēgšanās uz alternatīvu elektroenerģijas padevi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 7.04. p. 1. ied. | Galveno dzinēju un stūrēšanas ierīču vadība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 7.04. p. 2. ied. | Galveno dzinēju vadība | Ja stūres mājas nav konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32), ja kustības virzienu var panākt tieši; N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ...  (33)attiecībā uz citiem dzinējiem |
| 7.09. p. | Signalizācijas sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 7.12. p. 1. rindk. | Nolaižamās stūres mājas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu
  Bez automātiskas nolaišanas: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 2. un 3. rindk. | | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 8. NODAĻA |
| 8.01. p. 3. ied. | Tikai iekšdedzes dzinēji, kas sadedzina degvielas ar uzliesmošanas temperatūru, ne lielāku par 55 °C | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 8.02. p. 1. ied. | Dzinēju nodrošināšana pret netīšu iedarbināšanu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 4. ied. | Mehānismu daļu aizsardzība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 8.03. p. 2. ied. | Uzraudzības ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 3. ied. | Automātiska aizsardzība pret ātruma pārsniegšanu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 5. ied. | Vārpstu caurvadizolatoru konstrukcija | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 8.05. p. 1. ied. | Tērauda tvertnes šķidrajai degvielai | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 8.05. p. 2. ied. | Automātiska tvertņu vārstu aizvēršana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 3. ied. | Neviena degvielas tvertne neatrodas triecienstarpsienas priekšā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 4. ied. | Neviena degvielas tvertne vai to piederumi neatrodas tieši virs dzinējiem vai vilkmes caurulēm | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33). Līdz tam laikam droša degvielas izsūknēšana jānodrošina ar tam piemērotām ierīcēm. |
| 6. ied. 3.-5. teik. | Spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojuma cauruļu uzstādīšana un mērījumi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 7. ied. | Noslēgšanas ierīce, ko darbina no klāja | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 9. ied. 1. teik. | Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz maksimālā piepildījuma līmenim | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 13. ied. | Piepildījuma līmeņa kontrole ne tikai galvenajiem dzinējiem, bet arī citiem dzinējiem, kas nepieciešami kuģa drošā darbībā | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 8.06. p. | Smēreļļu, cauruļu un piederumu uzglabāšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 8.07. p. | Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un iedarbināšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos izmantotās eļļas uzglabāšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 8.08. p. 8. ied. | Tilpnēs, kurās var pārvadāt balastu, balasta telpu savienošanai ar drenāžas caurulēm nepietiek ar vienkāršu noslēgšanas ierīci | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 8.08. p. 9. ied. | Mērierīces kravas telpas tilpnēs | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 8.09. p. 2. ied. | Eļļaina ūdens un izlietoto eļļas krājumu savākšanas iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 8.10. p. 3. ied. | 65 dB(A) emisijas robeža stacionārajiem kuģiem | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 9. NODAĻA |
| 9.01. p. 1. ied. 2. teik. | Attiecīgie dokumenti jāiesniedz pārbaudes iestādei | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 2. ied. 2. ievilk. | Galvenā, avārijas un sadalījuma sadales paneļa darbības diagrammas jāglabā uz kuģa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 3. ied. | Kuģa iekštelpu un klāja apkārtējās vides temperatūra | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 9.02. 1.-3. ied. | Elektropadeves sistēmas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 9.03. p. | Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu un ūdens iekļūšanu | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 9.05. p. 4. ied. | Zemējuma vadītāju šķērsgriezumi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 9.11. p. 4. ied. | Efektīva ventilācija, ja akumulatori uzstādīti slēgtā nodalījumā, skapī vai lādē | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 9.12. p. | Slēdžu-pārnesumu iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 9.12. p. 3. ied. b) punkts | Zemējuma noteikšanas ierīce, kas var noraidīt gan vizuālus, gan dzirdamus signālus | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 9.13. p. | Avārijas automātiskie slēdži | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 9.14. p. | Iekārtu armatūras | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 9.14. p. 3. ied. 2. teik. | Vienpola slēdžu lietošanas aizliegums veļas mazgātavās, mazgāšanās telpās un citās mitrās telpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 9.15. p. 2. ied. | Minimālais šķērsgriezuma laukums 1,5 mm2 uz kabeli | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 10. ied. | Nolaižamajām stūres mājām pievienotie kabeļi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 9.16. p. 3. ied. 2. teik. | Sekundārā ķēde | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 9.19. p. | Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 9.20. p. | Elektroniskās iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 9.21. p. | Elektromagnētiskā savienojamība | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 10. NODAĻA |
| 10.01. p. | Enkuru iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 10.02. p. 2. ied. a) punkts | Pietauvošanās tauvu un citu tauvu sertifikāts | Pirmā tauva uz kuģa jānomaina: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

  Otrā un trešā tauva: ... (34) |
| 10.03. p. 1. ied. | Eiropas standarts | Nomainot, vēlākais, ... (33) |
| 2. ied. | Piemērotība A, B un C kategorijas ugunsgrēkiem | Nomainot, vēlākais, ... (33) |
| 4. ied. | CO2 satura un telpas izmēra attiecība | Nomainot, vēlākais, ... (33) |
| 10.03a. p. | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 10.03b. p. | Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās | CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas pastāvīgi uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc ... (32), ja tās atbilst Direktīvas 82/714/EEK II pielikuma 13.03. panta prasībām |
| 10.04. p. | Eiropas standarta piemērošanas attiecībā uz glābšanas laivām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 10.05. p. 2. ied. | Piepūšamas glābšanas vestes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

  Glābšanas vestes, kādas ir uz kuģa pirms ... (35), drīkst lietot līdz Kopienas sertifikāta atjaunošanai pēc ... (33). |
| 11. NODAĻA |
| 11.02. p. 4. ied. | Klāju ārējo malu, sānu klāju un darbstaciju aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 11.04. p. | Sānu klāji | (36)Pirmā Kopienas sertifikāta atjaunošana pēc ... (32), ja platums pārsniedz 7,30 m |
| 11.05. p. 1. ied. | Piekļuve darba vietām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 2. un 3. ied. | Durvis un piekļuves, izejas un gaiteņi, ja grīdu līmeņu starpība ir lielāka par 0,50 m | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 4. ied. | Kāpnes darba vietās, ko apkalpo nepārtraukti | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 11.06. p. 2. ied. | Izejas un avārijas izejas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 11.07. p. 1. ied. 2. teik. | Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 2. un 3. ied. | | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 11.10. p. | Lūku pārsegi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 11.11. p. | Vinčas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33) |
| 11.12. p. 2.-6. un 8.-10. ied. | Celtņi: ražotāja plāksnīte, maksimālais pieļaujamais noslogojums, aizsargierīces, aprēķinu pārbaude, ekspertu veikta pārbaude, sertifikāti uz kuģa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 11.13. p. | Degošu šķidrumu uzglabāšana | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 12. NODAĻA |
| 12.01. p. 1. ied. | Kajītes personām, kuras parasti uzturas uz kuģa | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12.02. p. 3. ied. | Grīdu stāvoklis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 4. ied. | Uzturēšanās telpas un guļamtelpas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12.02. p. 5. ied. | Troksnis un vibrācija kajīšu telpās | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |
| 6. ied. | Galvenā telpa kajītē | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 8. ied. | Koplietojuma uzturēšanās telpu brīvais grīdas laukums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 9. ied. | Telpu kubiskais tilpums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 10. ied. | Gaisa telpas tilpums uz vienu cilvēku | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 11. ied. | Durvju izmērs | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12. ied. a) un b) punkts | Kāpņu stāvoklis | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 13. ied. | Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12.03. p. | Sanitārās iekārtas | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12.04. p. | Kambīzes | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12.05. p. | Dzeramais ūdens | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 12.06. p. | Apkure un ventilācija | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 12.07. p. 1. ied. 2. teik. | Cits kajīšu aprīkojums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 15. NODAĻA |
| | Pasažieru kuģi | skatīt direktīvas 8. pantu |
| 15a. NODAĻA |
| | Pasažieru burinieki | skatīt direktīvas 8. pantu |
| 16. NODAĻA |
| 16.01. p. 2. ied. | Speciālas vinčas vai līdzvērtīgas savienošanas ierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 3. ied. pēd. teik. | Prasības attiecībā uz dzinējiekārtām | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32) |
| 17. NODAĻA |
| | Peldošās iekārtas | skatīt direktīvas 8. pantu |
| 21. NODAĻA |
| | Atpūtas kuģi | skatīt direktīvas 8. pantu |
| 22b. NODAĻA |
| 22b.03. p. | Sekundāra neatkarīga stūres aparāta dzinējiekārta | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34) |

Pants un iedaļa

SATURS

TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI

3. NODAĻA

3.03. p. 1. ied. a) punkts

Triecienstarpsienas atrašanās vieta

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

3.03. p. 2. ied.

Kajītes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

3.03. p. 2. ied.

Drošības aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

3.03. p. 4. ied.

Gāzudroša atdalīšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

3.03. p. 5. ied. 2. rindk.

Durvju uzraudzība kuģa pakaļgala pīķa starpsienā

3.03. p. 7. ied.

Enkuri, kas neizvirzās kuģa priekšējā daļā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

3.04. p. 3. ied. 2. teik.

Izolācija mašīntelpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

3.04. p. 3. ied. 3. un 4. teik.

Atvērumi un slēgierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

3.04. p. 6. ied.

To telpu izejas, kas klasificētas kā mašīntelpas II pielikuma grozījumu rezultātā, kas izdarīti ar Direktīvu 2005/.../EK

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

4. NODAĻA

4.04. p.

Iegrimes atzīmes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

5. NODAĻA

5.06. p. 1. ied. 1. teik.

Minimālais ātrums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

6. NODAĻA

6.01. p. 1. ied.

5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

3. ied.

Pastāvīgas nosvēršanās un apkārtējās temperatūras

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

6.01. p. 7. ied.

Stūres stieņu konstrukcija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

6.02. p. 2. ied.

Sekundārās dzinējiekārtas palaišana ar vienu darbību

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

3. ied.

5. nodaļā prasītā manevrēšanas spēja, ko nodrošina sekundāra dzinējiekārta/manuāla apkalpošana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

6.03. p. 1. ied.

Citu patērētāju pieslēgšana hidrauliskajai stūres aparāta dzinējiekārtai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

2. ied.

Atsevišķi hidrauliskie rezervuāri

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

6.05. p. 1. ied.

Manuālās piedziņas ratu nevada ar motorizētu piedziņu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

6.06. p. 1. ied.

Divas neatkarīgas iedarbināšanas sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

6.07. p. 2. ied. a) punkts

Hidrauliskā līmeņa rezervuāra un servisa spiediena uzraudzības ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

e) punkts

Buferierīču uzraudzība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

6.08. p. 1. ied.

Prasības attiecībā uz elektroiekārtām saskaņā ar 9.20. pantu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

7. NODAĻA

7.02. p. 2.-7. ied.

Netraucēta redzamība no stūres mājas izņemot šādas daļas:

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

7.02. p. 3. ied. 2. rindk.

Netraucēta redzamība stūrmaņa skata līnijā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

5. ied.

Minimāla logu stiklu gaismas pārvade

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

7.03. p. 7. ied.

Signalizācijas izslēgšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

8. ied.

Automātiska pārslēgšanās uz alternatīvu elektroenerģijas padevi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

7.04. p. 1. ied.

Galveno dzinēju un stūrēšanas ierīču vadība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

7.04. p. 2. ied.

Galveno dzinēju vadība

Ja stūres mājas nav konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32), ja kustības virzienu var panākt tieši; N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ...  (33)attiecībā uz citiem dzinējiem

32

33

7.09. p.

Signalizācijas sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

7.12. p. 1. rindk.

Nolaižamās stūres mājas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

Bez automātiskas nolaišanas: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

2. un 3. rindk.

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

8. NODAĻA

8.01. p. 3. ied.

Tikai iekšdedzes dzinēji, kas sadedzina degvielas ar uzliesmošanas temperatūru, ne lielāku par 55 °C

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

8.02. p. 1. ied.

Dzinēju nodrošināšana pret netīšu iedarbināšanu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

4. ied.

Mehānismu daļu aizsardzība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

8.03. p. 2. ied.

Uzraudzības ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

3. ied.

Automātiska aizsardzība pret ātruma pārsniegšanu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

5. ied.

Vārpstu caurvadizolatoru konstrukcija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

8.05. p. 1. ied.

Tērauda tvertnes šķidrajai degvielai

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

8.05. p. 2. ied.

Automātiska tvertņu vārstu aizvēršana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

3. ied.

Neviena degvielas tvertne neatrodas triecienstarpsienas priekšā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

4. ied.

Neviena degvielas tvertne vai to piederumi neatrodas tieši virs dzinējiem vai vilkmes caurulēm

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33). Līdz tam laikam droša degvielas izsūknēšana jānodrošina ar tam piemērotām ierīcēm.

33

6. ied. 3.-5. teik.

Spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojuma cauruļu uzstādīšana un mērījumi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

7. ied.

Noslēgšanas ierīce, ko darbina no klāja

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

9. ied. 1. teik.

Tilpuma mērierīcēm jābūt nolasāmām līdz maksimālā piepildījuma līmenim

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

13. ied.

Piepildījuma līmeņa kontrole ne tikai galvenajiem dzinējiem, bet arī citiem dzinējiem, kas nepieciešami kuģa drošā darbībā

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

8.06. p.

Smēreļļu, cauruļu un piederumu uzglabāšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

8.07. p.

Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un iedarbināšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos izmantotās eļļas uzglabāšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

8.08. p. 8. ied.

Tilpnēs, kurās var pārvadāt balastu, balasta telpu savienošanai ar drenāžas caurulēm nepietiek ar vienkāršu noslēgšanas ierīci

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

8.08. p. 9. ied.

Mērierīces kravas telpas tilpnēs

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

8.09. p. 2. ied.

Eļļaina ūdens un izlietoto eļļas krājumu savākšanas iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

8.10. p. 3. ied.

65 dB(A) emisijas robeža stacionārajiem kuģiem

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

9. NODAĻA

9.01. p. 1. ied. 2. teik.

Attiecīgie dokumenti jāiesniedz pārbaudes iestādei

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

2. ied. 2. ievilk.

Galvenā, avārijas un sadalījuma sadales paneļa darbības diagrammas jāglabā uz kuģa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

3. ied.

Kuģa iekštelpu un klāja apkārtējās vides temperatūra

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

9.02. 1.-3. ied.

Elektropadeves sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

9.03. p.

Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu un ūdens iekļūšanu

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

9.05. p. 4. ied.

Zemējuma vadītāju šķērsgriezumi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

9.11. p. 4. ied.

Efektīva ventilācija, ja akumulatori uzstādīti slēgtā nodalījumā, skapī vai lādē

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

9.12. p.

Slēdžu-pārnesumu iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

9.12. p. 3. ied. b) punkts

Zemējuma noteikšanas ierīce, kas var noraidīt gan vizuālus, gan dzirdamus signālus

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

9.13. p.

Avārijas automātiskie slēdži

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

9.14. p.

Iekārtu armatūras

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

9.14. p. 3. ied. 2. teik.

Vienpola slēdžu lietošanas aizliegums veļas mazgātavās, mazgāšanās telpās un citās mitrās telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

9.15. p. 2. ied.

Minimālais šķērsgriezuma laukums 1,5 mm2 uz kabeli

2

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

10. ied.

Nolaižamajām stūres mājām pievienotie kabeļi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

9.16. p. 3. ied. 2. teik.

Sekundārā ķēde

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

9.19. p.

Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

9.20. p.

Elektroniskās iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

9.21. p.

Elektromagnētiskā savienojamība

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

10. NODAĻA

10.01. p.

Enkuru iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

10.02. p. 2. ied. a) punkts

Pietauvošanās tauvu un citu tauvu sertifikāts

Pirmā tauva uz kuģa jānomaina: N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

Otrā un trešā tauva: ... (34)

34

10.03. p. 1. ied.

Eiropas standarts

Nomainot, vēlākais, ... (33)

33

2. ied.

Piemērotība A, B un C kategorijas ugunsgrēkiem

Nomainot, vēlākais, ... (33)

33

4. ied.

CO2 satura un telpas izmēra attiecība

2

Nomainot, vēlākais, ... (33)

33

10.03a. p.

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

10.03b. p.

Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās

CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas pastāvīgi uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc ... (32), ja tās atbilst Direktīvas 82/714/EEK II pielikuma 13.03. panta prasībām

2

32

10.04. p.

Eiropas standarta piemērošanas attiecībā uz glābšanas laivām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

10.05. p. 2. ied.

Piepūšamas glābšanas vestes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

Glābšanas vestes, kādas ir uz kuģa pirms ... (35), drīkst lietot līdz Kopienas sertifikāta atjaunošanai pēc ... (33).

35

33

11. NODAĻA

11.02. p. 4. ied.

Klāju ārējo malu, sānu klāju un darbstaciju aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

11.04. p.

Sānu klāji

(36)Pirmā Kopienas sertifikāta atjaunošana pēc ... (32), ja platums pārsniedz 7,30 m

36

32

11.05. p. 1. ied.

Piekļuve darba vietām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

2. un 3. ied.

Durvis un piekļuves, izejas un gaiteņi, ja grīdu līmeņu starpība ir lielāka par 0,50 m

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

4. ied.

Kāpnes darba vietās, ko apkalpo nepārtraukti

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

11.06. p. 2. ied.

Izejas un avārijas izejas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

11.07. p. 1. ied. 2. teik.

Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

2. un 3. ied.

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

11.10. p.

Lūku pārsegi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

11.11. p.

Vinčas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (33)

33

11.12. p. 2.-6. un 8.-10. ied.

Celtņi: ražotāja plāksnīte, maksimālais pieļaujamais noslogojums, aizsargierīces, aprēķinu pārbaude, ekspertu veikta pārbaude, sertifikāti uz kuģa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

11.13. p.

Degošu šķidrumu uzglabāšana

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

12. NODAĻA

12.01. p. 1. ied.

Kajītes personām, kuras parasti uzturas uz kuģa

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12.02. p. 3. ied.

Grīdu stāvoklis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

4. ied.

Uzturēšanās telpas un guļamtelpas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12.02. p. 5. ied.

Troksnis un vibrācija kajīšu telpās

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

6. ied.

Galvenā telpa kajītē

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

8. ied.

Koplietojuma uzturēšanās telpu brīvais grīdas laukums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

9. ied.

Telpu kubiskais tilpums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

10. ied.

Gaisa telpas tilpums uz vienu cilvēku

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

11. ied.

Durvju izmērs

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12. ied. a) un b) punkts

Kāpņu stāvoklis

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

13. ied.

Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12.03. p.

Sanitārās iekārtas

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12.04. p.

Kambīzes

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12.05. p.

Dzeramais ūdens

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

12.06. p.

Apkure un ventilācija

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

12.07. p. 1. ied. 2. teik.

Cits kajīšu aprīkojums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

15. NODAĻA

Pasažieru kuģi

skatīt direktīvas 8. pantu

15a. NODAĻA

Pasažieru burinieki

skatīt direktīvas 8. pantu

16. NODAĻA

16.01. p. 2. ied.

Speciālas vinčas vai līdzvērtīgas savienošanas ierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

3. ied. pēd. teik.

Prasības attiecībā uz dzinējiekārtām

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (32)

32

17. NODAĻA

Peldošās iekārtas

skatīt direktīvas 8. pantu

21. NODAĻA

Atpūtas kuģi

skatīt direktīvas 8. pantu

22b. NODAĻA

22b.03. p.

Sekundāra neatkarīga stūres aparāta dzinējiekārta

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (34)

34

24a.03. pants

Atkāpes attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pirms 1985. gada 1. janvāra

1.   Papildus 24a.02. panta noteikumiem attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pirms 1985. gada 1. janvāra, var izdarīt atkāpes no šādiem noteikumiem atbilstoši sekojošās tabulas 3. vertikālajā ailē aprakstītajiem nosacījumiem ar noteikumu, ka pienācīgi tiek nodrošināta kuģu un to apkalpju drošība.

2.   Turpmākajā tabulā lietotas šādas definīcijas:

| — | “N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem /Newly-built/ kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē. |
| --- | --- |

—

“N.R.C.”: noteikums neattiecas uz kuģiem, ja vien attiecīgās daļas nav nomainītas vai pārbūvētas, t. i., noteikums attiecas tikai uz jaunbūvētiem /Newly-built/ kuģiem un uz konkrēto daļu vai zonu nomaiņu /Replacement/ vai pārbūvi /Conversion/. Ja esošās daļas nomaina ar aizvietojošām daļām, izmantojot to pašu tehnoloģiju, un tās ir tā paša veida daļas, tās nav uzskatāmas par nomainītām (“R”/replacement/) pārejas noteikumu nozīmē.

/Newly-built/

/Replacement/

/Conversion/

/replacement/

| — | “Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad pirmo reizi izsniedz vai pēc tam nomaina Kopienas sertifikātu pēc ... (27). Ja sertifikāta derīguma termiņš beidzas laikā starp ... (27) un dienu pirms ... (31), tad šis noteikums tomēr ir obligāts tikai no ... (31). |
| --- | --- |

—

“Kopienas sertifikāta izsniegšana vai atjaunošana”: šim noteikumam jābūt īstenotam brīdī, kad pirmo reizi izsniedz vai pēc tam nomaina Kopienas sertifikātu pēc ... (27). Ja sertifikāta derīguma termiņš beidzas laikā starp ... (27) un dienu pirms ... (31), tad šis noteikums tomēr ir obligāts tikai no ... (31).

27

27

31

31

| Pants un iedaļa | SATURS | TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI |
| --- | --- | --- |
| 3. NODAĻA |
| 3.03. p. 1. ied. | Ūdensdrošās triecienstarpsienas | N.R.C. |
| 3.03. p. 2. ied. | Kajītes, drošības iekārtas | N.R.C. |
| 3.03. p. 5. ied. | Atvērumi ūdensdrošajās starpsienās | N.R.C |
| 3.04. p. 2. ied. | Bunkuru virsmas | N.R.C. |
| 3.04. p. 7. ied. | Maksimālais pieļaujamais skaņas spiediena līmenis mašīntelpās | N.R.C. |
| 4. NODAĻA |
| 4.01. p. | Drošības attālums | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (37) |
| 4.02. p. | Brīvsāni | N.R.C. |
| 6. NODAĻA |
| 6.01. p. 3. ied. | Prasības attiecībā uz stūrēšanas sistēmu | N.R.C. |
| 7. NODAĻA |
| 7.01. p. 2. ied. | Maksimālais pieļaujamais skaņas spiediena līmenis stūres mājā | N.R.C. |
| 7.05. p. 2. ied. | Navigācijas gaismu uzraudzība | N.R.C. |
| 7.12. p. | Nolaižamās stūres mājas | N.R.C. |
| 8. NODAĻA |
| 8.01. p. 3. ied. | Noteiktu šķidro degvielu aizliegums | N.R.C. |
| 8.04. p. | Dzinēja izplūdes sistēma | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu |
| 8.05. p. 13. ied. | Degvielas piepildījuma signalizācijas ierīce | N.R.C. |
| 8.08. p. 2. ied. | Aprīkojums ar tilpnes ūdens sūkņiem | N.R.C. |
| 8.08. p. 3. un 4. ied. | Tilpnes ūdens sūkņu diametrs un minimālā sūknēšanas jauda | N.R.C. |
| 8.08. p. 5. ied. | Tilpnes ūdens sūkņi ar automātisku uzpildīšanu | N.R.C. |
| 8.08. p. 6. ied. | Aprīkojums ar sietiem | N.R.C. |
| 8.08. p. 7. ied. | Automātiski noslēdzama armatūra kuģa pakaļgala pīķim | N.R.C. |
| 8.10. p. 2. ied. | Kuģa emitētais troksnis | N.R.C. |
| 9. NODAĻA |
| 9.01. p. 2. ied. | Elektroiekārtu sertifikāti | N.R.C. |
| 9.01. p. 3. ied. | Elektroiekārtu uzstādījums | N.R.C. |
| 9.06. p. | Maksimālais pieļaujamais spriegums | N.R.C. |
| 9.10. p. | Ģeneratori un motori | N.R.C. |
| 9.11. p. 2. ied. | Akumulatori | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (38) |
| 9.12. p. 2. ied. | Slēdži, aizsargierīces | N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (38) |
| 9.14. p. 3. ied. | Vienlaicīga ieslēgšana/izslēgšana | N.R.C. |
| 9.15. p. | Kabeļi | N.R.C. |
| 9.16. p. 3. ied. | Apgaismojums mašīntelpās | N.R.C. |
| 9.17. p. 1. ied. | Navigācijas gaismu sadales paneļi | N.R.C. |
| 9.17. p. 2. ied. | Elektroenerģijas padeve navigācijas gaismām | N.R.C. |
| 10. NODAĻA |
| 10.01. p. 9. ied. | Enkuru enkurspilves | N.R.C. |
| 10.04. p. 1. ied. | Glābšanas laivas saskaņā ar standartu | N.R.C. |
| 10.05. p. 1. ied. | Glābšanas enkurbojas saskaņā ar standartu | N.R.C. |
| 10.05. p. 2. ied. | Glābšanas vestes saskaņā ar standartu | N.R.C. |
| 11. NODAĻA |
| 11.11. p. 2. ied. | Vinču drošība | N.R.C. |
| 12. NODAĻA |
| 12.02. p. 13. ied. | Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi | N.R.C. |

Pants un iedaļa

SATURS

TERMIŅŠ UN PIEBILDUMI

3. NODAĻA

3.03. p. 1. ied.

Ūdensdrošās triecienstarpsienas

N.R.C.

3.03. p. 2. ied.

Kajītes, drošības iekārtas

N.R.C.

3.03. p. 5. ied.

Atvērumi ūdensdrošajās starpsienās

N.R.C

3.04. p. 2. ied.

Bunkuru virsmas

N.R.C.

3.04. p. 7. ied.

Maksimālais pieļaujamais skaņas spiediena līmenis mašīntelpās

N.R.C.

4. NODAĻA

4.01. p.

Drošības attālums

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (37)

37

4.02. p.

Brīvsāni

N.R.C.

6. NODAĻA

6.01. p. 3. ied.

Prasības attiecībā uz stūrēšanas sistēmu

N.R.C.

7. NODAĻA

7.01. p. 2. ied.

Maksimālais pieļaujamais skaņas spiediena līmenis stūres mājā

N.R.C.

7.05. p. 2. ied.

Navigācijas gaismu uzraudzība

N.R.C.

7.12. p.

Nolaižamās stūres mājas

N.R.C.

8. NODAĻA

8.01. p. 3. ied.

Noteiktu šķidro degvielu aizliegums

N.R.C.

8.04. p.

Dzinēja izplūdes sistēma

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu

8.05. p. 13. ied.

Degvielas piepildījuma signalizācijas ierīce

N.R.C.

8.08. p. 2. ied.

Aprīkojums ar tilpnes ūdens sūkņiem

N.R.C.

8.08. p. 3. un 4. ied.

Tilpnes ūdens sūkņu diametrs un minimālā sūknēšanas jauda

N.R.C.

8.08. p. 5. ied.

Tilpnes ūdens sūkņi ar automātisku uzpildīšanu

N.R.C.

8.08. p. 6. ied.

Aprīkojums ar sietiem

N.R.C.

8.08. p. 7. ied.

Automātiski noslēdzama armatūra kuģa pakaļgala pīķim

N.R.C.

8.10. p. 2. ied.

Kuģa emitētais troksnis

N.R.C.

9. NODAĻA

9.01. p. 2. ied.

Elektroiekārtu sertifikāti

N.R.C.

9.01. p. 3. ied.

Elektroiekārtu uzstādījums

N.R.C.

9.06. p.

Maksimālais pieļaujamais spriegums

N.R.C.

9.10. p.

Ģeneratori un motori

N.R.C.

9.11. p. 2. ied.

Akumulatori

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (38)

38

9.12. p. 2. ied.

Slēdži, aizsargierīces

N.R.C., vēlākais, izsniedzot vai atjaunojot Kopienas sertifikātu pēc ... (38)

38

9.14. p. 3. ied.

Vienlaicīga ieslēgšana/izslēgšana

N.R.C.

9.15. p.

Kabeļi

N.R.C.

9.16. p. 3. ied.

Apgaismojums mašīntelpās

N.R.C.

9.17. p. 1. ied.

Navigācijas gaismu sadales paneļi

N.R.C.

9.17. p. 2. ied.

Elektroenerģijas padeve navigācijas gaismām

N.R.C.

10. NODAĻA

10.01. p. 9. ied.

Enkuru enkurspilves

N.R.C.

10.04. p. 1. ied.

Glābšanas laivas saskaņā ar standartu

N.R.C.

10.05. p. 1. ied.

Glābšanas enkurbojas saskaņā ar standartu

N.R.C.

10.05. p. 2. ied.

Glābšanas vestes saskaņā ar standartu

N.R.C.

11. NODAĻA

11.11. p. 2. ied.

Vinču drošība

N.R.C.

12. NODAĻA

12.02. p. 13. ied.

Caurules, pa kurām plūst bīstamas gāzes vai šķidrumi

N.R.C.

24a.04. pants

Citi atbrīvojumi

Ja praktiskā nozīmē ir grūti piemērot šajā nodaļā paredzētos noteikumus pēc pārejas laika noteikumu termiņa beigām vai ja to piemērošana rada nepamatoti augstas izmaksas, izpētes komisija var atļaut atbrīvojumus no šiem noteikumiem, ievērojot Komitejas, kas minēta direktīvas 19. pantā, ieteikumus. Šie atbrīvojumi jāieraksta Kopienas sertifikātā.

---

(1)  Ja ierīces atbrīvo lielus siltuma daudzumus: IP 12.

1

(2)  Ja ierīcēm vai paneļiem nav šī tipa aizsardzības, to atrašanās vietai jāatbilst tādiem nosacījumiem, kas attiecas uz šī veida aizsardzību.

2

(3)  Apstiprināta drošības tipa elektroiekārtas saskaņā ar

3

| a) | Eiropas standartiem EN 50014:1997; 50015:1998; 50016:2002; 50017:1998; 50018:2000; 50019:2000 un 50020:2002
  vai |
| --- | --- |

a)

Eiropas standartiem EN 50014:1997; 50015:1998; 50016:2002; 50017:1998; 50018:2000; 50019:2000 un 50020:2002

vai

| b) | 2003. gada 1. oktobraIEC publikāciju 60079. |
| --- | --- |

b)

2003. gada 1. oktobraIEC publikāciju 60079.

IEC

(4)  Ja spriegumu padod no augstāka sprieguma tīkliem, jālieto galvanisks separators (drošības transformators).

4

(5)  Visiem sekundārās ķēdes poliem jābūt izolētiem no zemes.

5

(6)  Starpsienām starp vadības centriem un iekšējām pulcēšanās zonām jāatbilst tipam A0, bet ārējām pulcēšanās zonām — tikai tipam B15.

6

(7)  Starpsienām starp atpūtas telpām un iekšējām pulcēšanās zonām jāatbilst tipam A30, bet ārējām pulcēšanās zonām — tikai tipam B15.

7

(8)  Starpsienām starp kajītēm, starpsienām starp kajītēm un koridoriem un vertikālajām starpsienām, kas atdala atpūtas telpas saskaņā ar 10. iedaļas nosacījumiem, jāatbilst tipam B15, attiecībā uz telpām, kas aprīkotas ar paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmām — B0.

8

(9)  Starpsienām starp mašīntelpām saskaņā ar 15.07. panta un 15.10. panta 6. iedaļas nosacījumiem jāatbilst tipam A60; citos gadījumos tām jāatbilst tipam A0.

9

(10)  B15 ir pietiekams attiecībā uz starpsienām starp kambīzēm no vienas puses un noliktavu telpām-dzesētavām un pārtikas noliktavu telpām no otras puses.

10

(11)  Starpsienām starp vadības centriem un iekšējām pulcēšanās zonām jāatbilst tipam A0, bet ārējām pulcēšanās zonām — tikai tipam B15.

11

(12)  Starpsienām starp atpūtas telpām un iekšējām pulcēšanās zonām jāatbilst tipam A30, bet ārējām pulcēšanās zonām — tikai tipam B15.

12

(13)  Starpsienām starp kajītēm, starpsienām starp kajītēm un koridoriem un vertikālajām starpsienām, kas atdala atpūtas telpas saskaņā ar 10. iedaļas nosacījumiem, jāatbilst tipam B15, attiecībā uz telpām, kas aprīkotas ar paaugstināta spiediena sprinkleru sistēmām — B0.

13

(14)  Starpsienām starp mašīntelpām saskaņā ar 15.07. panta un 15.10. panta 6. iedaļas nosacījumiem jāatbilst tipam A60; citos gadījumos tām jāatbilst tipam A0.

14

(15)  attālums no šķērskoka līdz klājam.

15

(16)  Kopējais topmasta garums bez masta gala.

16

(17)  Topmasta diametrs masta gala savienojuma līmenī.

17

(18)  Kopējais bugsprita garums.

18

(19)  Kopējais klīverkoka garums.

19

(20)  Kopējais galvenā klīverkoka garums.

20

(21)  Kopējais gafeles garums.

21

(22)  attālums no gala vai šķērskoka līdz klājam.

22

(23)  attālums no gala vai šķērskoka līdz klājam.

23

(24)  OV L 207, 23.7.1998., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/79/EK (OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp.).

24

(25)  OV L 164, 30.6.1994., 15. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

25

(26)  Tilpnes daļas, kas nodrošina ūdenim pakļautās brīvās virsmas, rodas no garenisko un/vai šķērsenisko ūdensdrošo nodalījumu veidošanas, kas attiecīgi veido neatkarīgas daļas.

26

(27)  2 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

27

(28)






  1.

28

| 1. | Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī.

2

| 2. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

2.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī.

2

| 1. | Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī.

2

| 2. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

2.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī.

2

| 3. | CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

3.

CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

CCNR

28

| 1. | Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī.

2

| 2. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

2.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī.

2

| 3. | CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

3.

CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

CCNR

| 1. | Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī.

2

| 2. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

2.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī.

2

| 3. | CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

3.

CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

CCNR

| 4. | 10.03.b panta 2. iedaļas a) punktu piemēro tikai līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja šīs iekārtas ir uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra |
| --- | --- |

4.

10.03.b panta 2. iedaļas a) punktu piemēro tikai līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja šīs iekārtas ir uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra

28

| 1. | Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgās CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas pirms 1980. gada 1. oktobra, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst 7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1976. gada 1. aprīlī.

2

| 2. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

2.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja tās atbilst  7.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī.

2

| 3. | CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

3.

CCNR ieteikumi, izdoti laikā starp 1992. gada 1. aprīli un 1994. gada 31. decembri attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu, kas stājās spēkā 1994. gada 31. decembrī, 7.03. panta 5. iedaļas prasībām, paliek spēkā līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

CCNR

| 4. | 10.03.b panta 2. iedaļas a) punktu piemēro tikai līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja šīs iekārtas ir uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra |
| --- | --- |

4.

10.03.b panta 2. iedaļas a) punktu piemēro tikai līdz Kopienas sertifikāta izsniegšanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra, ja šīs iekārtas ir uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra

(29)  Noteikums attiecas uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pēc 31.12.1994., un uz ekspluatācijā esošajiem kuģiem ar šādu nosacījumu:

29

11.04. panta prasības jāievēro, kad atjauno visu kravas telpas platību.

Ja pārbūve, kuras rezultātā mainās sānu klāja brīvais platums, aptver visu sānu klāju garumu,

| a) | 11.04. pants jāievēro, ja sānu klāja brīvais platums pirms pārbūves ir 0,90 m augstumā vai ja jāsamazina brīvais platums virs šī augstuma, |
| --- | --- |

a)

11.04. pants jāievēro, ja sānu klāja brīvais platums pirms pārbūves ir 0,90 m augstumā vai ja jāsamazina brīvais platums virs šī augstuma,

| b) | sānu klāja brīvais platums pirms pārbūvēšanas līdz 0,90 m augstumam vai brīvais platums virs šī augstuma nedrīkst būt mazāks par 11.04. pantā norādītajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

b)

sānu klāja brīvais platums pirms pārbūvēšanas līdz 0,90 m augstumam vai brīvais platums virs šī augstuma nedrīkst būt mazāks par 11.04. pantā norādītajiem mērījumiem.

(30)






  1.

30

| 1. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā. |
| --- | --- |

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā.

2

| 1. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā.

2

| 2. | Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

2.

Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

30

| 1. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā.

2

| 2. | Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

2.

Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

| 1. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā.

2

| 2. | Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

2.

Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

| 3. | 10.03b. panta 2. iedaļas a)punkts ir piemērojams līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. tikai tad, ja sistēmas uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra. |
| --- | --- |

3.

10.03b. panta 2. iedaļas a)punkts ir piemērojams līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. tikai tad, ja sistēmas uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra.

30

| 1. | Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgas CO2 ugunsdzēšanas sistēmas, kas uzstādītas laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2003. gada 31. martu, drīkst palikt lietošanā līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra., ja tās atbilst 10.03. panta 5. iedaļas prasībām Reinas Kuģu inspekcijas noteikumos tādā redakcijā, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā.

2

| 2. | Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

2.

Centrālās komisijas Reinas navigācijas jautājumos ieteikumi, kas izdoti laikā starp 1995. gada 1. janvāri un 2002. gada 31. martu attiecībā uz Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu 10.03. panta 5. iedaļu, kas stājās spēkā 2002. gada 31. martā, saglabā savu spēku līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra.

| 3. | 10.03b. panta 2. iedaļas a)punkts ir piemērojams līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. tikai tad, ja sistēmas uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra. |
| --- | --- |

3.

10.03b. panta 2. iedaļas a)punkts ir piemērojams līdz Kopienas sertifikāta izdošanai vai atjaunošanai pēc 2035. gada 1. janvāra. tikai tad, ja sistēmas uzstādītas kuģos, kas nolaisti ūdenī pēc 1992. gada 1. oktobra.

(31)  3 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

31

(32)  43 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

32

(33)  18 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

33

(34)  23 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

34

(35)  2 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

35

(36)  Noteikums attiecas uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pēc AA.BB.CC, un uz ekspluatācijā esošajiem kuģiem ar šādu nosacījumu:

36

11.04. panta prasības jāievēro, ja atjauno visu kravas telpas platību.

Ja pārbūve, kuras rezultātā mainās sānu klāja brīvais platums, aptver visu sānu klāju garumu,

| a) | 11.04. pants jāievēro, ja sānu klāja brīvais platums pirms pārbūves ir 0,90 m augstumā vai ja jāsamazina brīvais platums virs šī augstuma, |
| --- | --- |

a)

11.04. pants jāievēro, ja sānu klāja brīvais platums pirms pārbūves ir 0,90 m augstumā vai ja jāsamazina brīvais platums virs šī augstuma,

| b) | sānu klāja brīvais platums pirms pārbūvēšanas līdz 0,90 m augstumam vai brīvais platums virs šī augstuma nedrīkst būt mazāks par 11.04. pantā norādītajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

b)

sānu klāja brīvais platums pirms pārbūvēšanas līdz 0,90 m augstumam vai brīvais platums virs šī augstuma nedrīkst būt mazāks par 11.04. pantā norādītajiem mērījumiem.

(37)  13 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

37

(38)  23 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

38

I pielikums

DROŠĪBAS ZĪMES

| 1. attēls
  Nepiederošām personām ieeja aizliegta | | Krāsa: sarkana/balta/melna |
| --- | --- | --- |
| 2. attēls
  Uguns, atklāta liesma un smēķēšana aizliegta | | Krāsa: sarkana/balta/melna |
| 3. attēls
  Ugunsdzēšanas aparāts | | Krāsa: sarkana/balta |
| 4. attēls
  Vispārīgs brīdinājums par apdraudējumu | | Krāsa: melna/dzeltena |
| 5. attēls
  Ugunsdzēšanas šļūtene | | Krāsa: sarkana/balta |
| 6. attēls
  Ugunsdzēšanas iekārta | | Krāsa: sarkana/balta |
| 7. attēls
  Valkājiet dzirdes aizsargierīci | | Krāsa: zila/balta |
| 8. attēls
  Pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņa | | Krāsa: zaļa/balta |

1. attēls

Nepiederošām personām ieeja aizliegta

Image

Krāsa: sarkana/balta/melna

2. attēls

Uguns, atklāta liesma un smēķēšana aizliegta

Image

Krāsa: sarkana/balta/melna

3. attēls

Ugunsdzēšanas aparāts

Image

Krāsa: sarkana/balta

4. attēls

Vispārīgs brīdinājums par apdraudējumu

Image

Krāsa: melna/dzeltena

5. attēls

Ugunsdzēšanas šļūtene

Image

Krāsa: sarkana/balta

6. attēls

Ugunsdzēšanas iekārta

Image

Krāsa: sarkana/balta

7. attēls

Valkājiet dzirdes aizsargierīci

Image

Krāsa: zila/balta

8. attēls

Pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņa

Image

Krāsa: zaļa/balta

Reāli lietotie simboli var nedaudz atšķirties vai var būt detalizētāk izstrādāti par grafisko atspoguļojumu šajā papildinājumā, ar nosacījumu, ka to nozīme nav mainīta un ka neviena atšķirība vai izmaiņa nepadara šo nozīmi nesaprotamu.

II pielikums

ADMINISTRATĪVI NORĀDĪJUMI

| Nr. 1 | : | Prasības attiecībā uz izvairīšanās kustību un pagriešanos |
| --- | --- | --- |
| Nr. 2 | : | Prasības attiecībā uz paredzēto minimālo ātrumu, apstāšanās jaudu un atpakaļgaitas jaudu |
| Nr. 3 | : | Prasības attiecībā uz savienošanas sistēmām un savienošanas ierīcēm kuģos, kas stumj nekustīgu veidojumu vai tiek tādā stumti |
| Nr. 4 | : | Trokšņa mērījumi |
| Nr. 5 | : | Speciāli enkuri ar samazinātu masu |
| Nr. 6 | : | Ūdensdrošo sānu iluminatoru izturība |
| Nr. 7 | : | Prasības attiecībā uz automātiskajām paaugstināta spiediena ūdens smidzināšanas sistēmām |
| Nr. 8 | : | Kuģa sertifikāta izsniegšana |
| Nr. 9 | : | Degvielas tvertnes uz peldoša kuģa |
| Nr. 10 | : | Minimālais baržu korpusu biezums |
| Nr. 11 | : | Izmantotās eļļas savākšanas iekārtas |
| Nr. 12 | : | Kuģa kustība pašam ar savu jaudu |
| Nr. 13 | : | Atbilstīga ugunsgrēka signalizācijas sistēma |
| Nr. 14 | : | Atsevišķu kuģa daļu peldspējas, nosvēršanās un stabilitātes apliecinājums |
| Nr. 15 | : | Tādu kuģu aprīkojums, kurus apkalpo minimāla apkalpe |
| Nr. 16 | : | Elektrības kabeļi |
| Nr. 17 | : | Stūres mājas redzamība |

Nr. 1

:

Prasības attiecībā uz izvairīšanās kustību un pagriešanos

Nr. 2

:

Prasības attiecībā uz paredzēto minimālo ātrumu, apstāšanās jaudu un atpakaļgaitas jaudu

Nr. 3

:

Prasības attiecībā uz savienošanas sistēmām un savienošanas ierīcēm kuģos, kas stumj nekustīgu veidojumu vai tiek tādā stumti

Nr. 4

:

Trokšņa mērījumi

Nr. 5

:

Speciāli enkuri ar samazinātu masu

Nr. 6

:

Ūdensdrošo sānu iluminatoru izturība

Nr. 7

:

Prasības attiecībā uz automātiskajām paaugstināta spiediena ūdens smidzināšanas sistēmām

Nr. 8

:

Kuģa sertifikāta izsniegšana

Nr. 9

:

Degvielas tvertnes uz peldoša kuģa

Nr. 10

:

Minimālais baržu korpusu biezums

Nr. 11

:

Izmantotās eļļas savākšanas iekārtas

Nr. 12

:

Kuģa kustība pašam ar savu jaudu

Nr. 13

:

Atbilstīga ugunsgrēka signalizācijas sistēma

Nr. 14

:

Atsevišķu kuģa daļu peldspējas, nosvēršanās un stabilitātes apliecinājums

Nr. 15

:

Tādu kuģu aprīkojums, kurus apkalpo minimāla apkalpe

Nr. 16

:

Elektrības kabeļi

Nr. 17

:

Stūres mājas redzamība

III PIELIKUMS

IESPĒJAMU PAPILDU TEHNISKO PRASĪBU ASPEKTI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU 1. UN 2. ZONĀ

Visas papildu tehniskās prasības, ko dalībvalsts pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 5. panta 1. punktu, attiecībā uz kuģiem, kas darbojas šīs dalībvalsts teritorijas 1. un/vai 2. zonā, attiecas uz šādām jomām:

| 1. | Definīcijas






  — | Nepieciešamas, lai izprastu papildu prasības |
| --- | --- | --- |

1.

Definīcijas

—

Nepieciešamas, lai izprastu papildu prasības

| 2. | Stabilitāte






  — | Konstrukcijas pastiprinājums |
| --- | --- | --- |

2.

Stabilitāte

—

Konstrukcijas pastiprinājums

| — | Apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības sertifikāts/atestāts |
| --- | --- |

—

Apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības sertifikāts/atestāts

| 3. | Drošības attālums un brīvsāni






  — | Brīvsāni |
| --- | --- | --- |

3.

Drošības attālums un brīvsāni

—

Brīvsāni

| — | Drošības attālums |
| --- | --- |

—

Drošības attālums

| 4. | Kuģa korpusa atvērumu un virsbūvju ūdensdrošība






  — | Virsbūves |
| --- | --- | --- |

4.

Kuģa korpusa atvērumu un virsbūvju ūdensdrošība

—

Virsbūves

| — | Durvis |
| --- | --- |

—

Durvis

| — | Logi un gaismas lūka |
| --- | --- |

—

Logi un gaismas lūka

| — | Kravas telpas lūkas |
| --- | --- |

—

Kravas telpas lūkas

| — | Citi atvērumi (ventilācijas caurules, izvadcaurules u. tml.) |
| --- | --- |

—

Citi atvērumi (ventilācijas caurules, izvadcaurules u. tml.)

| 5. | Aprīkojums






  — | Enkuri un enkuru ķēdes |
| --- | --- | --- |

5.

Aprīkojums

—

Enkuri un enkuru ķēdes

| — | Navigācijas gaismas |
| --- | --- |

—

Navigācijas gaismas

| — | Skaņu signāli |
| --- | --- |

—

Skaņu signāli

| — | Kompass |
| --- | --- |

—

Kompass

| — | Radars |
| --- | --- |

—

Radars

| — | “Raidīšanas un uztveršanas” iekārtas |
| --- | --- |

—

“Raidīšanas un uztveršanas” iekārtas

| — | Dzīvības glābšanas aprīkojums |
| --- | --- |

—

Dzīvības glābšanas aprīkojums

| — | Kuģošanas karšu pieejamība |
| --- | --- |

—

Kuģošanas karšu pieejamība

| 6. | Papildu noteikumi attiecībā uz pasažieru kuģiem






  — | Stabilitāte (izturība pret vēju, kritēriji) |
| --- | --- | --- |

6.

Papildu noteikumi attiecībā uz pasažieru kuģiem

—

Stabilitāte (izturība pret vēju, kritēriji)

| — | Dzīvības glābšanas aprīkojums |
| --- | --- |

—

Dzīvības glābšanas aprīkojums

| — | Brīvsāni |
| --- | --- |

—

Brīvsāni

| — | Drošības attālums |
| --- | --- |

—

Drošības attālums

| — | Stūres mājas redzamība |
| --- | --- |

—

Stūres mājas redzamība

| 7. | Karavānas un konteineru pārvadāšana






  — | Savienojums stūmējkuģis-lihteris |
| --- | --- | --- |

7.

Karavānas un konteineru pārvadāšana

—

Savienojums stūmējkuģis-lihteris

| — | Konteinerus pārvadājošo kuģu vai lihteru stabilitāte |
| --- | --- |

—

Konteinerus pārvadājošo kuģu vai lihteru stabilitāte

IV PIELIKUMS

IESPĒJAMU TO TEHNISKO PRASĪBU PAZEMINĀJUMU ASPEKTI, KO PIEMĒRO KUĢIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU 3. UN 4. ZONĀ

Visas pazeminātas tehniskās prasības, ko pieļauj dalībvalsts saskaņā ar šīs direktīvas 5. panta 7. punktu, attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tikai un vienīgi šīs dalībvalsts teritorijas 3. zonas vai 4. zonas ūdensceļos, attiecas uz šādām jomām:

| | 3. zona






  — | Enkuru iekārta, ieskaitot enkuru ķēžu garumu |
| --- | --- | --- |

3. zona

—

Enkuru iekārta, ieskaitot enkuru ķēžu garumu

| — | Ātrums (uz priekšu) |
| --- | --- |

—

Ātrums (uz priekšu)

| — | Kopīgās dzīvības glābšanas ierīces |
| --- | --- |

—

Kopīgās dzīvības glābšanas ierīces

| — | 2 nodalījumu statuss |
| --- | --- |

—

2 nodalījumu statuss

| — | Stūres mājas redzamība |
| --- | --- |

—

Stūres mājas redzamība

| | 4. zona






  — | Enkuru iekārta, ieskaitot enkuru ķēžu garumu |
| --- | --- | --- |

4. zona

—

Enkuru iekārta, ieskaitot enkuru ķēžu garumu

| — | Ātrums (uz priekšu) |
| --- | --- |

—

Ātrums (uz priekšu)

| — | Kopīgās dzīvības glābšanas ierīces |
| --- | --- |

—

Kopīgās dzīvības glābšanas ierīces

| — | 2 nodalījumu statuss |
| --- | --- |

—

2 nodalījumu statuss

| — | Stūres mājas redzamība |
| --- | --- |

—

Stūres mājas redzamība

| — | Sekundārā neatkarīgā dzinējspēka sistēma |
| --- | --- |

—

Sekundārā neatkarīgā dzinējspēka sistēma

V PIELIKUMS

KOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTU PARAUGI

I DAĻA

KOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

II DAĻA

KOPIENAS PAPILDU IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

III DAĻA

KOPIENAS PAGAIDU IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

Image

VI PIELIKUMS

KOPIENAS IEKŠĒJĀS KUĢOŠANAS SERTIFIKĀTU REĢISTRA PARAUGS

Image

Image

Image

VII PIELIKUMS

KLASIFICĒŠANAS SABIEDRĪBAS

SATURS

| I daļa: | klasificēšanas sabiedrību apstiprināšanas kritēriji |
| --- | --- |

I daļa:

| II daļa: | klasificēšanas sabiedrību apstiprināšanas kārtība |
| --- | --- |

II daļa:

| III daļa: | apstiprināto klasificēšanas sabiedrību saraksts |
| --- | --- |

III daļa:

I DAĻA

KLASIFICĒŠANAS SABIEDRĪBU APSTIPRINĀŠANAS KRITĒRIJI

Klasificēšanas sabiedrībām, kam nepieciešams apstiprinājums saskaņā ar direktīvas 10. pantu, jāatbilst visiem šiem kritērijiem:

| 1) | Klasificēšanas sabiedrībai jāvar dokumentāri pierādīt plaša pieredze iekšējo ūdensceļu kuģu, tostarp bīstamo preču pārvadāšanai paredzēto kuģu, konstrukcijas un uzbūves novērtēšanā. Klasificēšanas sabiedrībai jābūt visaptverošiem noteikumiem attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu, tostarp bīstamo preču pārvadāšanai paredzēto kuģu, konstrukciju, uzbūvi un periodiskajām pārbaudēm, kas publicēti vismaz holandiešu, angļu, franču vai vācu valodā un tiek pastāvīgi atjaunināti un pilnveidoti ar zinātniskās izpētes un izstrādes programmu starpniecību. Šie noteikumi nedrīkst būt pretrunā ar spēkā esošo Kopienas tiesību aktu vai starptautisko nolīgumu noteikumiem. |
| --- | --- |

1)

Klasificēšanas sabiedrībai jāvar dokumentāri pierādīt plaša pieredze iekšējo ūdensceļu kuģu, tostarp bīstamo preču pārvadāšanai paredzēto kuģu, konstrukcijas un uzbūves novērtēšanā. Klasificēšanas sabiedrībai jābūt visaptverošiem noteikumiem attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu, tostarp bīstamo preču pārvadāšanai paredzēto kuģu, konstrukciju, uzbūvi un periodiskajām pārbaudēm, kas publicēti vismaz holandiešu, angļu, franču vai vācu valodā un tiek pastāvīgi atjaunināti un pilnveidoti ar zinātniskās izpētes un izstrādes programmu starpniecību. Šie noteikumi nedrīkst būt pretrunā ar spēkā esošo Kopienas tiesību aktu vai starptautisko nolīgumu noteikumiem.

| 2) | Klasificēšanas sabiedrībai katru gadu jāpublicē tās kuģu reģistrs. |
| --- | --- |

2)

Klasificēšanas sabiedrībai katru gadu jāpublicē tās kuģu reģistrs.

| 3) | Klasificēšanas sabiedrību nedrīkst kontrolēt kuģu īpašnieki vai kuģu būvētāji, vai citi, kas komerciāli iesaistīti kuģu konstruēšanā, ražošanā, aprīkošanā, remontā, darbībā vai apdrošināšanā. Klasificēšanas sabiedrība nedrīkst būt atkarīga no kāda viena komercuzņēmuma savu ieņēmumu dēļ. |
| --- | --- |

3)

Klasificēšanas sabiedrību nedrīkst kontrolēt kuģu īpašnieki vai kuģu būvētāji, vai citi, kas komerciāli iesaistīti kuģu konstruēšanā, ražošanā, aprīkošanā, remontā, darbībā vai apdrošināšanā. Klasificēšanas sabiedrība nedrīkst būt atkarīga no kāda viena komercuzņēmuma savu ieņēmumu dēļ.

| 4) | Klasificēšanas sabiedrības, kas pilnvarota pieņemt lēmumus un rīkoties visās tai saistošajās jomās saskaņā ar noteikumiem, kas nosaka iekšējo ūdensceļu transportu, galvenajam birojam vai tās filiālei jāatrodas vienā no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4)

Klasificēšanas sabiedrības, kas pilnvarota pieņemt lēmumus un rīkoties visās tai saistošajās jomās saskaņā ar noteikumiem, kas nosaka iekšējo ūdensceļu transportu, galvenajam birojam vai tās filiālei jāatrodas vienā no dalībvalstīm.

| 5) | Klasificēšanas sabiedrībai un tās speciālistiem jābūt ar labu reputāciju iekšējo ūdensceļu transporta jomā, speciālistiem jāvar apliecināt savas profesionālās spējas. Par speciālistu rīcību atbild klasificēšanas sabiedrība. |
| --- | --- |

5)

Klasificēšanas sabiedrībai un tās speciālistiem jābūt ar labu reputāciju iekšējo ūdensceļu transporta jomā, speciālistiem jāvar apliecināt savas profesionālās spējas. Par speciālistu rīcību atbild klasificēšanas sabiedrība.

| 6) | Klasificēšanas sabiedrības rīcībā jābūt ievērojamam tehniskajam, pārvaldes, atbalsta, pārbaužu un zinātniskās izpētes personālam proporcionāli saviem uzdevumiem un klasificētajiem kuģiem, kā arī gādājot par savu iespēju attīstīšanu un noteikumu atjaunināšanu. Klasificēšanas sabiedrībai jābūt inspektoriem vismaz vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

6)

Klasificēšanas sabiedrības rīcībā jābūt ievērojamam tehniskajam, pārvaldes, atbalsta, pārbaužu un zinātniskās izpētes personālam proporcionāli saviem uzdevumiem un klasificētajiem kuģiem, kā arī gādājot par savu iespēju attīstīšanu un noteikumu atjaunināšanu. Klasificēšanas sabiedrībai jābūt inspektoriem vismaz vienā dalībvalstī.

| 7) | Klasificēšanas sabiedrības rīcību nosaka ētikas kodekss. |
| --- | --- |

7)

Klasificēšanas sabiedrības rīcību nosaka ētikas kodekss.

| 8) | Klasificēšanas sabiedrību pārvalda un vada tā, lai nodrošinātu dalībvalsts prasīto informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

8)

Klasificēšanas sabiedrību pārvalda un vada tā, lai nodrošinātu dalībvalsts prasīto informācijas konfidencialitāti.

| 9) | Klasificēšanas sabiedrība ir gatava sniegt dalībvalstij atbilstīgo informāciju. |
| --- | --- |

9)

Klasificēšanas sabiedrība ir gatava sniegt dalībvalstij atbilstīgo informāciju.

| 10) | Klasificēšanas sabiedrības vadība ir definējusi un dokumentējusi savu politiku un mērķus, un saistības attiecībā uz kvalitāti un ir nodrošinājusi to, ka šī politika ir izprasta, ieviesta un uzturēta visos klasificēšanas sabiedrības līmeņos. |
| --- | --- |

10)

Klasificēšanas sabiedrības vadība ir definējusi un dokumentējusi savu politiku un mērķus, un saistības attiecībā uz kvalitāti un ir nodrošinājusi to, ka šī politika ir izprasta, ieviesta un uzturēta visos klasificēšanas sabiedrības līmeņos.

| 11) | Klasificēšanas sabiedrība ir sagatavojusi un ieviesusi, un uztur efektīvu iekšējo kvalitātes sistēmu, kas balstīta uz attiecīgajām starptautiski atzītu kvalitātes standartu daļām un atbilst EN 45004 (pārbaudes iestādes) un EN 29001 standartiem, kā tos skaidro IACS Kvalitātes sistēmas sertificēšanas plāna prasības. Kvalitātes sistēma jāapstiprina tās valsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības galvenais birojs vai filiāle, kā paredzēts 4. punktā, administrācijas atzītai neatkarīgai auditoru iestādei, un kvalitātes sistēmai, inter alia, jānodrošina tas, lai:






  a) | klasificēšanas sabiedrības noteikumi tiktu ieviesti un uzturēti sistemātiski; |
| --- | --- | --- |

11)

Klasificēšanas sabiedrība ir sagatavojusi un ieviesusi, un uztur efektīvu iekšējo kvalitātes sistēmu, kas balstīta uz attiecīgajām starptautiski atzītu kvalitātes standartu daļām un atbilst EN 45004 (pārbaudes iestādes) un EN 29001 standartiem, kā tos skaidro IACS Kvalitātes sistēmas sertificēšanas plāna prasības. Kvalitātes sistēma jāapstiprina tās valsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības galvenais birojs vai filiāle, kā paredzēts 4. punktā, administrācijas atzītai neatkarīgai auditoru iestādei, un kvalitātes sistēmai, inter alia, jānodrošina tas, lai:

a)

klasificēšanas sabiedrības noteikumi tiktu ieviesti un uzturēti sistemātiski;

| b) | klasificēšanas sabiedrības noteikumi tiktu ievēroti; |
| --- | --- |

b)

klasificēšanas sabiedrības noteikumi tiktu ievēroti;

| c) | tiesību aktos noteiktā darba, kādam klasificēšanas sabiedrība ir pilnvarota, prasības tiktu apmierinātas; |
| --- | --- |

c)

tiesību aktos noteiktā darba, kādam klasificēšanas sabiedrība ir pilnvarota, prasības tiktu apmierinātas;

| d) | personāla, kura darbs ietekmē klasificēšanas sabiedrības pakalpojumu kvalitāti, pienākumi, pilnvaras un savstarpējās attiecības tiktu noteiktas un dokumentētas; |
| --- | --- |

d)

personāla, kura darbs ietekmē klasificēšanas sabiedrības pakalpojumu kvalitāti, pienākumi, pilnvaras un savstarpējās attiecības tiktu noteiktas un dokumentētas;

| e) | visa darbība tiktu kontrolēta; |
| --- | --- |

e)

visa darbība tiktu kontrolēta;

| f) | darbotos uzraudzības sistēma, kas uzrauga klasificēšanas sabiedrības tieši nodarbināto apsekotāju un tehniskā un administratīvā personāla rīcību un veikto darbu; |
| --- | --- |

f)

darbotos uzraudzības sistēma, kas uzrauga klasificēšanas sabiedrības tieši nodarbināto apsekotāju un tehniskā un administratīvā personāla rīcību un veikto darbu;

| g) | galveno tiesību aktos noteikto darbu, kādam klasificēšanas sabiedrība ir pilnvarota, prasības izpildītu vai tieši uzraudzītu tikai tās labākie apsekotāji vai arī tas tiktu veikts ar citu apstiprinātu klasificēšanas sabiedrību labāko apsekotāju starpniecību; |
| --- | --- |

g)

galveno tiesību aktos noteikto darbu, kādam klasificēšanas sabiedrība ir pilnvarota, prasības izpildītu vai tieši uzraudzītu tikai tās labākie apsekotāji vai arī tas tiktu veikts ar citu apstiprinātu klasificēšanas sabiedrību labāko apsekotāju starpniecību;

| h) | būtu ieviesta apsekotāju kvalificēšanas sistēma un viņu zināšanu pastāvīga atjaunināšana |
| --- | --- |

h)

būtu ieviesta apsekotāju kvalificēšanas sistēma un viņu zināšanu pastāvīga atjaunināšana

| i) | tiktu veikta uzskaite, kas atspoguļo prasīto standartu panākšanu tajās pozīcijās, ko aptver sniegtie pakalpojumi, kā arī efektīvu kvalitātes sistēmas darbību; |
| --- | --- |

i)

tiktu veikta uzskaite, kas atspoguļo prasīto standartu panākšanu tajās pozīcijās, ko aptver sniegtie pakalpojumi, kā arī efektīvu kvalitātes sistēmas darbību;

| j) | pastāvētu visaptveroša plānoto un dokumentēto iekšējo auditu sistēma, kas pārbauda ar kvalitāti saistīto darbību visās vietās. |
| --- | --- |

j)

pastāvētu visaptveroša plānoto un dokumentēto iekšējo auditu sistēma, kas pārbauda ar kvalitāti saistīto darbību visās vietās.

| 12) | Kvalitātes sistēma jāapstiprina tās valsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības galvenais birojs vai filiāle, kā paredzēts 4. punktā, administrācijas atzītai neatkarīgai auditoru iestādei. |
| --- | --- |

12)

Kvalitātes sistēma jāapstiprina tās valsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības galvenais birojs vai filiāle, kā paredzēts 4. punktā, administrācijas atzītai neatkarīgai auditoru iestādei.

| 13) | Klasificēšanas sabiedrība apņemas savas prasības saskaņot ar attiecīgajām Eiropas Savienības direktīvām un savlaicīgi sniegt visu atbilstīgo informāciju Komitejai, kas izveidota saskaņā ar direktīvas 19. pantu. |
| --- | --- |

13)

Klasificēšanas sabiedrība apņemas savas prasības saskaņot ar attiecīgajām Eiropas Savienības direktīvām un savlaicīgi sniegt visu atbilstīgo informāciju Komitejai, kas izveidota saskaņā ar direktīvas 19. pantu.

| 14) | Klasificēšanas sabiedrība apņemas periodiski apspriesties ar jau apstiprinātajām klasificēšanas sabiedrībām, lai garantētu savu tehnisko standartu un to ieviešanas vienādību un dotu iespēju savu noteikumu izstrādē piedalīties dalībvalsts pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

14)

Klasificēšanas sabiedrība apņemas periodiski apspriesties ar jau apstiprinātajām klasificēšanas sabiedrībām, lai garantētu savu tehnisko standartu un to ieviešanas vienādību un dotu iespēju savu noteikumu izstrādē piedalīties dalībvalsts pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm.

II DAĻA

KLASIFICĒŠANAS SABIEDRĪBU APSTIPRINĀŠANAS KĀRTĪBA

Lēmumu par klasificēšanas sabiedrības apstiprināšanu saskaņā ar direktīvas 10. pantu pieņem Komisija saskaņā ar direktīvas 19. pantā minēto kārtību. Papildus jāievēro šāda kārtība.

| 1) | Tās valsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības, kas pilnvarota pieņemt lēmumus un rīkoties visās tai saistošajās jomās saskaņā ar noteikumiem, kas nosaka iekšējo ūdensceļu transportu, galvenais birojs vai tās filiāle, pārstāvji iesniedz Komisijai apstiprinājuma pieteikumu. Turklāt šīs valsts pārstāvji nosūta visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai visi apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. |
| --- | --- |

1)

Tās valsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības, kas pilnvarota pieņemt lēmumus un rīkoties visās tai saistošajās jomās saskaņā ar noteikumiem, kas nosaka iekšējo ūdensceļu transportu, galvenais birojs vai tās filiāle, pārstāvji iesniedz Komisijai apstiprinājuma pieteikumu. Turklāt šīs valsts pārstāvji nosūta visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai visi apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti.

| 2) | Jebkurš Komitejas loceklis var pieprasīt konkrētās klasificēšanas sabiedrības tiešu uzklausīšanu vai arī papildu informācijas vai dokumentācijas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

2)

Jebkurš Komitejas loceklis var pieprasīt konkrētās klasificēšanas sabiedrības tiešu uzklausīšanu vai arī papildu informācijas vai dokumentācijas nodrošināšanu.

| 3) | Apstiprinājuma atsaukšana notiek līdzīgi. Jebkurš Komitejas loceklis var lūgt apstiprinājuma atsaukšanu. Tās valsts pārstāvji, kuri lūdz šādu atsaukumu, iesniedz savu pieteikumu pamatojošu informāciju un dokumentāciju. |
| --- | --- |

3)

Apstiprinājuma atsaukšana notiek līdzīgi. Jebkurš Komitejas loceklis var lūgt apstiprinājuma atsaukšanu. Tās valsts pārstāvji, kuri lūdz šādu atsaukumu, iesniedz savu pieteikumu pamatojošu informāciju un dokumentāciju.

| 4) | Pieņemot lēmumus, Komisija ņem vērā Reinas kuģniecības centrālās komisijas lēmumus attiecībā uz konkrētās klasificēšanas sabiedrības apstiprinājumu. Pirms apstiprināt klasificēšanas sabiedrību, ko Reinas kuģniecības centrālā komisija nav apstiprinājusi, Komisija apspriežas ar Centrālās komisijas sekretariātu. |
| --- | --- |

4)

Pieņemot lēmumus, Komisija ņem vērā Reinas kuģniecības centrālās komisijas lēmumus attiecībā uz konkrētās klasificēšanas sabiedrības apstiprinājumu. Pirms apstiprināt klasificēšanas sabiedrību, ko Reinas kuģniecības centrālā komisija nav apstiprinājusi, Komisija apspriežas ar Centrālās komisijas sekretariātu.

| 5) | Pēc katra lēmuma par klasificēšanas sabiedrības apstiprinājumu vai apstiprinājuma atsaukšanu groza apstiprināto sabiedrību sarakstu. |
| --- | --- |

5)

Pēc katra lēmuma par klasificēšanas sabiedrības apstiprinājumu vai apstiprinājuma atsaukšanu groza apstiprināto sabiedrību sarakstu.

| 6) | Komisija informē konkrētās klasificēšanas sabiedrības par saviem lēmumiem. |
| --- | --- |

6)

Komisija informē konkrētās klasificēšanas sabiedrības par saviem lēmumiem.

III DAĻA

APSTIPRINĀTO KLASIFICĒŠANAS SABIEDRĪBU SARAKSTS

Pamatojoties uz I un II daļā izklāstītajiem kritērijiem, šādas klasificēšanas sabiedrības ir apstiprinātas saskaņā ar direktīvas 10. pantu:

| 1) | Bureau Veritas |
| --- | --- |

1)

Bureau Veritas

| 2) | Germanischer Lloyd |
| --- | --- |

2)

Germanischer Lloyd

| 3) | Lloyd's Register of Shipping |
| --- | --- |

3)

Lloyd's Register of Shipping

Līdz to apstiprināšanai saskaņā ar I un II daļu, klasificēšanas sabiedrības, ko dalībvalsts ir atzinusi un apstiprinājusi, un pilnvarojusi saskaņā ar Padomes Direktīvu 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (1), šobrīd ir apstiprinātas saskaņā ar minētās direktīvas 10. pantu tikai attiecībā uz kuģiem, kas darbojas vienīgi šīs dalībvalsts ūdensceļos.

---

(1)  OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/84/EK (OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.).

VIII PIELIKUMS

PĀRBAUŽU VEIKŠANAS KĀRTĪBAS NOTEIKUMI

1. pants

Ja iestādes pārbaudē atklāj, ka kuģa sertifikāts nav derīgs vai ka šis kuģis neatbilst sertifikātā noteiktajām prasībām, taču šāds nederīgums vai prasību neievērošana nerada vērā ņemamu apdraudējumu, kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai situāciju labotu. Septiņu dienu laikā par to jāinformē iestāde, kas sertifikātu izsniegusi vai beidzamajā reizē to atjaunojusi.

2. pants

Ja, veicot 1. pantā minēto pārbaudi, iestādes atklāj, ka sertifikāta nav vai arī ka kuģis rada vērā ņemamu apdraudējumu, tās var neatļaut kuģim turpināt darbību, iekams nav veikti nepieciešamie pasākumi, lai situāciju labotu.

Tās var arī paredzēt pasākumus, kādi nodrošinātu kuģa darbības drošu turpināšanu, nepieciešamības gadījumā pārtraucot kuģa transporta darbību vietā, kur to iespējams vai nu pārbaudīt, vai remontēt. Septiņu dienu laikā par to jāinformē iestāde, kas sertifikātu izsniegusi vai beidzamajā reizē to atjaunojusi.

3. pants

Dalībvalsts, kas nav ļāvusi kuģim turpināt darbību vai ir paziņojusi kuģa īpašniekam par savu nodomu tā rīkoties, ja atklātās nepilnības netiks novērstas, septiņu dienu laikā informē tās dalībvalsts iestādi, kas sertifikātu izsniegusi vai beidzamajā reizē to atjaunojusi, par savu pieņemto vai paredzamo lēmumu.

4. pants

Visos lēmumos par kuģa turpmākās darbības pārtraukšanu, kas pieņemti atbilstoši pasākumiem, kādi pieņemti šīs direktīvas ieviešanas rezultātā, detalizēti jānorāda iemesli, uz kuriem lēmums pamatots. Tas bez kavēšanās jādara zināms ieinteresētajai pusei, kas vienlaikus jāinformē par tai pieejamajām pārsūdzības procedūrām saskaņā ar dalībvalstīs spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī par šādu pārsūdzības procedūru laika ierobežojumiem.

IX PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SIGNĀLGAISMĀM, RADARA IEKĀRTĀM UN PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORIEM

| I daļa: | Prasības attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem |
| --- | --- |

I daļa:

| II daļa: | Prasības attiecībā uz signāllaternu testēšanas un apstiprināšanas nosacījumiem iekšējo ūdensceļu kuģiem |
| --- | --- |

II daļa:

| III daļa: | Minimālās prasības un pārbaudes nosacījumi attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģu navigācijā izmantojamām radara iekārtām |
| --- | --- |

III daļa:

| IV daļa: | Minimālās prasības un pārbaudes nosacījumi attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģos izmantojamiem pagrieziena ātruma indikatoriem |
| --- | --- |

IV daļa:

| V daļa: | Prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģos izmantotās radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanu un veiktspējas pārbaudi |
| --- | --- |

V daļa:

| VI daļa: | Pārbaudes institūtu, apstiprināto iekārtu un apstiprināto montāžas firmu piemēru saraksts |
| --- | --- |

VI daļa:

I DAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GAISMU KRĀSU UN INTENSITĀTI UN SIGNĀLLATERNU APSTIPRINĀJUMU IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU KUĢIEM

Saturs

| 1. nodaļa | Definīcijas |
| --- | --- |

1. nodaļa

| Panti 1.01. | Signāllaternas |
| --- | --- |

Panti 1.01.

| 1.02. | Signālgaismas |
| --- | --- |

1.02.

| 1.03. | Gaismas avoti |
| --- | --- |

1.03.

| 1.04. | Optika |
| --- | --- |

1.04.

| 1.05. | Filtrs |
| --- | --- |

1.05.

| 1.06. | Attiecība starp IO, IB un t |
| --- | --- |

1.06.

| 2. nodaļa | Prasības attiecībā uz signālgaismām |
| --- | --- |

2. nodaļa

| Panti 2.01. | Signālgaismu krāsa |
| --- | --- |

Panti 2.01.

| 2.02. | Signālgaismu gaismas intensitāte un diapazons |
| --- | --- |

2.02.

| 2.03. | Signālgaismu izkliede |
| --- | --- |

2.03.

| 3. nodaļa | Prasības attiecībā uz signāllaternām |
| --- | --- |

3. nodaļa

| Pants 3.01. | Tehniskās prasības |
| --- | --- |

Pants 3.01.

| 4. nodaļa | Pārbaudes, apstiprinājums un marķējumi |
| --- | --- |

4. nodaļa

| Panti 4.01. | Tipa pārbaudes |
| --- | --- |

Panti 4.01.

| 4.02. | Pārbaudes procedūra |
| --- | --- |

4.02.

| 4.03. | Apstiprinājuma sertifikāts |
| --- | --- |

4.03.

| 4.04. | Pārbaudes uz vietas |
| --- | --- |

4.04.

| 4.05. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.05.

| 1. pielikums | Iekšējo ūdensceļu kuģu signāllaternu apstiprinājuma sertifikāts |
| --- | --- |

1. pielikums

1. nodaļa

Definīcijas

1.01. pants

Signālaternas

| 1. | “Laterna” ir plūsmas no mākslīga gaismas avota izplatīšanas ierīce; tā ietver arī komponentus, kas nepieciešami gaismas filtrēšanai, laušanai vai atstarošanai un gaismas avota turēšanai vai darbināšanai. |
| --- | --- |

1.

“Laterna” ir plūsmas no mākslīga gaismas avota izplatīšanas ierīce; tā ietver arī komponentus, kas nepieciešami gaismas filtrēšanai, laušanai vai atstarošanai un gaismas avota turēšanai vai darbināšanai.

| 2. | Laternas, kas paredzētas signālu došanai uz kuģa, sauc par signāllaternām. |
| --- | --- |

2.

Laternas, kas paredzētas signālu došanai uz kuģa, sauc par signāllaternām.

1.02. pants

Signālgaismas

| 1. | “Signālgaismas” ir gaismas signāli, ko emitē signālaternas. |
| --- | --- |

1.

“Signālgaismas” ir gaismas signāli, ko emitē signālaternas.

| 2. | “Masta gala gaisma” ir balta gaisma, kas redzama horizontālā 225° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli pār 112°30′ uz katru pusi, t. i., no kuģa priekšgala par 22°30′ uz kuģa pakaļgalu abās pusēs. |
| --- | --- |

2.

“Masta gala gaisma” ir balta gaisma, kas redzama horizontālā 225° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli pār 112°30′ uz katru pusi, t. i., no kuģa priekšgala par 22°30′ uz kuģa pakaļgalu abās pusēs.

| 3. | “Sānu gaismas” ir zaļa gaisma uz labā borta pusi un sarkana gaisma uz kreisā borta pusi; abām šīm gaismām jābūt redzamām horizontālā 225° lokā un jāprojicē vienots nepārtrauktu staru kūlis, t. i., no kuģa priekšgala par 22°30′ uz kuģa pakaļgalu. |
| --- | --- |

3.

“Sānu gaismas” ir zaļa gaisma uz labā borta pusi un sarkana gaisma uz kreisā borta pusi; abām šīm gaismām jābūt redzamām horizontālā 225° lokā un jāprojicē vienots nepārtrauktu staru kūlis, t. i., no kuģa priekšgala par 22°30′ uz kuģa pakaļgalu.

| 4. | “Kuģa pakaļgala gaisma” ir balta gaisma, kas redzama horizontālā 225° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli pār 67°30′ sektoru gar katru pusi no kuģa pakaļgala. |
| --- | --- |

4.

“Kuģa pakaļgala gaisma” ir balta gaisma, kas redzama horizontālā 225° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli pār 67°30′ sektoru gar katru pusi no kuģa pakaļgala.

| 5. | “Dzeltena kuģa pakaļgala gaisma” ir dzeltena gaisma, kas redzama horizontālā 135° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli pār 67°30′ sektoru gar katru pusi no kuģa pakaļgala. |
| --- | --- |

5.

“Dzeltena kuģa pakaļgala gaisma” ir dzeltena gaisma, kas redzama horizontālā 135° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli pār 67°30′ sektoru gar katru pusi no kuģa pakaļgala.

| 6. | “No visām pusēm redzama gaisma” ir gaisma, kas redzama horizontālā 360° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli. |
| --- | --- |

6.

“No visām pusēm redzama gaisma” ir gaisma, kas redzama horizontālā 360° lokā un projicē vienotu nepārtrauktu staru kūli.

| 7. | a) | “Mirgojoša gaisma” ir gaisma, kas mirgo ar ātrumu 40-60 gaismas periodi minūtē. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

“Mirgojoša gaisma” ir gaisma, kas mirgo ar ātrumu 40-60 gaismas periodi minūtē.

| b) | “Strauji mirgojoša gaisma” ir gaisma, kas mirgo ar ātrumu 100-120 gaismas periodi minūtē. |
| --- | --- |

b)

“Strauji mirgojoša gaisma” ir gaisma, kas mirgo ar ātrumu 100-120 gaismas periodi minūtē.

Mirgojoša gaisma ir regulāru gaismas periodu vienā laika vienībā sērija.

| 8. | Signālgaismas klasificē atbilstoši to gaismas intensitātei kā:






  — | parastās gaismas, |
| --- | --- | --- |

8.

Signālgaismas klasificē atbilstoši to gaismas intensitātei kā:

—

parastās gaismas,

| — | spilgtās gaismas, |
| --- | --- |

—

spilgtās gaismas,

| — | spēcīgās gaismas. |
| --- | --- |

—

spēcīgās gaismas.

1.03. pants

Gaismas avoti

“Gaismas avoti” ir elektriskas vai neelektriskas ierīces, kas konstruētas, lai nodrošinātu gaismas plūsmas signālaternās.

1.04. pants

Optika

| 1. | “Optika” ir ierīce, kas apvieno staru laušanas, atstarošanas vai laušanas un atstarošanas komponentus, ieskaitot to turētājus. Šo komponentu funkcija ir virzīt starus no gaismas avota jaunā, noteiktā virzienā. |
| --- | --- |

1.

“Optika” ir ierīce, kas apvieno staru laušanas, atstarošanas vai laušanas un atstarošanas komponentus, ieskaitot to turētājus. Šo komponentu funkcija ir virzīt starus no gaismas avota jaunā, noteiktā virzienā.

| 2. | “Krāsaina optika” ir optika, kas modificē pārraidītās gaismas krāsu un intensitāti. |
| --- | --- |

2.

“Krāsaina optika” ir optika, kas modificē pārraidītās gaismas krāsu un intensitāti.

| 3. | “Neitrāla optika” ir optika, kas modificē pārraidītās gaismas intensitāti. |
| --- | --- |

3.

“Neitrāla optika” ir optika, kas modificē pārraidītās gaismas intensitāti.

1.05. pants

Filtrs

| 1. | “Krāsains filtrs” ir selektīvs filtrs, kas modificē pārraidītās gaismas krāsu un intensitāti. |
| --- | --- |

1.

“Krāsains filtrs” ir selektīvs filtrs, kas modificē pārraidītās gaismas krāsu un intensitāti.

| 2. | “Neitrāls filtrs” ir neselektīvs komponents, kas modificē pārraidītās gaismas intensitāti. |
| --- | --- |

2.

“Neitrāls filtrs” ir neselektīvs komponents, kas modificē pārraidītās gaismas intensitāti.

1.06. pants

Attiecība starp IO, IB un t

| IO | ir fotometriskā gaismas intensitāte kandelās (cd), ko mēra pie parastā elektrisko lampu sprieguma. |
| --- | --- |
| IB | ir darba gaismas intensitāte kandelās (cd). |
| t | ir diapazons kilometros (km). |

IO

ir fotometriskā gaismas intensitāte kandelās (cd), ko mēra pie parastā elektrisko lampu sprieguma.

IB

ir darba gaismas intensitāte kandelās (cd).

t

ir diapazons kilometros (km).

Ņemot vērā, piemēram, gaismas avota novecošanu, optikas netīrības pakāpi un sprieguma variācijas kuģa energosistēmā, IB pieņemta kā par 25 procentiem mazāka par IO.

Attiecīgi:

| | IB = 0,75 · IO |
| --- | --- |

IB = 0,75 · IO

Attiecība starp signālgaismu IB un t ir parādīta ar šādu vienādojumu:

| | IB = 0,2 · t2 · q– t |
| --- | --- |

IB = 0,2 · t2 · q– t

Atmosfēriskās pārvades koeficients q ir pieņemts kā 0,76 atbilstoši 14,3 km meteoroloģiskajai redzamībai.

2. nodaļa

Prasības attiecībā uz signālgaismām

2.01. pants

Signālgaismu krāsa

| 1. | Uz gaismām attiecas piecu krāsu signālsistēma, kas sevī ietver šādas krāsas:






  — | balta, |
| --- | --- | --- |

1.

Uz gaismām attiecas piecu krāsu signālsistēma, kas sevī ietver šādas krāsas:

—

balta,

| — | sarkana, |
| --- | --- |

—

sarkana,

| — | zaļa, |
| --- | --- |

—

zaļa,

| — | dzeltena, |
| --- | --- |

—

dzeltena,

| — | zila. |
| --- | --- |

—

zila.

Šai sistēmai jāatbilst Starptautiskās Apgaismojuma komisijas ieteikumiem “Signālgaismu krāsas”, IEC publikācija Nr. 2.2. (TC-1.6) 1975.

Krāsa piemēro signāllaternas emitētajām gaismas plūsmām.

| 2. | Signālgaismu krāsu robežām jābūt demarķētām ar hromatiskās diagrammas krustpunktu koordinātēm atbilstoši IEC publikācijai Nr. 2.2 (TC-1.6) 1975 (skatīt hromatiskuma diagrammu) šādi:












  Signālgaismas krāsa | Krustpunktu koordinātes |
| --- | --- | --- |
| Balta | x | 0,310 | 0,443 | 0,500 | 0,500 | 0,453 | 0,310 |
| y | 0,283 | 0,382 | 0,382 | 0,440 | 0,440 | 0,348 |
| Sarkana | x | 0,690 | 0,710 | 0,680 | 0,660 | | |
| y | 0,290 | 0,290 | 0,320 | 0,320 | | |
| Zaļa | x | 0,009 | 0,284 | 0,207 | 0,013 | | |
| y | 0,720 | 0,520 | 0,397 | 0,494 | | |
| Dzeltena | x | 0,612 | 0,618 | 0,575 | 0,575 | | |
| y | 0,382 | 0,382 | 0,425 | 0,406 | | |
| Zila | x | 0,136 | 0,218 | 0,185 | 0,102 | | |
| y | 0,040 | 0,142 | 0,175 | 0,105 | | |

2.

Signālgaismu krāsu robežām jābūt demarķētām ar hromatiskās diagrammas krustpunktu koordinātēm atbilstoši IEC publikācijai Nr. 2.2 (TC-1.6) 1975 (skatīt hromatiskuma diagrammu) šādi:

Signālgaismas krāsa

Krustpunktu koordinātes

Balta

x

0,310

0,443

0,500

0,500

0,453

0,310

y

0,283

0,382

0,382

0,440

0,440

0,348

Sarkana

x

0,690

0,710

0,680

0,660

y

0,290

0,290

0,320

0,320

Zaļa

x

0,009

0,284

0,207

0,013

y

0,720

0,520

0,397

0,494

Dzeltena

x

0,612

0,618

0,575

0,575

y

0,382

0,382

0,425

0,406

Zila

x

0,136

0,218

0,185

0,102

y

0,040

0,142

0,175

0,105

IEC hromatiskuma diagramma

| kur | 2 930 K atbilst vakuuma kvēldiega spuldzes gaismai.
  2 856 K atbilst gāzes pildījuma kvēldiega spuldzes gaismai. |
| --- | --- |

kur

2 930 K atbilst vakuuma kvēldiega spuldzes gaismai.

2 856 K atbilst gāzes pildījuma kvēldiega spuldzes gaismai.

2.02. pants

Signālgaismu intensitāte un diapazons

Turpmākajā tabulā dotas pieļaujamās IO, IB un t robežas (dienas laika un nakts laika lietojums) atbilstoši signālgaismu raksturam. Norādītās vērtības attiecas uz signāllaternu emitēto gaismas plūsmu.

IO un IB ir dotas cd un t — km.

Maksimālās un minimālās vērtības

| Signālgaismu raksturs | Signālgaismas krāsa |
| --- | --- |
| Balta | Zaļa/sarkana | Dzeltena | Zila |
| min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. | min. | maks. |
| parasta | IO | 2,7 | 10,0 | 1,2 | 4,7 | 1,1 | 3,2 | 0,9 | 2,7 |
| IB | 2,0 | 7,5 | 0,9 | 3,5 | 0,8 | 2,4 | 0,7 | 2,0 |
| t | 2,3 | 3,7 | 1,7 | 2,8 | 1,6 | 2,5 | 1,5 | 2,3 |
| spilgta | IO | 12,0 | 33,0 | 6,7 | 27,0 | 4,8 | 20,0 | 6,7 | 27,0 |
| IB | 9,0 | 25,0 | 5,0 | 20,0 | 3,6 | 15,0 | 5,0 | 20,0 |
| t | 3,9 | 5,3 | 3,2 | 5,0 | 2,9 | 4,6 | 3,2 | 5,0 |
| spēcīga | IO | 47,0 | 133,0 | — | — | 47,0 | 133,0 | — | — |
| IB | 35,0 | 100,0 | — | — | 35,0 | 100,0 | — | — |
| t | 5,9 | 8,0 | — | — | 5,9 | 8,0 | — | — |

Signālgaismu raksturs

Signālgaismas krāsa

Balta

Zaļa/sarkana

Dzeltena

Zila

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

min.

maks.

parasta

IO

2,7

10,0

1,2

4,7

1,1

3,2

0,9

2,7

IB

2,0

7,5

0,9

3,5

0,8

2,4

0,7

2,0

t

2,3

3,7

1,7

2,8

1,6

2,5

1,5

2,3

spilgta

IO

12,0

33,0

6,7

27,0

4,8

20,0

6,7

27,0

IB

9,0

25,0

5,0

20,0

3,6

15,0

5,0

20,0

t

3,9

5,3

3,2

5,0

2,9

4,6

3,2

5,0

spēcīga

IO

47,0

133,0

—

—

47,0

133,0

—

—

IB

35,0

100,0

—

—

35,0

100,0

—

—

t

5,9

8,0

—

—

5,9

8,0

—

—

Tomēr attiecībā uz dzelteno mirgojošo gaismu lietojumu dienas laikā piemēro 900 cd minimālo gaismas intensitāti.

2.03. pants

Signālgaismas izkliede

| 1. | Gaismas intensitātes horizontālā izkliede






  1.1 | 2.02. pantā norādītās gaismas intensitātes vērtības attiecas uz visiem virzieniem horizontālajā līmenī, kas virzās cauri vertikāli novietotas signāllaternas pareizi noregulēta gaismas avota gaismas gravitātes centram vai optikas fokusam. |
| --- | --- | --- |

1.

Gaismas intensitātes horizontālā izkliede

1.1

2.02. pantā norādītās gaismas intensitātes vērtības attiecas uz visiem virzieniem horizontālajā līmenī, kas virzās cauri vertikāli novietotas signāllaternas pareizi noregulēta gaismas avota gaismas gravitātes centram vai optikas fokusam.

| 1.2 | Attiecībā uz masta gala gaismām, kuģa pakaļgala gaismām un sānu gaismām paredzētās gaismas intensitātes vērtības ir jāuztur visā horizontālajā lokā paredzētā sektora ietvaros vismaz līdz 5° robežās.
  Sākot no 5° paredzētā sektora ietvaros līdz robežām, gaismas intensitāte var samazināties par 50 procentiem; tai pēc tam jāsamazinās pakāpeniski tā, lai no 5° ārpus sektora robežām paliktu tikai neievērojams daudzums gaismas. |
| --- | --- |

1.2

Attiecībā uz masta gala gaismām, kuģa pakaļgala gaismām un sānu gaismām paredzētās gaismas intensitātes vērtības ir jāuztur visā horizontālajā lokā paredzētā sektora ietvaros vismaz līdz 5° robežās.

Sākot no 5° paredzētā sektora ietvaros līdz robežām, gaismas intensitāte var samazināties par 50 procentiem; tai pēc tam jāsamazinās pakāpeniski tā, lai no 5° ārpus sektora robežām paliktu tikai neievērojams daudzums gaismas.

| 1.3 | Sānu gaismām paredzētajai gaismas intensitātei jābūt virzienā, kas paralēls kuģa asij uz priekšgalu. Intensitātes vērtības starp 1° un 3° ārpus paredzētā sektora robežām praktiski samazinās līdz nullei. |
| --- | --- |

1.3

Sānu gaismām paredzētajai gaismas intensitātei jābūt virzienā, kas paralēls kuģa asij uz priekšgalu. Intensitātes vērtības starp 1° un 3° ārpus paredzētā sektora robežām praktiski samazinās līdz nullei.

| 1.4 | Attiecībā uz divkrāsu vai trīskrāsu laternām gaismas intensitātes izkliedei jābūt vienmērīgai, tā, lai 3° uz abām paredzētā sektora robežu pusēm maksimālā pieļaujamā intensitāte netiktu pārsniegta, toties minimālā paredzētā intensitāte būtu sasniegta. |
| --- | --- |

1.4

Attiecībā uz divkrāsu vai trīskrāsu laternām gaismas intensitātes izkliedei jābūt vienmērīgai, tā, lai 3° uz abām paredzētā sektora robežu pusēm maksimālā pieļaujamā intensitāte netiktu pārsniegta, toties minimālā paredzētā intensitāte būtu sasniegta.

| 1.5 | Laternu gaismas intensitātes horizontālajai izkliedei jābūt vienmērīgai visā sektorā, tā, lai minimālās un maksimālās vērtības, ko ievēro attiecībā uz fotometrisko gaismas intensitāti, neatšķirtos vairāk kā par 1,5 faktoru. |
| --- | --- |

1.5

Laternu gaismas intensitātes horizontālajai izkliedei jābūt vienmērīgai visā sektorā, tā, lai minimālās un maksimālās vērtības, ko ievēro attiecībā uz fotometrisko gaismas intensitāti, neatšķirtos vairāk kā par 1,5 faktoru.

| 2. | Gaismas intensitātes vertikālā izkliede
  Gadījumā, ja notiek sasvēršanās uz sāniem par ± 5° vai ± 7,5° no horizontālā līmeņa, pirmajā gadījumā jāsaglabājas gaismas intensitātei, kas vienāda vismaz ar 80 %, un otrajā gadījumā – 60 % no gaismas intensitātes, kas atbilst 0° sasverei, tomēr tā nedrīkst pārsniegt šo intensitāti vairāk kā 1,2 reizes. |
| --- | --- |

2.

Gaismas intensitātes vertikālā izkliede

Gadījumā, ja notiek sasvēršanās uz sāniem par ± 5° vai ± 7,5° no horizontālā līmeņa, pirmajā gadījumā jāsaglabājas gaismas intensitātei, kas vienāda vismaz ar 80 %, un otrajā gadījumā – 60 % no gaismas intensitātes, kas atbilst 0° sasverei, tomēr tā nedrīkst pārsniegt šo intensitāti vairāk kā 1,2 reizes.

3. nodaļa

Prasības attiecībā uz signāllaternām

3.01. pants

Tehniskās prasības

| 1. | Signāllaternu un gaismas avotu uzbūvei un materiāliem jābūt tādiem, lai nodrošinātu to drošumu un izturību. |
| --- | --- |

1.

Signāllaternu un gaismas avotu uzbūvei un materiāliem jābūt tādiem, lai nodrošinātu to drošumu un izturību.

| 2. | Laternu komponenti (piemēram, šķērsstiprinājumi) nedrīkst pasliktināt gaismas intensitāti, krāsas vai izkliedi. |
| --- | --- |

2.

Laternu komponenti (piemēram, šķērsstiprinājumi) nedrīkst pasliktināt gaismas intensitāti, krāsas vai izkliedi.

| 3. | Jābūt iespējai signāllaternas uzstādīt uz kuģa vienkārši un pareizajā stāvoklī. |
| --- | --- |

3.

Jābūt iespējai signāllaternas uzstādīt uz kuģa vienkārši un pareizajā stāvoklī.

| 4. | Gaismas avota nomaiņai jābūt viegli veicamai. |
| --- | --- |

4.

Gaismas avota nomaiņai jābūt viegli veicamai.

4. nodaļa

Pārbaudes, apstiprinājums un marķējumi

4.01. pants

Tipa pārbaudes

Tipa pārbaude saskaņā ar “Signāllaternu pārbaudīšanas un apstiprināšanas nosacījumiem uz iekšējo ūdensceļu kuģiem” ir paredzēta, lai pārliecinātos, vai signālaternas un to gaismas avots atbilst šīm prasībām.

4.02. pants

Pārbaudes procedūra

| 1. | Kompetentajai pārbaudes iestādei iesniedz tipa pārbaudes pieteikums kopā ar vismaz diviem plānu eksemplāriem un diviem laternas paraugiem, kā arī to nepieciešamajiem gaismas avotiem. |
| --- | --- |

1.

Kompetentajai pārbaudes iestādei iesniedz tipa pārbaudes pieteikums kopā ar vismaz diviem plānu eksemplāriem un diviem laternas paraugiem, kā arī to nepieciešamajiem gaismas avotiem.

| 2. | Ja pārbaude nerada iebildumus, vienu pieteikumam pievienoto plāna eksemplāru līdz ar tajā ierakstītu apstiprinājumu un vienu apstiprinātā parauga laternu atdod pieteikuma iesniedzējam. Otro eksemplāru un otro laternas paraugu saglabā pārbaudes iestāde. |
| --- | --- |

2.

Ja pārbaude nerada iebildumus, vienu pieteikumam pievienoto plāna eksemplāru līdz ar tajā ierakstītu apstiprinājumu un vienu apstiprinātā parauga laternu atdod pieteikuma iesniedzējam. Otro eksemplāru un otro laternas paraugu saglabā pārbaudes iestāde.

| 3. | Ražotājs apliecina pārbaudes iestādei, ka visi sērijveidā ražoto laternu komponenti atbilst tipa pārbaudes laternas komponentiem. |
| --- | --- |

3.

Ražotājs apliecina pārbaudes iestādei, ka visi sērijveidā ražoto laternu komponenti atbilst tipa pārbaudes laternas komponentiem.

4.03. pants

Apstiprinājuma sertifikāts

| 1. | Ja tipa pārbaude parāda, ka šīs prasības ir ievērotas, signāllaternas tipu apstiprina un pieteikuma iesniedzējam izsniedz apstiprinājuma sertifikātu, kas balstīts uz tā paraugu šīs daļas pielikumā un kurā ir 4.05. pantā minētie marķējumi. |
| --- | --- |

1.

Ja tipa pārbaude parāda, ka šīs prasības ir ievērotas, signāllaternas tipu apstiprina un pieteikuma iesniedzējam izsniedz apstiprinājuma sertifikātu, kas balstīts uz tā paraugu šīs daļas pielikumā un kurā ir 4.05. pantā minētie marķējumi.

| 2. | Apstiprinājuma sertifikāta turētājs:






  — | ir pilnvarots piestiprināt dažādām daļām 4.05. pantā minētos marķējumus; |
| --- | --- | --- |

2.

Apstiprinājuma sertifikāta turētājs:

—

ir pilnvarots piestiprināt dažādām daļām 4.05. pantā minētos marķējumus;

| — | var veikt ražošanu tikai atbilstīgi pārbaudes iestādes apstiprinātajiem plāniem un saskaņā ar metodēm, kādas izmantotas tipa pārbaudē iesniegtās laternas izgatavošanā; |
| --- | --- |

—

var veikt ražošanu tikai atbilstīgi pārbaudes iestādes apstiprinātajiem plāniem un saskaņā ar metodēm, kādas izmantotas tipa pārbaudē iesniegtās laternas izgatavošanā;

| — | var modificēt apstiprinātos plānus un laternu modeļus tikai ar pārbaudes iestādes atļauju. Pārbaudes iestāde arī pieņem lēmumu par to, vai izsniegtajā apstiprinājuma sertifikātā nepieciešams izdarīt tikai papildinājumus vai arī ir vajadzīgs jauns apstiprinājuma sertifikāts. |
| --- | --- |

—

var modificēt apstiprinātos plānus un laternu modeļus tikai ar pārbaudes iestādes atļauju. Pārbaudes iestāde arī pieņem lēmumu par to, vai izsniegtajā apstiprinājuma sertifikātā nepieciešams izdarīt tikai papildinājumus vai arī ir vajadzīgs jauns apstiprinājuma sertifikāts.

4.04. pants

Pārbaudes uz vietas

| 1. | Pārbaudes iestādei ir tiesības pārbaudīšanai nepieciešamos signāllaternu paraugus paņemt no sērijveidā ražotajām laternām. |
| --- | --- |

1.

Pārbaudes iestādei ir tiesības pārbaudīšanai nepieciešamos signāllaternu paraugus paņemt no sērijveidā ražotajām laternām.

| 2. | Ja pārbaude atklāj ievērojamus trūkumus, apstiprinājumu var atsaukt. |
| --- | --- |

2.

Ja pārbaude atklāj ievērojamus trūkumus, apstiprinājumu var atsaukt.

4.05. pants

Marķējumi

| 1. | Apstiprinātajām signāllaternām, opticām un gaismas avotiem jābūt marķētiem, kā šeit norādīts:

  e · X · YY · nnn
  kur “e” ir apstiprinājuma atzīme,
  “X” norāda apstiprinājumu izsniegušo valsti, kur:












  1 | = Vācija |
| --- | --- | --- |

1.

Apstiprinātajām signāllaternām, opticām un gaismas avotiem jābūt marķētiem, kā šeit norādīts:

Imagee · X · YY · nnn

kur “Imagee” ir apstiprinājuma atzīme,

“X” norāda apstiprinājumu izsniegušo valsti, kur:

1

= Vācija

| 18 | = Dānija |
| --- | --- |

18

= Dānija

| 2 | = Francija |
| --- | --- |

2

= Francija

| 20 | = Polija |
| --- | --- |

20

= Polija

| 3 | = Itālija |
| --- | --- |

3

= Itālija

| 21 | = Portugāle |
| --- | --- |

21

= Portugāle

| 4 | = Nīderlande |
| --- | --- |

4

= Nīderlande

| 23 | = Grieķija |
| --- | --- |

23

= Grieķija

| 5 | = Zviedrija |
| --- | --- |

5

= Zviedrija

| 24 | = Īrija |
| --- | --- |

24

= Īrija

| 6 | = Beļģija |
| --- | --- |

6

= Beļģija

| 26 | = Slovēnija |
| --- | --- |

26

= Slovēnija

| 7 | = Ungārija |
| --- | --- |

7

= Ungārija

| 27 | = Slovākija |
| --- | --- |

27

= Slovākija

| 8 | =Čehijas Republika |
| --- | --- |

8

=Čehijas Republika

| 29 | = Igaunija |
| --- | --- |

29

= Igaunija

| 9 | = Spānija |
| --- | --- |

9

= Spānija

| 32 | = Latvija |
| --- | --- |

32

= Latvija

| 11 | = Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

11

= Apvienotā Karaliste

| 36 | = Lietuva |
| --- | --- |

36

= Lietuva

| 12 | = Austrija |
| --- | --- |

12

= Austrija

| 49 | = Kipra |
| --- | --- |

49

= Kipra

| 13 | = Luksemburga |
| --- | --- |

13

= Luksemburga

| 50 | = Malta |
| --- | --- |

50

= Malta

| 17 | = Somija |
| --- | --- |

17

= Somija

| “YY” | ir apstiprinājuma gada beidzamie divi cipari un |
| --- | --- |
| “nnn” | ir pārbaudes iestādes piešķirtais apstiprinājuma numurs. |

“YY”

ir apstiprinājuma gada beidzamie divi cipari un

“nnn”

ir pārbaudes iestādes piešķirtais apstiprinājuma numurs.

| 2. | Marķējumiem jābūt skaidri saskatāmiem un nenoņemami piestiprinātiem. |
| --- | --- |

2.

Marķējumiem jābūt skaidri saskatāmiem un nenoņemami piestiprinātiem.

| 3. | Marķējumiem uz apvalka jābūt tādiem, lai signāllaternu nevajadzētu noņemt, ja tie jāapskata uz kuģa. Ja optika un apvalks nav atdalāmi, pietiek ar marķējumu uz apvalka. |
| --- | --- |

3.

Marķējumiem uz apvalka jābūt tādiem, lai signāllaternu nevajadzētu noņemt, ja tie jāapskata uz kuģa. Ja optika un apvalks nav atdalāmi, pietiek ar marķējumu uz apvalka.

| 4. | Marķējumi, kas norādīti 1. punktā, drīkst būt tikai uz apstiprinātām signāllaternām, optikām un gaismas avotiem. |
| --- | --- |

4.

Marķējumi, kas norādīti 1. punktā, drīkst būt tikai uz apstiprinātām signāllaternām, optikām un gaismas avotiem.

| 5. | Pārbaudes iestādei bez kavēšanās informē Komiteju par piešķirtajiem marķējumiem.

  Pielikums |
| --- | --- |

5.

Pārbaudes iestādei bez kavēšanās informē Komiteju par piešķirtajiem marķējumiem.

Pielikums

Image

II DAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SIGNĀLLATERNU TESTĒŠANAS UN APSTIPRINĀŠANAS NOSACĪJUMIEM IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU KUĢIEM

Saturs

| 1. nodaļa | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

1. nodaļa

| Panti 1.01. | Standarta spriegumi |
| --- | --- |

Panti 1.01.

| 1.02. | Ekspluatācijas prasības |
| --- | --- |

1.02.

| 1.03. | Uzstādīšana |
| --- | --- |

1.03.

| 1.04. | Fotometriskās prasības |
| --- | --- |

1.04.

| 1.05. | Komponenti |
| --- | --- |

1.05.

| 1.06. | Tehniskā apkope |
| --- | --- |

1.06.

| 1.07. | Drošuma prasības |
| --- | --- |

1.07.

| 1.08. | Piederumi |
| --- | --- |

1.08.

| 1.09. | Neelektriskās signāllaternas |
| --- | --- |

1.09.

| 1.10. | Divkāršās laternas |
| --- | --- |

1.10.

| 2. nodaļa | Fotometriskās un kolorimetriskās prasības |
| --- | --- |

2. nodaļa

| Panti 2.01. | Fotometriskās prasības |
| --- | --- |

Panti 2.01.

| 2.02. | Kolorimetriskās prasības |
| --- | --- |

2.02.

| 3. nodaļa | Ražošanas prasības |
| --- | --- |

3. nodaļa

| Panti 3.01. | elektriskās laternas |
| --- | --- |

Panti 3.01.

| 3.02. | Filtri un optiskie stikli |
| --- | --- |

3.02.

| 3.03. | Elektriskie gaismas avoti |
| --- | --- |

3.03.

| 4. nodaļa | Pārbaudes un apstiprinājuma procedūra |
| --- | --- |

4. nodaļa

| Panti 4.01. | Vispārīgie procedūras noteikumi |
| --- | --- |

Panti 4.01.

| 4.02. | Piemērošana |
| --- | --- |

4.02.

| 4.03. | Pārbaude |
| --- | --- |

4.03.

| 4.04. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.04.

| 4.05. | Apstiprinājuma derīguma pārtraukšana |
| --- | --- |

4.05.

| Pielikums | Vides pārbaudes |
| --- | --- |

Pielikums

Pielikums

| 1. | Pārbaude attiecībā uz aizsardzību pret ūdens šļakatām un putekļiem |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atmosfēras mitruma pārbaude |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aukstuma pārbaude |
| --- | --- |

3.

| 4. | Karstuma pārbaude |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vibrācijas pārbaude |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pastiprinātas izturības pret laika apstākļu iedarbību pārbaude |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izturības pret sālsūdens un laika apstākļu iedarbību pārbaude (jūras miglas pārbaude). |
| --- | --- |

7.

1. nodaļa

Vispārīgi noteikumi

1.01. pants

Standarta spriegumi

Iekšējo ūdensceļu signāllaternu standarta spriegumi ir 230 V, 115 V, 110 V, 24 V un 12 V. Pēc iespējas jāizmanto 24 V ierīces.

1.02. pants

Ekspluatācijas prasības

Ikdienas kuģa darbība nedrīkst traucēt signāllaternu un to piederumu parastu ekspluatāciju. Jo īpaši visiem izmantotajiem optiskajiem komponentiem un galvenajām to montāžas un regulēšanas daļām jābūt ražotām tā, lai to stāvokli, kolīdz tāds noteikts, ekspluatācijas laikā nevarētu izmainīt.

1.03. pants

Uzstādīšana

Daļām, kas paredzētas signāllaternu uzstādīšanai uz kuģa, jābūt ražotām tā, lai, kolīdz tās ieregulētas, laternu stāvokli, kad tas nostiprināts, ekspluatācijas laikā nevarētu izmainīt.

1.04. pants

Fotometriskās prasības

Signāllaternām jānodrošina paredzētā gaismas intensitātes izkliede; identificējošā gaismas krāsa un paredzētā intensitāte jāsasniedz, kolīdz gaisma ir ieslēgta.

1.05. pants

Komponenti

Signāllaternās drīkst izmantot tikai tos komponentus, kas ražoti šajā nolūkā.

1.06. pants

Tehniskā apkope

Signāllaternu un to piederumu uzbūves metodei jānodrošina to regulāras tehniskās apkopes iespēja, un nepieciešamības gadījumā jābūt iespējai gaismas avotus viegli nomainīt pat tumsas apstākļos.

1.07. pants

Drošuma prasības

Signāllaternām un to piederumiem jābūt ražotiem un proporcionāli veidotiem tā, lai tos varētu ekspluatēt, darbināt un uzraudzīt bez cilvēku apdraudējuma.

1.08. pants

Piederumi

Laternu piederumiem jābūt konstruētiem un ražotiem tā, lai to izkārtojums, uzstādījums un savienojums netraucētu laternu parasto lietojumu un pienācīgu funkcionēšanu.

1.09. pants

Neelektriskās signāllaternas

Neelektriskās signāllaternas jākonstruē un jāražo atbilstīgi šīs nodaļas 1.02.-1.08. pantam un tā, lai tās atbilstu 3. nodaļas prasībām. 2. nodaļā paredzētās prasības attiecībā uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem piemēro mutatis mutandis.

mutatis mutandis

1.10. pants

Divkāršās laternas

Jābūt iespējai lietot divas laternas, uzstādītas viena virs otras vienā apvalkā (divkāršā laterna), kā vienu laternu. Nekādā gadījumā abus divkāršās laternas gaismas avotus nedrīkst izmantot vienlaicīgi.

2. nodaļa

Fotometriskās un kolorimetriskās prasības

2.01. pants

Fotometriskās prasības

| 1. | Fotometriskās specifikācijas attiecībā uz signāllaternām ir noteiktas “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”. |
| --- | --- |

1.

Fotometriskās specifikācijas attiecībā uz signāllaternām ir noteiktas “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”.

| 2. | Signāllaternu konstrukcijai ir jāgarantē, lai gaismu nevarētu atstarot vai pārtraukt. Reflektoru lietojums nav atļauts. |
| --- | --- |

2.

Signāllaternu konstrukcijai ir jāgarantē, lai gaismu nevarētu atstarot vai pārtraukt. Reflektoru lietojums nav atļauts.

| 3. | Divkrāsu vai trīskrāsu gaismu gadījumā gaismas krāsas projekcija ārpus tā sektora robežām, kas šai krāsai paredzēts, ir efektīvi jānovērš, ieskaitot stikla iekšpusi. |
| --- | --- |

3.

Divkrāsu vai trīskrāsu gaismu gadījumā gaismas krāsas projekcija ārpus tā sektora robežām, kas šai krāsai paredzēts, ir efektīvi jānovērš, ieskaitot stikla iekšpusi.

| 4. | Šīs prasības mutatis mutandis attiecas uz neelektriskajām gaismām. |
| --- | --- |

4.

Šīs prasības mutatis mutandis attiecas uz neelektriskajām gaismām.

mutatis mutandis

2.02. pants

Kolorimetriskās prasības

| 1. | Kolorimetriskās specifikācijas attiecībā uz signāllaternām ir noteiktas “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”. |
| --- | --- |

1.

Kolorimetriskās specifikācijas attiecībā uz signāllaternām ir noteiktas “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”.

| 2. | Gaismas krāsai, ko emitē signāllaternas, attiecībā uz gaismas avota izmantoto krāsas temperatūru jāatrodas atbilstošā hromatiskajā pozīcijā, kas noteikta “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”. |
| --- | --- |

2.

Gaismas krāsai, ko emitē signāllaternas, attiecībā uz gaismas avota izmantoto krāsas temperatūru jāatrodas atbilstošā hromatiskajā pozīcijā, kas noteikta “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”.

| 3. | Signālgaismu krāsai jānāk tikai no filtriem (optiku, stiklu) un viscaur krāsotiem optiskajiem stikliem, ja pārraidītās gaismas hromatiskie punkti neatšķiras vairāk kā par 0,01 no savām koordinātēm IEC hromatiskuma diagrammā. Krāsainas spuldzes nav atļautas. |
| --- | --- |

3.

Signālgaismu krāsai jānāk tikai no filtriem (optiku, stiklu) un viscaur krāsotiem optiskajiem stikliem, ja pārraidītās gaismas hromatiskie punkti neatšķiras vairāk kā par 0,01 no savām koordinātēm IEC hromatiskuma diagrammā. Krāsainas spuldzes nav atļautas.

IEC

| 4. | Krāsaino stiklu (filtru) caurredzamībai jābūt tādai, lai izmantotā gaismas avota krāsas temperatūrā tiktu sasniegta paredzētā gaismas intensitāte. |
| --- | --- |

4.

Krāsaino stiklu (filtru) caurredzamībai jābūt tādai, lai izmantotā gaismas avota krāsas temperatūrā tiktu sasniegta paredzētā gaismas intensitāte.

| 5. | Gaismas avota gaismas atstarojums uz signāllaternas daļām nedrīkst būt selektīvs, t. i., signāllaternā izmantotā gaismas avota trihromatiskās koordinātes x un y izmantotās krāsas temperatūrā pēc atstarošanas nedrīkst novirzīties vairāk kā par 0,01. |
| --- | --- |

5.

Gaismas avota gaismas atstarojums uz signāllaternas daļām nedrīkst būt selektīvs, t. i., signāllaternā izmantotā gaismas avota trihromatiskās koordinātes x un y izmantotās krāsas temperatūrā pēc atstarošanas nedrīkst novirzīties vairāk kā par 0,01.

| 6. | Bezkrāsainais stikls izmantotās krāsas temperatūrā nedrīkst selektīvi ietekmēt emitēto gaismu. Līdzīgā kārtā pēc intensīvas ekspluatācijas perioda signāllaternā izmantotā gaismas avota trihromatiskās koordinātes x un y nedrīkst atšķirties vairāk kā par 0,01, kolīdz gaisma ir izkļuvusi cauri stiklam. |
| --- | --- |

6.

Bezkrāsainais stikls izmantotās krāsas temperatūrā nedrīkst selektīvi ietekmēt emitēto gaismu. Līdzīgā kārtā pēc intensīvas ekspluatācijas perioda signāllaternā izmantotā gaismas avota trihromatiskās koordinātes x un y nedrīkst atšķirties vairāk kā par 0,01, kolīdz gaisma ir izkļuvusi cauri stiklam.

| 7. | Neelektrisko signāllaternu gaismas krāsai izmantotā gaismas avota temperatūrā jābūt atbilstošā hromatiskajā pozīcijā, kāda noteikta “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”. |
| --- | --- |

7.

Neelektrisko signāllaternu gaismas krāsai izmantotā gaismas avota temperatūrā jābūt atbilstošā hromatiskajā pozīcijā, kāda noteikta “Prasībās attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”.

| 8. | Gaismas krāsai no neelektriskām krāsainajām signāllaternām jānāk tikai no viscaur krāsota silikāta stikla. Krāsaino neelektrisko laternu visiem krāsotajiem silikāta stikliem jābūt tādiem, lai krāsas temperatūrā, kas ir vistuvākā neelektriskajam gaismas avotam, tiktu panākta paredzētā gaismas intensitāte. |
| --- | --- |

8.

Gaismas krāsai no neelektriskām krāsainajām signāllaternām jānāk tikai no viscaur krāsota silikāta stikla. Krāsaino neelektrisko laternu visiem krāsotajiem silikāta stikliem jābūt tādiem, lai krāsas temperatūrā, kas ir vistuvākā neelektriskajam gaismas avotam, tiktu panākta paredzētā gaismas intensitāte.

3. nodaļa

Ražošanas prasības

3.01. pants

Elektriskās signāllaternas

| 1. | Visām laternu daļām jāiztur īpaši ekspluatācijas spriedzes, kas izriet no kuģa kustības, vibrācijām, korozijas, temperatūru atšķirībām, triecieniem kuģa piekraušanas laikā un kuģojot ledū, kā arī citas ietekmes, kas var rasties uz kuģa. |
| --- | --- |

1.

Visām laternu daļām jāiztur īpaši ekspluatācijas spriedzes, kas izriet no kuģa kustības, vibrācijām, korozijas, temperatūru atšķirībām, triecieniem kuģa piekraušanas laikā un kuģojot ledū, kā arī citas ietekmes, kas var rasties uz kuģa.

| 2. | Laternas konstrukcijai, materiāliem un ieguldītajam darbam jāgarantē stabilitāte un jānodrošina tas, lai pēc mehāniskas un termiskas spriedzes un pakļaušanas ultravioleto staru iedarbībai saskaņā ar šīm prasībām, laternas veiktspēja būtu nemainīga; jo īpaši jāsaglabā laternas fotometriskās un kolorimetriskās īpašības. |
| --- | --- |

2.

Laternas konstrukcijai, materiāliem un ieguldītajam darbam jāgarantē stabilitāte un jānodrošina tas, lai pēc mehāniskas un termiskas spriedzes un pakļaušanas ultravioleto staru iedarbībai saskaņā ar šīm prasībām, laternas veiktspēja būtu nemainīga; jo īpaši jāsaglabā laternas fotometriskās un kolorimetriskās īpašības.

| 3. | Komponentiem, kas pakļauti korozijai, jābūt ražotiem no koroziju izturīgiem materiāliem vai arī jābūt nodrošinātiem ar efektīvu pretkorozijas aizsardzību. |
| --- | --- |

3.

Komponentiem, kas pakļauti korozijai, jābūt ražotiem no koroziju izturīgiem materiāliem vai arī jābūt nodrošinātiem ar efektīvu pretkorozijas aizsardzību.

| 4. | Izmantotie materiāli nedrīkst būt higroskopiski, ja tas var kaitēt iekārtu, ierīču un piederumu darbībai. |
| --- | --- |

4.

Izmantotie materiāli nedrīkst būt higroskopiski, ja tas var kaitēt iekārtu, ierīču un piederumu darbībai.

| 5. | Izmantotajiem materiāliem jābūt ļoti ugunsdrošiem. |
| --- | --- |

5.

Izmantotajiem materiāliem jābūt ļoti ugunsdrošiem.

| 6. | Pārbaudes iestāde var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz materiālu īpašībām, ar nosacījumu, ka ražošanas veids garantē drošību. |
| --- | --- |

6.

Pārbaudes iestāde var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz materiālu īpašībām, ar nosacījumu, ka ražošanas veids garantē drošību.

| 7. | Signāllaternas ir jātestē, lai pārliecinātos par to piemērotību lietojumam uz kuģa.
  Pārbaudes jāiedala vides un ekspluatācijas prasību pārbaudēs. |
| --- | --- |

7.

Signāllaternas ir jātestē, lai pārliecinātos par to piemērotību lietojumam uz kuģa.

Pārbaudes jāiedala vides un ekspluatācijas prasību pārbaudēs.

| 8. | Vides prasības:






  a) | Vides kategorijas






  — | Klimata kategorijas:







  X | Ierīces paredzētas lietošanai vietās, kas pakļautas laika apstākļu iedarbībai. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| S | Ierīces paredzētas iegremdēšanai vai ilgstošai saskarei ar sālsūdeni. |

8.

Vides prasības:

a)

Vides kategorijas

—

Klimata kategorijas:

Klimata kategorijas:

X

Ierīces paredzētas lietošanai vietās, kas pakļautas laika apstākļu iedarbībai.

S

Ierīces paredzētas iegremdēšanai vai ilgstošai saskarei ar sālsūdeni.

| — | Vibrācijas kategorijas:







  V | Ierīces un mehānismi paredzēti uzstādīšanai mastos un citās vietās, kas jo īpaši pakļautas vibrācijām. |
| --- | --- | --- |

—

Vibrācijas kategorijas:

Vibrācijas kategorijas:

V

Ierīces un mehānismi paredzēti uzstādīšanai mastos un citās vietās, kas jo īpaši pakļautas vibrācijām.

| — | Klimata barguma kategorijas: |
| --- | --- |

—

Klimata barguma kategorijas:

Klimata barguma kategorijas:

Apkārtējās vides nosacījumus iedala trīs barguma kategorijās:

| 1) | parasti apkārtējās vides nosacījumi:
  tādi uz kuģa var būt regulāri ilgstošu laikposmu; |
| --- | --- |

1)

parasti apkārtējās vides nosacījumi:

tādi uz kuģa var būt regulāri ilgstošu laikposmu;

| 2) | ārkārtēji apkārtējās vides nosacījumi:
  tādi uz kuģa var parādīties izņēmuma kārtā īpašos gadījumos; |
| --- | --- |

2)

ārkārtēji apkārtējās vides nosacījumi:

tādi uz kuģa var parādīties izņēmuma kārtā īpašos gadījumos;

| 3) | transportēšanas apkārtējās vides nosacījumi:
  tādi var rasties transportēšanas un imobilizēšanas laikā, kas nav tie nosacījumi, kādi veidojas iekārtu, ierīču un piederumu ekspluatācijas laikā. |
| --- | --- |

3)

transportēšanas apkārtējās vides nosacījumi:

tādi var rasties transportēšanas un imobilizēšanas laikā, kas nav tie nosacījumi, kādi veidojas iekārtu, ierīču un piederumu ekspluatācijas laikā.

Pārbaudes saskaņā ar parastajiem apkārtējās vides nosacījumiem raksturojamas kā “parastas apkārtējās vides pārbaudes”, pārbaudes saskaņā ar ārkārtējiem apkārtējās vides nosacījumiem — “ārkārtējas apkārtējās vides pārbaudes” un pārbaudes saskaņā ar transportēšanas apkārtējās vides nosacījumiem — “transportēšanas apkārtējās vides pārbaudes”.

| b) | Prasības
  Signāllaternām un to piederumiem jābūt piemērotiem ilgstošai ekspluatācijai, ievērojot jūras kustības, vibrāciju, mitruma un temperatūru atšķirību iedarbību, kāda sagaidāma uz kuģa.
  Signāllaternām un to piederumiem, pakļautām apkārtējās vides nosacījumiem, kas uzskaitīti pielikumā attiecībā uz “vides pārbaudēm”, jāatbilst savas apkārtējās vides kategorijas prasībām, kā noteikts 8. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

Prasības

Signāllaternām un to piederumiem jābūt piemērotiem ilgstošai ekspluatācijai, ievērojot jūras kustības, vibrāciju, mitruma un temperatūru atšķirību iedarbību, kāda sagaidāma uz kuģa.

Signāllaternām un to piederumiem, pakļautām apkārtējās vides nosacījumiem, kas uzskaitīti pielikumā attiecībā uz “vides pārbaudēm”, jāatbilst savas apkārtējās vides kategorijas prasībām, kā noteikts 8. punkta a) apakšpunktā.

| 9. | Piemērotība ekspluatācijai






  a) | elektroenerģijas padeve: padeves strāvas sprieguma un frekvences svārstību laikā, kad spriegums un frekvence atšķiras no savām nominālvērtībām (1) nākamajā tabulā noteikto vērtību robežās un 5 % oscilāciju mainīgajā padeves spriegumā robežās, signāllaternām un to piederumiem jādarbojas atļauto pielaižu robežās attiecībā uz kuģa ekspluatāciju, kas piemērojamas signāllaternām un to piederumiem, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem. Teorētiski padeves spriegums laternām nedrīkst atšķirties vairāk kā par ± 5 % no izvēlētā nominālsprieguma.








  Padeve
  (Nominālspriegums) | Laternu un to piederumu elektroenerģijas padeves sprieguma un frekvences svārstības |
| --- | --- | --- | --- |
| Sprieguma svārstības | Frekvences svārstības | Ilgums |
| Līdzstrāva, vairāk kā 48 V | ± 10 % | ± 5 % | nepārtraukti |
| un maiņstrāva | ± 20 % | ± 10 % | maks. 3 s |
| Līdzstrāva līdz pat 48 V ieskaitot | ± 10 % | — | nepārtraukti |

9.

Piemērotība ekspluatācijai

a)

elektroenerģijas padeve: padeves strāvas sprieguma un frekvences svārstību laikā, kad spriegums un frekvence atšķiras no savām nominālvērtībām (1) nākamajā tabulā noteikto vērtību robežās un 5 % oscilāciju mainīgajā padeves spriegumā robežās, signāllaternām un to piederumiem jādarbojas atļauto pielaižu robežās attiecībā uz kuģa ekspluatāciju, kas piemērojamas signāllaternām un to piederumiem, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem. Teorētiski padeves spriegums laternām nedrīkst atšķirties vairāk kā par ± 5 % no izvēlētā nominālsprieguma.

1

Padeve

(Nominālspriegums)

Laternu un to piederumu elektroenerģijas padeves sprieguma un frekvences svārstības

Sprieguma svārstības

Frekvences svārstības

Ilgums

Līdzstrāva, vairāk kā 48 V

± 10 %

± 5 %

nepārtraukti

un maiņstrāva

± 20 %

± 10 %

maks. 3 s

Līdzstrāva līdz pat 48 V ieskaitot

± 10 %

—

nepārtraukti

Sprieguma virsotnes līdz pat ± 1 200 V ar kāpuma laiku starp 2 un 10 μs un maksimālo ilgumu 20 μs un padeves sprieguma reversēšanu nedrīkst bojāt signāllaternas un to piederumus. Pēc šādām svārstībām, kad var būt ieslēgušās arī drošības ierīces, signāllaternām un to piederumiem jādarbojas kuģa ekspluatācijas atļauto pielaižu robežās, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem;

| b) | elektromagnētiskā savienojamība: jāveic visi pamatotie un praktiskie pasākumi, lai novērstu vai samazinātu savstarpējo laternu un to piederumu un citu iekārtu un ierīču, kas veido kuģa aprīkojuma daļu, elektromagnētisko iedarbību. |
| --- | --- |

b)

elektromagnētiskā savienojamība: jāveic visi pamatotie un praktiskie pasākumi, lai novērstu vai samazinātu savstarpējo laternu un to piederumu un citu iekārtu un ierīču, kas veido kuģa aprīkojuma daļu, elektromagnētisko iedarbību.

| 10. | Apkārtējās vides nosacījumi uz kuģiem
  Parastie, ārkārtējie un transporta apkārtējās vides nosacījumi, kādi minēti 8. punkta a) apakšpunktā, ir balstīti uz ierosinātajiem papildinājumiem IEC publikācijās 92-101 un 92-504. Pārējās vērtības, kas no tiem atšķiras, ir marķētas ar *. | Parasti | Ārkārtēji | Transporta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| apkārtējās vides nosacījumi |
| a)   Apkārtējā gaisa temperatūra: |
| Klimata kategorijas: | – 25 to | – 25 to | – 25 to |
| Klimata kategorijas X un S atbilstoši 8. punkta a) apakšpunktam | + 55 °C* | + 55 °C* | + 70 °C* |
| b)   Apkārtējā gaisa mitrums: |
| Pastāvīgā temperatūra | + 20 °C | + 35 °C | + 45 °C |
| Maksimālais relatīvais mitrums | 95 % | 75 % | 65 % |
| Temperatūras maiņa | Iespējama rasas punkta sasniegšana |
| c)   Laika apstākļu nosacījumi uz klāja: |
| Saules gaisma | 1 120 W/m2 |
| Vējš | 50 m/s |
| Lietus nokrišņi | 15 mm/min |
| Ūdens ātrums kustības laikā (viļņi) | 10 m/s |
| Ūdens sāļums | 30 kg/m3 |
| d)   Magnētiskais lauks: |
| Magnētiskais lauks no jebkura virziena | 80 A/m |
| e)   Vibrācija:
  Sinusoidāla vibrācija no jebkura virziena
  Vibrācijas kategorija V atbilstoši 8. punkta a) apakšpunktam (smaga spriedze, piemēram, uz mastiem) |
| Frekvences | 2 to 10 Hz | 2 to 13.2 Hz* |
| Diapazons | ± 1,6 mm | ± 1,6 mm |
| Frekvences | 10 to 100 Hz | 13,2 to 100 Hz* |
| Paātrinājuma ātrums | ± 7 m/s2 | ± 11 m/s2* |

10.

Apkārtējās vides nosacījumi uz kuģiem

Parastie, ārkārtējie un transporta apkārtējās vides nosacījumi, kādi minēti 8. punkta a) apakšpunktā, ir balstīti uz ierosinātajiem papildinājumiem IEC publikācijās 92-101 un 92-504. Pārējās vērtības, kas no tiem atšķiras, ir marķētas ar *.

IEC

Parasti

Ārkārtēji

Transporta

apkārtējās vides nosacījumi

Apkārtējā gaisa temperatūra:

Klimata kategorijas:

– 25 to

– 25 to

– 25 to

Klimata kategorijas X un S atbilstoši 8. punkta a) apakšpunktam

- 55 °C*

- 55 °C*

- 70 °C*

Apkārtējā gaisa mitrums:

Pastāvīgā temperatūra

- 20 °C

- 35 °C

- 45 °C

Maksimālais relatīvais mitrums

95 %

75 %

65 %

Temperatūras maiņa

Iespējama rasas punkta sasniegšana

Laika apstākļu nosacījumi uz klāja:

Saules gaisma

1 120 W/m2

2

Vējš

50 m/s

Lietus nokrišņi

15 mm/min

Ūdens ātrums kustības laikā (viļņi)

10 m/s

Ūdens sāļums

30 kg/m3

3

Magnētiskais lauks:

Magnētiskais lauks no jebkura virziena

80 A/m

e)   Vibrācija:

Sinusoidāla vibrācija no jebkura virziena

Vibrācijas kategorija V atbilstoši 8. punkta a) apakšpunktam (smaga spriedze, piemēram, uz mastiem)

Frekvences

2 to 10 Hz

2 to 13.2 Hz*

Diapazons

± 1,6 mm

± 1,6 mm

Frekvences

10 to 100 Hz

13,2 to 100 Hz*

Paātrinājuma ātrums

± 7 m/s2

2

± 11 m/s2*

2

| 11. | Signāllaternām jāiztur papildinājumā noteiktās vides pārbaudes: |
| --- | --- |

11.

Signāllaternām jāiztur papildinājumā noteiktās vides pārbaudes:

| 12. | Laternu komponenti, kas ražoti no organiskiem materiāliem, nedrīkst būt jutīgi pret ultravioleto starojumu.
  Pēc 720 stundu ilgas pārbaudes atbilstoši pielikuma 6. iedaļai kvalitāte nedrīkst būt pasliktinājusies, un trihromatiskās koordinātes x un y nedrīkst atšķirties vairāk kā par 0,01 salīdzinājumā ar caurredzamajām daļām, kas nav bijušas pakļautas nedz starojumam, nedz ūdenim. |
| --- | --- |

12.

Laternu komponenti, kas ražoti no organiskiem materiāliem, nedrīkst būt jutīgi pret ultravioleto starojumu.

Pēc 720 stundu ilgas pārbaudes atbilstoši pielikuma 6. iedaļai kvalitāte nedrīkst būt pasliktinājusies, un trihromatiskās koordinātes x un y nedrīkst atšķirties vairāk kā par 0,01 salīdzinājumā ar caurredzamajām daļām, kas nav bijušas pakļautas nedz starojumam, nedz ūdenim.

| 13. | Laternu caurredzamajām daļām un ekrāniem jābūt konstruētiem un ražotiem tā, lai, ievērojot parastas kuģa prasības, paildzinātu darbības laiku ar par 10 % pārsniegtu spriegumu un + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā, tie nebūtu nedz deformējušies, nedz mainījušies, nedz sabojāti. |
| --- | --- |

13.

Laternu caurredzamajām daļām un ekrāniem jābūt konstruētiem un ražotiem tā, lai, ievērojot parastas kuģa prasības, paildzinātu darbības laiku ar par 10 % pārsniegtu spriegumu un + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā, tie nebūtu nedz deformējušies, nedz mainījušies, nedz sabojāti.

| 14. | Ar paildzinātu darbības laiku un par 10 % pārsniegtu spriegumu, un + 60 °C apkārtējā gaisa temperatūrā laternām jāpaliek neskartām to turētājos, kad tās uz astoņām stundām tiek pakļautas 1 000 N (ņūtonu) spēka iedarbībai. |
| --- | --- |

14.

Ar paildzinātu darbības laiku un par 10 % pārsniegtu spriegumu, un + 60 °C apkārtējā gaisa temperatūrā laternām jāpaliek neskartām to turētājos, kad tās uz astoņām stundām tiek pakļautas 1 000 N (ņūtonu) spēka iedarbībai.

| 15. | Laternām jābūt izturīgām pret īslaicīgu iegremdi. Paildzinātā darbības laikā un ar par 10 % pārsniegtu spriegumu, un + 60 °C apkārtējā gaisa temperatūrā laternas nedrīkst ietekmēt mērcēšana traukā, kas satur 10 litrus ūdens + 15°-+ 20 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

15.

Laternām jābūt izturīgām pret īslaicīgu iegremdi. Paildzinātā darbības laikā un ar par 10 % pārsniegtu spriegumu, un + 60 °C apkārtējā gaisa temperatūrā laternas nedrīkst ietekmēt mērcēšana traukā, kas satur 10 litrus ūdens + 15°-+ 20 °C temperatūrā.

| 16. | Par izmantoto materiālu izturību jāpārliecinās darba apstākļos; jo īpaši materiāliem ekspluatācijas laikā jāvar izturēt to augstākā nepārtraukta lietojuma temperatūra. |
| --- | --- |

16.

Par izmantoto materiālu izturību jāpārliecinās darba apstākļos; jo īpaši materiāliem ekspluatācijas laikā jāvar izturēt to augstākā nepārtraukta lietojuma temperatūra.

| 17. | Ja laternās ir nemetāliski komponenti, jānosaka to nepārtrauktā lietojuma temperatūra kuģa apstākļos + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā.
  Ja šādi noteikta nemetālisko materiālu nepārtraukta lietojuma temperatūra pārsniedz maksimālās temperatūras, kas norādītas X un XI tabulā IEC publikācijas 598 1. daļā, jāveic speciālas pārbaudes, lai noteiktu šo laternu daļu izturību nepārtrauktas mehāniskās, termiskās un klimatiskās spriedzes apstākļos. |
| --- | --- |

17.

Ja laternās ir nemetāliski komponenti, jānosaka to nepārtrauktā lietojuma temperatūra kuģa apstākļos + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā.

Ja šādi noteikta nemetālisko materiālu nepārtraukta lietojuma temperatūra pārsniedz maksimālās temperatūras, kas norādītas X un XI tabulā IEC publikācijas 598 1. daļā, jāveic speciālas pārbaudes, lai noteiktu šo laternu daļu izturību nepārtrauktas mehāniskās, termiskās un klimatiskās spriedzes apstākļos.

IEC

| 18. | Daļu nedeformējamības pārbaudēs nepārtraukta lietojuma temperatūrā, laterna ir jānovieto darbības stāvoklī vieglā pastāvīgā gaismas plūsmā (v = aptuveni 0,5 m/s) + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā atbilstīgi kuģa apstākļiem. kamēr laternas sasniedz savu temperatūru un kolīdz darba temperatūra ir sasniegta, nemetāliskās daļas ir jāpakļauj mehāniskajai spriedzei, ievērojot šo daļu uzdevumu vai arī iespējamās manipulācijas ar šīm daļām. Tās caurredzamās laternu daļas, kas nav silikāta stikls, jāpakļauj 5 mm × 6 mm metāliska perforatora darbībai, kas novada nepārtrauktu 6,5 N spēku (līdzvērtīgs pirkstu spiedienam) caurredzamās daļas augšējās un apakšējās malas pusceļā.
  Šādas mehāniskās spriedzes rezultātā daļa nedrīkst nekādā veidā deformēties. |
| --- | --- |

18.

Daļu nedeformējamības pārbaudēs nepārtraukta lietojuma temperatūrā, laterna ir jānovieto darbības stāvoklī vieglā pastāvīgā gaismas plūsmā (v = aptuveni 0,5 m/s) + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā atbilstīgi kuģa apstākļiem. kamēr laternas sasniedz savu temperatūru un kolīdz darba temperatūra ir sasniegta, nemetāliskās daļas ir jāpakļauj mehāniskajai spriedzei, ievērojot šo daļu uzdevumu vai arī iespējamās manipulācijas ar šīm daļām. Tās caurredzamās laternu daļas, kas nav silikāta stikls, jāpakļauj 5 mm × 6 mm metāliska perforatora darbībai, kas novada nepārtrauktu 6,5 N spēku (līdzvērtīgs pirkstu spiedienam) caurredzamās daļas augšējās un apakšējās malas pusceļā.

Šādas mehāniskās spriedzes rezultātā daļa nedrīkst nekādā veidā deformēties.

| 19. | Pārbaudot komponentu izturību pret atmosfērisko iedarbību, laternas ar nemetāliskiem komponentiem, kas parasti pakļautas klimatiskajiem apstākļiem, jānovieto klimata kamerā uz 12 secīgām stundām pārmaiņus 45 °C temperatūras un 95 % relatīvā mitruma atmosfērā un – 20 °C temperatūras atmosfērā un ar pārtraukumiem jādarbina atbilstoši kuģa apstākļiem tā, lai tās tiktu pakļautas karstuma-mitruma un aukstuma cikliem un zemas un augstas temperatūras maiņām uz periodiem, kas atbilst to darbības laikam.
  Kopējam šīs pārbaudes ilgumam jābūt vismaz 720 stundām. Pārbaude nedrīkst ietekmēt laternas nemetālisko daļu darbības jaudu. |
| --- | --- |

19.

Pārbaudot komponentu izturību pret atmosfērisko iedarbību, laternas ar nemetāliskiem komponentiem, kas parasti pakļautas klimatiskajiem apstākļiem, jānovieto klimata kamerā uz 12 secīgām stundām pārmaiņus 45 °C temperatūras un 95 % relatīvā mitruma atmosfērā un – 20 °C temperatūras atmosfērā un ar pārtraukumiem jādarbina atbilstoši kuģa apstākļiem tā, lai tās tiktu pakļautas karstuma-mitruma un aukstuma cikliem un zemas un augstas temperatūras maiņām uz periodiem, kas atbilst to darbības laikam.

Kopējam šīs pārbaudes ilgumam jābūt vismaz 720 stundām. Pārbaude nedrīkst ietekmēt laternas nemetālisko daļu darbības jaudu.

| 20. | Laternas daļas, kas ir viegli aizsniedzamas, + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā nedrīkst sasniegt par + 70 °C augstāku temperatūru, ja tās ir no metāla, vai par + 85 °C augstāku temperatūru, ja tās nav no metāla. |
| --- | --- |

20.

Laternas daļas, kas ir viegli aizsniedzamas, + 45 °C apkārtējā gaisa temperatūrā nedrīkst sasniegt par + 70 °C augstāku temperatūru, ja tās ir no metāla, vai par + 85 °C augstāku temperatūru, ja tās nav no metāla.

| 21. | Laternām jābūt konstruētām un ražotām atbilstoši pieņemtajiem standartiem, un tām jo īpaši jāatbilst IEC publikācijas 598 1. daļai “Kuģi, gaismas — vispārīgas specifikācijas un pārbaudes”. Jāievēro šādu iedaļu prasības:






  — | Savienojumu aizsardzība (Nr. 7.2), |
| --- | --- | --- |

21.

Laternām jābūt konstruētām un ražotām atbilstoši pieņemtajiem standartiem, un tām jo īpaši jāatbilst IEC publikācijas 598 1. daļai “Kuģi, gaismas — vispārīgas specifikācijas un pārbaudes”. Jāievēro šādu iedaļu prasības:

IEC

—

Savienojumu aizsardzība (Nr. 7.2),

| — | Aizsardzība pret elektrošoku (Nr. 8.2), |
| --- | --- |

—

Aizsardzība pret elektrošoku (Nr. 8.2),

| — | Izolācijas izturība un sprieguma stabilitāte (Nr. 10.2 un Nr. 10.3), |
| --- | --- |

—

Izolācijas izturība un sprieguma stabilitāte (Nr. 10.2 un Nr. 10.3),

| — | Zemē iegremdētās un gaisa pārvadu līnijas (Nr. 11.2), |
| --- | --- |

—

Zemē iegremdētās un gaisa pārvadu līnijas (Nr. 11.2),

| — | Izturība un karsēšana (Nr. 12.1, X, XI un XII tabula), |
| --- | --- |

—

Izturība un karsēšana (Nr. 12.1, X, XI un XII tabula),

| — | Izturība pret karstumu, ugunsgrēku un klaidstrāvām (Nr. 13.2, Nr. 13.3 un Nr. 13.4), |
| --- | --- |

—

Izturība pret karstumu, ugunsgrēku un klaidstrāvām (Nr. 13.2, Nr. 13.3 un Nr. 13.4),

| — | Vītņotie savienojumi (Nr. 14.2, Nr. 14.3 un Nr. 14.4). |
| --- | --- |

—

Vītņotie savienojumi (Nr. 14.2, Nr. 14.3 un Nr. 14.4).

| 22. | Elektrisko vadu šķērsgriezuma laukums parasti nedrīkst būt mazāks par 1,5 mm2. Savienojumā lietotajam vadam jābūt vismaz HO 7 RN-F tipa vadam vai līdzvērtīgām. |
| --- | --- |

22.

Elektrisko vadu šķērsgriezuma laukums parasti nedrīkst būt mazāks par 1,5 mm2. Savienojumā lietotajam vadam jābūt vismaz HO 7 RN-F tipa vadam vai līdzvērtīgām.

2

| 23. | Kompetentajām pārbaudes iestādēm ir jānosaka un atbilstīgi konkrētajam nolūkam jāapstiprina laternas tipa aizsardzība sprādzienbīstamās zonās. |
| --- | --- |

23.

Kompetentajām pārbaudes iestādēm ir jānosaka un atbilstīgi konkrētajam nolūkam jāapstiprina laternas tipa aizsardzība sprādzienbīstamās zonās.

| 24. | Laternu ražošanas metodei jānodrošina:






  1) | tīrīšanas, ieskaitot laternas iekšpusi, vieglums un gaismas avota nomaiņas vieglums pat tumsas apstākļos, |
| --- | --- | --- |

24.

Laternu ražošanas metodei jānodrošina:

1)

tīrīšanas, ieskaitot laternas iekšpusi, vieglums un gaismas avota nomaiņas vieglums pat tumsas apstākļos,

| 2) | kondensāta uzkrāšanās iespējas nepieļaujamība, |
| --- | --- |

2)

kondensāta uzkrāšanās iespējas nepieļaujamība,

| 3) | izturīgu, elastīgu armatūru lietojums tikai, lai nodrošinātu to, ka noņemamās daļas ir izturīgas pret sūci, |
| --- | --- |

3)

izturīgu, elastīgu armatūru lietojums tikai, lai nodrošinātu to, ka noņemamās daļas ir izturīgas pret sūci,

| 4) | nekāda neparedzēta gaisma vai krāsa nedrīkst izkļūt no laternas. |
| --- | --- |

4)

nekāda neparedzēta gaisma vai krāsa nedrīkst izkļūt no laternas.

| 25. | Visām uzstādāmajām laternām līdzi jādod novietojuma un uzstādīšanas instrukcijas, kurās norādīts, kur gaisma ir uzstādāma, kā arī savstarpēji maināmo daļu mērķis un tips. Pārvietojamās laternas jāvar uzstādīt viegli un droši. |
| --- | --- |

25.

Visām uzstādāmajām laternām līdzi jādod novietojuma un uzstādīšanas instrukcijas, kurās norādīts, kur gaisma ir uzstādāma, kā arī savstarpēji maināmo daļu mērķis un tips. Pārvietojamās laternas jāvar uzstādīt viegli un droši.

| 26. | Nepieciešamajiem stiprinājumiem jābūt tādiem, lai savā paredzētajā stāvoklī laternas simetrijas horizontālais līmenis būtu paralēli kuģa ūdenslīnijai. |
| --- | --- |

26.

Nepieciešamajiem stiprinājumiem jābūt tādiem, lai savā paredzētajā stāvoklī laternas simetrijas horizontālais līmenis būtu paralēli kuģa ūdenslīnijai.

| 27. | Uz katras laternas skaidri un izturīgi jāizvieto šādas atzīmes, punktā, kas pēc laternas uzstādīšanas kuģī paliek redzams:






  1) | gaismas avota nomināljauda, ciktāl dažādas nomināljaudas var dot dažādus diapazonus, |
| --- | --- | --- |

27.

Uz katras laternas skaidri un izturīgi jāizvieto šādas atzīmes, punktā, kas pēc laternas uzstādīšanas kuģī paliek redzams:

1)

gaismas avota nomināljauda, ciktāl dažādas nomināljaudas var dot dažādus diapazonus,

| 2) | sektora gaismu laternas tips, |
| --- | --- |

2)

sektora gaismu laternas tips,

| 3) | nulles virziena atsauce sektora gaismās, izmantojot atzīmi uzreiz virs vai zem caurredzamās daļas, |
| --- | --- |

3)

nulles virziena atsauce sektora gaismās, izmantojot atzīmi uzreiz virs vai zem caurredzamās daļas,

| 4) | gaismas tips, piemēram, “spēcīga”, |
| --- | --- |

4)

gaismas tips, piemēram, “spēcīga”,

| 5) | preču zīme, |
| --- | --- |

5)

preču zīme,

| 6) | apstiprinājuma atzīmes vieta, piemēram, .F.91.235. |
| --- | --- |

6)

apstiprinājuma atzīmes vieta, piemēram, .F.91.235.

3.02. pants

Filtri un optiskie stikli

| 1. | Filtriem (optiskajiem un stikla) un optiskajiem stikliem jābūt ražotiem no organiskā stikla (sintētiskā stikla) vai neorganiskā stikla (silikāta stikla).
  Silikāta stikla filtriem un optiskajiem stikliem jābūt no vismaz IV kategorijas hidrolītiskā tipa stikliem, kādi minēti ISO standartā 719 un garantē divkāršu izturību pret ūdeni.
  Sintētiskā stikla filtriem un optiskajiem stikliem jābūt divreiz izturīgākiem pret ūdeni salīdzinājumā ar silikāta stiklu.
  Optiskajiem stikliem jābūt no stikla ar zemu iekšējo spriegumu. |
| --- | --- |

1.

Filtriem (optiskajiem un stikla) un optiskajiem stikliem jābūt ražotiem no organiskā stikla (sintētiskā stikla) vai neorganiskā stikla (silikāta stikla).

Silikāta stikla filtriem un optiskajiem stikliem jābūt no vismaz IV kategorijas hidrolītiskā tipa stikliem, kādi minēti ISO standartā 719 un garantē divkāršu izturību pret ūdeni.

Sintētiskā stikla filtriem un optiskajiem stikliem jābūt divreiz izturīgākiem pret ūdeni salīdzinājumā ar silikāta stiklu.

Optiskajiem stikliem jābūt no stikla ar zemu iekšējo spriegumu.

| 2. | Filtriem un optiskajiem stikliem pēc iespējas jābūt bez gaisa pūslīšiem, burbulīšiem un piemaisījumiem. Nedrīkst būt virsmas defektu, tādu kā nepulētas (matētas) daļas, dziļi skrāpējumu u. tml. |
| --- | --- |

2.

Filtriem un optiskajiem stikliem pēc iespējas jābūt bez gaisa pūslīšiem, burbulīšiem un piemaisījumiem. Nedrīkst būt virsmas defektu, tādu kā nepulētas (matētas) daļas, dziļi skrāpējumu u. tml.

| 3. | Filtriem un optiskajiem stikliem jāatbilst 3.01. panta prasībām. Šie apstākļi nedrīkst ietekmēt to fotometriskās un kolorimetriskās īpašības. |
| --- | --- |

3.

Filtriem un optiskajiem stikliem jāatbilst 3.01. panta prasībām. Šie apstākļi nedrīkst ietekmēt to fotometriskās un kolorimetriskās īpašības.

| 4. | Sarkanie un zaļie sānu gaismu optiskie stikli nedrīkst būt savstarpēji maināmi. |
| --- | --- |

4.

Sarkanie un zaļie sānu gaismu optiskie stikli nedrīkst būt savstarpēji maināmi.

| 5. | Papildus ražotāja atzīmei uz filtriem punktā, kas paliek redzams pēc tam, kad tie ir ievietoti laternās, jābūt salasāmam un izturīgam apstiprinājuma numura un tipa apraksta marķējumam.
  Šo marķējumu vērtības nedrīkst būt mazākas par minimālo fotometrisko un kolorimetrisko prasību vērtībām. |
| --- | --- |

5.

Papildus ražotāja atzīmei uz filtriem punktā, kas paliek redzams pēc tam, kad tie ir ievietoti laternās, jābūt salasāmam un izturīgam apstiprinājuma numura un tipa apraksta marķējumam.

Šo marķējumu vērtības nedrīkst būt mazākas par minimālo fotometrisko un kolorimetrisko prasību vērtībām.

3.03. pants

Elektriskie gaismas avoti

| 1. | Signāllaternās drīkst izmantot tikai kvēldiega spuldzes, kas ražotas šādam nolūkam. Tām jābūt pieejamām standarta spriegumos. Īpašos gadījumos var atļaut izņēmumus. |
| --- | --- |

1.

Signāllaternās drīkst izmantot tikai kvēldiega spuldzes, kas ražotas šādam nolūkam. Tām jābūt pieejamām standarta spriegumos. Īpašos gadījumos var atļaut izņēmumus.

| 2. | Jābūt iespējai kvēldiega spuldzes ievietot signāllaternās tikai tām paredzētajā stāvoklī. Signāllaternās pieļaujami, augstākais, divi nepārprotami stāvokļi. Nepareizi stāvokļi un starpstāvokļi nav pieļaujami. Pārbaudei izvēlas nelabvēlīgāko stāvokli. |
| --- | --- |

2.

Jābūt iespējai kvēldiega spuldzes ievietot signāllaternās tikai tām paredzētajā stāvoklī. Signāllaternās pieļaujami, augstākais, divi nepārprotami stāvokļi. Nepareizi stāvokļi un starpstāvokļi nav pieļaujami. Pārbaudei izvēlas nelabvēlīgāko stāvokli.

| 3. | Kvēldiega spuldzēm nedrīkst būt nekādas speciālas īpašības, kas negatīvi ietekmētu to efektivitāti, piemēram, skrambas vai traipi uz kupola vai nepareizs kvēldiega novietojums. |
| --- | --- |

3.

Kvēldiega spuldzēm nedrīkst būt nekādas speciālas īpašības, kas negatīvi ietekmētu to efektivitāti, piemēram, skrambas vai traipi uz kupola vai nepareizs kvēldiega novietojums.

| 4. | Kvēldiega spuldžu darba krāsas temperatūra nedrīkst būt mazāka par 2360 K. |
| --- | --- |

4.

Kvēldiega spuldžu darba krāsas temperatūra nedrīkst būt mazāka par 2360 K.

| 5. | Izmantotajiem stiprinājumiem un spuldzes turētājiem jāatbilst īpašām optiskās sistēmas prasībām un jābūt izturīgiem pret mehāniskajām spriedzēm kuģa darbībā. |
| --- | --- |

5.

Izmantotajiem stiprinājumiem un spuldzes turētājiem jāatbilst īpašām optiskās sistēmas prasībām un jābūt izturīgiem pret mehāniskajām spriedzēm kuģa darbībā.

| 6. | Kvēldiega spuldzes patronai jābūt izturīgai un cieši nostiprinātai pie kupola, tā, lai, darbojoties 100 stundu par 10 % pārsniegtā spriegumā, tā izturētu vienmērīgu rotācijas kustību ar 25 kg cm momentu. |
| --- | --- |

6.

Kvēldiega spuldzes patronai jābūt izturīgai un cieši nostiprinātai pie kupola, tā, lai, darbojoties 100 stundu par 10 % pārsniegtā spriegumā, tā izturētu vienmērīgu rotācijas kustību ar 25 kg cm momentu.

| 7. | Uz kvēldiega spuldžu kupola vai patronas salasāmi un izturīgi jābūt marķētai preču zīmei, nominālspriegumam un nomināljaudai un/vai nominālajai gaismas intensitātei, kā arī apstiprinājuma numuram. |
| --- | --- |

7.

Uz kvēldiega spuldžu kupola vai patronas salasāmi un izturīgi jābūt marķētai preču zīmei, nominālspriegumam un nomināljaudai un/vai nominālajai gaismas intensitātei, kā arī apstiprinājuma numuram.

| 8. | Kvēldiega spuldzēm jāatbilst šādām tolerancēm:






  a) | kvēldiega spuldzes 230 V, 115 V, 110 V un 24 V nominālspriegumam













  Nominālspriegums
  V | Nominālā jauda
  W | Maks. atzīmētā jauda (4)

  W | Paredzamais darbmūžs
  h | Pārbaudē izmērītās vērtības (4) | Laternas korpuss mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horizontālā gaismas intensitāte (5)

  cd | Krāsas temperatūra
  K | pl
  mm | g
  mm |
| 24 | 40 | 43 | | 45 | 2 360 | | |
| 110 vai 115 | 60 | 69 | 1 000 | līdz | līdz | | |
| 2 30 | 65 | 69 | | 65 | 2 856 | | |

8.

Kvēldiega spuldzēm jāatbilst šādām tolerancēm:

a)

kvēldiega spuldzes 230 V, 115 V, 110 V un 24 V nominālspriegumam

Nominālspriegums

V

Nominālā jauda

W

Maks. atzīmētā jauda (4)

4

W

Paredzamais darbmūžs

h

Pārbaudē izmērītās vērtības (4)

4

Laternas korpuss mm

Horizontālā gaismas intensitāte (5)

5

cd

Krāsas temperatūra

K

pl

mm

g

mm

24

40

43

45

2 360

Formula

Formula

110 vai 115

60

69

1 000

līdz

līdz

Formula

Formula

2 30

65

69

65

2 856

Formula

Formula

| b) | kvēldiega spuldzes 24 V un 12 V nominālspriegumam












  Nominālspriegums
  V | Nominālā jauda
  W | Maks. atzīmētā jauda (6)

  W | Paredzamais darbmūžs
  h | Pārbaudē izmērītās vērtības (6) | Laternas korpuss
  l mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horizontālā gaismas intensitāte (7)

  cd | Krāsas temperatūra
  K |
| 12 | | | 1 000 | no 12
  līdz
  20 | no 2 360
  līdz
  2 856 | no 9 līdz 13
  no 9 līdz 17 |
| | 10 | 18 |
| 24 | | |
| 12 | | | no 30
  līdz
  48 | no 9 līdz 13 |
| | 25 | 26,5 |
| 24 | | |

b)

kvēldiega spuldzes 24 V un 12 V nominālspriegumam

Nominālspriegums

V

Nominālā jauda

W

Maks. atzīmētā jauda (6)

6

W

Paredzamais darbmūžs

h

Pārbaudē izmērītās vērtības (6)

6

Laternas korpuss

l mm

Horizontālā gaismas intensitāte (7)

7

cd

Krāsas temperatūra

K

12

1 000

no 12

līdz

20

no 2 360

līdz

2 856

no 9 līdz 13

no 9 līdz 17

10

18

24

12

no 30

līdz

48

no 9 līdz 13

25

26,5

24

| c) | Kvēldiega spuldzēm jābūt marķētām uz patronas ar atbilstošo izmēru norādi. Ja šīs atzīmes ir uz kupola, tas nedrīkst ietekmēt spuldzes darbību. |
| --- | --- |

c)

Kvēldiega spuldzēm jābūt marķētām uz patronas ar atbilstošo izmēru norādi. Ja šīs atzīmes ir uz kupola, tas nedrīkst ietekmēt spuldzes darbību.

| d) | Ja kvēldiega spuldžu vietā lieto izlādes spuldzes, jāpiemēro tie paši noteikumi, kas kvēldiega spuldzēm. |
| --- | --- |

d)

Ja kvēldiega spuldžu vietā lieto izlādes spuldzes, jāpiemēro tie paši noteikumi, kas kvēldiega spuldzēm.

4. nodaļa

Pārbaudes un apstiprinājuma procedūra

4.01. pants

Vispārīgie procedūras noteikumi

Pārbaudes un apstiprinājuma procedūrai piemēro “Prasības attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem”.

4.02. pants

Piemērošana

| 1. | Ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja iesniegtajam apstiprinājuma pieteikumam jāpievieno šādi dati un dokumentācija, kā arī laternu un to piederumu, ja tādi ir, paraugi:






  a) | gaismas tips (piemēram, “spēcīga”); |
| --- | --- | --- |

1.

Ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja iesniegtajam apstiprinājuma pieteikumam jāpievieno šādi dati un dokumentācija, kā arī laternu un to piederumu, ja tādi ir, paraugi:

a)

gaismas tips (piemēram, “spēcīga”);

| b) | laternas tipa, tās gaismas avota un piederumu, ja tādi ir, tirdzniecības nosaukums un apraksts; |
| --- | --- |

b)

laternas tipa, tās gaismas avota un piederumu, ja tādi ir, tirdzniecības nosaukums un apraksts;

| c) | attiecībā uz elektriskajām signāllaternām — laternai nepieciešamā sprieguma padeve uz kuģa atkarībā no laternas lietojuma; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz elektriskajām signāllaternām — laternai nepieciešamā sprieguma padeve uz kuģa atkarībā no laternas lietojuma;

| d) | visu raksturlielumu un jaudu specifikācijas; |
| --- | --- |

d)

visu raksturlielumu un jaudu specifikācijas;

| e) | īss tehniskais apraksts, norādot materiālus, no kāda parauga laterna ir ražota, un vadojuma shēmu, ietverot īsu tehnisko aprakstu, ja laternas piederumi var ietekmēt tās darbību; |
| --- | --- |

e)

īss tehniskais apraksts, norādot materiālus, no kāda parauga laterna ir ražota, un vadojuma shēmu, ietverot īsu tehnisko aprakstu, ja laternas piederumi var ietekmēt tās darbību;

| f) | attiecībā uz parauga laternām un nepieciešamības gadījumā attiecībā uz to piederumiem pa diviem eksemplāriem:






  i) | uzstādīšanas vai montāžas instrukciju līdz ar datiem attiecībā uz gaismas avotu un turošās ierīces uzstādīšanu; |
| --- | --- | --- |

f)

attiecībā uz parauga laternām un nepieciešamības gadījumā attiecībā uz to piederumiem pa diviem eksemplāriem:

i)

uzstādīšanas vai montāžas instrukciju līdz ar datiem attiecībā uz gaismas avotu un turošās ierīces uzstādīšanu;

| ii) | skiču ar izmēriem un tipu nosaukumiem, un aprakstiem, kas nepieciešami, lai identificētu pārbaudes paraugu un uz kuģa uzstādītās laternas līdz ar piederumiem, ja tādi ir; |
| --- | --- |

ii)

skiču ar izmēriem un tipu nosaukumiem, un aprakstiem, kas nepieciešami, lai identificētu pārbaudes paraugu un uz kuģa uzstādītās laternas līdz ar piederumiem, ja tādi ir;

| iii) | citu dokumentu, tādu kā tehniskie zīmējumi, daļu saraksti, vadojuma diagrammas, lietošanas pamācības un fotogrāfijas, kas attiecas vai var attiekties uz visām 1.-3. nodaļā minētajām nozīmīgajām pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumu detaļām, tiktāl, cik tie ir nepieciešami ražojamo laternu atbilstības pārbaudei salīdzinājumā ar pārbaudes paraugu. Īpaši nozīmīgi ir šādi dati un tehniskie zīmējumi:






  — | gareniskais šķērsgriezums, parādot filtra un gaismas avota (kvēldiega spuldzes) profila uzbūvi, kā arī novietojumu un uzstādīšanu; |
| --- | --- | --- |

iii)

citu dokumentu, tādu kā tehniskie zīmējumi, daļu saraksti, vadojuma diagrammas, lietošanas pamācības un fotogrāfijas, kas attiecas vai var attiekties uz visām 1.-3. nodaļā minētajām nozīmīgajām pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumu detaļām, tiktāl, cik tie ir nepieciešami ražojamo laternu atbilstības pārbaudei salīdzinājumā ar pārbaudes paraugu. Īpaši nozīmīgi ir šādi dati un tehniskie zīmējumi:

—

gareniskais šķērsgriezums, parādot filtra un gaismas avota (kvēldiega spuldzes) profila uzbūvi, kā arī novietojumu un uzstādīšanu;

| — | laternas šķērsgriezums pusceļā līdz filtram, parādot gaismas avota, filtra, optiskā stikla, ja tādi ir, detaļas un sektora gaismu horizontālās izkliedes leņķi; |
| --- | --- |

—

laternas šķērsgriezums pusceļā līdz filtram, parādot gaismas avota, filtra, optiskā stikla, ja tādi ir, detaļas un sektora gaismu horizontālās izkliedes leņķi;

| — | skats no aizmugures sektora gaismām līdz ar informāciju par turētāju vai stiprinājumu; |
| --- | --- |

—

skats no aizmugures sektora gaismām līdz ar informāciju par turētāju vai stiprinājumu;

| — | apļveida gaismu skats līdz ar informāciju par turētāju vai stiprinājumu; |
| --- | --- |

—

apļveida gaismu skats līdz ar informāciju par turētāju vai stiprinājumu;

| iv) | datu, kas attiecas uz izmēru tolerancēm masveidā ražotos gaismas avotos, filtros, optiskajos stiklos, stiprinājuma vai turošajās ierīcēs un uz gaismas avotu, ievietotu laternā, attiecībā pret filtru; |
| --- | --- |

iv)

datu, kas attiecas uz izmēru tolerancēm masveidā ražotos gaismas avotos, filtros, optiskajos stiklos, stiprinājuma vai turošajās ierīcēs un uz gaismas avotu, ievietotu laternā, attiecībā pret filtru;

| v) | datu, kas attiecas uz masveidā ražotu gaismas avotu horizontālo gaismas intensitāti pie nominālsprieguma; |
| --- | --- |

v)

datu, kas attiecas uz masveidā ražotu gaismas avotu horizontālo gaismas intensitāti pie nominālsprieguma;

| vi) | datu, kas attiecas uz krāsaino stiklu masveida ražošanas tolerancēm attiecībā uz standarta iluminanta A (2856 K) krāsu vai caurredzamību vai gaismas tipu no paredzētā gaismas avota. |
| --- | --- |

vi)

datu, kas attiecas uz krāsaino stiklu masveida ražošanas tolerancēm attiecībā uz standarta iluminanta A (2856 K) krāsu vai caurredzamību vai gaismas tipu no paredzētā gaismas avota.

| 2. | Kopā ar pieteikumu jāiesniedz divi lietošanai gatavi paraugi, katrs ar desmit gaismas avotiem no katra nominālsprieguma, un, ja nepieciešams, pieci krāsainie filtri no katras signāla krāsas, kopā ar uzstādīšanas vai pozicionēšanas ierīci.
  Pēc pieprasījuma jābūt pieejamiem arī specifiskajiem papildu piederumiem, kas nepieciešami apstiprinājuma pārbaudē. |
| --- | --- |

2.

Kopā ar pieteikumu jāiesniedz divi lietošanai gatavi paraugi, katrs ar desmit gaismas avotiem no katra nominālsprieguma, un, ja nepieciešams, pieci krāsainie filtri no katras signāla krāsas, kopā ar uzstādīšanas vai pozicionēšanas ierīci.

Pēc pieprasījuma jābūt pieejamiem arī specifiskajiem papildu piederumiem, kas nepieciešami apstiprinājuma pārbaudē.

| 3. | Paraugam no visiem viedokļiem jāatbilst paredzētajiem masveida ražošanas modeļiem. Tam jābūt aprīkotam ar visiem piederumiem, kas nepieciešami tā uzstādīšanai vai ievietošanai parastajā darba pozīcijā, kādā tas lietojams uz kuģa atbilstoši savam uzdevumam. Ja kompetentā pārbaudes iestāde tam piekrīt, dažus piederumus var izlaist. |
| --- | --- |

3.

Paraugam no visiem viedokļiem jāatbilst paredzētajiem masveida ražošanas modeļiem. Tam jābūt aprīkotam ar visiem piederumiem, kas nepieciešami tā uzstādīšanai vai ievietošanai parastajā darba pozīcijā, kādā tas lietojams uz kuģa atbilstoši savam uzdevumam. Ja kompetentā pārbaudes iestāde tam piekrīt, dažus piederumus var izlaist.

| 4. | Pēc pieprasījuma jāpiegādā papildu paraugi, dokumenti un dati. |
| --- | --- |

4.

Pēc pieprasījuma jāpiegādā papildu paraugi, dokumenti un dati.

| 5. | Dokumentiem jābūt pārbaudes un apstiprinājuma iestādes valsts valodā. |
| --- | --- |

5.

Dokumentiem jābūt pārbaudes un apstiprinājuma iestādes valsts valodā.

| 6. | Ja apstiprinājuma pieprasījums ir iesniegts attiecībā uz papildu ierīci, 1.-5. punktu piemēro mutatis mutandis, apzinoties, ka papildu daļas iespējams apstiprināt tikai kopā ar apstiprinātajām laternām. |
| --- | --- |

6.

Ja apstiprinājuma pieprasījums ir iesniegts attiecībā uz papildu ierīci, 1.-5. punktu piemēro mutatis mutandis, apzinoties, ka papildu daļas iespējams apstiprināt tikai kopā ar apstiprinātajām laternām.

mutatis mutandis

| 7. | Sektora gaismas pēc būtības jāiesniedz kā pilnīgs komplekts. |
| --- | --- |

7.

Sektora gaismas pēc būtības jāiesniedz kā pilnīgs komplekts.

4.03. pants

Pārbaude

| 1. | Attiecībā uz jaunu vai grozītu apstiprinātas laternas vai piederuma variantu pārbaudēm ir jāpārliecinās, vai paraugs atbilst šo pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumu prasībām un dokumentiem, kas minēti 4.02. panta 1. punkta f) apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz jaunu vai grozītu apstiprinātas laternas vai piederuma variantu pārbaudēm ir jāpārliecinās, vai paraugs atbilst šo pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumu prasībām un dokumentiem, kas minēti 4.02. panta 1. punkta f) apakšpunktā.

| 2. | Apstiprinājuma pārbaude jābalsta uz tiem nosacījumiem, kādi rodas uz kuģa. Pārbaudei jāietver visi gaismas avoti, optiskie stikli un piederumi, kādi jānodrošina un kādi ir paredzēti signāllaternām. |
| --- | --- |

2.

Apstiprinājuma pārbaude jābalsta uz tiem nosacījumiem, kādi rodas uz kuģa. Pārbaudei jāietver visi gaismas avoti, optiskie stikli un piederumi, kādi jānodrošina un kādi ir paredzēti signāllaternām.

| 3. | Fotometrisko un kolorimetrisko pārbaudi veic pie nominālsprieguma.
  Laternas novērtējumā jāņem vērā horizontālā darbības gaismas intensitāte IB un darbības krāsas temperatūra. |
| --- | --- |

3.

Fotometrisko un kolorimetrisko pārbaudi veic pie nominālsprieguma.

Laternas novērtējumā jāņem vērā horizontālā darbības gaismas intensitāte IB un darbības krāsas temperatūra.

B

| 4. | Daļas vai piederumi jāpārbauda tikai ar tā tipa laternu, kādai tie ir paredzēti. |
| --- | --- |

4.

Daļas vai piederumi jāpārbauda tikai ar tā tipa laternu, kādai tie ir paredzēti.

| 5. | Pārbaudes, ko veikušas citas kompetentās iestādes, var pieņemt kā apliecinājumu atbilstībai 3. nodaļas prasībām, ar nosacījumu, ka tās apstiprinātas kā līdzvērtīgas tām pārbaudēm, kādas paredzētas pielikumā “Vides pārbaudes”. |
| --- | --- |

5.

Pārbaudes, ko veikušas citas kompetentās iestādes, var pieņemt kā apliecinājumu atbilstībai 3. nodaļas prasībām, ar nosacījumu, ka tās apstiprinātas kā līdzvērtīgas tām pārbaudēm, kādas paredzētas pielikumā “Vides pārbaudes”.

4.04. pants

Apstiprinājums

| 1. | Signāllaternu apstiprinājums jābalsta uz “Prasību attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem” 4.01.-4.05. pantu. |
| --- | --- |

1.

Signāllaternu apstiprinājums jābalsta uz “Prasību attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem” 4.01.-4.05. pantu.

| 2. | Attiecībā uz laternām un piederumiem, kas tiek vai tiks ražotas masveidā, apstiprinājumu pieteikuma iesniedzējam var izsniegt pēc pārbaudes izdarīšanas uz pieteikuma iesniedzēja rēķina, ja pieteikuma iesniedzējs garantē, ka no apstiprinājuma izrietošās tiesības tiks izmantotas pienācīgi. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz laternām un piederumiem, kas tiek vai tiks ražotas masveidā, apstiprinājumu pieteikuma iesniedzējam var izsniegt pēc pārbaudes izdarīšanas uz pieteikuma iesniedzēja rēķina, ja pieteikuma iesniedzējs garantē, ka no apstiprinājuma izrietošās tiesības tiks izmantotas pienācīgi.

| 3. | Apstiprinājuma gadījumā izdod “Prasību attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem” 4.03. pantā minēto apstiprinājuma sertifikātu attiecībā uz konkrēto laternas tipu, un piešķir apstiprinājuma marķējumu saskaņā ar “Prasību” 4.05. pantu.
  Apstiprinājuma marķējums un sērijas numurs ir redzami un izturīgi jāpiestiprina katrai laternai, kas ražota atbilstoši paraugam, tādā punktā, kas pēc laternas uzstādīšanas uz kuģa paliek skaidri redzams. Oriģinālajiem marķējumiem un tipa aprakstiem jābūt skaidri salasāmiem un izturīgi piestiprinātiem. Pie laternām nedrīkst stiprināt atzīmes, kuras iespējams sajaukt ar marķējumiem. |
| --- | --- |

3.

Apstiprinājuma gadījumā izdod “Prasību attiecībā uz gaismu krāsu un intensitāti un signāllaternu apstiprinājumu iekšējo ūdensceļu kuģiem” 4.03. pantā minēto apstiprinājuma sertifikātu attiecībā uz konkrēto laternas tipu, un piešķir apstiprinājuma marķējumu saskaņā ar “Prasību” 4.05. pantu.

Apstiprinājuma marķējums un sērijas numurs ir redzami un izturīgi jāpiestiprina katrai laternai, kas ražota atbilstoši paraugam, tādā punktā, kas pēc laternas uzstādīšanas uz kuģa paliek skaidri redzams. Oriģinālajiem marķējumiem un tipa aprakstiem jābūt skaidri salasāmiem un izturīgi piestiprinātiem. Pie laternām nedrīkst stiprināt atzīmes, kuras iespējams sajaukt ar marķējumiem.

| 4. | Apstiprinājumu var piešķirt uz ierobežotu laikposmu un ievērojot nosacījumus. |
| --- | --- |

4.

Apstiprinājumu var piešķirt uz ierobežotu laikposmu un ievērojot nosacījumus.

| 5. | Par apstiprinātas laternas modifikācijām un apstiprinātu laternu papildinājumiem ir jāvienojas ar pārbaudes iestādi. |
| --- | --- |

5.

Par apstiprinātas laternas modifikācijām un apstiprinātu laternu papildinājumiem ir jāvienojas ar pārbaudes iestādi.

| 6. | Ja laternas apstiprinājums tiek atsaukts, pieteikuma iesniedzējs par to jāinformē tieši. |
| --- | --- |

6.

Ja laternas apstiprinājums tiek atsaukts, pieteikuma iesniedzējs par to jāinformē tieši.

| 7. | Viens katra laternas tipa paraugs paliek pārbaudes iestādē, kura to apstiprinājusi. |
| --- | --- |

7.

Viens katra laternas tipa paraugs paliek pārbaudes iestādē, kura to apstiprinājusi.

4.05. pants

Apstiprinājuma derīguma pārtraukšana

| 1. | Apstiprinājums vairs nav derīgs, beidzoties paredzētajam laikposmam vai arī ja to atsauc vai anulē. |
| --- | --- |

1.

Apstiprinājums vairs nav derīgs, beidzoties paredzētajam laikposmam vai arī ja to atsauc vai anulē.

| 2. | Apstiprinājumu var atsaukt, ja:






  — | pēc tam un galīgi vairs neeksistē tā izsniegšanas nosacījumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Apstiprinājumu var atsaukt, ja:

—

pēc tam un galīgi vairs neeksistē tā izsniegšanas nosacījumi,

| — | pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumi vairs nav ievēroti, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumi vairs nav ievēroti,

| — | laterna neatbilst apstiprinātajam paraugam, |
| --- | --- |

—

laterna neatbilst apstiprinātajam paraugam,

| — | izvirzītie nosacījumi nav ievēroti, vai |
| --- | --- |

—

izvirzītie nosacījumi nav ievēroti, vai

| — | apstiprinājuma turētājs ir neuzticams. |
| --- | --- |

—

apstiprinājuma turētājs ir neuzticams.

Apstiprinājums tiek anulēts, ja nosacījumi, kādi noteikti tā izsniegšanas brīdī, nav ievēroti.

| 3. | Ja apstiprinātas signāllaternas ražošana tiek pārtraukta, tas nekavējoties jādara zināms pārbaudes iestādei, kura izdevusi apstiprinājumu. |
| --- | --- |

3.

Ja apstiprinātas signāllaternas ražošana tiek pārtraukta, tas nekavējoties jādara zināms pārbaudes iestādei, kura izdevusi apstiprinājumu.

| 4. | Apstiprinājuma anulēšana vai atsaukšana nozīmē to, ka piešķirtā apstiprinājuma numura lietošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

4.

Apstiprinājuma anulēšana vai atsaukšana nozīmē to, ka piešķirtā apstiprinājuma numura lietošana ir aizliegta.

| 5. | Kolīdz apstiprinājums vairs nav derīgs, sertifikāts jāiesniedz to izsniegušajai pārbaudes iestādei anulēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

5.

Kolīdz apstiprinājums vairs nav derīgs, sertifikāts jāiesniedz to izsniegušajai pārbaudes iestādei anulēšanas nolūkā.

Pielikums

Vides pārbaudes

1.   Pārbaude attiecībā uz aizsardzību pret ūdens šļakatām un putekļiem

| 1.1 | Laternas tipa aizsardzība jāgarantē atbilstoši IEC publikācijas 598-1. daļas klasifikācijai IP 55.
  Pārbaude attiecībā uz parauga aizsardzību pret ūdens šļakatām un pret putekļiem un rezultātu novērtēšana jāveic atbilstoši IEC publikācijas 529 klasifikācijai IP 55.
  Pirmais “5” nozīmē aizsardzību pret putekļiem. Tas nozīmē: zemsprieguma komponentu pilnīga putekļu droša aizsardzība un aizsardzība pret kaitīgiem putekļu nosēdumiem.
  Putekļu iespiešanās nav pilnībā novērsta.
  Otrais “5” nozīmē aizsardzību pret ūdens šļakatām. Tas nozīmē, ka ūdens strūklai, kuru mērķē uz laternu no visām pusēm, nav kaitīgas iedarbības uz to. |
| --- | --- |

1.1

Laternas tipa aizsardzība jāgarantē atbilstoši IEC publikācijas 598-1. daļas klasifikācijai IP 55.

Pārbaude attiecībā uz parauga aizsardzību pret ūdens šļakatām un pret putekļiem un rezultātu novērtēšana jāveic atbilstoši IEC publikācijas 529 klasifikācijai IP 55.

Pirmais “5” nozīmē aizsardzību pret putekļiem. Tas nozīmē: zemsprieguma komponentu pilnīga putekļu droša aizsardzība un aizsardzība pret kaitīgiem putekļu nosēdumiem.

Putekļu iespiešanās nav pilnībā novērsta.

Otrais “5” nozīmē aizsardzību pret ūdens šļakatām. Tas nozīmē, ka ūdens strūklai, kuru mērķē uz laternu no visām pusēm, nav kaitīgas iedarbības uz to.

| 1.2 | Parauga aizsardzību pret ūdeni novērtē šādi: aizsardzība uzskatāma par atbilstošu, ja ūdenim, kas iekļuvis laternā, nav kaitīgas iedarbības uz parauga darbību.
  Uz izolējošajiem materiāliem nedrīkst veidoties nekādi ūdens uzkrājumi, ja tas nozīmē, ka nav varēts sasniegt minimālās saplūšanas punkta vērtības. Zemsprieguma komponentus nedrīkst slapināt un nedrīkst pakļaut nekādai ūdens uzkrāšanai laternas iekšpusē. |
| --- | --- |

1.2

Parauga aizsardzību pret ūdeni novērtē šādi: aizsardzība uzskatāma par atbilstošu, ja ūdenim, kas iekļuvis laternā, nav kaitīgas iedarbības uz parauga darbību.

Uz izolējošajiem materiāliem nedrīkst veidoties nekādi ūdens uzkrājumi, ja tas nozīmē, ka nav varēts sasniegt minimālās saplūšanas punkta vērtības. Zemsprieguma komponentus nedrīkst slapināt un nedrīkst pakļaut nekādai ūdens uzkrāšanai laternas iekšpusē.

2.   Mitras atmosfēras pārbaude

2.1   Mērķis un piemērošana

Šī pārbaude ir paredzēta, lai noteiktu mitra karstuma un mitruma darbību temperatūras maiņās, kā aprakstīts 3.01. panta 10. punkta b) apakšpunktā, kuģa iekārtās, ierīcēs un instrumentos darbības laikā vai transportēšanas laikā, vai uzglabāšanas laikā, ievērojot, ka laternas varētu būt pakļautas virsmas mitrumam kondensācijas rezultātā.

Šī kondensācija ir līdzīga, apvalkā neietvertu komponentu gadījumā, putekļu nogulsnēm vai higroskopiskas sāls kārtiņas izveidei darbības laikā.

Turpmākā specifikācija ir balstīta uz IEC publikācijas 68 2-30. daļu apvienojumā ar 3.01. panta 10. punkta a) un b) apakšpunktu. Papildu informāciju var atrast publikācijā.

Komponentus un komponentu grupas, kas iesniegtas apvalkā neietvertā veidā, apstiprinājumam kā tipa modeļi jātestē apvalkā neietvertajā stāvoklī vai arī, ja tas nav iespējams komponenta rakstura dēļ, nodrošinot tos ar minimālām aizsardzības ierīcēm, kādas pieteikuma iesniedzējs uzskata par nepieciešamām lietojumā uz kuģa.

2.2   Izpilde

| (1) | Pārbaudi veic testēšanas kamerā, kuras visos punktos, nepieciešamības gadījumā ar gaisa cirkulācijas ierīces palīdzību, temperatūra un mitruma līmenis ir praktiski vienādi. Gaisa kustībai nevajadzētu ievērojami atdzesēt pārbaudāmo paraugu, taču jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu paredzēto gaisa temperatūras un mitruma vērtību uzturēšanu pārbaudāmā parauga tiešā tuvumā.
  Kondensāts nepārtraukti jāizvada no testēšanas kameras. Uz parauga nedrīkst uzkrist neviena pile kondensāta. Kondensātu iespējams atkārtoti izmantot mitrināšanā tikai pēc pārstrādes, jo īpaši pēc tam, kad ķimikālijas uz parauga ir likvidētas. |
| --- | --- |

(1)

Pārbaudi veic testēšanas kamerā, kuras visos punktos, nepieciešamības gadījumā ar gaisa cirkulācijas ierīces palīdzību, temperatūra un mitruma līmenis ir praktiski vienādi. Gaisa kustībai nevajadzētu ievērojami atdzesēt pārbaudāmo paraugu, taču jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu paredzēto gaisa temperatūras un mitruma vērtību uzturēšanu pārbaudāmā parauga tiešā tuvumā.

Kondensāts nepārtraukti jāizvada no testēšanas kameras. Uz parauga nedrīkst uzkrist neviena pile kondensāta. Kondensātu iespējams atkārtoti izmantot mitrināšanā tikai pēc pārstrādes, jo īpaši pēc tam, kad ķimikālijas uz parauga ir likvidētas.

| (2) | Paraugu nedrīkst pakļaut siltuma starojumam no kameras apsildes. |
| --- | --- |

(2)

Paraugu nedrīkst pakļaut siltuma starojumam no kameras apsildes.

| (3) | Paraugs tieši pirms pārbaudes nav darbināts pietiekami ilgi, lai visas tā daļas būtu apkārtējā gaisa temperatūrā. |
| --- | --- |

(3)

Paraugs tieši pirms pārbaudes nav darbināts pietiekami ilgi, lai visas tā daļas būtu apkārtējā gaisa temperatūrā.

| (4) | Paraugs tiek ievietots testēšanas kamerā pie apkārtējā gaisa temperatūras + 25 ± 10 °C atbilstoši tā parastajam lietojumam uz kuģa. |
| --- | --- |

(4)

Paraugs tiek ievietots testēšanas kamerā pie apkārtējā gaisa temperatūras + 25 ± 10 °C atbilstoši tā parastajam lietojumam uz kuģa.

| (5) | Kamera tiek aizvērta. Gaisa temperatūra tiek iestatīta uz – 25 ± 3 °C un relatīvais gaisa mitrums — uz 45 %-75 %, un šie apstākļi tiek uzturēti, līdz paraugs ir sasniedzis tādu pašu temperatūru. |
| --- | --- |

(5)

Kamera tiek aizvērta. Gaisa temperatūra tiek iestatīta uz – 25 ± 3 °C un relatīvais gaisa mitrums — uz 45 %-75 %, un šie apstākļi tiek uzturēti, līdz paraugs ir sasniedzis tādu pašu temperatūru.

| (6) | Gaisa relatīvais mitrums tiek paaugstināts līdz ne mazāk kā 95 %, augstākais, vienas stundas laikā, gaisa temperatūrai paliekot nemainīgai. Šis paaugstinājums var notikt parauga temperatūras kondicionēšanas beidzamās stundas laikā. |
| --- | --- |

(6)

Gaisa relatīvais mitrums tiek paaugstināts līdz ne mazāk kā 95 %, augstākais, vienas stundas laikā, gaisa temperatūrai paliekot nemainīgai. Šis paaugstinājums var notikt parauga temperatūras kondicionēšanas beidzamās stundas laikā.

| (7) | Gaisa temperatūra kamerā tiek pakāpeniski palielināta līdz + 40 ± 2 °C 3 h ± 0,5 h laikā. Temperatūrai paaugstinoties, relatīvais gaisa mitrums tiek uzturēts ne mazāk kā 95 % līmenī, un beidzamo 15 minūšu laikā tas nav mazāks par 90 %. Šīs temperatūras paaugstināšanas laikā paraugs kļūst mitrs. |
| --- | --- |

(7)

Gaisa temperatūra kamerā tiek pakāpeniski palielināta līdz + 40 ± 2 °C 3 h ± 0,5 h laikā. Temperatūrai paaugstinoties, relatīvais gaisa mitrums tiek uzturēts ne mazāk kā 95 % līmenī, un beidzamo 15 minūšu laikā tas nav mazāks par 90 %. Šīs temperatūras paaugstināšanas laikā paraugs kļūst mitrs.

| (8) | Gaisa temperatūra tiek uzturēta + 40 ± 2 °C robežās 12 h ± 0,5 h laika periodu, ko mēra no 7. fāzes sākuma, ar 93 % ± 3 % relatīvo gaisa mitrumu. Šī perioda pirmo 15 minūšu laikā un beidzamo 15 minūšu laikā, kad temperatūra ir + 40 ± 2 °C, relatīvais gaisa mitrums var būt starp 90 % un 100 %. |
| --- | --- |

(8)

Gaisa temperatūra tiek uzturēta + 40 ± 2 °C robežās 12 h ± 0,5 h laika periodu, ko mēra no 7. fāzes sākuma, ar 93 % ± 3 % relatīvo gaisa mitrumu. Šī perioda pirmo 15 minūšu laikā un beidzamo 15 minūšu laikā, kad temperatūra ir + 40 ± 2 °C, relatīvais gaisa mitrums var būt starp 90 % un 100 %.

| (9) | Gaisa temperatūra tiek samazināta līdz + 25 ± 3 °C trīs līdz sešu stundu periodā. Gaisa relatīvais mitrums nepārtraukti jāuztur pāri par 80 % līmenī. |
| --- | --- |

(9)

Gaisa temperatūra tiek samazināta līdz + 25 ± 3 °C trīs līdz sešu stundu periodā. Gaisa relatīvais mitrums nepārtraukti jāuztur pāri par 80 % līmenī.

| (10) | Gaisa temperatūra tiek uzturēta pie + 25 ± 3 °C uz 24 stundu periodu no 7. fāzes sākuma, relatīvajam gaisa mitrumam konsekventi paliekot 95 % robežās. |
| --- | --- |

(10)

Gaisa temperatūra tiek uzturēta pie + 25 ± 3 °C uz 24 stundu periodu no 7. fāzes sākuma, relatīvajam gaisa mitrumam konsekventi paliekot 95 % robežās.

| (11) | 7. fāze tiek atkārtota. |
| --- | --- |

(11)

7. fāze tiek atkārtota.

| (12) | 8. fāze tiek atkārtota. |
| --- | --- |

(12)

8. fāze tiek atkārtota.

| (13) | Ne agrāk kā 10 stundas pēc 12. fāzes sākuma tiek ieslēgts parauga gaisa kondicionēšanas aprīkojums. Kad panākti ražotāja norādītie klimata rādītāji attiecībā uz paraugu, paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem un pie kuģa tīklā esošā nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %. |
| --- | --- |

(13)

Ne agrāk kā 10 stundas pēc 12. fāzes sākuma tiek ieslēgts parauga gaisa kondicionēšanas aprīkojums. Kad panākti ražotāja norādītie klimata rādītāji attiecībā uz paraugu, paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem un pie kuģa tīklā esošā nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.

| (14) | Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību atbilstoši ražotāja norādījumiem, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti. Ja kameru šādā nolūkā ir nepieciešams atvērt, tā pēc tam atkal pēc iespējas ātrāk ir jāaizver.
  Ja parastās darbības sasniegšanai ir nepieciešamas vairāk kā 30 minūtes, šī fāze ir pietiekami jāpagarina, tā, lai, kolīdz darbības stāvoklis ir sasniegts, būtu pieejamas vismaz 30 minūtes, kuru laikā iespējams uzraudzīt funkcijas un izmērīt darbības datus. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību atbilstoši ražotāja norādījumiem, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti. Ja kameru šādā nolūkā ir nepieciešams atvērt, tā pēc tam atkal pēc iespējas ātrāk ir jāaizver.

Ja parastās darbības sasniegšanai ir nepieciešamas vairāk kā 30 minūtes, šī fāze ir pietiekami jāpagarina, tā, lai, kolīdz darbības stāvoklis ir sasniegts, būtu pieejamas vismaz 30 minūtes, kuru laikā iespējams uzraudzīt funkcijas un izmērīt darbības datus.

| 15) | 1-3 stundu perioda laikā, kad paraugs atkal ir ekspluatācijā, gaisa temperatūra tiek samazināta līdz apkārtējā gaisa temperatūrai ar toleranci ± 3 °C, un relatīvais gaisa mitrums — līdz 75 %. |
| --- | --- |

15)

1-3 stundu perioda laikā, kad paraugs atkal ir ekspluatācijā, gaisa temperatūra tiek samazināta līdz apkārtējā gaisa temperatūrai ar toleranci ± 3 °C, un relatīvais gaisa mitrums — līdz 75 %.

| (16) | Kamera tiek atvērta un paraugu pakļauj normālai apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam. |
| --- | --- |

(16)

Kamera tiek atvērta un paraugu pakļauj normālai apkārtējā gaisa temperatūrai un mitrumam.

| (17) | Pēc 3 stundām un tad, kad viss uz parauga redzamais mitrums ir iztvaikojis, parauga funkcijas atkal tiek novērotas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(17)

Pēc 3 stundām un tad, kad viss uz parauga redzamais mitrums ir iztvaikojis, parauga funkcijas atkal tiek novērotas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti.

| (18) | Paraugu vizuāli apskata. Laternas korpusu atver un tā iekšpusi pārbauda attiecībā uz jebkādu klimatiskās pārbaudes iedarbību un kondensāta atlikumu. |
| --- | --- |

(18)

Paraugu vizuāli apskata. Laternas korpusu atver un tā iekšpusi pārbauda attiecībā uz jebkādu klimatiskās pārbaudes iedarbību un kondensāta atlikumu.

2.3   Iegūstamie rezultāti

| 2.3.1 | Paraugam 12.-18. fāzes laikā radītajos apstākļos ir jādarbojas normāli. Nedrīkst konstatēt nekādu darbības pasliktināšanos. |
| --- | --- |

2.3.1

Paraugam 12.-18. fāzes laikā radītajos apstākļos ir jādarbojas normāli. Nedrīkst konstatēt nekādu darbības pasliktināšanos.

| 2.3.2 | 12.-18. fāzes darbības datiem jābūt attiecībā uz paraugu pieļauto toleranču robežās, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.3.2

12.-18. fāzes darbības datiem jābūt attiecībā uz paraugu pieļauto toleranču robežās, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem.

| 2.3.3 | Laternas iekšpusē nedrīkst būt korozijas vai kondensāta atlikuma, kas ilgstošas augsta atmosfēriskā mitruma iedarbības rezultātā varētu izraisīt laternas nepareizu darbību. |
| --- | --- |

2.3.3

Laternas iekšpusē nedrīkst būt korozijas vai kondensāta atlikuma, kas ilgstošas augsta atmosfēriskā mitruma iedarbības rezultātā varētu izraisīt laternas nepareizu darbību.

3.   Aukstuma pārbaude

3.1   Mērķis

Šajā pārbaudē jānosaka aukstuma iedarbība darbības laikā vai transportēšanas un uzglabāšanas laikā saskaņā ar 3.01. panta 8. un 10. punktu. Papildu informāciju var atrast IEC publikācijas 68 3-1. daļā.

3.2   Izpilde

| (1) | Pārbaudi veic testēšanas kamerā, kuras visos punktos, nepieciešamības gadījumā ar gaisa cirkulācijas ierīces palīdzību, temperatūra ir praktiski vienāda. Gaisa mitrumam jābūt pietiekami zemam, lai nodrošinātu to, ka paraugu kādā no fāzēm nesamitrina kondensāts. |
| --- | --- |

(1)

Pārbaudi veic testēšanas kamerā, kuras visos punktos, nepieciešamības gadījumā ar gaisa cirkulācijas ierīces palīdzību, temperatūra ir praktiski vienāda. Gaisa mitrumam jābūt pietiekami zemam, lai nodrošinātu to, ka paraugu kādā no fāzēm nesamitrina kondensāts.

| (2) | Paraugs tiek ievietots testēšanas kamerā pie apkārtējā gaisa temperatūras + 25 ± 10 °C atbilstoši tā parastajam lietojumam uz kuģa. |
| --- | --- |

(2)

Paraugs tiek ievietots testēšanas kamerā pie apkārtējā gaisa temperatūras + 25 ± 10 °C atbilstoši tā parastajam lietojumam uz kuģa.

| (3) | Temperatūra kamerā tiek pazemināta līdz – 25 ± 3 °C ātrumā, kas nepārsniedz 45 °C/h. |
| --- | --- |

(3)

Temperatūra kamerā tiek pazemināta līdz – 25 ± 3 °C ātrumā, kas nepārsniedz 45 °C/h.

| (4) | Temperatūru kamerā uztur – 25 ± 3 °C līmenī, līdz paraugs ir sasniedzis temperatūras izlīdzinājumu, plus vēl vismaz turpmākās 2 stundas. |
| --- | --- |

(4)

Temperatūru kamerā uztur – 25 ± 3 °C līmenī, līdz paraugs ir sasniedzis temperatūras izlīdzinājumu, plus vēl vismaz turpmākās 2 stundas.

| (5) | Temperatūra kamerā tiek paaugstināta līdz 0 ± 2 °C ar ātrumu, kas nepārsniedz 45 °C/h. |
| --- | --- |

(5)

Temperatūra kamerā tiek paaugstināta līdz 0 ± 2 °C ar ātrumu, kas nepārsniedz 45 °C/h.

Attiecībā uz 3.01. panta 10. punkta a) apakšpunktā minētajiem paraugiem piemēro arī sekojošo:

| 6) | 4. fāzes beidzamās stundas laikā klimata kategorijā X paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīkla nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %. Paraugā esošajiem siltuma avotiem jābūt darbībā.
  Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

6)

4. fāzes beidzamās stundas laikā klimata kategorijā X paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīkla nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %. Paraugā esošajiem siltuma avotiem jābūt darbībā.

Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti.

| (7) | Temperatūra kamerā tiek paaugstināta līdz apkārtējā gaisa temperatūrai ar ātrumu, kas nepārsniedz 45 °C/h. |
| --- | --- |

(7)

Temperatūra kamerā tiek paaugstināta līdz apkārtējā gaisa temperatūrai ar ātrumu, kas nepārsniedz 45 °C/h.

| (8) | Kolīdz paraugs ir sasniedzis temperatūras izlīdzinājumu, kamera tiek atvērta. |
| --- | --- |

(8)

Kolīdz paraugs ir sasniedzis temperatūras izlīdzinājumu, kamera tiek atvērta.

| (9) | Parauga funkcijas atkal tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(9)

Parauga funkcijas atkal tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti.

3.3   Iegūstamie rezultāti

Paraugam 7., 8. un 9. fāzes laikā radītajos apstākļos ir jādarbojas normāli. Nedrīkst konstatēt nekādu darbības pasliktināšanos.

7. un 9. fāzes darbības datiem jābūt attiecībā uz paraugu pieļauto toleranču robežās, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem.

4.   Karstuma pārbaude

4.1.   Mērķis un piemērošana

Šajā pārbaudē jānosaka karstuma iedarbība darbības laikā, transportēšanas un uzglabāšanas laikā atbilstoši 3.01. panta 8. punkta a) apakšpunktam un 10. punkta a) apakšpunktam. Turpmākā specifikācija ir balstīta uz IEC publikācijas 68 2-2. daļu apvienojumā ar 3.01. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Papildu informāciju var atrast IEC publikācijā.

| | Parastās | Ārkārtējās |
| --- | --- | --- |
| vides pārbaudes |
| Klimata kategorijas X un S | + 55 °C | + 70 °C |
| Pieļaujamā tolerance ± 2 °C |

Parastās

Ārkārtējās

vides pārbaudes

Klimata kategorijas X un S

- 55 °C

- 70 °C

Pieļaujamā tolerance ± 2 °C

Būtībā pārbaude ārkārtējos apkārtējās vides apstākļos ir jāveic vispirms. Ja darbības dati ir parastajos vides apstākļos pieļaujamo toleranču robežās, var iztikt bez parastas apkārtējās vides pārbaudes.

4.2   Izpilde

| (1) | Pārbaudi veic testēšanas kamerā, kuras visos punktos, nepieciešamības gadījumā ar gaisa cirkulācijas ierīces palīdzību, temperatūra ir praktiski vienāda. Gaisa kustībai nevajadzētu ievērojami atdzesēt pārbaudāmo paraugu. Paraugu nedrīkst pakļaut siltuma starojumam no kameras apsildes. Gaisa mitrumam jābūt pietiekami zemam, lai nodrošinātu to, ka paraugu kādā no fāzēm nesamitrina kondensāts. |
| --- | --- |

(1)

Pārbaudi veic testēšanas kamerā, kuras visos punktos, nepieciešamības gadījumā ar gaisa cirkulācijas ierīces palīdzību, temperatūra ir praktiski vienāda. Gaisa kustībai nevajadzētu ievērojami atdzesēt pārbaudāmo paraugu. Paraugu nedrīkst pakļaut siltuma starojumam no kameras apsildes. Gaisa mitrumam jābūt pietiekami zemam, lai nodrošinātu to, ka paraugu kādā no fāzēm nesamitrina kondensāts.

| (2) | Paraugs tiek ievietots testēšanas kamerā pie apkārtējā gaisa temperatūras + 25 ± 10 °C atbilstoši tā parastajam lietojumam uz kuģa. Paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīkla nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.
  Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(2)

Paraugs tiek ievietots testēšanas kamerā pie apkārtējā gaisa temperatūras + 25 ± 10 °C atbilstoši tā parastajam lietojumam uz kuģa. Paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīkla nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.

Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti.

| (3) | Temperatūra kamerā tiek paaugstināta līdz 3.01. panta 10. punkta a) apakšpunktā minētajai pārbaudes temperatūrai ar ātrumu, kas nepārsniedz 45 °C/h. |
| --- | --- |

(3)

Temperatūra kamerā tiek paaugstināta līdz 3.01. panta 10. punkta a) apakšpunktā minētajai pārbaudes temperatūrai ar ātrumu, kas nepārsniedz 45 °C/h.

| (4) | Temperatūru kamerā uztur pārbaudes temperatūras līmenī, līdz paraugs ir sasniedzis temperatūras izlīdzinājumu, plus vēl vismaz turpmākās 2 stundas.
  Beidzamo divu stundu laikā funkcijas atkal tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(4)

Temperatūru kamerā uztur pārbaudes temperatūras līmenī, līdz paraugs ir sasniedzis temperatūras izlīdzinājumu, plus vēl vismaz turpmākās 2 stundas.

Beidzamo divu stundu laikā funkcijas atkal tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti.

| (5) | Temperatūra tiek pazemināta līdz apkārtējā gaisa temperatūrai ne vairāk kā vienas stundas laikā. Pēc tam kamera tiek atvērta.
  Pēc tam, kad paraugs sasniedzis apkārtējā gaisa temperatūru, funkcijas atkal tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(5)

Temperatūra tiek pazemināta līdz apkārtējā gaisa temperatūrai ne vairāk kā vienas stundas laikā. Pēc tam kamera tiek atvērta.

Pēc tam, kad paraugs sasniedzis apkārtējā gaisa temperatūru, funkcijas atkal tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir svarīgi lietojumā uz kuģa, tiek protokolēti un atzīmēti.

4.3   Iegūstamie rezultāti

Paraugam visu pārbaudes fāžu laikā ir jādarbojas normāli. Nedrīkst konstatēt nekādu darbības pasliktināšanos. 2., 4. un 5. fāzes darbības datiem jābūt attiecībā uz paraugu pieļauto toleranču robežās, pamatojoties uz pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem.

5.   Vibrācijas pārbaude

5.1   Mērķis un piemērošana

Šajā pārbaudē jānosaka 3.01. panta 10. punkta e) apakšpunktā minēto vibrāciju funkcionālā un strukturālā iedarbība. Strukturālā iedarbība attiecas uz mehānisko komponentu veiktspēju, jo īpaši uz vibrācijām, ko rada rezonanse un sprieguma iedarbība uz materiāliem, kas noved pie vājas darbības, taču var arī tieši neietekmēt darbību un neradīt izmaiņas darbības datos.

Funkcionālā iedarbība tieši attiecas uz parauga darbību un darbības datiem. Tā var būt saistīta ar strukturālo iedarbību.

Turpmākā specifikācija ir balstīta uz IEC publikācijas 68 2-6. daļu apvienojumā ar 3.01. panta 10. punkta e) apakšpunktu. Vērtības, kurās ir novirze no iepriekš minētajiem noteikumiem, ir atzīmētas ar *. Papildu informāciju var atrast IEC publikācijas 68 2-6. daļā.

Pārbaudes prasības:

Pārbaude jāveic ar sinusoidālajām vibrācijām, izmantojot šādas frekvences ar norādītajām amplitūdām:

| | Parastās | Ārkārtējās |
| --- | --- | --- |
| vides pārbaudes |
| Vibrācijas kategorija V: | | |
| Frekvences | 2-10 Hz | 2-13,2 Hz* |
| Amplitūda | ± 1,6 mm | ± 1,6 mm |
| Frekvences | 10-100 Hz | 13,2-100 Hz* |
| Paātrinājuma amplitūda | ± 7 m/s2 | ± 11 m/s2 |

Parastās

Ārkārtējās

vides pārbaudes

Vibrācijas kategorija V:

Frekvences

2-10 Hz

2-13,2 Hz*

Amplitūda

± 1,6 mm

± 1,6 mm

Frekvences

10-100 Hz

13,2-100 Hz*

Paātrinājuma amplitūda

± 7 m/s2

± 11 m/s2

Būtībā pārbaude ārkārtējos apkārtējās vides apstākļos ir jāveic vispirms. Ja darbības dati ir parastajos vides apstākļos pieļaujamo toleranču robežās, var iztikt bez parastas apkārtējās vides pārbaudes. Paraugi, kas paredzēti lietojumam kopā ar triecienu absorbējošām ierīcēm, jāpārbauda kopā ar šīm ierīcēm. Ja izņēmuma gadījumos nav iespējams veikt pārbaudi kopā ar triecienu absorbējošajām ierīcēm, kādas paredzētas parastajā lietojumā, paraugi ir jāpārbauda bez šādām triecienu absorbējošām ierīcēm, un mainītajā spriedzē jāņem vērā triecienu absorbējošo ierīču darbība.

Lai noteiktu raksturīgās frekvences, pieņemama ir pārbaude arī bez triecienu absorbējošajām ierīcēm.

Vibrācijas pārbaude jāveic trīs galvenajos virzienos, vienam pret otru esot perpendikulāri. Attiecībā uz paraugiem, kuri, ņemot vērā savu uzbūvi, var būt pakļauti īpašām spriedzēm vibrāciju rezultātā pie šaura leņķa pret galvenajiem virzieniem, pārbaude jāveic arī īpaša jutīguma virzienos.

5.2   Izpilde

| (1) | Pārbaudes aparāts
  Pārbaudi veic, izmantojot vibrācijas ierīci, kas pazīstama kā vibrācijas galds un kas dod iespēju paraugu pakļaut mehāniskajām vibrācijām atbilstoši šādiem nosacījumiem:






  — | pamatkustībai jābūt sinusoidālai un tādai, lai parauga stiprinājuma punktos galvenokārt kustētos fāzē un gar paralēlām līnijām; |
| --- | --- | --- |

(1)

Pārbaudes aparāts

Pārbaudi veic, izmantojot vibrācijas ierīci, kas pazīstama kā vibrācijas galds un kas dod iespēju paraugu pakļaut mehāniskajām vibrācijām atbilstoši šādiem nosacījumiem:

—

pamatkustībai jābūt sinusoidālai un tādai, lai parauga stiprinājuma punktos galvenokārt kustētos fāzē un gar paralēlām līnijām;

| — | maksimālā jebkura stiprinājuma punkta sānu kustības vibrācijas amplitūda nedrīkst pārsniegt 25 % no norādītās pamatkustības amplitūdas; |
| --- | --- |

—

maksimālā jebkura stiprinājuma punkta sānu kustības vibrācijas amplitūda nedrīkst pārsniegt 25 % no norādītās pamatkustības amplitūdas;

| — | relatīvais viltotās vibrācijas nozīmīgums, izteikts ar formulu

  (%)
  kur a1 ir paātrinājuma, ko rada piemērotā frekvence, reālā vērtība
  un kur atot ir kopējā paātrinājuma reālā vērtība, ieskaitot a1, mērīta frekvencēs < 5 000 Hz,
  nedrīkst pārsniegt 25 % stiprinājuma punktā, kas pieņemts kā atskaites punkts paātrinājuma mērīšanā; |
| --- | --- |

—

relatīvais viltotās vibrācijas nozīmīgums, izteikts ar formulu

Formula(%)

kur a1 ir paātrinājuma, ko rada piemērotā frekvence, reālā vērtība

un kur atot ir kopējā paātrinājuma reālā vērtība, ieskaitot a1, mērīta frekvencēs < 5 000 Hz,

nedrīkst pārsniegt 25 % stiprinājuma punktā, kas pieņemts kā atskaites punkts paātrinājuma mērīšanā;

| — | vibrācijas amplitūda nedrīkst atšķirties no savas teorētiskās vērtības par vairāk kā:






  — | ± 15 % stiprinājuma punktā, kas pieņemts kā atskaites punkts, un |
| --- | --- | --- |

—

vibrācijas amplitūda nedrīkst atšķirties no savas teorētiskās vērtības par vairāk kā:

—

± 15 % stiprinājuma punktā, kas pieņemts kā atskaites punkts, un

| — | ± 25 % jebkurā citā stiprinājuma punktā. |
| --- | --- |

—

± 25 % jebkurā citā stiprinājuma punktā.

Lai noteiktu raksturīgās frekvences, jābūt iespējai regulēt vibrācijas amplitūdu mazos soļos starp nulli un teorētisko vērtību.

| — | Vibrācijas frekvence nedrīkst atšķirties no savas teorētiskās vērtības par vairāk kā






  — | ± 0,05 Hz frekvencēs līdz 0,25 Hz, |
| --- | --- | --- |

—

Vibrācijas frekvence nedrīkst atšķirties no savas teorētiskās vērtības par vairāk kā

—

± 0,05 Hz frekvencēs līdz 0,25 Hz,

| — | ± 20 % frekvencēs, kas lielākas par 0,25 Hz un līdz 5 Hz, |
| --- | --- |

—

± 20 % frekvencēs, kas lielākas par 0,25 Hz un līdz 5 Hz,

| — | ± Hz frekvencēs, kas lielākas par 5 Hz un līdz 50 Hz, |
| --- | --- |

—

± Hz frekvencēs, kas lielākas par 5 Hz un līdz 50 Hz,

| — | ± 2 % frekvencēs, kas lielākas par 50 Hz, |
| --- | --- |

—

± 2 % frekvencēs, kas lielākas par 50 Hz,

Lai salīdzinātu raksturīgās frekvences, jābūt iespējai tās regulēt vibrācijas pārbaudes sākumā un beigās šādās robežās:

| — | ± 0,05 Hz frekvencēs līdz 0,5 Hz, |
| --- | --- |

—

± 0,05 Hz frekvencēs līdz 0,5 Hz,

| — | ± 10 % ± 0,5 Hz frekvencēs līdz 5 Hz, |
| --- | --- |

—

± 10 % ± 0,5 Hz frekvencēs līdz 5 Hz,

| — | ± 0,5 Hz frekvencēs, kas lielākas par 5 Hz un līdz 100 Hz, |
| --- | --- |

—

± 0,5 Hz frekvencēs, kas lielākas par 5 Hz un līdz 100 Hz,

| — | ± 0,5 % frekvencēs, kas lielākas par 100 Hz, |
| --- | --- |

—

± 0,5 % frekvencēs, kas lielākas par 100 Hz,

Lai skenētu frekvences, vibrācijas frekvencei jābūt iespējai nepārtraukti un eksponenciāli variēties abos virzienos starp iepriekšējā 5.1. iedaļā norādīto frekvencē diapazonu apakšējo un augšējo robežu, ar 1 oktāva/minūtē ± 10 % skenēšanas ātrumu.

Lai noteiktu raksturīgās frekvences, jābūt iespējai samazināt vibrāciju frekvences variāciju ātrumu pēc vajadzības.

| — | Magnētiskā lauka intensitāte, ko vibrācijas ierīce rada parauga tuvumā, nedrīkst pārsniegt 20 kA/m. Pārbaudes iestāde attiecībā uz dažiem paraugiem var prasīt zemākas pieļaujamās vērtības. |
| --- | --- |

—

Magnētiskā lauka intensitāte, ko vibrācijas ierīce rada parauga tuvumā, nedrīkst pārsniegt 20 kA/m. Pārbaudes iestāde attiecībā uz dažiem paraugiem var prasīt zemākas pieļaujamās vērtības.

| (2) | Pirmā apskate, uzstādīšana un iedarbināšana
  Paraugs tiek vizuāli apskatīts, lai pārliecinātos, ka tas ir nevainojamā stāvoklī, ciktāl tas ir redzams, un ka tā montāža no visu komponentu un komponentu grupu konstrukcijas viedokļa ir nevainojama.
  Paraugu uzstāda uz vibrācijas galda atbilstoši stiprinājuma veidam, kāds nodrošināts uzstādīšanai uz kuģa. Paraugi, kuru darbība un veiktspēja vibrāciju iedarbības rezultātā ir atkarīga no to stāvokļa attiecībā pret vertikāli, ir jāpārbauda to parastajā darbības stāvoklī. Stiprinājumi un ierīces, ko izmanto laternas uzstādīšanā, nedrīkst ievērojami mainīt parauga amplitūdu un kustības pārbaudē lietotās frekvences diapazonā.
  Paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīkla nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.
  Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(2)

Pirmā apskate, uzstādīšana un iedarbināšana

Paraugs tiek vizuāli apskatīts, lai pārliecinātos, ka tas ir nevainojamā stāvoklī, ciktāl tas ir redzams, un ka tā montāža no visu komponentu un komponentu grupu konstrukcijas viedokļa ir nevainojama.

Paraugu uzstāda uz vibrācijas galda atbilstoši stiprinājuma veidam, kāds nodrošināts uzstādīšanai uz kuģa. Paraugi, kuru darbība un veiktspēja vibrāciju iedarbības rezultātā ir atkarīga no to stāvokļa attiecībā pret vertikāli, ir jāpārbauda to parastajā darbības stāvoklī. Stiprinājumi un ierīces, ko izmanto laternas uzstādīšanā, nedrīkst ievērojami mainīt parauga amplitūdu un kustības pārbaudē lietotās frekvences diapazonā.

Paraugs tiek iedarbināts atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīkla nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.

Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai sasniegtu parasto darbību, funkcijas tiek pārbaudītas, un darbības dati, kas ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa tiek protokolēti un atzīmēti.

| (3) | Iepriekšēja veiktspējas pārbaude pēc pakļaušanas vibrācijai
  Šī pārbaudes fāze jāizpilda attiecībā uz visiem paraugiem. Attiecībā uz paraugiem, kurus var izmantot dažādos nolūkos ar atšķirīgu vibrācijas iedarbību, pārbaude jāveic attiecībā uz visiem vai dažiem no dažādajiem lietojumiem.
  Frekvences cikls tiek izpildīts ar vibrācijas galdu tā, lai iepriekšējā 5.1. iedaļā minētais frekvences diapazons ar tā attiecīgajām amplitūdām tiktu aptverts no zemākās frekvences līdz augstākajai un atkal pretēji ar vienas oktāvas minūtē ātrumu. Paraugu šīs darbības laikā novēro, izmantojot atbilstošus mērīšanas līdzekļus, kā arī vizuāli, ja nepieciešams, izmantojot stroboskopu, lai rūpīgi pārbaudītu attiecībā uz jebkādām darbības problēmām, darbības datu modifikācijām un mehāniskajām parādībām, tādām kā rezonanses radītas vibrācijas un klaboši trokšņi, kādi rodas noteiktās frekvencēs. Šīs frekvences tiek sauktas par “raksturīgajām frekvencēm”.
  Ja nepieciešams, tad, lai noteiktu raksturīgās frekvences un vibrācijas iedarbību, frekvences variācijas tiek palēninātas, apturētas vai reversētas un vibrāciju amplitūda — samazināta. Darbības datu pakāpeniskas modificēšanas laikā ir nepieciešams nogaidīt, līdz sasniegta galīgā vērtība, vienlaikus uzturot vibrācijas frekvenci, lai gan ne vairāk par piecām minūtēm.
  Frekvences skenēšanas laikā tiek protokolēti vismaz tie frekvenču un darbības dati, kas ir svarīgi laternas lietojumā uz kuģa, un tiek atzīmētas visas raksturīgās frekvences līdz ar to izpausmēm, lai pēc tam, 7. fāzes laikā, salīdzinātu.
  Ja parauga reakciju uz mehāniskajām vibrācijām šīs darbības laikā nav iespējams adekvāti noteikt, jāveic papildu vibrācijas reaģēšanas pārbaude bez parauga pievienošanas.
  Ja frekvences skenēšanas laikā darbības dati ievērojami pārsniedz pieļaujamās tolerances, darbība tiek nepieņemami pārtraukta vai ja strukturālās rezonanses vibrācijas iespējami var izraisīt parauga sabojāšanu vibrācijas pārbaudes turpinājumā, pārbaudi drīkst pārtraukt. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšēja veiktspējas pārbaude pēc pakļaušanas vibrācijai

Šī pārbaudes fāze jāizpilda attiecībā uz visiem paraugiem. Attiecībā uz paraugiem, kurus var izmantot dažādos nolūkos ar atšķirīgu vibrācijas iedarbību, pārbaude jāveic attiecībā uz visiem vai dažiem no dažādajiem lietojumiem.

Frekvences cikls tiek izpildīts ar vibrācijas galdu tā, lai iepriekšējā 5.1. iedaļā minētais frekvences diapazons ar tā attiecīgajām amplitūdām tiktu aptverts no zemākās frekvences līdz augstākajai un atkal pretēji ar vienas oktāvas minūtē ātrumu. Paraugu šīs darbības laikā novēro, izmantojot atbilstošus mērīšanas līdzekļus, kā arī vizuāli, ja nepieciešams, izmantojot stroboskopu, lai rūpīgi pārbaudītu attiecībā uz jebkādām darbības problēmām, darbības datu modifikācijām un mehāniskajām parādībām, tādām kā rezonanses radītas vibrācijas un klaboši trokšņi, kādi rodas noteiktās frekvencēs. Šīs frekvences tiek sauktas par “raksturīgajām frekvencēm”.

Ja nepieciešams, tad, lai noteiktu raksturīgās frekvences un vibrācijas iedarbību, frekvences variācijas tiek palēninātas, apturētas vai reversētas un vibrāciju amplitūda — samazināta. Darbības datu pakāpeniskas modificēšanas laikā ir nepieciešams nogaidīt, līdz sasniegta galīgā vērtība, vienlaikus uzturot vibrācijas frekvenci, lai gan ne vairāk par piecām minūtēm.

Frekvences skenēšanas laikā tiek protokolēti vismaz tie frekvenču un darbības dati, kas ir svarīgi laternas lietojumā uz kuģa, un tiek atzīmētas visas raksturīgās frekvences līdz ar to izpausmēm, lai pēc tam, 7. fāzes laikā, salīdzinātu.

Ja parauga reakciju uz mehāniskajām vibrācijām šīs darbības laikā nav iespējams adekvāti noteikt, jāveic papildu vibrācijas reaģēšanas pārbaude bez parauga pievienošanas.

Ja frekvences skenēšanas laikā darbības dati ievērojami pārsniedz pieļaujamās tolerances, darbība tiek nepieņemami pārtraukta vai ja strukturālās rezonanses vibrācijas iespējami var izraisīt parauga sabojāšanu vibrācijas pārbaudes turpinājumā, pārbaudi drīkst pārtraukt.

| (4) | Slēgšanas funkciju pārbaude
  Šī pārbaude jāveic attiecībā uz visiem paraugiem, ja vibrācijas spriedze var ietekmēt slēgšanas funkcijas, piemēram, relejos.
  Paraugu pakļauj vibrācijām iepriekšējā 5.1. iedaļā norādītajos frekvences diapazonos ar frekvences variācijas soļiem atbilstoši E-12 sērijai (8) un attiecīgajām amplitūdām. Katrā frekvences solī vismaz divas reizes pārbauda visas slēgšanas funkcijas, kas var būt jutīgas pret vibrāciju, ja nepieciešams, ieskaitot ieslēgšanu un izslēgšanu.
  Slēgšanas funkcijas var pārbaudīt arī pie frekvencēm, kas rodas starp E-12 sērijas vērtībām. |
| --- | --- |

(4)

Slēgšanas funkciju pārbaude

Šī pārbaude jāveic attiecībā uz visiem paraugiem, ja vibrācijas spriedze var ietekmēt slēgšanas funkcijas, piemēram, relejos.

Paraugu pakļauj vibrācijām iepriekšējā 5.1. iedaļā norādītajos frekvences diapazonos ar frekvences variācijas soļiem atbilstoši E-12 sērijai (8) un attiecīgajām amplitūdām. Katrā frekvences solī vismaz divas reizes pārbauda visas slēgšanas funkcijas, kas var būt jutīgas pret vibrāciju, ja nepieciešams, ieskaitot ieslēgšanu un izslēgšanu.

Slēgšanas funkcijas var pārbaudīt arī pie frekvencēm, kas rodas starp E-12 sērijas vērtībām.

| (5) | Izvērsta pārbaude
  Šī pārbaudes fāze jāveic attiecībā uz visiem paraugiem. Attiecībā uz paraugiem, kurus var lietot dažādos nolūkos ar atšķirīgu vibrācijas iedarbību, šīs fāzes pirmo daļu (kad paraugs ir darbībā) var veikt vairākas reizes attiecībā uz visiem vai dažiem no atšķirīgajiem lietojumiem.
  Kad paraugs ir darbībā, kā aprakstīts iepriekšēja 2. fāzē, to pakļauj pieciem cikliem, kuru laikā frekvences diapazons, kas iepriekšējā 5.1. iedaļā norādīts kā spriedzi radošs frekvences diapazons, līdz ar attiecīgajām amplitūdām tiek aptverts katru reizi no zemākās līdz augstākajai frekvencei un pretēji ar ātrumu viena oktāva minūtē.
  Pēc piektā cikla vibrācijas galda darbību var apturēt, funkcijas ir pārbaudītas un darbības dati, kuri ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa ir ieprotokolēti un atzīmēti. |
| --- | --- |

(5)

Izvērsta pārbaude

Šī pārbaudes fāze jāveic attiecībā uz visiem paraugiem. Attiecībā uz paraugiem, kurus var lietot dažādos nolūkos ar atšķirīgu vibrācijas iedarbību, šīs fāzes pirmo daļu (kad paraugs ir darbībā) var veikt vairākas reizes attiecībā uz visiem vai dažiem no atšķirīgajiem lietojumiem.

Kad paraugs ir darbībā, kā aprakstīts iepriekšēja 2. fāzē, to pakļauj pieciem cikliem, kuru laikā frekvences diapazons, kas iepriekšējā 5.1. iedaļā norādīts kā spriedzi radošs frekvences diapazons, līdz ar attiecīgajām amplitūdām tiek aptverts katru reizi no zemākās līdz augstākajai frekvencei un pretēji ar ātrumu viena oktāva minūtē.

Pēc piektā cikla vibrācijas galda darbību var apturēt, funkcijas ir pārbaudītas un darbības dati, kuri ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa ir ieprotokolēti un atzīmēti.

| (6) | Fiksētas frekvences izvērstā pārbaude
  Šī pārbaudes fāze ir jāveic, ja, pārbaudot veiktspēju vibrācijas apstākļos iepriekšējās 3. fāzes laikā, ievērotas mehāniskas rezonanses, skenējot frekvences diapazonu virs 5 Hz, kas ir pieņemams ilgstošam lietojuma uz kuģa saskaņā ar ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja norādījumiem, taču kurā konkrētu daļu izturību nevar uzskatīt kā pašu par sevi saprotamu. Jo īpaši šī fāze attiecas uz ierīcēm, kas aprīkotas ar triecienu absorbējošiem mehānismiem ar rezonanses frekvenci iepriekšējā 5.1. iedaļā norādītajā frekvences diapazonā un augstākā par 5 Hz.
  Kad paraugs ir darbībā, kā aprakstīts iepriekšējā 2. fāzē, attiecībā uz katru konkrēto rezonanses frekvenci, to uz divām stundām pakļauj vibrācijām tādā amplitūdā, kas paredzēta ārkārtēju apkārtējās vides apstākļu pārbaudei un atbilstošajai frekvencei, kā minēts iepriekšējā 5.1. iedaļā, vibrācijas virzienam esot tam virzienam, kas parasta lietojuma laikā rada maksimālo spriedzi uz konkrētajām daļām. Ja nepieciešams, pielietoto frekvenci var izlīdzināt tā, lai rezonanses vibrācijas turpinātos ne mazāk kā 70 % no to maksimālās amplitūdas, vai arī frekvencei jāliek nepārtraukti mainīties starp divām vērtībām 2 % zem un 2 % virs sākotnēji novērotās rezonanses frekvences ātrumā, kas ir vismaz 0,1, bet ne lielāks par 1 oktāvu minūtē. Vibrācijas spriedzes laikā novēro parauga funkcijas, līdz sāk parādīties darbības traucējumi, kuru rezultātā mehāniskās daļas atdalās vai nokrīt, vai pārrauj elektrisko pieslēgumu, vai rada īssavienojumu.
  Paraugus, attiecībā uz kuriem šīs pārbaudes fāzes izpilde ir svarīga izslēgtā stāvoklī, var šādā stāvoklī testēt, ar nosacījumu, ka mehāniskā spriedze uz konkrētajām daļām nav mazāka kā parastajā lietojumā. |
| --- | --- |

(6)

Fiksētas frekvences izvērstā pārbaude

Šī pārbaudes fāze ir jāveic, ja, pārbaudot veiktspēju vibrācijas apstākļos iepriekšējās 3. fāzes laikā, ievērotas mehāniskas rezonanses, skenējot frekvences diapazonu virs 5 Hz, kas ir pieņemams ilgstošam lietojuma uz kuģa saskaņā ar ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja norādījumiem, taču kurā konkrētu daļu izturību nevar uzskatīt kā pašu par sevi saprotamu. Jo īpaši šī fāze attiecas uz ierīcēm, kas aprīkotas ar triecienu absorbējošiem mehānismiem ar rezonanses frekvenci iepriekšējā 5.1. iedaļā norādītajā frekvences diapazonā un augstākā par 5 Hz.

Kad paraugs ir darbībā, kā aprakstīts iepriekšējā 2. fāzē, attiecībā uz katru konkrēto rezonanses frekvenci, to uz divām stundām pakļauj vibrācijām tādā amplitūdā, kas paredzēta ārkārtēju apkārtējās vides apstākļu pārbaudei un atbilstošajai frekvencei, kā minēts iepriekšējā 5.1. iedaļā, vibrācijas virzienam esot tam virzienam, kas parasta lietojuma laikā rada maksimālo spriedzi uz konkrētajām daļām. Ja nepieciešams, pielietoto frekvenci var izlīdzināt tā, lai rezonanses vibrācijas turpinātos ne mazāk kā 70 % no to maksimālās amplitūdas, vai arī frekvencei jāliek nepārtraukti mainīties starp divām vērtībām 2 % zem un 2 % virs sākotnēji novērotās rezonanses frekvences ātrumā, kas ir vismaz 0,1, bet ne lielāks par 1 oktāvu minūtē. Vibrācijas spriedzes laikā novēro parauga funkcijas, līdz sāk parādīties darbības traucējumi, kuru rezultātā mehāniskās daļas atdalās vai nokrīt, vai pārrauj elektrisko pieslēgumu, vai rada īssavienojumu.

Paraugus, attiecībā uz kuriem šīs pārbaudes fāzes izpilde ir svarīga izslēgtā stāvoklī, var šādā stāvoklī testēt, ar nosacījumu, ka mehāniskā spriedze uz konkrētajām daļām nav mazāka kā parastajā lietojumā.

| (7) | Galīgā veiktspējas pārbaude pēc pakļaušanas vibrācijai
  Šo pārbaudes fāzi veic pēc nepieciešamības.
  Veiktspējas pārbaude pēc pakļaušanas vibrācijai, kā minēts 3. fāzē, tiek atkārtota, izmantojot šajā fāzē piemērotās frekvences un amplitūdas. Novērotās raksturīgās frekvences un novērotās vibrācijas spriedzes izpausmes salīdzina ar 3. fāzes rezultātiem, lai noteiktu jebkādas izmaiņas, kas radušās vibrācijas pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

(7)

Galīgā veiktspējas pārbaude pēc pakļaušanas vibrācijai

Šo pārbaudes fāzi veic pēc nepieciešamības.

Veiktspējas pārbaude pēc pakļaušanas vibrācijai, kā minēts 3. fāzē, tiek atkārtota, izmantojot šajā fāzē piemērotās frekvences un amplitūdas. Novērotās raksturīgās frekvences un novērotās vibrācijas spriedzes izpausmes salīdzina ar 3. fāzes rezultātiem, lai noteiktu jebkādas izmaiņas, kas radušās vibrācijas pārbaudes laikā.

| (8) | Pārbaudes secinājumi
  Kolīdz vibrācijas galda darbība ir apstājusies un pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai nonāktu darbības stāvoklī bez vibrācijas spriedzes, funkcijas tiek pārbaudītas un darbības dati, kuri ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa, tiek ieprotokolēti un atzīmēti.
  Visbeidzot paraugu apskata vizuāli, lai pārliecinātos, vai tas ir nevainojamā stāvoklī. |
| --- | --- |

(8)

Pārbaudes secinājumi

Kolīdz vibrācijas galda darbība ir apstājusies un pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai nonāktu darbības stāvoklī bez vibrācijas spriedzes, funkcijas tiek pārbaudītas un darbības dati, kuri ir nozīmīgi lietojumā uz kuģa, tiek ieprotokolēti un atzīmēti.

Visbeidzot paraugu apskata vizuāli, lai pārliecinātos, vai tas ir nevainojamā stāvoklī.

5.3   Iegūstamie rezultāti

Paraugs un tā komponenti un komponentu grupas nedrīkst uzrādīt nekādas mehāniskās rezonanses vibrācijas iepriekšējā 5.1. iedaļā norādītajos frekvences diapazonos. Ja šāda tipa rezonanses vibrācijas ir neizbēgamas, jāveic pasākumi attiecībā uz parauga konstrukciju, lai nodrošinātu, ka pats paraugs, tā komponenti un komponentu grupas netiek bojātas.

Vibrācijas pārbaudes laikā un pēc tās nedrīkst rasties nekāda vibrācijas spriedzes uztveršanas izpausme, un jo īpaši nedrīkst novērot nekādu starpību starp 7. fāzē novērotajām raksturīgajām frekvencēm un 3. fāzē noteiktajām vērtībām, kā arī nedrīkst novērot nekādus bojājumus vai traucētu darbību kā izvērstas vibrācijas iedarbības rezultātu.

Parastu apkārtējās vides apstākļu pārbaudes gadījumā darbības datiem, kas ieprotokolēti 3.-8. fāzē jāpaliek to toleranču robežās, kādas pieļaujamas, pamatojoties uz šiem pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumiem.

Slēgšanas funkciju pārbaudes laikā 4. fāzē nedrīkst rasties nekādi slēgšanas traucējumi vai bojājumi.

6.   Paātrināta laika apstākļu iedarbības izturības pārbaude

6.1   Mērķis un piemērošana

Paātrinātu laika apstākļu iedarbības izturības pārbaudi (pakļaušanas laika apstākļu iedarbībai simulācija ar pakļaušanu starojumam no ksenona lampām ar filtriem un apsmidzinot) veic saskaņā ar IEC publikācijas 68 2-3., 2-5. un 2-9. daļu ar šādiem papildinājumiem:

Atbilstoši šai publikācijai paātrinātās laika apstākļu iedarbības izturības pārbaudes mērķis ir, simulējot dabiskos laika apstākļus ar testēšanas aparāta palīdzību specifiskos atdarināmos apstākļos, izraisīt straujas izmaiņas materiālu īpašībās.

Paātrināto pārbaudi veic testēšanas aparātā ar filtrētu starojumu no ksenona lampām un saraustītu apsmidzināšanu. Pēc pakļaušanas šādai iedarbībai, ko mēra starojuma intensitātes produkts un tā ilgums, konstatētās parauga īpašības salīdzina ar tās pašas izcelsmes tādu paraugu īpašībām, kas nav pakļauti šādai iedarbībai. Pirmās nosakāmās ir īpašības, kas ir izšķiroši svarīgas praktiskajā lietojumā, tādas kā krāsa, virsmas kvalitāte, triecienizturība, stiepes izturība un cietība.

Lai salīdzinātu simulācijas rezultātā iegūtos rezultātos ar dabisku laika apstākļu iedarbības radītiem rezultātiem, tiek pieņemts, ka dabas spēku izraisītās īpašību izmaiņas jo īpaši rada dabiskais starojums un vienlaicīga skābekļa, ūdens un karstuma iedarbība uz materiāliem.

Attiecībā uz paātrināto pārbaudi jo īpaši jāņem vērā fakts, ka starojums ierīcē ir ļoti tuvs dabiskajam starojumam (skatīt IEC publikāciju).

Starojums no ksenona lampas ar īpašu filtru simulē dabisko starojumu.

Pieredze ir parādījusi, ka norādītajos pārbaudes apstākļos ir spēcīga savstarpējā attiecība starp izturību pret laika apstākļa iedarbību paātrinātajā pārbaudē un izturību pret dabisko laika apstākļu iedarbību. Paātrinātajai pārbaudei, kas nav atkarīga no vietas, klimata un gadalaika, ir priekšrocības pār dabiskajiem laika apstākļiem, jo tā ir atdarināma un dod iespēju saīsināt pārbaudes ilgumu, jo tā nav atkarīga no dienas un nakts maiņas un no gadalaikiem.

6.2   Paraugu skaits

Laika apstākļu izturības pārbaudē, ja vien nav notikusi citāda vienošanās, tiek izmantots adekvāts skaits paraugu. Salīdzināšanas nolūkā ir vajadzīgs arī adekvāts laika apstākļu iedarbībai nepakļautu paraugu.

6.3   Paraugu sagatavošana

Paraugi tiek pakļauti pārbaudēm tādā stāvoklī, kādā tie piegādāti, ja vien nav notikusi citāda vienošanās. Tos paraugus, kurus izmantos salīdzināšanai, pārbaužu laikā glabā tumsā apkārtējās vides temperatūrā.

6.4   Testēšanas aparāts

Testēšanas aparātu galvenokārt veido ventilēta testēšanas kamera ar centrā esošu starojuma avotu. Optiskie filtri ir izvietoti ap starojuma avotu. Parauga stiprinājumus rotē ap garenisko sistēmas asi nepieciešamajā attālumā no avota un filtriem, lai panāktu turpmākajā 6.4.1. iedaļā paredzēto starojuma intensitāti.

Starojuma intensitāte uz visām parauga komponentu starojumam pakļautajām virsmām kopumā nedrīkst atšķirties par vairāk kā ± 10 % no starojuma intensitātes aritmētiskā vidējā uz dažādām virsmām.

6.4.1   Starojuma avots

Kā starojuma avots tiek izmantota ksenona lampa. Starojuma plūsma jāizvēlas tā, lai starojuma intensitāte uz parauga virsmas būtu 1 000 ± 200 W · m– 2 300 – 830 nm viļņu joslā (skatīt turpmāko 6.9. iedaļu attiecībā uz aparātu, ar ko mēra iradiāciju).

Ja tiek izmantotas ar gaisu dzesētas ksenona lampas, tad jau izmantotais gaiss, kas satur ozonu, nedrīkst iekļūt kamerā un ir jāizvada atsevišķi.

Eksperimentālās vērtības rāda, ka starojuma plūsma no ksenona lampām pazeminās līdz 80 % no savas sākotnējās vērtības pēc aptuveni 1 500 stundu darbības laika; pēc šī perioda arī ultravioletā starojuma proporcija ievērojami samazinās, salīdzinot ar citiem starojuma veidiem. Tādēļ pēc šī laikposma beigām ksenona lampas ir jānomaina (skatīt arī ksenona lampu ražotāja iesniegtos datus).

6.4.2   Optiskie filtri

Optiskie filtri jānovieto starp starojuma avotu un parauga stiprinājumiem tā, lai filtrētais starojums no ksenona lampām būtu pēc iespējas tuvāks dabiskajam starojumam (skatīt IEC publikācijas 68 2.-9. daļu).

Visi stikla filtri ir regulāri jātīra, lai izvairītos no jebkāda nevēlama starojuma intensitātes samazinājuma. Ja līdzību dabiskajam starojumam vairs nav iespējams panākt, filtri ir jānomaina.

Attiecībā uz atbilstošiem optiskajiem filtriem jāievēro testēšanas aparāta ražotāja iesniegtie dati. Piegādājot testēšanas aparātu, ražotājam jāgarantē, ka tas atbilst 6.4. iedaļā noteiktajām prasībām.

6.5   Smidzināšanas un gaisa mitrināšanas ierīce

Paraugs ir jāsaslapina tā, lai iedarbība būtu tāda pati kā dabiskā lietu un rasā. Parauga apsmidzināšanas ierīcei jābūt konstruētai tā, lai smidzināšanas laikā visas paraugu ārējās virsmas tiktu saslapinātas. Tas jākontrolē tādā veidā, lai ievērotu turpmākajā 6.10.3. iedaļā paredzēto smidzināšanas/sausā perioda ciklu. Gaisam testēšanas kamerā jābūt mitrinātam tā, lai uzturētu turpmākajā 6.10.3. iedaļā paredzēto relatīvo gaisa mitrumu. Ūdenim, ko izmanto smidzināšanā un mitrināšanā, jābūt destilētajam ūdenim vai pilnībā atsāļotam ūdenim (vadītspēja < 5 μS/cm).

Tvertnēm, caurulēm un smidzinātājiem, kas paredzēti destilētajam vai pilnībā atsāļotajam ūdenim, jābūt no korozijas drošiem materiāliem. Gaisa relatīvo mitrumu testēšanas kamerā mēra, izmantojot higrometru, kas aizsargāts pret apsmidzināšanu un tiešu radiāciju un ir noregulēts ar higrometra palīdzību.

Tad, kad slēgtā ķēdē izmanto pilnībā atsāļotu ūdeni vai ūdeni, pastāv risks (kā laku pārbaudē), ka uz paraugu virsmas veidosies nogulsnes vai suspensijā esošās vielas paātrinās virsmas nolietošanos.

6.6   Ventilācijas ierīce

Temperatūru melnajā panelī, kā paredzēts turpmākajā 6.10.2. nodaļā, testēšanas kamerā uztur, pāri paraugiem cirkulējot tīru, filtrētu, mitrinātu un, ja nepieciešams, temperatūras kontrolētu gaisu. Gaisa plūsmu un plūsmas ātrumu izvēlas tā, lai nodrošinātu vienmērīgu visu sistēmā esošo paraugu stiprinājumu ārējo virsmu temperatūru.

6.7   Paraugu stiprinājumi

Drīkst izmantot visus nerūsējošā tērauda stiprinājumus, kas ļauj paraugus nostiprināt tā, kā noteikts turpmākajā 6.10.1. iedaļā.

6.8   Melnā paneļa termometrs

Lai izmērītu melnā paneļa temperatūru cikla sausā perioda laikā, izmanto melnā paneļa termometru. Šo termometru veido nerūsējošā tērauda panelis, kas ir termiski izolēts no saviem stiprinājumiem, tāda paša izmēra stiprinājumiem, kā parastie, un 0,9 ± 0,1 mm biezi. Abas paneļa puses ir pārklātas ar spīdīgu melnu laku, kas ir ļoti izturīga pret laika apstākļu iedarbību un ir ar maksimālo atstarošanas jaudu – 5 % pie vairāk kā 780 nm viļņu garuma. Paneļa temperatūru mēra, izmantojot bimetālisku termometru, kura sensors atrodas paneļa vidū ar labu termisko kontaktu.

Nav ieteicams atstāt termometru aparātā uz visu pārbaudes laiku, kāds minēts turpmākajā 6.10. iedaļā. Pietiek to ievietot testēšanas aparātā ik pēc 250 stundām, uz 30 minūtēm vai tamlīdzīgi, un melnā paneļu temperatūru mērīt sausajā periodā.

6.9   Iradiācijas mērīšanas aparāts

Iradiācija (mērvienība: W · s m– 2) ir iradiācijas intensitātes (mērvienība: W · m– 2) un iradiācijas ilguma (mērvienība: s) produkts. Parauga virsmu iradiāciju testēšanas aparātā mēra ar atbilstošu iradiācijas mēraparātu, kas pielāgots sistēmas, ko veido starojuma avots un filtrs, starojuma funkcijai. Iradiācijas mēraparāts jāgraduē vai jākalibrē tā, lai infrasarkano starojumu virs 830 nm neņemtu vērā.

Iradiācijas mēraparāta jauda galvenokārt ir atkarīga no tā, vai tās sensors ir ļoti izturīgs pret laika apstākļu iedarbību un novecošanu un vai tam ir adekvāts spektrālais jutīgums pret dabisko starojumu.

Iradiācijas mēraparāts var sevī ietvert šādas daļas, piemēram:

| a) | silikona fotoelektriskā baterija kā starojuma sensors; |
| --- | --- |

a)

silikona fotoelektriskā baterija kā starojuma sensors;

| b) | optiskais filtrs, kas atrodas fotoelektriskās baterijas priekšā un |
| --- | --- |

b)

optiskais filtrs, kas atrodas fotoelektriskās baterijas priekšā un

| c) | kulonmetrs, kas mēra fotoelektriskajā baterijā radītās strāvas intensitātes produktu (mērvienība: C = A.s) attiecībā pret starojuma intensitāti (mērvienība: A) un starojuma ilgumu (mērvienība: s). |
| --- | --- |

c)

kulonmetrs, kas mēra fotoelektriskajā baterijā radītās strāvas intensitātes produktu (mērvienība: C = A.s) attiecībā pret starojuma intensitāti (mērvienība: A) un starojuma ilgumu (mērvienība: s).

Iradiācijas mēraparāta skala ir jākalibrē. Pēc gadu ilgas lietošanas kalibrēšana ir jāpārbauda un nepieciešamības gadījumā jālabo.

Iradiācijas intensitāte uz paraugu virsmas ir atkarīga no attāluma no starojuma avota. Tāpēc paraugu virsmām, ciktāl tas iespējams, jābūt tādā pašā attālumā no avota, kā iradiācijas mēraparāta sensoram. Ja tas nav iespējams, iradiācijas rādījums mēraparātā jāreizina ar korekcijas faktoru.

6.10   Izpilde

| 6.10.1 | Paraugus ievieto stiprinājumos tā, lai ūdens nevarētu uzkrāties uz aizmugures virsmas. Paraugu stiprinājumiem jārada tikai iespējami mazākais daudzums mehāniskās spriedzes. Lai nodrošinātu iradiācijas un smidzināšanas pēc iespējas vienmērīgāku izplatīšanu, paraugus pārbaudes laikā rotē ap avota-filtra sistēmu un smidzināšanas ierīci ar ātrumu viens pret pieciem apgriezieniem minūtē. Parasti laika apstākļu iedarbībai ir pakļauts viens parauga sāns. Atkarībā no piemērojamajiem IEC publikācijas noteikumiem vai arī no citas vienošanās pakļaut var arī viena parauga priekšējo un aizmugurējo virsmu. Tādā gadījumā katra virsma ir pakļauta vienam un tam pašam starojumam un vienai un tai pašai apsmidzināšanai.
  Konkrēta parauga priekšējās un aizmugurējās virsmas pakļaušanu vienam un tam pašam starojumam un vienai un tai pašai apsmidzināšanai var panākt ar periodisku parauga rotāciju. Ja stiprinājums ir vaļēja karkasa stiprinājums, to var veikt automātiski, izmantojot rotācijas ierīces. |
| --- | --- |

6.10.1

Paraugus ievieto stiprinājumos tā, lai ūdens nevarētu uzkrāties uz aizmugures virsmas. Paraugu stiprinājumiem jārada tikai iespējami mazākais daudzums mehāniskās spriedzes. Lai nodrošinātu iradiācijas un smidzināšanas pēc iespējas vienmērīgāku izplatīšanu, paraugus pārbaudes laikā rotē ap avota-filtra sistēmu un smidzināšanas ierīci ar ātrumu viens pret pieciem apgriezieniem minūtē. Parasti laika apstākļu iedarbībai ir pakļauts viens parauga sāns. Atkarībā no piemērojamajiem IEC publikācijas noteikumiem vai arī no citas vienošanās pakļaut var arī viena parauga priekšējo un aizmugurējo virsmu. Tādā gadījumā katra virsma ir pakļauta vienam un tam pašam starojumam un vienai un tai pašai apsmidzināšanai.

Konkrēta parauga priekšējās un aizmugurējās virsmas pakļaušanu vienam un tam pašam starojumam un vienai un tai pašai apsmidzināšanai var panākt ar periodisku parauga rotāciju. Ja stiprinājums ir vaļēja karkasa stiprinājums, to var veikt automātiski, izmantojot rotācijas ierīces.

| 6.10.2 | Melnā paneļa temperatūra punktā, kurā paraugi ir novietoti sausā perioda laikā, tiek iestatīta un regulēta saskaņā ar tām IEC publikācijām, kas piemērojamas konkrētajai iekārtai. Ja vien nav notikusi citāda vienošanās, vidējā melnā paneļa temperatūra ir jāuztur pie + 45 °C. Vidējā melnā paneļa temperatūra nozīmē melnā paneļa temperatūras aritmētisko vidējo, kāds sasniegts sausā perioda beigās. Sausā perioda laikā ir pieļaujama vietēja atšķirība ± 5 °C apmērā un ± 3 °C apmērā robežlīnijas gadījumos.
  Lai uzturētu vajadzīgo melnā paneļa temperatūru un, kad nepieciešams, nodrošinātu līdzvērtīgas intensitātes starojumu uz parauga priekšējo un aizmugurējo virsmu (skatīt iepriekšējo 6.10.1. iedaļu), paraugus var pagriezt automātiski par 180° pēc katra apgrieziena. Tādā gadījumā melnā paneļa termometrs un iradiācijas mēraparāts jāiekļauj rotācijas kustībā. |
| --- | --- |

6.10.2

Melnā paneļa temperatūra punktā, kurā paraugi ir novietoti sausā perioda laikā, tiek iestatīta un regulēta saskaņā ar tām IEC publikācijām, kas piemērojamas konkrētajai iekārtai. Ja vien nav notikusi citāda vienošanās, vidējā melnā paneļa temperatūra ir jāuztur pie + 45 °C. Vidējā melnā paneļa temperatūra nozīmē melnā paneļa temperatūras aritmētisko vidējo, kāds sasniegts sausā perioda beigās. Sausā perioda laikā ir pieļaujama vietēja atšķirība ± 5 °C apmērā un ± 3 °C apmērā robežlīnijas gadījumos.

Lai uzturētu vajadzīgo melnā paneļa temperatūru un, kad nepieciešams, nodrošinātu līdzvērtīgas intensitātes starojumu uz parauga priekšējo un aizmugurējo virsmu (skatīt iepriekšējo 6.10.1. iedaļu), paraugus var pagriezt automātiski par 180° pēc katra apgrieziena. Tādā gadījumā melnā paneļa termometrs un iradiācijas mēraparāts jāiekļauj rotācijas kustībā.

| 6.10.3 | Stiprinājumos iestatītie paraugi un iepriekšējā 6.9. iedaļā minētais iradiācijas mēraparāta sensors ir vienmērīgi pakļauti starojumam un vienmērīgi apsmidzināti atbilstoši turpinājumā noteiktajam ciklam, kas secīgi atkārtojas:







  Smidzināšana | : | 3 minūtes |
| --- | --- | --- | --- |
| Sausais periods | : | 17 minūtes |

6.10.3

Stiprinājumos iestatītie paraugi un iepriekšējā 6.9. iedaļā minētais iradiācijas mēraparāta sensors ir vienmērīgi pakļauti starojumam un vienmērīgi apsmidzināti atbilstoši turpinājumā noteiktajam ciklam, kas secīgi atkārtojas:

Smidzināšana

:

3 minūtes

Sausais periods

:

17 minūtes

Sausā perioda laikā gaisa relatīvajam mitrumam jābūt 60-80 %.

6.11   Pārbaudes ilgums un procedūra

Pārbaudē tiek ievērota procedūra B no IEC publikācijas 68 2-9. daļas. Pārbaudes ilgums ir 720 stundas ar 6.10.3. iedaļā noteikto smidzināšanas ciklu.

Ir ieteicams laika apstākļu iedarbības izturības pārbaudi veikt ar vienu un to pašu paraugu (nedestruktīvās īpašību modifikācijas pārbaudes gadījumā jāapsver, piemēram, laika apstākļu iedarbības izturības pārbaudes iespēja) vai arī ar vairākiem paraugiem (destruktīvas pārbaudes gadījumā, piemēram, attiecībā uz triecienizturību) pie dažādām iradiācijas pakāpēm, par ko jāvienojas. Tādējādi visā laika apstākļu iedarbības pārbaudes laikā iespējams noteikt iekārtas daļas īpašību modifikāciju attīstību.

6.12   Novērtējums

Pēc tam, kad pabeigta pakļaušana sliktu laika apstākļu iedarbībai, paraugu vismaz 24 stundas tur tumsā + 23 °C gaisa temperatūrā, rasas punkts — + 12 °C, relatīvais gaisa mitrums – 50 %, gaisa cirkulācijas ātrums – 1 m/s un atmosfēriskais spiediens — no 860 līdz 1 060 hPa. (Pieļaujamā starpība gaisa temperatūrā var būt ± 2 °C un relatīvajā mitrumā — ± 6 %.)

Šos paraugus, kā arī tos, kas paredzēti salīdzināšanai un minēti 6.2. un 6.3. iedaļā, apskata, lai noteiktu to īpašības saskaņā ar 2.01. panta 1. un 2. punktā un 3.01. panta 12. punktā norādītajām prasībām.

7.   Sālsūdens iedarbības un laika apstākļu iedarbības izturības pārbaude

(jūras miglas pārbaude)

7.1   Mērķis un piemērošana

Šo pārbaudi veic, lai noteiktu sālsūdens un sāļas atmosfēras iedarbību darbības laikā un transportēšanas un uzglabāšanas laikā saskaņā ar 3.01. pantu.

Šo pārbaudi var ierobežot ar vienu paraugu vai arī izmantoto materiālu paraugiem.

Šādas specifikācijas ir balstītas uz IEC publikācijas 68 2-52. daļu. Papildu informāciju var atrast publikācijā.

7.2   Izpilde

| (1) | Testēšanas aparāts
  Pārbaudi veic testēšanas kamerā, izmantojot pulverizatoru un sāļu šķīdumu un ievērojot šādus nosacījumus:






  — | testēšanas kameras un pulverizatora materiāli nedrīkst ietekmēt sāls miglas korozīvo darbību; |
| --- | --- | --- |

(1)

Testēšanas aparāts

Pārbaudi veic testēšanas kamerā, izmantojot pulverizatoru un sāļu šķīdumu un ievērojot šādus nosacījumus:

—

testēšanas kameras un pulverizatora materiāli nedrīkst ietekmēt sāls miglas korozīvo darbību;

| — | testēšanas kameras iekšpusē jāizkliedē smalka, viendabīga, slapja, bieza migla; izkliedi nedrīkst ietekmēt nelieli ūdens uzkrājumi vai parauga klātbūtne. Strūkla nedrīkst paraugu skart tieši. Pilēm, kas veidojas kameras iekšpusē, nedrīkst būt iespējas nokrist tieši uz parauga; |
| --- | --- |

—

testēšanas kameras iekšpusē jāizkliedē smalka, viendabīga, slapja, bieza migla; izkliedi nedrīkst ietekmēt nelieli ūdens uzkrājumi vai parauga klātbūtne. Strūkla nedrīkst paraugu skart tieši. Pilēm, kas veidojas kameras iekšpusē, nedrīkst būt iespējas nokrist tieši uz parauga;

| — | testēšanas kamerai jābūt adekvāti ventilētai, un ventilācijas izvadam jābūt aizsargātam pret pēkšņām izmaiņām gaisa kustībā tā, lai novērstu spēcīgas gaisa straumes veidošanos kameras iekšpusē; |
| --- | --- |

—

testēšanas kamerai jābūt adekvāti ventilētai, un ventilācijas izvadam jābūt aizsargātam pret pēkšņām izmaiņām gaisa kustībā tā, lai novērstu spēcīgas gaisa straumes veidošanos kameras iekšpusē;

| — | izmantotajam sāļajam šķīdumam pēc masas jāsastāv no 5 ± 1 daļai tīra nātrija hlorīda — ar, augstākais, 0,1 % nātrija jodīda un 0,3 % piemaisījumiem, sausā stāvoklī — līdz 95 ± 1 daļai destilēta vai pilnībā atsāļota ūdens. Tā pH jābūt starp 6,5 un 7,2 + 20 ± 2 °C temperatūrā, un pārbaudes darbības laikā tas jāsaglabā šajās robežās. Šķīdumu, kas vienreiz izsmidzināts, nedrīkst izmantot atkārtoti; |
| --- | --- |

—

izmantotajam sāļajam šķīdumam pēc masas jāsastāv no 5 ± 1 daļai tīra nātrija hlorīda — ar, augstākais, 0,1 % nātrija jodīda un 0,3 % piemaisījumiem, sausā stāvoklī — līdz 95 ± 1 daļai destilēta vai pilnībā atsāļota ūdens. Tā pH jābūt starp 6,5 un 7,2 + 20 ± 2 °C temperatūrā, un pārbaudes darbības laikā tas jāsaglabā šajās robežās. Šķīdumu, kas vienreiz izsmidzināts, nedrīkst izmantot atkārtoti;

| — | saspiestajam gaisam, ko izmanto smidzināšanā, jābūt bez piejaukumiem, tādiem kā eļļa vai putekļi, un tā mitruma līmenim jābūt vismaz 85 %, lai izvairītos no sprauslas aizsprostošanās; |
| --- | --- |

—

saspiestajam gaisam, ko izmanto smidzināšanā, jābūt bez piejaukumiem, tādiem kā eļļa vai putekļi, un tā mitruma līmenim jābūt vismaz 85 %, lai izvairītos no sprauslas aizsprostošanās;

| — | kamerā izplatītās miglas blīvumam jābūt tādam, lai sausā traukā ar 80 cm2 vaļēju horizontālās virsmas laukumu, kas novietots jebkurā vietā testēšanas kamerā, vidējie nokrišņi visā pārbaudes laikā būtu starp 1,0 ml un 2,0 ml stundā. Lai uzraudzītu miglas blīvumu, testēšanas kamerā jāievieto vismaz divi trauki tā, lai tos neaizsegtu paraugs un lai tajos neiekļūtu kondensāta piles. lai kalibrētu izsmidzinātā šķīduma daudzumu, smidzināšanas ilgumam jābūt vismaz 8 stundām.
  Mitruma periods starp smidzināšanas fāzēm tiek pavadīts gaisa kondicionētā kamerā, kurā gaisu var uzturēt + 40 ± 2 °C temperatūrā un ar 93 ± 3 % relatīvo mitrumu. |
| --- | --- |

—

kamerā izplatītās miglas blīvumam jābūt tādam, lai sausā traukā ar 80 cm2 vaļēju horizontālās virsmas laukumu, kas novietots jebkurā vietā testēšanas kamerā, vidējie nokrišņi visā pārbaudes laikā būtu starp 1,0 ml un 2,0 ml stundā. Lai uzraudzītu miglas blīvumu, testēšanas kamerā jāievieto vismaz divi trauki tā, lai tos neaizsegtu paraugs un lai tajos neiekļūtu kondensāta piles. lai kalibrētu izsmidzinātā šķīduma daudzumu, smidzināšanas ilgumam jābūt vismaz 8 stundām.

Mitruma periods starp smidzināšanas fāzēm tiek pavadīts gaisa kondicionētā kamerā, kurā gaisu var uzturēt + 40 ± 2 °C temperatūrā un ar 93 ± 3 % relatīvo mitrumu.

| (2) | Iepriekšēja apskate
  Paraugs tiek apskatīts vizuāli, lai pārliecinātos, vai tas ir nevainojamā stāvoklī un jo īpaši vai tas ir pareizi samontēts, un vai visas atveres ir pienācīgi aizveramas. Ārējās virsmas, kas nosmērētas ar netīrumiem, eļļu vai dubļiem, notīra. Visi vadības mehānismi un kustīgās daļas tiek darbināti un pārbaudīta to pienācīga darbība. Visu noslēgvietu, pārsegu un kustīgo daļu, kas paredzētas atdalīšanai vai pārvietošanai darbības vai apkopes laikā, mobilitāte ir jāpārbauda attiecībā uz kustīgumu un atkal pareizi jāatliek atpakaļ.
  Paraugu iedarbina atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīklā esošā nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.
  Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai uzņemtu normālu darbību, funkcijas tiek pārbaudītas un darbības dati, kādi ir nozīmīgi kuģa lietojumā un nepieciešami sāls miglas atmosfēras iedarbības novērtēšanā, tiek ieprotokolēti un atzīmēti. Pēc tam paraugs tiek atvienots, lai to pakļautu apsmidzināšanai. |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšēja apskate

Paraugs tiek apskatīts vizuāli, lai pārliecinātos, vai tas ir nevainojamā stāvoklī un jo īpaši vai tas ir pareizi samontēts, un vai visas atveres ir pienācīgi aizveramas. Ārējās virsmas, kas nosmērētas ar netīrumiem, eļļu vai dubļiem, notīra. Visi vadības mehānismi un kustīgās daļas tiek darbināti un pārbaudīta to pienācīga darbība. Visu noslēgvietu, pārsegu un kustīgo daļu, kas paredzētas atdalīšanai vai pārvietošanai darbības vai apkopes laikā, mobilitāte ir jāpārbauda attiecībā uz kustīgumu un atkal pareizi jāatliek atpakaļ.

Paraugu iedarbina atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīklā esošā nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.

Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai uzņemtu normālu darbību, funkcijas tiek pārbaudītas un darbības dati, kādi ir nozīmīgi kuģa lietojumā un nepieciešami sāls miglas atmosfēras iedarbības novērtēšanā, tiek ieprotokolēti un atzīmēti. Pēc tam paraugs tiek atvienots, lai to pakļautu apsmidzināšanai.

| (3) | Smidzināšanas fāze
  Paraugs tiek ievietots sāls miglas kamerā un pakļauts sāls miglai uz divām stundām + 15 °C-+ 35 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

(3)

Smidzināšanas fāze

Paraugs tiek ievietots sāls miglas kamerā un pakļauts sāls miglai uz divām stundām + 15 °C-+ 35 °C temperatūrā.

| (4) | Mitruma periods
  Paraugs tiek ievietots gaisa kondicionētā kamerā tā, lai no tā notecētu vismaz iespējamais sāls šķīduma daudzums. Paraugu tur gaisa kondicionētajā kamerā septiņas dienas + 40 ± 2 °C gaisa temperatūrā un 93 ± 3 % relatīvajā mitrumā. Tas nedrīkst nonākt saskarē ar kādu citu paraugu vai metāla priekšmetu. Vairākus paraugus var iekārtot tā, lai izslēgtu jebkādu savstarpēju iedarbību. |
| --- | --- |

(4)

Mitruma periods

Paraugs tiek ievietots gaisa kondicionētā kamerā tā, lai no tā notecētu vismaz iespējamais sāls šķīduma daudzums. Paraugu tur gaisa kondicionētajā kamerā septiņas dienas + 40 ± 2 °C gaisa temperatūrā un 93 ± 3 % relatīvajā mitrumā. Tas nedrīkst nonākt saskarē ar kādu citu paraugu vai metāla priekšmetu. Vairākus paraugus var iekārtot tā, lai izslēgtu jebkādu savstarpēju iedarbību.

| (5) | Pārbaudes cikla atkārtošana
  Pārbaudes ciklu, ieskaitot 3. un 4. fāzi, atkārto trīs reizes. |
| --- | --- |

(5)

Pārbaudes cikla atkārtošana

Pārbaudes ciklu, ieskaitot 3. un 4. fāzi, atkārto trīs reizes.

| (6) | Pēcapstrāde
  Pēc ceturtā pārbaudes cikla paraugu izņem ārā no gaisa kondicionētās kameras un nekavējoties mazgā piecas minūtes tekošā ūdensvada ūdenī, pēc tam noskalo destilētā vai atsāļotā ūdenī. Piles, kas turas pie parauga, nožāvē ar gaisa strūklu vai arī nokrata.
  Paraugu pakļauj parastajai apkārtējai atmosfērai uz vismaz trim stundām un visādā gadījumā pietiekami ilgi, lai jebkāds redzams mitrums varētu iztvaikot, pirms paraugu beidzamo reizi apskata. Pēc skalošanas paraugs vienu stundu tiek žāvēts + 55 ± 2 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

(6)

Pēcapstrāde

Pēc ceturtā pārbaudes cikla paraugu izņem ārā no gaisa kondicionētās kameras un nekavējoties mazgā piecas minūtes tekošā ūdensvada ūdenī, pēc tam noskalo destilētā vai atsāļotā ūdenī. Piles, kas turas pie parauga, nožāvē ar gaisa strūklu vai arī nokrata.

Paraugu pakļauj parastajai apkārtējai atmosfērai uz vismaz trim stundām un visādā gadījumā pietiekami ilgi, lai jebkāds redzams mitrums varētu iztvaikot, pirms paraugu beidzamo reizi apskata. Pēc skalošanas paraugs vienu stundu tiek žāvēts + 55 ± 2 °C temperatūrā.

| (7) | Pārbaudes secinājumi
  Parauga ārējais izskats tiek pārbaudīts vizuāli. Novirzes no tā sākotnējā stāvokļa raksturs un apmērs tiek protokolēts pārbaudes atskaitē, nepieciešamības gadījumā ar ilustrējošām fotogrāfijām.
  Paraugu iedarbina atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīklā esošā nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.
  Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai uzņemtu normālu darbību, funkcijas tiek pārbaudītas un darbības dati, kādi ir nozīmīgi kuģa lietojumā un nepieciešami sāls miglas atmosfēras iedarbības novērtēšanā, tiek ieprotokolēti un atzīmēti.
  Visi vadības mehānismi un kustīgās daļas tiek darbināti un pārbaudīta to pienācīga darbība. Visu noslēgvietu, pārsegu un kustīgo daļu, kas paredzētas atdalīšanai vai pārvietošanai darbības vai apkopes laikā, mobilitāte tiek pārbaudīta. |
| --- | --- |

(7)

Pārbaudes secinājumi

Parauga ārējais izskats tiek pārbaudīts vizuāli. Novirzes no tā sākotnējā stāvokļa raksturs un apmērs tiek protokolēts pārbaudes atskaitē, nepieciešamības gadījumā ar ilustrējošām fotogrāfijām.

Paraugu iedarbina atbilstoši ražotāja norādījumiem pie kuģa tīklā esošā nominālsprieguma ar toleranci ± 3 %.

Pēc tam, kad pagājis laiks, kāds nepieciešams, lai uzņemtu normālu darbību, funkcijas tiek pārbaudītas un darbības dati, kādi ir nozīmīgi kuģa lietojumā un nepieciešami sāls miglas atmosfēras iedarbības novērtēšanā, tiek ieprotokolēti un atzīmēti.

Visi vadības mehānismi un kustīgās daļas tiek darbināti un pārbaudīta to pienācīga darbība. Visu noslēgvietu, pārsegu un kustīgo daļu, kas paredzētas atdalīšanai vai pārvietošanai darbības vai apkopes laikā, mobilitāte tiek pārbaudīta.

7.3   Iegūstamie rezultāti

Paraugā nedrīkst būt nekādu izmaiņu, kas varētu:

| — | traucēt tā lietojumu un darbību; |
| --- | --- |

—

traucēt tā lietojumu un darbību;

| — | kādā vērā ņemamā veidā ietekmēt noslēgvietu un pārsegu atdalīšanu vai kustīgo daļu kustību tiktāl, cik tas nepieciešams lietojumā vai apkopē; |
| --- | --- |

—

kādā vērā ņemamā veidā ietekmēt noslēgvietu un pārsegu atdalīšanu vai kustīgo daļu kustību tiktāl, cik tas nepieciešams lietojumā vai apkopē;

| — | pasliktināt korpusa ūdensdrošumu; |
| --- | --- |

—

pasliktināt korpusa ūdensdrošumu;

| — | ilgstošā darbības periodā izraisīt darbības traucējumus. |
| --- | --- |

—

ilgstošā darbības periodā izraisīt darbības traucējumus.

Darbības datiem, kas ieprotokolēti 3. un 7. fāzē jāpaliek to toleranču robežās, kādas noteiktas šajos pārbaudes un apstiprinājuma nosacījumos.

III DAĻA

MINIMĀLĀS PRASĪBAS UN PĀRBAUDES NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU KUĢOS IZMANTOJAMĀM RADARA IEKĀRTĀM

Saturs

| 1. nodaļa | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

1. nodaļa

| 1.01.pants | Darbības sfēra |
| --- | --- |

1.01.pants

| 1.02. pants | Radara iekārtas uzdevums |
| --- | --- |

1.02. pants

| 1.03. pants | Apstiprinājuma testēšana |
| --- | --- |

1.03. pants

| 1.04. pants | Pieteikums attiecībā uz apstiprinājuma testēšanu |
| --- | --- |

1.04. pants

| 1.05. pants | Tipa apstiprinājums |
| --- | --- |

1.05. pants

| 1.06. pants | Iekārtas marķējums un apstiprinājuma numurs |
| --- | --- |

1.06. pants

| 1.07. pants | Ražotāja deklarācija |
| --- | --- |

1.07. pants

| 1.08. pants | Apstiprinātās iekārtas modifikācijas |
| --- | --- |

1.08. pants

| 2. nodaļa | Vispārīgās minimālās prasības attiecībā uz radara iekārtu |
| --- | --- |

2. nodaļa

| 2.01. pants | Uzbūve, konstrukcija |
| --- | --- |

2.01. pants

| 2.02. pants | Neīstas emisijas un elektromagnētiskā savietojamība |
| --- | --- |

2.02. pants

| 2.03. pants | Darbība |
| --- | --- |

2.03. pants

| 2.04. pants | Darbības instrukcijas |
| --- | --- |

2.04. pants

| 2.05. pants | Uzstādīšana un darbības pārbaudes |
| --- | --- |

2.05. pants

| 3. nodaļa | Minimālās ekspluatācijas prasības attiecībā uz radara iekārtu |
| --- | --- |

3. nodaļa

| 3.01. pants | Radara iekārtas darba gatavība |
| --- | --- |

3.01. pants

| 3.02. pants | Izšķirtspēja |
| --- | --- |

3.02. pants

| 3.03. pants | Diapazonu skalas |
| --- | --- |

3.03. pants

| 3.04. pants | Maināmā diapazona marķieris |
| --- | --- |

3.04. pants

| 3.05. pants | Centra līnija |
| --- | --- |

3.05. pants

| 3.06. pants | Atcentrēšana |
| --- | --- |

3.06. pants

| 3.07. pants | Peilējumu skala |
| --- | --- |

3.07. pants

| 3.08. pants | Peilēšanas ierīces |
| --- | --- |

3.08. pants

| 3.09. pants | Ierīces jūras un lietus traucējumu mazināšanai |
| --- | --- |

3.09. pants

| 3.10. pants | Citas radara iekārtas radītu traucējumu mazināšana |
| --- | --- |

3.10. pants

| 3.11. pants | Savietojamība ar radara gaismas signāliem |
| --- | --- |

3.11. pants

| 3.12. pants | Pastiprinājuma kontrole |
| --- | --- |

3.12. pants

| 3.13. pants | Frekvences regulēšana |
| --- | --- |

3.13. pants

| 3.14. pants | Jūras orientācijas līnijas un informācija ekrānā |
| --- | --- |

3.14. pants

| 3.15. pants | Sistēmas jutīgums |
| --- | --- |

3.15. pants

| 3.16. pants | Mērķa sliede |
| --- | --- |

3.16. pants

| 3.17. pants | Atkarīgie indikatori |
| --- | --- |

3.17. pants

| 4. nodaļa | Minimālās tehniskās prasības attiecībā uz radara iekārtu |
| --- | --- |

4. nodaļa

| 4.01. pants | Darbība |
| --- | --- |

4.01. pants

| 4.02. pants | Displejs |
| --- | --- |

4.02. pants

| 4.03. pants | Radara attēla raksturlielumi |
| --- | --- |

4.03. pants

| 4.04. pants | Displeja krāsa |
| --- | --- |

4.04. pants

| 4.05. pants | Attēlu atjaunināšanas ātrums un noturīgums |
| --- | --- |

4.05. pants

| 4.06. pants | Displeja linearitāte |
| --- | --- |

4.06. pants

| 4.07. pants | Diapazona un azimutālo mērījumu precizitāte |
| --- | --- |

4.07. pants

| 4.08. pants | Antenas raksturlielumi un emisijas spektrs |
| --- | --- |

4.08. pants

| 5. nodaļa | Pārbaudes nosacījumi un pārbaudes metodes attiecībā uz radara iekārtu |
| --- | --- |

5. nodaļa

| 5.01. pants | Drošums, noslogojuma jauda un traucējumu izkliede |
| --- | --- |

5.01. pants

| 5.02. pants | Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība |
| --- | --- |

5.02. pants

| 5.03. pants | Pārbaudes procedūras |
| --- | --- |

5.03. pants

| 5.04. pants | Antenas rādītāji |
| --- | --- |

5.04. pants

| 1. pielikums | Leņķiskā izšķirtspēja diapazonos līdz un ieskaitot 1200 m |
| --- | --- |

1. pielikums

| 2. pielikums | Pārbaudes lauks radara iekārtas izšķirtspējas noteikšanai |
| --- | --- |

2. pielikums

1. nodaļa

Vispārīgi nosacījumi

1.01. pants

Darbības sfēra

Šie noteikumi paredz minimālās tehniskās un ekspluatācijas prasības attiecībā uz radara iekārtām, ko lieto navigācijai iekšējo ūdensceļu kuģos, kā arī nosacījumus attiecībā uz atbilstības šīm minimālajām prasībām pārbaudi. Iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārta, ko var lietot navigācijas režīmā, ir uzskatāma par navigācijas radara iekārtu šo noteikumu nozīmē.

ECDIS

1.02. pants

Radara iekārtas uzdevums

Radara iekārtai jāatvieglo kuģa navigācija, nodrošinot skaidru tā atrašanās vietas radara attēlu attiecībā pret bojām, krasta līnijām un jūras konstrukcijām/veidojumiem, kā arī dodot iespēju droši un savlaicīgi atpazīt citus kuģus un šķēršļus, kas izcēlušies virs ūdens virsmas.

1.03. pants

Apstiprinājuma testēšana

Radara iekārtu nedrīkst uzstādīt uz kuģa, iekams ar tipa pārbaudes palīdzību nav noteikts, vai radara iekārta atbilst šajos noteikumos paredzētajām minimālajām prasībām.

1.04. pants

Pieteikums attiecībā uz apstiprinājuma testēšanu

| 1. | Pieteikumus attiecībā uz radara iekārtas tipa pārbaudi iesniedz kompetentajai testēšanas iestādei vienā no dalībvalstīm.
  Kompetentās testēšanas iestādes jādara zināmas Komitejai, kas minēta direktīvas 19. pantā. |
| --- | --- |

1.

Pieteikumus attiecībā uz radara iekārtas tipa pārbaudi iesniedz kompetentajai testēšanas iestādei vienā no dalībvalstīm.

Kompetentās testēšanas iestādes jādara zināmas Komitejai, kas minēta direktīvas 19. pantā.

| 2. | Katram pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti:






  a) | divi detalizēta tehniskā apraksta eksemplāri; |
| --- | --- | --- |

2.

Katram pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti:

a)

divi detalizēta tehniskā apraksta eksemplāri;

| b) | divi pilnīgi uzstādīšanas un apkalpes dokumentu komplekti; |
| --- | --- |

b)

divi pilnīgi uzstādīšanas un apkalpes dokumentu komplekti;

| c) | divi detalizētas operatora rokasgrāmatas eksemplāri un |
| --- | --- |

c)

divi detalizētas operatora rokasgrāmatas eksemplāri un

| d) | divi apkopotas operatora rokasgrāmatas/kopsavilkuma/eksemplāri. |
| --- | --- |

d)

divi apkopotas operatora rokasgrāmatas/kopsavilkuma/eksemplāri.

| 3. | Ar pārbaužu palīdzību pieteikuma iesniedzējs pārliecinās vai liek pārliecināties, vai radara iekārta atbilst minimālajām šo noteikumu prasībām.
  Pārbaudes rezultāti un mērījumu atskaites par antenas horizontālās un vertikālās radiācijas modeli jāpievieno pieteikumam.
  Kompetentajai testēšanas iestādei šie dokumenti un testēšanas laikā iegūtā informācija ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

3.

Ar pārbaužu palīdzību pieteikuma iesniedzējs pārliecinās vai liek pārliecināties, vai radara iekārta atbilst minimālajām šo noteikumu prasībām.

Pārbaudes rezultāti un mērījumu atskaites par antenas horizontālās un vertikālās radiācijas modeli jāpievieno pieteikumam.

Kompetentajai testēšanas iestādei šie dokumenti un testēšanas laikā iegūtā informācija ir jāsaglabā.

| 4. | Apstiprinājuma testēšanas nolūkā “pieteikuma iesniedzējs” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, ar kuras vārdu, preču zīmi vai kādu citu identifikācijas formu tiek ražota vai tirgota testēšanai iesniegtā iekārta. |
| --- | --- |

4.

Apstiprinājuma testēšanas nolūkā “pieteikuma iesniedzējs” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, ar kuras vārdu, preču zīmi vai kādu citu identifikācijas formu tiek ražota vai tirgota testēšanai iesniegtā iekārta.

1.05. pants

Tipa apstiprinājums

| 1. | Ja iekārta iztur tipa pārbaudi, kompetentā testēšanas iestāde izsniedz atbilstības sertifikātu.
  Ja iekārta neatbilst minimālajām prasībām, pieteikuma iesniedzējs jāinformē rakstveidā par tās noraidījuma iemesliem.
  Apstiprinājumu piešķir kompetentā iestāde.
  Kompetentā iestāde informē direktīvas 19. pantā minēto Komiteju par iekārtu, ko tā apstiprinājusi. |
| --- | --- |

1.

Ja iekārta iztur tipa pārbaudi, kompetentā testēšanas iestāde izsniedz atbilstības sertifikātu.

Ja iekārta neatbilst minimālajām prasībām, pieteikuma iesniedzējs jāinformē rakstveidā par tās noraidījuma iemesliem.

Apstiprinājumu piešķir kompetentā iestāde.

Kompetentā iestāde informē direktīvas 19. pantā minēto Komiteju par iekārtu, ko tā apstiprinājusi.

| 2. | Visām testēšanas iestādēm jebkurā laikā ir tiesības izvēlēties pārbaudei iekārtu no ražošanas sērijas.
  Ja šī pārbaude atklāj iekārtā defektus, tipa apstiprinājumu var anulēt.
  Tipa apstiprinājumu anulē tā iestāde, kura to izdevusi. |
| --- | --- |

2.

Visām testēšanas iestādēm jebkurā laikā ir tiesības izvēlēties pārbaudei iekārtu no ražošanas sērijas.

Ja šī pārbaude atklāj iekārtā defektus, tipa apstiprinājumu var anulēt.

Tipa apstiprinājumu anulē tā iestāde, kura to izdevusi.

| 3. | Tipa apstiprinājums ir derīgs uz 10 gadu periodu, un to pēc pieprasījuma iespējams atjaunot. |
| --- | --- |

3.

Tipa apstiprinājums ir derīgs uz 10 gadu periodu, un to pēc pieprasījuma iespējams atjaunot.

1.06. pants

Iekārtas marķēšana un apstiprinājuma numurs

| 1. | Katram iekārtas komponentam jābūt neizdzēšami marķētam ar ražotāja vārdu, iekārtas tirdzniecības apzīmējumu, iekārtas tipu un sērijas numuru. |
| --- | --- |

1.

Katram iekārtas komponentam jābūt neizdzēšami marķētam ar ražotāja vārdu, iekārtas tirdzniecības apzīmējumu, iekārtas tipu un sērijas numuru.

| 2. | Kompetentās iestādes piešķirtais apstiprinājuma numurs nenoņemami jāpiestiprina displeja blokam tā, lai tas paliktu skaidri redzams pēc iekārtas uzstādīšanas.
  Apstiprinājuma numura salikums:
  e-NN-NNN







  (e | = | Eiropas Savienība |
| --- | --- | --- | --- |
| NN | = | apstiprinājuma valsts kods, kur |

2.

Kompetentās iestādes piešķirtais apstiprinājuma numurs nenoņemami jāpiestiprina displeja blokam tā, lai tas paliktu skaidri redzams pēc iekārtas uzstādīšanas.

Apstiprinājuma numura salikums:

e-NN-NNN

(e

=

Eiropas Savienība

NN

=

apstiprinājuma valsts kods, kur

| 1 | = Vācija |
| --- | --- |

1

= Vācija

| 18 | = Dānija |
| --- | --- |

18

= Dānija

| 2 | = Francija |
| --- | --- |

2

= Francija

| 20 | = Polija |
| --- | --- |

20

= Polija

| 3 | = Itālija |
| --- | --- |

3

= Itālija

| 21 | = Portugāle |
| --- | --- |

21

= Portugāle

| 4 | = Nīderlande |
| --- | --- |

4

= Nīderlande

| 23 | = Grieķija |
| --- | --- |

23

= Grieķija

| 5 | = Zviedrija |
| --- | --- |

5

= Zviedrija

| 24 | = Īrija |
| --- | --- |

24

= Īrija

| 6 | = Beļģija |
| --- | --- |

6

= Beļģija

| 26 | = Slovēnija |
| --- | --- |

26

= Slovēnija

| 7 | = Ungārija |
| --- | --- |

7

= Ungārija

| 27 | = Slovākija |
| --- | --- |

27

= Slovākija

| 8 | =Čehijas Republika |
| --- | --- |

8

=Čehijas Republika

| 29 | = Igaunija |
| --- | --- |

29

= Igaunija

| 9 | = Spānija |
| --- | --- |

9

= Spānija

| 32 | = Latvija |
| --- | --- |

32

= Latvija

| 11 | = Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

11

= Apvienotā Karaliste

| 36 | = Lietuva |
| --- | --- |

36

= Lietuva

| 12 | = Austrija |
| --- | --- |

12

= Austrija

| 49 | = Kipra |
| --- | --- |

49

= Kipra

| 13 | = Luksemburga |
| --- | --- |

13

= Luksemburga

| 50 | = Malta |
| --- | --- |

50

= Malta

| 17 | = Somija |
| --- | --- |

17

= Somija

| NNN | = | trīsciparu skaitlis, ko nosaka kompetentā iestāde.) |
| --- | --- | --- |

NNN

=

trīsciparu skaitlis, ko nosaka kompetentā iestāde.)

| 3. | Apstiprinājuma numuru drīkst lietot tikai kopā ar tam piesaistīto apstiprinājumu.
  Pieteikuma iesniedzējs atbild par apstiprinājuma numura izveidošanu un piestiprināšanu iekārtām. |
| --- | --- |

3.

Apstiprinājuma numuru drīkst lietot tikai kopā ar tam piesaistīto apstiprinājumu.

Pieteikuma iesniedzējs atbild par apstiprinājuma numura izveidošanu un piestiprināšanu iekārtām.

| 4. | Kompetentā iestāde bez kavēšanās informē Komiteju par piešķirto apstiprinājuma numuru. |
| --- | --- |

4.

Kompetentā iestāde bez kavēšanās informē Komiteju par piešķirto apstiprinājuma numuru.

1.07. pants

Ražotāja deklarācija

Katram iekārtas blokam jābūt pievienotai ražotāja deklarācijai attiecībā uz to, ka tā atbilst spēkā esošajām minimālajām prasībām un ka tā visos aspektos ir identiska iekārtai, kas tika iesniegta testēšanai.

1.08. pants

Apstiprinātas iekārtas modifikācijas

| 1. | Jebkādas jau apstiprinātā iekārtā izdarītas modifikācijas izraisīs tipa apstiprinājuma anulēšanu. Ja tiek plānotas modifikācijas, informācija par to rakstveidā jānosūta kompetentajai testēšanas iestādei. |
| --- | --- |

1.

Jebkādas jau apstiprinātā iekārtā izdarītas modifikācijas izraisīs tipa apstiprinājuma anulēšanu. Ja tiek plānotas modifikācijas, informācija par to rakstveidā jānosūta kompetentajai testēšanas iestādei.

| 2. | Kompetentā testēšanas iestāde pieņem lēmumu par to, vai apstiprinājums joprojām ir spēkā, vai arī ir nepieciešama apskate vai jauna tipa pārbaude.
  Ja tiek piešķirts jauns apstiprinājums, jāpiešķir jauns apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

2.

Kompetentā testēšanas iestāde pieņem lēmumu par to, vai apstiprinājums joprojām ir spēkā, vai arī ir nepieciešama apskate vai jauna tipa pārbaude.

Ja tiek piešķirts jauns apstiprinājums, jāpiešķir jauns apstiprinājuma numurs.

2. nodaļa

Vispārīgās minimālās prasības attiecībā uz radara iekārtām

2.01. pants

Uzbūve, konstrukcija

| 1. | Radara iekārtai jābūt piemērotai darbībai uz iekšējo ūdensceļu kuģiem. |
| --- | --- |

1.

Radara iekārtai jābūt piemērotai darbībai uz iekšējo ūdensceļu kuģiem.

| 2. | Iekārtas uzbūvei un konstrukcijai gan mehāniskajā, gan elektriskajā ziņā jāatbilst modernajām prasībām. |
| --- | --- |

2.

Iekārtas uzbūvei un konstrukcijai gan mehāniskajā, gan elektriskajā ziņā jāatbilst modernajām prasībām.

| 3. | Neesot nekādiem īpašiem noteikumiem šīs direktīvas II pielikumā vai šajos noteikumos, uz elektroenerģijas padevi, drošumu, savstarpējo kuģu iekārtu interferenci, kompasa drošo attālumu, izturību pret klimatisko iedarbību, mehānisko izturību, apkārtējās vides iedarbību, dzirdamu trokšņu emisiju un iekārtas marķējumiem attiecas IEC publikācijas 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” noteikumi un metodes.
  Papildus piemēro ITU Radio noteikumu prasības. Iekārtai jāatbilst visām šo noteikumu prasībām attiecībā uz radara displeja apkārtējā gaisa temperatūru starp 0 °C un 40 °C. |
| --- | --- |

3.

Neesot nekādiem īpašiem noteikumiem šīs direktīvas II pielikumā vai šajos noteikumos, uz elektroenerģijas padevi, drošumu, savstarpējo kuģu iekārtu interferenci, kompasa drošo attālumu, izturību pret klimatisko iedarbību, mehānisko izturību, apkārtējās vides iedarbību, dzirdamu trokšņu emisiju un iekārtas marķējumiem attiecas IEC publikācijas 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” noteikumi un metodes.

IEC

Papildus piemēro ITU Radio noteikumu prasības. Iekārtai jāatbilst visām šo noteikumu prasībām attiecībā uz radara displeja apkārtējā gaisa temperatūru starp 0 °C un 40 °C.

ITU

2.02. pants

Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība

| 1. | Frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz, neīsto emisiju lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 500 μV/m.
  Frekvences diapazonos no 156 līdz 165 MHz, no 450 līdz 470 MHz un no 1,53 līdz 1,544 GHz lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 15 μV/m vērtību. Šīs lauka stipruma vērtības attiecas uz 3 metru pārbaudes attālumu no iekārtas pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

1.

Frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz, neīsto emisiju lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 500 μV/m.

Frekvences diapazonos no 156 līdz 165 MHz, no 450 līdz 470 MHz un no 1,53 līdz 1,544 GHz lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 15 μV/m vērtību. Šīs lauka stipruma vērtības attiecas uz 3 metru pārbaudes attālumu no iekārtas pārbaudes laikā.

| 2. | Iekārtai jāatbilst minimālajām prasībām attiecībā uz elektromagnētiskā lauka stiprumu līdz 15 V/m iekārtas tiešā tuvumā pārbaudes laikā frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz. |
| --- | --- |

2.

Iekārtai jāatbilst minimālajām prasībām attiecībā uz elektromagnētiskā lauka stiprumu līdz 15 V/m iekārtas tiešā tuvumā pārbaudes laikā frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz.

2.03. pants

Darbība

| 1. | Iekārtai nedrīkst būt vairāk vadības mehānismu, kā tas nepieciešams tās pareizā darbībā.
  Vadības mehānismu konstrukcijai, marķējumiem un darbībai jābūt tādai, lai nodrošinātu to vienkāršu, nepārprotamu un ātru darbību. To izkārtojumam jābūt tādam, lai pēc iespējas novērstu kļūdas darbībā.
  Vadības mehānismiem, kas nav nepieciešami parastajā darbībā, nav jābūt uzreiz aizsniedzamiem. |
| --- | --- |

1.

Iekārtai nedrīkst būt vairāk vadības mehānismu, kā tas nepieciešams tās pareizā darbībā.

Vadības mehānismu konstrukcijai, marķējumiem un darbībai jābūt tādai, lai nodrošinātu to vienkāršu, nepārprotamu un ātru darbību. To izkārtojumam jābūt tādam, lai pēc iespējas novērstu kļūdas darbībā.

Vadības mehānismiem, kas nav nepieciešami parastajā darbībā, nav jābūt uzreiz aizsniedzamiem.

| 2. | Visiem vadības mehānismiem un indikatoriem jābūt ar simboliem un/vai marķējumiem angļu valodā. Simboliem jāatbilst IMO Ieteikuma Nr. A.278 (VIII) “Jūras navigācijas radara iekārtu vadības mehānismu simboli” prasībām vai IEC publikācijas Nr. 417 prasībām; visiem cipariem un burtiem jābūt vismaz 4 mm augstiem.
  Ja ir iespējams apliecināt, ka tehnisku iemeslu dēļ 4 mm augsti cipari un burti nav iespējami un ja darbības nolūkā ir pieņemami mazāki cipari un burti, pieļaujams samazinājums līdz 3 mm. |
| --- | --- |

2.

Visiem vadības mehānismiem un indikatoriem jābūt ar simboliem un/vai marķējumiem angļu valodā. Simboliem jāatbilst IMO Ieteikuma Nr. A.278 (VIII) “Jūras navigācijas radara iekārtu vadības mehānismu simboli” prasībām vai IEC publikācijas Nr. 417 prasībām; visiem cipariem un burtiem jābūt vismaz 4 mm augstiem.

IMO

IEC

Ja ir iespējams apliecināt, ka tehnisku iemeslu dēļ 4 mm augsti cipari un burti nav iespējami un ja darbības nolūkā ir pieņemami mazāki cipari un burti, pieļaujams samazinājums līdz 3 mm.

| 3. | Iekārtai jābūt konstruētai tā, lai kļūdas darbībā nevarētu izraisīt tās avāriju. |
| --- | --- |

3.

Iekārtai jābūt konstruētai tā, lai kļūdas darbībā nevarētu izraisīt tās avāriju.

| 4. | Visām funkcijām, kas pārsniedz minimālās prasības vai ir ārpus tām, tādām kā ierīces savienošanai ar citām iekārtām, jābūt nodrošinātām tā, lai iekārta visos apstākļos atbilstu minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

4.

Visām funkcijām, kas pārsniedz minimālās prasības vai ir ārpus tām, tādām kā ierīces savienošanai ar citām iekārtām, jābūt nodrošinātām tā, lai iekārta visos apstākļos atbilstu minimālajām prasībām.

2.04. pants

Darbības instrukcijas

| 1. | Katrai iekārtai jābūt nodrošinātai ar detalizētu operatora rokasgrāmatu. Tai jābūt holandiešu, angļu, franču un vācu valodā, un tajā jābūt vismaz šādai informācijai:






  a) | iedarbināšana un darbība; |
| --- | --- | --- |

1.

Katrai iekārtai jābūt nodrošinātai ar detalizētu operatora rokasgrāmatu. Tai jābūt holandiešu, angļu, franču un vācu valodā, un tajā jābūt vismaz šādai informācijai:

a)

iedarbināšana un darbība;

| b) | b apkope un apkalpe; |
| --- | --- |

b)

b apkope un apkalpe;

| c) | vispārīgi drošības norādījumi (elektromagnētiskā starojuma radītie veselības apdraudējumi, piemēram, elektrokardiostimulatoru ietekmēšana u. tml.); |
| --- | --- |

c)

vispārīgi drošības norādījumi (elektromagnētiskā starojuma radītie veselības apdraudējumi, piemēram, elektrokardiostimulatoru ietekmēšana u. tml.);

| d) | norādījumi attiecībā uz pareizu tehnisko uzstādīšanu. |
| --- | --- |

d)

norādījumi attiecībā uz pareizu tehnisko uzstādīšanu.

| 2. | Katrai iekārtai jābūt nodrošinātā ar operatora rokasgrāmatas kopsavilkumu izturīgā formā.
  Tam jābūt holandiešu, angļu, franču un vācu valodā. |
| --- | --- |

2.

Katrai iekārtai jābūt nodrošinātā ar operatora rokasgrāmatas kopsavilkumu izturīgā formā.

Tam jābūt holandiešu, angļu, franču un vācu valodā.

2.05. pants

Uzstādīšana un darbības pārbaudes

Uzstādīšanas, aizvietošanas un darbības pārbaudēm jābūt saskaņā ar V daļas prasībām.

3. pants

Minimālās ekspluatācijas prasības attiecībā uz radara iekārtu

3.01. pants

Radara iekārtas darba gatavība

| 1. | Sākot no aukstas iedarbināšanas, radara iekārtai jābūt pilnīgā darba gatavībā četru minūšu laikā. Pēc šī laikposma jābūt iespējai nekavējoties pārtraukt un aktivēt pārvadi. |
| --- | --- |

1.

Sākot no aukstas iedarbināšanas, radara iekārtai jābūt pilnīgā darba gatavībā četru minūšu laikā. Pēc šī laikposma jābūt iespējai nekavējoties pārtraukt un aktivēt pārvadi.

| 2. | Radara iekārtu jāvar vadīt vienai personai, vienlaikus novērojot displeju.
  Ja vadības panelis ir atsevišķs bloks, tajā jābūt visiem vadības mehānismiem, ko radara navigācijā izmanto tieši.
  Bezvadu tālvadības pultis nav atļautas. |
| --- | --- |

2.

Radara iekārtu jāvar vadīt vienai personai, vienlaikus novērojot displeju.

Ja vadības panelis ir atsevišķs bloks, tajā jābūt visiem vadības mehānismiem, ko radara navigācijā izmanto tieši.

Bezvadu tālvadības pultis nav atļautas.

| 3. | Jābūt iespējai nolasīt displeju arī ievērojama apkārtējās gaismas spilgtuma apstākļos. Nepieciešamības gadījumā jābūt pieejamiem atbilstošiem redzes palīglīdzekļiem, kas ir vienkārši un viegli uzstādāmi un noņemami.
  Redzes palīglīdzekļiem jābūt izmantojamiem arī briļļu valkātājiem. |
| --- | --- |

3.

Jābūt iespējai nolasīt displeju arī ievērojama apkārtējās gaismas spilgtuma apstākļos. Nepieciešamības gadījumā jābūt pieejamiem atbilstošiem redzes palīglīdzekļiem, kas ir vienkārši un viegli uzstādāmi un noņemami.

Redzes palīglīdzekļiem jābūt izmantojamiem arī briļļu valkātājiem.

3.02. pants

Izšķirtspēja

| 1. | Leņķiskā izšķirtspēja
  Leņķiskā izšķirtspēja ir saistīta ar diapazonu skalu un attālumu. Nepieciešamā minimālā izšķirtspēja attiecībā uz mazākiem diapazoniem līdz pat un ieskaitot 1200 m ir parādīta 1. pielikumā.
  Minimālā izšķirtspēja jāsaprot kā minimālais azimutālais attālums starp diviem standarta reflektoriem (skatīt 5.03. panta 2. punktu), kurā tie radara attēlā tiek parādīti skaidri atdalīti viens no otra. |
| --- | --- |

1.

Leņķiskā izšķirtspēja

Leņķiskā izšķirtspēja ir saistīta ar diapazonu skalu un attālumu. Nepieciešamā minimālā izšķirtspēja attiecībā uz mazākiem diapazoniem līdz pat un ieskaitot 1200 m ir parādīta 1. pielikumā.

Minimālā izšķirtspēja jāsaprot kā minimālais azimutālais attālums starp diviem standarta reflektoriem (skatīt 5.03. panta 2. punktu), kurā tie radara attēlā tiek parādīti skaidri atdalīti viens no otra.

| 2. | Minimālais diapazons un diapazona izšķirtspēja
  Visos attālumos starp 15 un 1 200 m diapazonu skalās līdz pat un ieskaitot 1 200 m standarta reflektoriem, kas atrodas 15 m atstatumā viens no otra uz viena un tā paša peilējuma, radara ekrānā jābūt redzamiem kā skaidri atdalītiem vienam no otra. |
| --- | --- |

2.

Minimālais diapazons un diapazona izšķirtspēja

Visos attālumos starp 15 un 1 200 m diapazonu skalās līdz pat un ieskaitot 1 200 m standarta reflektoriem, kas atrodas 15 m atstatumā viens no otra uz viena un tā paša peilējuma, radara ekrānā jābūt redzamiem kā skaidri atdalītiem vienam no otra.

| 3. | Funkcijas, kas var izraisīt izšķirtspējas pasliktināšanos, diapazonu skalās līdz 2 000 m nedrīkst būt ieslēdzamas. |
| --- | --- |

3.

Funkcijas, kas var izraisīt izšķirtspējas pasliktināšanos, diapazonu skalās līdz 2 000 m nedrīkst būt ieslēdzamas.

3.03. pants

Diapazonu skalas

| 1. | Radara iekārtai jābūt aprīkotai ar šādām secīgi slēdzamām diapazonu skalām un gredzeniem:







  1. | diapazona skala | 500 m, viens gredzens katriem 100 m |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | diapazona skala | 800 m, viens gredzens katriem 200 m |
| 3. | diapazona skala | 1 200 m, viens gredzens katriem 200 m |
| 4. | diapazona skala | 1 600 m, viens gredzens katriem 400 m |
| 5. | diapazona skala | 2 000 m, viens gredzens katriem 400 m |

1.

Radara iekārtai jābūt aprīkotai ar šādām secīgi slēdzamām diapazonu skalām un gredzeniem:

1.

diapazona skala

500 m, viens gredzens katriem 100 m

2.

diapazona skala

800 m, viens gredzens katriem 200 m

3.

diapazona skala

1 200 m, viens gredzens katriem 200 m

4.

diapazona skala

1 600 m, viens gredzens katriem 400 m

5.

diapazona skala

2 000 m, viens gredzens katriem 400 m

| 2. | Pieļaujamas arī turpmākas secīgi slēdzamas diapazonu skalas. |
| --- | --- |

2.

Pieļaujamas arī turpmākas secīgi slēdzamas diapazonu skalas.

| 3. | Izvēlētā diapazona skala, attālums starp diapazona apļiem un maināma diapazona marķiera attālums jānorāda metros vai kilometros. |
| --- | --- |

3.

Izvēlētā diapazona skala, attālums starp diapazona apļiem un maināma diapazona marķiera attālums jānorāda metros vai kilometros.

| 4. | Diapazona gredzenu platums un maināmā diapazona marķieris pie normāla spilgtuma iestatījuma nedrīkst pārsniegt 2 mm. |
| --- | --- |

4.

Diapazona gredzenu platums un maināmā diapazona marķieris pie normāla spilgtuma iestatījuma nedrīkst pārsniegt 2 mm.

| 5. | Apakšsektoru displejs un papildierīces nav atļautas. |
| --- | --- |

5.

Apakšsektoru displejs un papildierīces nav atļautas.

3.04. pants

Maināmā diapazona marķieris

| 1. | Radara iekārtā jābūt maināmā diapazona marķierim. |
| --- | --- |

1.

Radara iekārtā jābūt maināmā diapazona marķierim.

| 2. | Jābūt iespējai astoņu sekunžu laikā iestatīt diapazona marķieri uz jebkuru diapazonu. |
| --- | --- |

2.

Jābūt iespējai astoņu sekunžu laikā iestatīt diapazona marķieri uz jebkuru diapazonu.

| 3. | Attālums, pie kāda maināmā diapazona marķieris ir iestatīts, nedrīkst mainīties pat pēc pārslēgšanās uz citām diapazonu skalām. |
| --- | --- |

3.

Attālums, pie kāda maināmā diapazona marķieris ir iestatīts, nedrīkst mainīties pat pēc pārslēgšanās uz citām diapazonu skalām.

| 4. | Diapazons jāatspoguļo kā trīsciparu vai četrciparu skaitlis. Diapazonos līdz 2 000 m precizitātei jābūt 10 metru robežās. Diapazona marķiera rādiusam jāatbilst digitālajam displejam. |
| --- | --- |

4.

Diapazons jāatspoguļo kā trīsciparu vai četrciparu skaitlis. Diapazonos līdz 2 000 m precizitātei jābūt 10 metru robežās. Diapazona marķiera rādiusam jāatbilst digitālajam displejam.

3.05. pants

Centra līnija

| 1. | Centra līnijai jāsniedzas no stāvokļa radara displejā, kas atbilst antenas stāvoklim, līdz pat radara ekrāna malai. |
| --- | --- |

1.

Centra līnijai jāsniedzas no stāvokļa radara displejā, kas atbilst antenas stāvoklim, līdz pat radara ekrāna malai.

| 2. | Centra līnijas platums ekrāna malā nedrīkst būt lielāks par 0,5°. |
| --- | --- |

2.

Centra līnijas platums ekrāna malā nedrīkst būt lielāks par 0,5°.

| 3. | Radara iekārtā jābūt regulēšanas ierīcei jebkādu azimutālu leņķisko kļūdu labošanai antenas uzstādījumā. |
| --- | --- |

3.

Radara iekārtā jābūt regulēšanas ierīcei jebkādu azimutālu leņķisko kļūdu labošanai antenas uzstādījumā.

| 4. | Pēc leņķiskās kļūdas izlabošanas un radara iekārtas aktivēšanas, centra līnijas novirze no ķīļa līnijas nedrīkst pārsniegt 0,5°. |
| --- | --- |

4.

Pēc leņķiskās kļūdas izlabošanas un radara iekārtas aktivēšanas, centra līnijas novirze no ķīļa līnijas nedrīkst pārsniegt 0,5°.

3.06. pants

Atcentrēšana

| 1. | Lai nodrošinātu izvērstu skatu uz priekšu, jābūt iespējamai radara attēla atcentrēšanai pie visām diapazonu skalām, kādas norādītas 3.03. panta 1. punktā. Atcentrēšanas rezultātam jābūt tikai un vienīgi skata uz priekšu izvērsumam un jābūt regulējamam vismaz līdz 0,25 un, augstākais, līdz 0,33 no reālā ekrāna diametra. |
| --- | --- |

1.

Lai nodrošinātu izvērstu skatu uz priekšu, jābūt iespējamai radara attēla atcentrēšanai pie visām diapazonu skalām, kādas norādītas 3.03. panta 1. punktā. Atcentrēšanas rezultātam jābūt tikai un vienīgi skata uz priekšu izvērsumam un jābūt regulējamam vismaz līdz 0,25 un, augstākais, līdz 0,33 no reālā ekrāna diametra.

| 2. | Diapazonā ar izvērstu skatu uz priekšu diapazona apļiem jābūt palielinātiem un maināmā diapazona marķierim jābūt regulējamam un nolasāmam līdz maksimālajam displejā redzamajam diapazonam. |
| --- | --- |

2.

Diapazonā ar izvērstu skatu uz priekšu diapazona apļiem jābūt palielinātiem un maināmā diapazona marķierim jābūt regulējamam un nolasāmam līdz maksimālajam displejā redzamajam diapazonam.

| 3. | Fiksēts displejā redzamā diapazona izvērsums uz priekšu saskaņā ar 1. punktu ir pieļaujams ar nosacījumu, ka attiecībā uz attēla centrālo daļu reālais diametrs nav mazāks par 4.03. panta 1. punktā norādīto un ka peilējumu skala ir konstruēta tā, lai peilējumu varētu ņemt saskaņā ar 3.08. pantu.
  Šādā gadījumā 1. punktā minētā atcentrēšanas ierīce nav nepieciešama. |
| --- | --- |

3.

Fiksēts displejā redzamā diapazona izvērsums uz priekšu saskaņā ar 1. punktu ir pieļaujams ar nosacījumu, ka attiecībā uz attēla centrālo daļu reālais diametrs nav mazāks par 4.03. panta 1. punktā norādīto un ka peilējumu skala ir konstruēta tā, lai peilējumu varētu ņemt saskaņā ar 3.08. pantu.

Šādā gadījumā 1. punktā minētā atcentrēšanas ierīce nav nepieciešama.

3.07. pants

Peilējumu skala

| 1. | Radara iekārtai ekrāna malā jābūt peilējumu skalai. |
| --- | --- |

1.

Radara iekārtai ekrāna malā jābūt peilējumu skalai.

| 2. | Peilējumu skalai jābūt sadalītai vismaz 72 daļās, kas katra atspoguļo 5 grādus. Sadalījuma atzīmēm, kas atspoguļo 10 grādus jābūt nepārprotami garākām par tām, kas marķē 5 grādus.
  000 atzīmei peilējumu skalā jāatrodas ekrāna augšējās malas vidū. |
| --- | --- |

2.

Peilējumu skalai jābūt sadalītai vismaz 72 daļās, kas katra atspoguļo 5 grādus. Sadalījuma atzīmēm, kas atspoguļo 10 grādus jābūt nepārprotami garākām par tām, kas marķē 5 grādus.

000 atzīmei peilējumu skalā jāatrodas ekrāna augšējās malas vidū.

| 3. | Peilējumu skalai jābūt marķētai ar trīsciparu skaitļiem no 000 līdz 360 grādiem pulksteņa rādītāju kustības virzienā. Numerācijai jābūt ar arābu skaitļiem ik pa 10 vai 30 grādiem.
  Skaitli 000 var aizvietot ar skaidri saskatāmu bultiņu. |
| --- | --- |

3.

Peilējumu skalai jābūt marķētai ar trīsciparu skaitļiem no 000 līdz 360 grādiem pulksteņa rādītāju kustības virzienā. Numerācijai jābūt ar arābu skaitļiem ik pa 10 vai 30 grādiem.

Skaitli 000 var aizvietot ar skaidri saskatāmu bultiņu.

3.08. pants

Peilēšanas ierīces

| 1. | Ir atļautas ierīces mērķu peilējumu noteikšanai. |
| --- | --- |

1.

Ir atļautas ierīces mērķu peilējumu noteikšanai.

| 2. | Ja šādas ierīces ir, tām jāspēj noteikt jebkura mērķa peilējums aptuveni 5 sekunžu laikā ar maksimālo kļūdu ± 1 grāds. |
| --- | --- |

2.

Ja šādas ierīces ir, tām jāspēj noteikt jebkura mērķa peilējums aptuveni 5 sekunžu laikā ar maksimālo kļūdu ± 1 grāds.

| 3. | Ja tiek izmantota elektroniska peilēšanas līnija, tai jābūt:






  a) | skaidri atšķiramai no centra līnijas; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja tiek izmantota elektroniska peilēšanas līnija, tai jābūt:

a)

skaidri atšķiramai no centra līnijas;

| b) | redzamai displejā gandrīz nepārtraukti; |
| --- | --- |

b)

redzamai displejā gandrīz nepārtraukti;

| c) | brīvi rotējamai par 360 grādiem uz kreiso un labo pusi; |
| --- | --- |

c)

brīvi rotējamai par 360 grādiem uz kreiso un labo pusi;

| d) | augstākais, 0,5 grādu platai ekrāna malā; |
| --- | --- |

d)

augstākais, 0,5 grādu platai ekrāna malā;

| e) | jāsniedzas no sākuma punkta līdz peilējumu skalai; |
| --- | --- |

e)

jāsniedzas no sākuma punkta līdz peilējumu skalai;

| f) | ar pilnīgu trīsciparu vai četrciparu decimālgrādu nolasījumu. |
| --- | --- |

f)

ar pilnīgu trīsciparu vai četrciparu decimālgrādu nolasījumu.

| 4. | Ja izmanto mehānisku peilēšanas līniju, tai jābūt:






  a) | brīvi rotējamai par 360 grādiem uz kreiso un labo pusi; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja izmanto mehānisku peilēšanas līniju, tai jābūt:

a)

brīvi rotējamai par 360 grādiem uz kreiso un labo pusi;

| b) | jāsniedzas no iezīmētā sākuma punkta līdz peilējumu skalai; |
| --- | --- |

b)

jāsniedzas no iezīmētā sākuma punkta līdz peilējumu skalai;

| c) | bez citiem marķējumiem un |
| --- | --- |

c)

bez citiem marķējumiem un

| d) | konstruētai tā, lai nevajadzīgi neaptumšotu atbalss rādījumus. |
| --- | --- |

d)

konstruētai tā, lai nevajadzīgi neaptumšotu atbalss rādījumus.

3.09. pants

Ierīces jūras un lietus traucējumu mazināšanai

| 1. | Radara iekārtā jābūt ierīcēm ar manuālas vadības mehānismiem jūras un lietus radītu traucējumu samazināšanai. |
| --- | --- |

1.

Radara iekārtā jābūt ierīcēm ar manuālas vadības mehānismiem jūras un lietus radītu traucējumu samazināšanai.

| 2. | Jūras traucējumu kontrolei (jutīguma laika kontrole — STC) savā maksimālajā iestatījumā jābūt efektīvai aptuveni 1 200 m attālumā. |
| --- | --- |

2.

Jūras traucējumu kontrolei (jutīguma laika kontrole — STC) savā maksimālajā iestatījumā jābūt efektīvai aptuveni 1 200 m attālumā.

STC

| 3. | Radara iekārta nedrīkst būt aprīkota ar automātiskām jūras un lietus traucējumu samazināšanas ierīcēm. |
| --- | --- |

3.

Radara iekārta nedrīkst būt aprīkota ar automātiskām jūras un lietus traucējumu samazināšanas ierīcēm.

3.10. pants

Citu radara iekārtu radītu traucējumu mazināšana

| 1. | Jābūt ieslēdzamai ierīcei, kas paredzēta citu radara iekārtu radītu traucējumu mazināšanai. |
| --- | --- |

1.

Jābūt ieslēdzamai ierīcei, kas paredzēta citu radara iekārtu radītu traucējumu mazināšanai.

| 2. | Šīs ierīces darbība nedrīkst dzēst noderīgo mērķu displeju. |
| --- | --- |

2.

Šīs ierīces darbība nedrīkst dzēst noderīgo mērķu displeju.

3.11. pants

Savietojamība ar radara gaismas signāliem

Signāliem no radara gaismas signālu devējiem atbilstoši IMO rezolūcijai A.423 (XI) displejā jābūt skaidri redzamiem, kad izslēgta lietus traucējumu dzēšana (stingrā laika konstante — FTC).

IMO

FTC

3.12. pants

Pastiprinājuma kontrole

Pastiprinājuma kontroles diapazonam jābūt tādam, lai pie minimālā jūras traucējumu dzēšanas iestatījuma, ūdens virsmas kustība būtu skaidri redzama un lai jaudīgās radara atbalsis ar atbalss zonu, kas vienāda ar 10 000 m2, varētu atslēgt jebkurā attālumā.

2

3.13. pants

Frekvences regulēšana

Displeja blokam jābūt aprīkotam ar regulēšanas indikatoru. Regulēšanas skalas garumam jābūt vismaz 30 mm. Indikatoram jāfunkcionē visos diapazonos, pat bez radara atbalsīm. Indikatoram jādarbojas vienlīdz labi, kad aktivēts cieša tuvuma atbalsu pastiprinājums vai dzēšana.

Regulējuma koriģēšanas nolūkā jābūt pieejamam manuālās vadības mehānismam.

3.14. pants

Jūras orientācijas līnijas un informācija ekrānā

| 1. | Radara ekrānā var būt uzliktas virsū tikai centra līnija, peilējuma līnijas un diapazonu gredzeni. |
| --- | --- |

1.

Radara ekrānā var būt uzliktas virsū tikai centra līnija, peilējuma līnijas un diapazonu gredzeni.

| 2. | Bez radara attēla un papildus informācijai par radara iekārtas darbību displejā drīkst būt redzama tikai šāda jūras informācija, kā uzskaitītā:






  a) | pagrieziena ātrums; |
| --- | --- | --- |

2.

Bez radara attēla un papildus informācijai par radara iekārtas darbību displejā drīkst būt redzama tikai šāda jūras informācija, kā uzskaitītā:

a)

pagrieziena ātrums;

| b) | kuģa ātrums; |
| --- | --- |

b)

kuģa ātrums;

| c) | stūres stāvoklis; |
| --- | --- |

c)

stūres stāvoklis;

| d) | ūdens dziļums; |
| --- | --- |

d)

ūdens dziļums;

| e) | kompasa kurss. |
| --- | --- |

e)

kompasa kurss.

| 3. | Visai ekrāna informācijai vēl bez radara attēla displejā jābūt redzamai kvazistatiski, un atjaunošanas ātrumam jāatbilst operatora prasībām. |
| --- | --- |

3.

Visai ekrāna informācijai vēl bez radara attēla displejā jābūt redzamai kvazistatiski, un atjaunošanas ātrumam jāatbilst operatora prasībām.

| 4. | Prasības attiecībā uz displeju un jūras informācijas precizitāti ir tādas pašas, kā tās prasības, kas piemērojamas attiecībā uz galveno iekārtu. |
| --- | --- |

4.

Prasības attiecībā uz displeju un jūras informācijas precizitāti ir tādas pašas, kā tās prasības, kas piemērojamas attiecībā uz galveno iekārtu.

3.15. pants

Sistēmas jutīgums

Sistēmas jutīgumam jābūt tādam, lai radara attēlā jebkurā antenas izšķirtspējā skaidri būtu redzams standarta reflektors 1 200 m attālumā. 1 m2 reflektora gadījumā tajā pašā attālumā koeficients, ko veido antenas apgriezienu skaita ar radara atbalsi noteikta perioda laikā un antenas kopējo apgriezienu skaita tajā pašā laikā periodā, pamatojoties uz 100 apgriezieniem (fiksēšanas-skenēšanas ātrums), attiecība, nedrīkst būt mazāks par 0.8.

2

3.16. pants

Mērķa sliede

Iepriekšējos mērķu stāvokļus jāparāda ar sliedi.

Mērķa sliedes parādīšanai jābūt gandrīz nepārtrauktai un spilgtumam jābūt mazākam, nekā attiecīgā mērķa spilgtumam; mērķa sliedei un radara attēlam jābūt vienā un tajā pašā krāsā. Sliedes nepārtrauktībai jābūt regulējamai atbilstoši darbības prasībām, taču tā nedrīkst būt ilgstošāka par 2 antenas apgriezieniem.

Mērķa sliede nedrīkst pasliktināt radara attēlu.

3.17. pants

Atkarīgie indikatori

Atkarīgajiem indikatoriem jāatbilst visām prasībām, kādas piemēro navigācijas radara iekārtām.

4. nodaļa

Minimālās tehniskās prasības attiecībā uz radara iekārtu

4.01. pants

Darbība

| 1. | Visām vadības ierīcēm jābūt izkārtotām tā, lai to darbības laikā nekāda informācija netiktu apslēpta skatam un radara navigācija netiktu pasliktināta. |
| --- | --- |

1.

Visām vadības ierīcēm jābūt izkārtotām tā, lai to darbības laikā nekāda informācija netiktu apslēpta skatam un radara navigācija netiktu pasliktināta.

| 2. | Vadības ierīcēm, ko var izmantot, lai izslēgtu iekārtu, vai kas aktivētā stāvoklī varētu izraisīt traucējumus tās darbībā, jābūt aizsargātām pret netīšu darbību. |
| --- | --- |

2.

Vadības ierīcēm, ko var izmantot, lai izslēgtu iekārtu, vai kas aktivētā stāvoklī varētu izraisīt traucējumus tās darbībā, jābūt aizsargātām pret netīšu darbību.

| 3. | Visām vadības ierīcēm un indikatoriem jābūt aprīkotiem ar nemirgojošu apgaismojuma avotu, kāds piemērots visos apkārtējās vides apgaismes apstākļos un ir noregulējams līdz pat nullei ar neatkarīgas vadības ierīces palīdzību. |
| --- | --- |

3.

Visām vadības ierīcēm un indikatoriem jābūt aprīkotiem ar nemirgojošu apgaismojuma avotu, kāds piemērots visos apkārtējās vides apgaismes apstākļos un ir noregulējams līdz pat nullei ar neatkarīgas vadības ierīces palīdzību.

| 4. | Šādām funkcijām jābūt pašām ar savām vadības ierīcēm ar tiešu piekļuvi:






  a) | gaidīšanas režīms/ieslēgts; |
| --- | --- | --- |

4.

Šādām funkcijām jābūt pašām ar savām vadības ierīcēm ar tiešu piekļuvi:

a)

gaidīšanas režīms/ieslēgts;

| b) | diapazons; |
| --- | --- |

b)

diapazons;

| c) | regulēšana; |
| --- | --- |

c)

regulēšana;

| d) | pastiprinājums; |
| --- | --- |

d)

pastiprinājums;

| e) | jūras traucējumi (STC); |
| --- | --- |

e)

jūras traucējumi (STC);

STC

| f) | lietus traucējumi (FTC); |
| --- | --- |

f)

lietus traucējumi (FTC);

FTC

| g) | maināmā diapazona marķieris (VRM); |
| --- | --- |

g)

maināmā diapazona marķieris (VRM);

VRM

| h) | kursors vai elektroniska peilēšanas līnija (EBL) (ja uzstādīta); |
| --- | --- |

h)

kursors vai elektroniska peilēšanas līnija (EBL) (ja uzstādīta);

EBL

| i) | kuģa virziena marķiera dzēšana (SHM). |
| --- | --- |

i)

kuģa virziena marķiera dzēšana (SHM).

SHM

Ja iepriekšminēto funkciju regulēšanā izmanto rotējošas vadības ierīces, koncentrisks vadības ierīču izkārtojums vienai virs otras nav pieļaujams.

| 5. | Vismaz tām vadības ierīcēm, kas attiecas uz pastiprinājumu, jūras traucējumiem un lietus traucējumiem, jābūt regulējamām ar rotējošu vadību, to radītajam rezultātam esot proporcionālam rotācijas leņķim. |
| --- | --- |

5.

Vismaz tām vadības ierīcēm, kas attiecas uz pastiprinājumu, jūras traucējumiem un lietus traucējumiem, jābūt regulējamām ar rotējošu vadību, to radītajam rezultātam esot proporcionālam rotācijas leņķim.

| 6. | Vadības ierīču regulēšanai jābūt tādai, lai kustībai uz labo pusi vai uz augšu būtu pozitīva ietekme uz maināmo lielumu, savukārt kustībai uz kreiso pusi vai uz leju — negatīva. |
| --- | --- |

6.

Vadības ierīču regulēšanai jābūt tādai, lai kustībai uz labo pusi vai uz augšu būtu pozitīva ietekme uz maināmo lielumu, savukārt kustībai uz kreiso pusi vai uz leju — negatīva.

| 7. | Ja tiek izmantotas nospiežamas vadības pogas, jābūt iespējai tās noteikt un darbināt ar skārienu. Tām jābūt arī ar skaidri uztveramu kontakta atslābinājumu. |
| --- | --- |

7.

Ja tiek izmantotas nospiežamas vadības pogas, jābūt iespējai tās noteikt un darbināt ar skārienu. Tām jābūt arī ar skaidri uztveramu kontakta atslābinājumu.

| 8. | Jābūt iespējai regulēt šādu mainīgo lielumu spilgtumu vēl bez iestatīšanas no nulles līdz vērtībai, kāda nepieciešama darbības nolūkā:






  a) | radara attēls; |
| --- | --- | --- |

8.

Jābūt iespējai regulēt šādu mainīgo lielumu spilgtumu vēl bez iestatīšanas no nulles līdz vērtībai, kāda nepieciešama darbības nolūkā:

a)

radara attēls;

| b) | fiksētā diapazona gredzeni; |
| --- | --- |

b)

fiksētā diapazona gredzeni;

| c) | maināmā diapazona gredzeni; |
| --- | --- |

c)

maināmā diapazona gredzeni;

| d) | peilējumu skala; |
| --- | --- |

d)

peilējumu skala;

| e) | peilēšanas līnija; |
| --- | --- |

e)

peilēšanas līnija;

| f) | navigācijas informācija, kā norādīts 3.14. panta 2. punktā |
| --- | --- |

f)

navigācijas informācija, kā norādīts 3.14. panta 2. punktā

| 9. | Ņemot vērā, ka dažu displejā redzamo vērtību spilgtuma atšķirība ir tikai ļoti neliela un fiksētā diapazona gredzenu, maināmā diapazona gredzenu un peilēšanas līniju var izslēgt neatkarīgi vienu no otras, var būt četras spilgtuma vadības ierīces, pa vienai katrā no šādām vērtību grupām:






  a) | radara attēls un centra līnija; |
| --- | --- | --- |

9.

Ņemot vērā, ka dažu displejā redzamo vērtību spilgtuma atšķirība ir tikai ļoti neliela un fiksētā diapazona gredzenu, maināmā diapazona gredzenu un peilēšanas līniju var izslēgt neatkarīgi vienu no otras, var būt četras spilgtuma vadības ierīces, pa vienai katrā no šādām vērtību grupām:

a)

radara attēls un centra līnija;

| b) | fiksētā diapazona gredzeni; |
| --- | --- |

b)

fiksētā diapazona gredzeni;

| c) | maināmā diapazona gredzeni; |
| --- | --- |

c)

maināmā diapazona gredzeni;

| d) | peilēšanas līnija un peilējumu skala un navigācijas informācija, kā norādīts 3.14. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

d)

peilēšanas līnija un peilējumu skala un navigācijas informācija, kā norādīts 3.14. panta 2. punktā.

| 10. | Centra līnijas spilgtumam jābūt regulējamam, taču ne samazināmam līdz nullei. |
| --- | --- |

10.

Centra līnijas spilgtumam jābūt regulējamam, taču ne samazināmam līdz nullei.

| 11. | Centra līnijas izslēgšanas nolūkā jābūt vadības ierīcei ar automātiskas atiestatīšanas funkciju. |
| --- | --- |

11.

Centra līnijas izslēgšanas nolūkā jābūt vadības ierīcei ar automātiskas atiestatīšanas funkciju.

| 12. | Prettraucējumu ierīcēm jābūt konsekventi regulējamām no nulles. |
| --- | --- |

12.

Prettraucējumu ierīcēm jābūt konsekventi regulējamām no nulles.

4.02. pants

Displejs

Displejs

| 1. | “Radara attēls” ir mērogots radara atbalsu no apkārtnes un to kustības attiecībā pret kuģi attēlojums displeja bloka ekrānā no vienas antenas apgrieziena, kuģa ķīļa līnijai un centra līnijai vienmēr sakrītot. |
| --- | --- |

1.

“Radara attēls” ir mērogots radara atbalsu no apkārtnes un to kustības attiecībā pret kuģi attēlojums displeja bloka ekrānā no vienas antenas apgrieziena, kuģa ķīļa līnijai un centra līnijai vienmēr sakrītot.

| 2. | “Displeja bloks” ir tā iekārtas daļa, kurā ir ekrāns. |
| --- | --- |

2.

“Displeja bloks” ir tā iekārtas daļa, kurā ir ekrāns.

| 3. | “Ekrāns” ir displeja bloka zema atstarojuma daļa, kurā redzams vai nu tikai radara attēls, vai arī radara attēls kopā ar papildu navigācijas informāciju. |
| --- | --- |

3.

“Ekrāns” ir displeja bloka zema atstarojuma daļa, kurā redzams vai nu tikai radara attēls, vai arī radara attēls kopā ar papildu navigācijas informāciju.

| 4. | “Rada attēla reālais diametrs” ir lielākā pilnīgi apaļā radara attēla diametrs, ko var parādīt peilējumu skalas robežās. |
| --- | --- |

4.

“Rada attēla reālais diametrs” ir lielākā pilnīgi apaļā radara attēla diametrs, ko var parādīt peilējumu skalas robežās.

| 5. | “Rastra skenējuma attēlojums” ir kvazistatisks radara attēla attēlojums no viena pilna antenas apgrieziena televīzijas attēla veidā. |
| --- | --- |

5.

“Rastra skenējuma attēlojums” ir kvazistatisks radara attēla attēlojums no viena pilna antenas apgrieziena televīzijas attēla veidā.

4.03. pants

Radara attēla raksturlielumi

| 1. | Radara attēla reālais diametrs nedrīkst būt mazāks par 270 mm. |
| --- | --- |

1.

Radara attēla reālais diametrs nedrīkst būt mazāks par 270 mm.

| 2. | Ārējā diapazona gredzena diametram diapazonu skalās, kādas norādītas 3.03. pantā, jābūt vismaz 90 % no reālā radara attēla diametra.
  Antenas stāvoklim jābūt redzamam radara attēlā attiecībā uz visām diapazonu skalām. |
| --- | --- |

2.

Ārējā diapazona gredzena diametram diapazonu skalās, kādas norādītas 3.03. pantā, jābūt vismaz 90 % no reālā radara attēla diametra.

Antenas stāvoklim jābūt redzamam radara attēlā attiecībā uz visām diapazonu skalām.

4.04. pants

Displeja krāsa

Displeja krāsa jāizvēlas, pamatojoties uz fizioloģiskajiem faktoriem. Ja ekrānā var reproducēt dažādas krāsas, reālajam radara attēlam jābūt vienkrāsainam. Nevienā ekrāna daļā dažādu krāsu reproducēšanas rezultāts nedrīkst būt jauktas krāsas, kas veidojas pārklājoties.

4.05. pants

Attēlu atjaunināšanas ātrums un noturīgums

| 1. | Displejā redzamais radara attēls jānomaina ar pašreizējai realitātei atbilstošu radara attēlu 2,5 sekunžu laikā. |
| --- | --- |

1.

Displejā redzamais radara attēls jānomaina ar pašreizējai realitātei atbilstošu radara attēlu 2,5 sekunžu laikā.

| 2. | Katrai atbalsij ekrānā jāsaglabājas vismaz viena antenas apgrieziena laiku, taču ne ilgāk kā divu antenas apgriezienu laiku.
  Radara attēla noturību iespējams panākt divos veidos: vai nu ar nepārtrauktu rādīšanu displejā, vai arī ar periodisku attēla atjaunināšanu. Šo periodisko attēla atjaunināšanu var izmantot pie sprieguma, kas nav mazāks par 50 Hz. |
| --- | --- |

2.

Katrai atbalsij ekrānā jāsaglabājas vismaz viena antenas apgrieziena laiku, taču ne ilgāk kā divu antenas apgriezienu laiku.

Radara attēla noturību iespējams panākt divos veidos: vai nu ar nepārtrauktu rādīšanu displejā, vai arī ar periodisku attēla atjaunināšanu. Šo periodisko attēla atjaunināšanu var izmantot pie sprieguma, kas nav mazāks par 50 Hz.

| 3. | Spilgtuma atšķirībai starp atbalss pierakstījumu un tā pēcmirgojumu viena antenas apgrieziena laikā jābūt pēc iespējas mazākai. |
| --- | --- |

3.

Spilgtuma atšķirībai starp atbalss pierakstījumu un tā pēcmirgojumu viena antenas apgrieziena laikā jābūt pēc iespējas mazākai.

4.06. pants

Displeja linearitāte

| 1. | Radara attēla linearitātes kļūda nedrīkst pārsniegt 5 %. |
| --- | --- |

1.

Radara attēla linearitātes kļūda nedrīkst pārsniegt 5 %.

| 2. | Visos diapazonos līdz 2 000 m fiksētajai taisnajai krasta līnijai 30 m attālumā no radara antenas jābūt redzamai displejā kā taisnai nepārtrauktai atbalss struktūrai bez redzamiem izkropļojumiem. |
| --- | --- |

2.

Visos diapazonos līdz 2 000 m fiksētajai taisnajai krasta līnijai 30 m attālumā no radara antenas jābūt redzamai displejā kā taisnai nepārtrauktai atbalss struktūrai bez redzamiem izkropļojumiem.

4.07. pants

Diapazona un azimutālo mērījumu precizitāte

| 1. | Attāluma noteikšanai līdz mērķim ar maināma vai fiksēta diapazona gredzeniem jābūt ar precizitāti līdz ± 10 m vai ± 1,5 % atkarībā no tā, kurš ir lielāks. |
| --- | --- |

1.

Attāluma noteikšanai līdz mērķim ar maināma vai fiksēta diapazona gredzeniem jābūt ar precizitāti līdz ± 10 m vai ± 1,5 % atkarībā no tā, kurš ir lielāks.

| 2. | Objekta peilējuma leņķiskā vērtība atšķirties no reālās vērtības vairāk par 1 grādu. |
| --- | --- |

2.

Objekta peilējuma leņķiskā vērtība atšķirties no reālās vērtības vairāk par 1 grādu.

4.08. pants

Antenas raksturlielumi un emisijas spektrs

| 1. | Antenas dzinējsistēmai un antenai jābūt tādai, lai nodrošinātu pareizu darbību pie vēja ātruma līdz 100 km stundā. |
| --- | --- |

1.

Antenas dzinējsistēmai un antenai jābūt tādai, lai nodrošinātu pareizu darbību pie vēja ātruma līdz 100 km stundā.

| 2. | Antenas dzinējsistēmai jābūt ar drošības slēdzi, ar kuru iespējams izslēgt devēja un rotatora dzinēju. |
| --- | --- |

2.

Antenas dzinējsistēmai jābūt ar drošības slēdzi, ar kuru iespējams izslēgt devēja un rotatora dzinēju.

| 3. | Antenas horizontālā starojuma modelim, mērot vienā virzienā, jāatbilst šādām prasībām:






  a) | – 3 dB, galvenās daivas platums: augstākais, 1,2 grādi; |
| --- | --- | --- |

3.

Antenas horizontālā starojuma modelim, mērot vienā virzienā, jāatbilst šādām prasībām:

a)

– 3 dB, galvenās daivas platums: augstākais, 1,2 grādi;

| b) | – 20 dB, galvenās daivas platums: augstākais, 3,0 grādi; |
| --- | --- |

b)

– 20 dB, galvenās daivas platums: augstākais, 3,0 grādi;

| c) | sānu daivas vājināšanās ± 10 grādu robežās ap galveno daivu: vismaz – 25 dB; |
| --- | --- |

c)

sānu daivas vājināšanās ± 10 grādu robežās ap galveno daivu: vismaz – 25 dB;

| d) | sānu daivas vājināšanās ārpus ± 10 grādiem ap galveno daivu: vismaz – 32 dB. |
| --- | --- |

d)

sānu daivas vājināšanās ārpus ± 10 grādiem ap galveno daivu: vismaz – 32 dB.

| 4. | Antenas vertikālā starojuma modelim, mērot vienā virzienā, jāatbilst šādām prasībām:






  a) | – 3 dB, galvenās daivas platums: augstākais, 30 grādu; |
| --- | --- | --- |

4.

Antenas vertikālā starojuma modelim, mērot vienā virzienā, jāatbilst šādām prasībām:

a)

– 3 dB, galvenās daivas platums: augstākais, 30 grādu;

| b) | galvenās daivas lielākajai daļai jābūt horizontālajā asī; |
| --- | --- |

b)

galvenās daivas lielākajai daļai jābūt horizontālajā asī;

| c) | sānu daivas vājināšanās: vismaz – 25 dB. |
| --- | --- |

c)

sānu daivas vājināšanās: vismaz – 25 dB.

| 5. | Izstarotajai augstfrekvences enerģijai jābūt horizontāli polarizētai. |
| --- | --- |

5.

Izstarotajai augstfrekvences enerģijai jābūt horizontāli polarizētai.

| 6. | Iekārtas darba frekvencei jābūt diapazonā virs 9 GHz, ko piešķir saskaņā ar noteicošajiem ITU Radio noteikumiem attiecībā uz navigācijas radaru iekārtām. |
| --- | --- |

6.

Iekārtas darba frekvencei jābūt diapazonā virs 9 GHz, ko piešķir saskaņā ar noteicošajiem ITU Radio noteikumiem attiecībā uz navigācijas radaru iekārtām.

ITU

| 7. | Antenas izstarotās augstfrekvences frekvences spektram jāatbilst ITU Radio noteikumiem. |
| --- | --- |

7.

Antenas izstarotās augstfrekvences frekvences spektram jāatbilst ITU Radio noteikumiem.

ITU

5. nodaļa

Pārbaudes nosacījumi un pārbaudes metodes attiecībā uz radara iekārtu

5.01. pants

Drošums, noslogojuma jauda un traucējumu izkliede

Uz kuģa esošu iekārtu elektroenerģijas padeve, drošums, savstarpēji radīti traucējumi, kompasa drošais attālums, izturība pret klimatisko apstākļu iedarbību, mehāniskā izturība, apkārtējās vides iedarbība un dzirdamo trokšņu emisija ir jāpārbauda saskaņā ar IEC publikāciju 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības”.

IEC

5.02. pants

Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība

| 1. | Neīstās emisijas jāmēra saskaņā ar IEC publikāciju 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” 30-2 000 MHz frekvenču diapazonā.
  Jāievēro 2.02. panta 1. punkta prasības. |
| --- | --- |

1.

Neīstās emisijas jāmēra saskaņā ar IEC publikāciju 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” 30-2 000 MHz frekvenču diapazonā.

IEC

Jāievēro 2.02. panta 1. punkta prasības.

| 2. | Jāievēro 2.02. panta 2. punkta prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību. |
| --- | --- |

2.

Jāievēro 2.02. panta 2. punkta prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību.

5.03. pants

Pārbaudes procedūra

| 1. | 2. pielikumā parādītais pārbaudes lauks radara iekārtas pārbaudīšanai jāiekārto uz mierīga ūdens virsmas vismaz 1,5 km garumā un 0,3 km platumā vai arī uz zemes ar līdzvērtīgām atstarošanas īpašībām. |
| --- | --- |

1.

2. pielikumā parādītais pārbaudes lauks radara iekārtas pārbaudīšanai jāiekārto uz mierīga ūdens virsmas vismaz 1,5 km garumā un 0,3 km platumā vai arī uz zemes ar līdzvērtīgām atstarošanas īpašībām.

| 2. | Standarta reflektoram jābūt radara reflektoram, kam pie 3,2 cm viļņu garuma ir līdzvērtīgs 10 m2 radara šķērsgriezuma laukums
  Trīsasu radara reflektoram ar trīsstūrveida virsmām, paredzēta darbībai pie 9 GHz (3,2 cm), līdzvērtīgs radara šķērsgriezuma laukums (sigma) jāaprēķina ar šādu formulu:








  a | = | malas garums, izteikts m |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Standarta reflektoram jābūt radara reflektoram, kam pie 3,2 cm viļņu garuma ir līdzvērtīgs 10 m2 radara šķērsgriezuma laukums

2

Trīsasu radara reflektoram ar trīsstūrveida virsmām, paredzēta darbībai pie 9 GHz (3,2 cm), līdzvērtīgs radara šķērsgriezuma laukums (sigma) jāaprēķina ar šādu formulu:

a

=

malas garums, izteikts m

Standarta reflektoram ar trīsstūrveida virsmām malas garums a = 0,222 m.

Diapazona un atšķirtspējas testēšanā pie 3,2 cm viļņu garuma lietoto reflektoru izmēri ir jāizmanto arī tad, ja pārbaudāmajai radara iekārtai ir cits viļņu garums, nevis 3,2 cm.

| 3. | Standarta reflektori jāuzstāda 15 m, 30 m, 45 m, 60 m, 85 m, 300 m, 800 m, 1 170 m, 1 185 m un 1 200 m attālumā no antenas stāvokļa.
  Blakus standarta reflektoram 85 m attālumā jāuzstāda standarta reflektori, kas atrodas no tā 5 m attālumā uz abām pusēm, peilēšanas līnijas labajā leņķī.
  Blakus standarta reflektoram 300 m attālumā jāuzstāda reflektors ar radara šķērsgriezuma laukumam līdzvērtīgu – 300 m2 — laukumu, kas atrodas 18 m attālumā no standarta reflektora, peilēšanas līnijas labajā leņķī.
  Vēl šajā pašā 300 m attālumā no antenas jāuzstāda reflektori ar radara šķērsgriezuma laukumam līdzvērtīgu – 1 m2 un 1 000 m2 — laukumu 15 grādu azimutālajā leņķī vienam pret otru.
  Blakus standarta reflektoram 1 200 m attālumā jāuzstāda standarta reflektori un reflektors ar radara šķērsgriezuma laukumam līdzvērtīgu – 1 m2 — laukumu, kas atrodas 30 m attālumā uz abām pusēm no sākotnējā standarta reflektora, peilēšanas līnijas labajā leņķī. |
| --- | --- |

3.

Standarta reflektori jāuzstāda 15 m, 30 m, 45 m, 60 m, 85 m, 300 m, 800 m, 1 170 m, 1 185 m un 1 200 m attālumā no antenas stāvokļa.

Blakus standarta reflektoram 85 m attālumā jāuzstāda standarta reflektori, kas atrodas no tā 5 m attālumā uz abām pusēm, peilēšanas līnijas labajā leņķī.

Blakus standarta reflektoram 300 m attālumā jāuzstāda reflektors ar radara šķērsgriezuma laukumam līdzvērtīgu – 300 m2 — laukumu, kas atrodas 18 m attālumā no standarta reflektora, peilēšanas līnijas labajā leņķī.

2

Vēl šajā pašā 300 m attālumā no antenas jāuzstāda reflektori ar radara šķērsgriezuma laukumam līdzvērtīgu – 1 m2 un 1 000 m2 — laukumu 15 grādu azimutālajā leņķī vienam pret otru.

2

2

Blakus standarta reflektoram 1 200 m attālumā jāuzstāda standarta reflektori un reflektors ar radara šķērsgriezuma laukumam līdzvērtīgu – 1 m2 — laukumu, kas atrodas 30 m attālumā uz abām pusēm no sākotnējā standarta reflektora, peilēšanas līnijas labajā leņķī.

2

| 4. | Radara iekārta jānoregulē uz labāko attēla kvalitāti. Pastiprinājums jānoregulē tā, lai zonā, kas atrodas ārpus prettraucējumu kontroles darbības diapazona, vairs nevarētu redzēt troksni.
  Jūras traucējumu dzēšanas vadība (STC) jāiestata uz minimālo vērtību, un lietus traucējumu dzēšanas vadība (FTC) — jāizslēdz. Visām vadības ierīcēm, kas ietekmē attēla kvalitāti pārbaudes laikā pie noteikta antenas augstuma jāpaliek neaiztiktām un attiecīgi fiksētām. |
| --- | --- |

4.

Radara iekārta jānoregulē uz labāko attēla kvalitāti. Pastiprinājums jānoregulē tā, lai zonā, kas atrodas ārpus prettraucējumu kontroles darbības diapazona, vairs nevarētu redzēt troksni.

Jūras traucējumu dzēšanas vadība (STC) jāiestata uz minimālo vērtību, un lietus traucējumu dzēšanas vadība (FTC) — jāizslēdz. Visām vadības ierīcēm, kas ietekmē attēla kvalitāti pārbaudes laikā pie noteikta antenas augstuma jāpaliek neaiztiktām un attiecīgi fiksētām.

STC

FTC

| 5. | Antena jāuzstāda jebkādā izvēlētajā augstumā starp 5 un 10 m virs ūdens virsmas vai zemes. Reflektori jāuzstāda tādā augstumā virs ūdens virsmas vai zemes, lai to reālā radara atgrieze atbilstu 2. punktā norādītajai vērtībai. |
| --- | --- |

5.

Antena jāuzstāda jebkādā izvēlētajā augstumā starp 5 un 10 m virs ūdens virsmas vai zemes. Reflektori jāuzstāda tādā augstumā virs ūdens virsmas vai zemes, lai to reālā radara atgrieze atbilstu 2. punktā norādītajai vērtībai.

| 6. | Visiem reflektoriem, kas uzstādīti izvēlētajā diapazonā, visos attālumos līdz pat un ieskaitot 1 200 m, jābūt vienlaicīgi redzamiem ekrānā kā skaidri atdalītiem mērķiem neatkarīgi no pārbaudes lauka azimutālā stāvokļa attiecībā pret centra līniju.
  Signāliem no radara signāldevējiem, kā aprakstīts 3.11. pantā, jābūt skaidri redzamiem displejā.
  Visām šajos noteikumos minētajām prasībām jābūt ievērotām jebkurā antenas augstumā starp 5 un 10 m, ar nosacījumu, ka pieļaujams veikt tikai atļautu būtiski nepieciešamu vadības ierīču ieregulēšanu. |
| --- | --- |

6.

Visiem reflektoriem, kas uzstādīti izvēlētajā diapazonā, visos attālumos līdz pat un ieskaitot 1 200 m, jābūt vienlaicīgi redzamiem ekrānā kā skaidri atdalītiem mērķiem neatkarīgi no pārbaudes lauka azimutālā stāvokļa attiecībā pret centra līniju.

Signāliem no radara signāldevējiem, kā aprakstīts 3.11. pantā, jābūt skaidri redzamiem displejā.

Visām šajos noteikumos minētajām prasībām jābūt ievērotām jebkurā antenas augstumā starp 5 un 10 m, ar nosacījumu, ka pieļaujams veikt tikai atļautu būtiski nepieciešamu vadības ierīču ieregulēšanu.

5.04. pants

Antenas rādītāji

Antenas raksturlielumi jānovērtē saskaņā ar IEC publikāciju 936 “Uz kuģa esošs radars”.

IEC

1. Pielikums

Leņķiskā izšķirtspēja diapazonos līdz un ieskaitot 1 200 m

2. Pielikums

Pārbaudes lauks radara iekārtas izšķirtspējas noteikšanai

IV DAĻA

MINIMĀLĀS PRASĪBAS UN PĀRBAUDES NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU KUĢOS IZMANTOTAJIEM PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORIEM

Saturs

| 1. nodaļa | Vispārīgi nosacījumi |
| --- | --- |

1. nodaļa

| 1.01. pants | Darbības sfēra |
| --- | --- |

1.01. pants

| 1.02. pants | Pagrieziena ātruma indikatora uzdevums |
| --- | --- |

1.02. pants

| 1.03. pants | Apstiprinājuma testēšana |
| --- | --- |

1.03. pants

| 1.04. pants | Pieteikums attiecībā uz apstiprinājuma testēšanu |
| --- | --- |

1.04. pants

| 1.05. pants | Tipa apstiprinājums |
| --- | --- |

1.05. pants

| 1.06. pants | Iekārtas marķējums un apstiprinājuma numurs |
| --- | --- |

1.06. pants

| 1.07. pants | Ražotāja deklarācija |
| --- | --- |

1.07. pants

| 1.08. pants | Apstiprinātās iekārtas modifikācijas |
| --- | --- |

1.08. pants

| 2. nodaļa | Vispārīgās minimālās prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem |
| --- | --- |

2. nodaļa

| 2.01. pants | Uzbūve, konstrukcija |
| --- | --- |

2.01. pants

| 2.02. pants | Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība |
| --- | --- |

2.02. pants

| 2.03. pants | Darbība |
| --- | --- |

2.03. pants

| 2.04. pants | Darbības instrukcijas |
| --- | --- |

2.04. pants

| 2.05. pants | Uzstādīšana un darbības pārbaudes |
| --- | --- |

2.05. pants

| 3. nodaļa | Minimālās ekspluatācijas prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem |
| --- | --- |

3. nodaļa

| 3.01. pants | Pagrieziena ātruma indikatora darba gatavība |
| --- | --- |

3.01. pants

| 3.02. pants | Pagrieziena ātruma norāde |
| --- | --- |

3.02. pants

| 3.03. pants | Rādītāju diapazons |
| --- | --- |

3.03. pants

| 3.04. pants | Noteiktā pagrieziena ātruma precizitāte |
| --- | --- |

3.04. pants

| 3.05. pants | Jutīgums |
| --- | --- |

3.05. pants

| 3.06. pants | Darbības uzraudzīšana |
| --- | --- |

3.06. pants

| 3.07. pants | Nejutīgums pret citām parastajām kuģa kustībām |
| --- | --- |

3.07. pants

| 3.08. pants | Nejutīgums pret magnētiskajiem laukiem |
| --- | --- |

3.08. pants

| 3.09. pants | Atkarīgie indikatori |
| --- | --- |

3.09. pants

| 4. nodaļa | Minimālās tehniskās prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem |
| --- | --- |

4. nodaļa

| 4.01. pants | Darbība |
| --- | --- |

4.01. pants

| 4.02. pants | Amortizatori |
| --- | --- |

4.02. pants

| 4.03. pants | Papildu iekārtu pievienošana |
| --- | --- |

4.03. pants

| 5. nodaļa | Pārbaudes nosacījumi un pārbaudes metodes attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem |
| --- | --- |

5. nodaļa

| 5.01. pants | Drošums, noslogojuma jauda un traucējumu izkliede |
| --- | --- |

5.01. pants

| 5.02. pants | Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība |
| --- | --- |

5.02. pants

| 5.03. pants | Pārbaudes procedūra |
| --- | --- |

5.03. pants

| Pielikums: | maksimālās tolerances pagrieziena ātruma indikatoru kļūdu noteikšanā |
| --- | --- |

Pielikums:

Pielikums:

1. nodaļa

Vispārīgi nosacījumi

1.01. pants

Darbības sfēra

Šie noteikumi paredz minimālās tehniskās un ekspluatācijas prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem, ko lieto navigācijai iekšējo ūdensceļu kuģos, kā arī nosacījumus attiecībā uz atbilstības šīm minimālajām prasībām pārbaudi.

1.02. pants

Pagrieziena ātruma indikatora uzdevums

Pagrieziena ātruma indikators ir paredzēts tam, lai atvieglotu radara navigāciju un lai noteiktu un norādītu kuģa pagrieziena ātrumu uz kreisā vai labā borta pusi.

1.03. pants

Apstiprinājuma testēšana

Pagrieziena ātruma indikatorus nedrīkst uzstādīt uz kuģa, iekams ar tipa pārbaudes palīdzību nav noteikts, vai tie atbilst šajos noteikumos paredzētajām minimālajām prasībām.

1.04. pants

Pieteikums attiecībā uz apstiprinājuma testēšanu

| 1. | Pieteikumus attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoru tipa pārbaudi iesniedz kompetentajai testēšanas iestādei vienā no dalībvalstīm.
  Kompetentās testēšanas iestādes jādara zināmas Komitejai, kas minēta direktīvas 19. pantā. |
| --- | --- |

1.

Pieteikumus attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoru tipa pārbaudi iesniedz kompetentajai testēšanas iestādei vienā no dalībvalstīm.

Kompetentās testēšanas iestādes jādara zināmas Komitejai, kas minēta direktīvas 19. pantā.

| 2. | Katram pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti:






  a) | divi detalizēta tehniskā apraksta eksemplāri; |
| --- | --- | --- |

2.

Katram pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti:

a)

divi detalizēta tehniskā apraksta eksemplāri;

| b) | divi pilnīgi uzstādīšanas un apkalpes dokumentu komplekti; |
| --- | --- |

b)

divi pilnīgi uzstādīšanas un apkalpes dokumentu komplekti;

| c) | divi operatora rokasgrāmatas eksemplāri. |
| --- | --- |

c)

divi operatora rokasgrāmatas eksemplāri.

| 3. | Ar pārbaužu palīdzību pieteikuma iesniedzējs pārliecinās vai liek pārliecināties, vai radara iekārta atbilst minimālajām šo noteikumu prasībām.
  Pārbaudes rezultāti un mērījumu atskaites par antenas horizontālās un vertikālās radiācijas modeli jāpievieno pieteikumam.
  Kompetentajai testēšanas iestādei šie dokumenti un testēšanas laikā iegūtā informācija ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

3.

Ar pārbaužu palīdzību pieteikuma iesniedzējs pārliecinās vai liek pārliecināties, vai radara iekārta atbilst minimālajām šo noteikumu prasībām.

Pārbaudes rezultāti un mērījumu atskaites par antenas horizontālās un vertikālās radiācijas modeli jāpievieno pieteikumam.

Kompetentajai testēšanas iestādei šie dokumenti un testēšanas laikā iegūtā informācija ir jāsaglabā.

| 4. | Apstiprinājuma testēšanas nolūkā “pieteikuma iesniedzējs” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, ar kuras vārdu, preču zīmi vai kādu citu identifikācijas formu tiek ražota vai tirgota testēšanai iesniegtā iekārta. |
| --- | --- |

4.

Apstiprinājuma testēšanas nolūkā “pieteikuma iesniedzējs” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, ar kuras vārdu, preču zīmi vai kādu citu identifikācijas formu tiek ražota vai tirgota testēšanai iesniegtā iekārta.

1.05. pants

Tipa apstiprinājums

| 1. | Ja iekārta iztur tipa pārbaudi, kompetentā testēšanas iestāde izsniedz atbilstības sertifikātu.
  Ja iekārta neatbilst minimālajām prasībām, pieteikuma iesniedzējs jāinformē rakstveidā par tās noraidījuma iemesliem.
  Apstiprinājumu piešķir kompetentā iestāde.
  Kompetentā iestāde informē direktīvas 19. pantā minēto Komiteju par iekārtu, ko tā apstiprinājusi. |
| --- | --- |

1.

Ja iekārta iztur tipa pārbaudi, kompetentā testēšanas iestāde izsniedz atbilstības sertifikātu.

Ja iekārta neatbilst minimālajām prasībām, pieteikuma iesniedzējs jāinformē rakstveidā par tās noraidījuma iemesliem.

Apstiprinājumu piešķir kompetentā iestāde.

Kompetentā iestāde informē direktīvas 19. pantā minēto Komiteju par iekārtu, ko tā apstiprinājusi.

| 2. | Visām testēšanas iestādēm jebkurā laikā ir tiesības izvēlēties pārbaudei iekārtu no ražošanas sērijas.
  Ja šī pārbaude atklāj iekārtā defektus, tipa apstiprinājumu var anulēt.
  Tipa apstiprinājumu anulē tā iestāde, kura to izdevusi. |
| --- | --- |

2.

Visām testēšanas iestādēm jebkurā laikā ir tiesības izvēlēties pārbaudei iekārtu no ražošanas sērijas.

Ja šī pārbaude atklāj iekārtā defektus, tipa apstiprinājumu var anulēt.

Tipa apstiprinājumu anulē tā iestāde, kura to izdevusi.

| 3. | Tipa apstiprinājums ir derīgs uz 10 gadu periodu, un to pēc pieprasījuma iespējams atjaunot. |
| --- | --- |

3.

Tipa apstiprinājums ir derīgs uz 10 gadu periodu, un to pēc pieprasījuma iespējams atjaunot.

1.06. pants

Iekārtas marķēšana un apstiprinājuma numurs

| 1. | Katram iekārtas komponentam jābūt neizdzēšami marķētam ar ražotāja vārdu, iekārtas tirdzniecības apzīmējumu, iekārtas tipu un sērijas numuru. |
| --- | --- |

1.

Katram iekārtas komponentam jābūt neizdzēšami marķētam ar ražotāja vārdu, iekārtas tirdzniecības apzīmējumu, iekārtas tipu un sērijas numuru.

| 2. | Kompetentās iestādes piešķirtais apstiprinājuma numurs nenoņemami jāpiestiprina vadības blokam tā, lai tas paliktu skaidri redzams pēc iekārtas uzstādīšanas.
  Apstiprinājuma numura salikums:
  e-NN-NNN
  (e= Eiropas Savienība
  NN= apstiprinājuma valsts kods, kur












  1 | = Vācija |
| --- | --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes piešķirtais apstiprinājuma numurs nenoņemami jāpiestiprina vadības blokam tā, lai tas paliktu skaidri redzams pēc iekārtas uzstādīšanas.

Apstiprinājuma numura salikums:

e-NN-NNN

(e= Eiropas Savienība

NN= apstiprinājuma valsts kods, kur

1

= Vācija

| 18 | = Dānija |
| --- | --- |

18

= Dānija

| 2 | = Francija |
| --- | --- |

2

= Francija

| 20 | = Polija |
| --- | --- |

20

= Polija

| 3 | = Itālija |
| --- | --- |

3

= Itālija

| 21 | = Portugāle |
| --- | --- |

21

= Portugāle

| 4 | = Nīderlande |
| --- | --- |

4

= Nīderlande

| 23 | = Grieķija |
| --- | --- |

23

= Grieķija

| 5 | = Zviedrija |
| --- | --- |

5

= Zviedrija

| 24 | = Īrija |
| --- | --- |

24

= Īrija

| 6 | = Beļģija |
| --- | --- |

6

= Beļģija

| 26 | = Slovēnija |
| --- | --- |

26

= Slovēnija

| 7 | = Ungārija |
| --- | --- |

7

= Ungārija

| 27 | = Slovākija |
| --- | --- |

27

= Slovākija

| 8 | = Čehijas Republika |
| --- | --- |

8

= Čehijas Republika

| 29 | = Igaunija |
| --- | --- |

29

= Igaunija

| 9 | = Spānija |
| --- | --- |

9

= Spānija

| 32 | = Latvija |
| --- | --- |

32

= Latvija

| 11 | = Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

11

= Apvienotā Karaliste

| 36 | = Lietuva |
| --- | --- |

36

= Lietuva

| 12 | = Austrija |
| --- | --- |

12

= Austrija

| 49 | = Kipra |
| --- | --- |

49

= Kipra

| 13 | = Luksemburga |
| --- | --- |

13

= Luksemburga

| 50 | = Malta |
| --- | --- |

50

= Malta

| 17 | = Somija |
| --- | --- |

17

= Somija

NNN= trīsciparu skaitlis, ko nosaka kompetentā iestāde.)

| 3. | Apstiprinājuma numuru drīkst lietot tikai kopā ar tam piesaistīto apstiprinājumu.
  Pieteikuma iesniedzējs atbild par apstiprinājuma numura izveidošanu un piestiprināšanu iekārtām. |
| --- | --- |

3.

Apstiprinājuma numuru drīkst lietot tikai kopā ar tam piesaistīto apstiprinājumu.

Pieteikuma iesniedzējs atbild par apstiprinājuma numura izveidošanu un piestiprināšanu iekārtām.

| 4. | Kompetentā iestāde nekavējoties informē Komiteju par piešķirto apstiprinājuma numuru. |
| --- | --- |

4.

Kompetentā iestāde nekavējoties informē Komiteju par piešķirto apstiprinājuma numuru.

1.07. pants

Ražotāja deklarācija

Katram iekārtas blokam jābūt pievienotai ražotāja deklarācijai attiecībā uz to, ka tā atbilst spēkā esošajām minimālajām prasībām un ka tā visos aspektos ir identiska iekārtai, kas tika iesniegta testēšanai.

1.08. pants

Apstiprinātas iekārtas modifikācijas

| 1. | Jebkādas jau apstiprinātā iekārtā izdarītas modifikācijas izraisa tipa apstiprinājuma anulēšanu.
  Ja tiek plānotas modifikācijas, informācija par to rakstveidā jānosūta kompetentajai testēšanas iestādei. |
| --- | --- |

1.

Jebkādas jau apstiprinātā iekārtā izdarītas modifikācijas izraisa tipa apstiprinājuma anulēšanu.

Ja tiek plānotas modifikācijas, informācija par to rakstveidā jānosūta kompetentajai testēšanas iestādei.

| 2. | Kompetentā testēšanas iestāde pieņem lēmumu par to, vai apstiprinājums joprojām ir spēkā, vai arī ir nepieciešama apskate vai jauna tipa pārbaude. Ja tiek piešķirts jauns apstiprinājums, jāpiešķir jauns apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

2.

Kompetentā testēšanas iestāde pieņem lēmumu par to, vai apstiprinājums joprojām ir spēkā, vai arī ir nepieciešama apskate vai jauna tipa pārbaude. Ja tiek piešķirts jauns apstiprinājums, jāpiešķir jauns apstiprinājuma numurs.

2. nodaļa

Vispārīgās minimālās prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem

2.01. pants

Uzbūve, konstrukcija

| 1. | Pagrieziena ātruma indikatoriem jābūt piemērotiem darbībai uz iekšējo ūdensceļu kuģiem. |
| --- | --- |

1.

Pagrieziena ātruma indikatoriem jābūt piemērotiem darbībai uz iekšējo ūdensceļu kuģiem.

| 2. | Iekārtas uzbūvei un konstrukcijai gan mehāniskajā, gan elektriskajā ziņā jāatbilst modernajām prasībām. |
| --- | --- |

2.

Iekārtas uzbūvei un konstrukcijai gan mehāniskajā, gan elektriskajā ziņā jāatbilst modernajām prasībām.

| 3. | Neesot nekādiem īpašiem noteikumiem šīs direktīvas II pielikumā vai šajos noteikumos, uz elektroenerģijas padevi, drošumu, savstarpējo kuģu iekārtu interferenci, kompasa drošo attālumu, izturību pret klimatisko iedarbību, mehānisko izturību, apkārtējās vides iedarbību, dzirdamu trokšņu emisiju un iekārtas marķējumiem attiecas IEC publikācijas 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” noteikumi un metodes.
  Papildus iekārtai jāatbilst visiem noteikumiem attiecībā uz apkārtējā gaisa temperatūru starp 0 °C un 40 °C. |
| --- | --- |

3.

Neesot nekādiem īpašiem noteikumiem šīs direktīvas II pielikumā vai šajos noteikumos, uz elektroenerģijas padevi, drošumu, savstarpējo kuģu iekārtu interferenci, kompasa drošo attālumu, izturību pret klimatisko iedarbību, mehānisko izturību, apkārtējās vides iedarbību, dzirdamu trokšņu emisiju un iekārtas marķējumiem attiecas IEC publikācijas 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” noteikumi un metodes.

IEC

Papildus iekārtai jāatbilst visiem noteikumiem attiecībā uz apkārtējā gaisa temperatūru starp 0 °C un 40 °C.

2.02. pants

Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība

| 1. | Frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz, neīsto emisiju lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 500 μV/m.
  Frekvences diapazonos no 156 līdz 165 MHz, no 450 līdz 470 MHz un no 1,53 līdz 1,544 GHz lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 15 μV/m vērtību. Šīs lauka stipruma vērtības attiecas uz 3 metru pārbaudes attālumu no iekārtas pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

1.

Frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz, neīsto emisiju lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 500 μV/m.

Frekvences diapazonos no 156 līdz 165 MHz, no 450 līdz 470 MHz un no 1,53 līdz 1,544 GHz lauka stiprums nedrīkst pārsniegt 15 μV/m vērtību. Šīs lauka stipruma vērtības attiecas uz 3 metru pārbaudes attālumu no iekārtas pārbaudes laikā.

| 2. | Iekārtai jāatbilst minimālajām prasībām attiecībā uz elektromagnētiskā lauka stiprumu līdz 15 V/m iekārtas tiešā tuvumā pārbaudes laikā frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz. |
| --- | --- |

2.

Iekārtai jāatbilst minimālajām prasībām attiecībā uz elektromagnētiskā lauka stiprumu līdz 15 V/m iekārtas tiešā tuvumā pārbaudes laikā frekvences diapazonā no 30 līdz 2 000 MHz.

2.03. pants

Darbība

| 1. | Iekārtai nedrīkst būt vairāk vadības mehānismu, kā tas nepieciešams tās pareizā darbībā.
  Vadības mehānismu konstrukcijai, marķējumiem un darbībai jābūt tādai, lai nodrošinātu to vienkāršu, nepārprotamu un ātru darbību. To izkārtojumam jābūt tādam, lai pēc iespējas novērstu kļūdas darbībā.
  Vadības mehānismiem, kas nav nepieciešami parastajā darbībā, nav jābūt uzreiz aizsniedzamiem. |
| --- | --- |

1.

Iekārtai nedrīkst būt vairāk vadības mehānismu, kā tas nepieciešams tās pareizā darbībā.

Vadības mehānismu konstrukcijai, marķējumiem un darbībai jābūt tādai, lai nodrošinātu to vienkāršu, nepārprotamu un ātru darbību. To izkārtojumam jābūt tādam, lai pēc iespējas novērstu kļūdas darbībā.

Vadības mehānismiem, kas nav nepieciešami parastajā darbībā, nav jābūt uzreiz aizsniedzamiem.

| 2. | Visiem vadības mehānismiem un indikatoriem jābūt ar simboliem un/vai marķējumiem angļu valodā. Simboliem jāatbilst IEC publikācijas Nr. 417 prasībām.
  Visiem cipariem un burtiem jābūt vismaz 4 mm augstiem. Ja ir iespējams apliecināt, ka tehnisku iemeslu dēļ 4 mm augsti cipari un burti nav iespējami un ja darbības nolūkā ir pieņemami mazāki cipari un burti, pieļaujams samazinājums līdz 3 mm. |
| --- | --- |

2.

Visiem vadības mehānismiem un indikatoriem jābūt ar simboliem un/vai marķējumiem angļu valodā. Simboliem jāatbilst IEC publikācijas Nr. 417 prasībām.

IEC

Visiem cipariem un burtiem jābūt vismaz 4 mm augstiem. Ja ir iespējams apliecināt, ka tehnisku iemeslu dēļ 4 mm augsti cipari un burti nav iespējami un ja darbības nolūkā ir pieņemami mazāki cipari un burti, pieļaujams samazinājums līdz 3 mm.

| 3. | Iekārtai jābūt konstruētai tā, lai kļūdas darbībā nevarētu izraisīt tās avāriju. |
| --- | --- |

3.

Iekārtai jābūt konstruētai tā, lai kļūdas darbībā nevarētu izraisīt tās avāriju.

| 4. | Visām funkcijām, kas pārsniedz minimālās prasības vai ir ārpus tām, tādām kā ierīces savienošanai ar citām iekārtām, jābūt nodrošinātām tā, lai iekārta visos apstākļos atbilstu minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

4.

Visām funkcijām, kas pārsniedz minimālās prasības vai ir ārpus tām, tādām kā ierīces savienošanai ar citām iekārtām, jābūt nodrošinātām tā, lai iekārta visos apstākļos atbilstu minimālajām prasībām.

2.04. pants

Darbības instrukcijas

Katra iekārta ir nodrošināta ar detalizētu operatora rokasgrāmatu. Tā ir holandiešu, angļu, franču un vācu valodā, un ietver vismaz:

| a) | informāciju par iedarbināšanu un darbību; |
| --- | --- |

a)

informāciju par iedarbināšanu un darbību;

| b) | informāciju par apkopi un apkalpi; |
| --- | --- |

b)

informāciju par apkopi un apkalpi;

| c) | vispārīgus norādījumus attiecībā uz drošumu. |
| --- | --- |

c)

vispārīgus norādījumus attiecībā uz drošumu.

2.05. pants

Uzstādīšana un darbības pārbaudes

| 1. | Uzstādīšanas, aizvietošanas un darbības pārbaudes atbilst V daļas prasībām. |
| --- | --- |

1.

Uzstādīšanas, aizvietošanas un darbības pārbaudes atbilst V daļas prasībām.

| 2. | Uzstādīšanas virziens attiecībā pret ķīļa līniju ir norādīts uz pagrieziena ātruma indikatora sensora bloka. Tiek sniegti norādījumi attiecībā uz uzstādīšanu, lai nodrošinātu maksimālo nejutīgumu pret citām parastajām kuģa kustībām. |
| --- | --- |

2.

Uzstādīšanas virziens attiecībā pret ķīļa līniju ir norādīts uz pagrieziena ātruma indikatora sensora bloka. Tiek sniegti norādījumi attiecībā uz uzstādīšanu, lai nodrošinātu maksimālo nejutīgumu pret citām parastajām kuģa kustībām.

3. nodaļa

Minimālās ekspluatācijas prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem

3.01. pants

Pagrieziena ātruma indikatora darba gatavība

| 1. | Sākot no aukstas iedarbināšanas, pagrieziena ātruma indikatoram jābūt pilnīgā darba gatavībā četru minūšu laikā un jādarbojas nepieciešamās precizitātes toleranču robežās. |
| --- | --- |

1.

Sākot no aukstas iedarbināšanas, pagrieziena ātruma indikatoram jābūt pilnīgā darba gatavībā četru minūšu laikā un jādarbojas nepieciešamās precizitātes toleranču robežās.

| 2. | Brīdinājuma signālam jānorāda, ka indikators ir ieslēgts. Jābūt iespējai pagrieziena ātruma indikatoru gan novērot, gan darbināt vienlaikus. |
| --- | --- |

2.

Brīdinājuma signālam jānorāda, ka indikators ir ieslēgts. Jābūt iespējai pagrieziena ātruma indikatoru gan novērot, gan darbināt vienlaikus.

| 3. | Bezvadu tālvadības pultis nav atļautas. |
| --- | --- |

3.

Bezvadu tālvadības pultis nav atļautas.

3.02. pants

Pagrieziena ātruma norāde

| 1. | Pagrieziena ātrumu norāda uz lineāras graduētas skalas, kuras nulles punkts atrodas vidū. Jābūt iespējai nolasīt pagrieziena ātruma virzienu un apmēru ar nepieciešamo precizitāti. Adatu indikatori un joslu diagrammas ir atļautas. |
| --- | --- |

1.

Pagrieziena ātrumu norāda uz lineāras graduētas skalas, kuras nulles punkts atrodas vidū. Jābūt iespējai nolasīt pagrieziena ātruma virzienu un apmēru ar nepieciešamo precizitāti. Adatu indikatori un joslu diagrammas ir atļautas.

| 2. | Indikatora skalai jābūt vismaz 20 cm garai, un tā var būt apaļa vai taisna.
  Taisnas skalas drīkst uzstādīt tikai horizontāli. |
| --- | --- |

2.

Indikatora skalai jābūt vismaz 20 cm garai, un tā var būt apaļa vai taisna.

Taisnas skalas drīkst uzstādīt tikai horizontāli.

| 3. | Tikai un vienīgi digitālie indikatori nav pieļaujami. |
| --- | --- |

3.

Tikai un vienīgi digitālie indikatori nav pieļaujami.

3.03. pants

Rādītāju diapazoni

Pagrieziena ātruma indikatoriem var būt viens vai vairāki rādītāju diapazoni. Ieteicami ir šādi diapazoni:

| | 30°/minūte |
| --- | --- |

30°/minūte

| | 60°/minūte |
| --- | --- |

60°/minūte

| | 90°/minūte |
| --- | --- |

90°/minūte

| | 180°/minūte |
| --- | --- |

180°/minūte

| | 300°/minūte. |
| --- | --- |

300°/minūte.

3.04. pants

Norādītā pagrieziena ātruma precizitāte

Norādītais pagrieziena ātrums nedrīkst atšķirties vairāk par 2 % no izmērāmās maksimālās vērtības vai arī vairāk par 10 % — no reālās vērtības, atkarībā no tā, kura ir lielāka (skatīt pielikumu).

3.05. pants

Jutīgums

Darbības slieksnim jābūt mazākam vai vienādam ar izmaiņu leņķiskajā ātrumā, kas līdzvērtīgs l % no norādītās vērtības.

3.06. pants

Darbības uzraudzīšana

| 1. | Ja pagrieziena ātruma indikators nedarbojas nepieciešamās precizitātes diapazonā, tas ir jānorāda. |
| --- | --- |

1.

Ja pagrieziena ātruma indikators nedarbojas nepieciešamās precizitātes diapazonā, tas ir jānorāda.

| 2. | Ja izmanto žiroskopu, indikatoram jāsignalizē par jebkuru kritisko žiroskopa rotācijas ātruma kritumu. Kritiskais žiroskopa rotācijas ātruma kritums ir tāds, kas pazemina precizitāti par 10 %. |
| --- | --- |

2.

Ja izmanto žiroskopu, indikatoram jāsignalizē par jebkuru kritisko žiroskopa rotācijas ātruma kritumu. Kritiskais žiroskopa rotācijas ātruma kritums ir tāds, kas pazemina precizitāti par 10 %.

3.07. pants

Nejutīgums pret citām parastajām kuģa kustībām

| 1. | Kuģa sānsvere līdz 10° pie pagrieziena ātruma līdz 4° sekundē nedrīkst ierosināt kļūdas rādītājos, kas pārsniedz noteiktās tolerances. |
| --- | --- |

1.

Kuģa sānsvere līdz 10° pie pagrieziena ātruma līdz 4° sekundē nedrīkst ierosināt kļūdas rādītājos, kas pārsniedz noteiktās tolerances.

| 2. | Triecieni, tādi kā tie, kas var rasties pietauvošanās gadījumā, nedrīkst ierosināt kļūdas rādītājos, kas pārsniedz noteiktās tolerances. |
| --- | --- |

2.

Triecieni, tādi kā tie, kas var rasties pietauvošanās gadījumā, nedrīkst ierosināt kļūdas rādītājos, kas pārsniedz noteiktās tolerances.

3.08. pants

Nejutīgums pret magnētiskajiem laukiem

Pagrieziena ātruma indikatoram jābūt nejutīgam pret magnētiskajiem laukiem, kādi tipiski rodas uz kuģa.

3.09. pants

Atkarīgie indikatori

Atkarīgajiem indikatoriem jāatbilst visām prasībām, kādas piemēro pagrieziena ātruma indikatoriem.

4. nodaļa

Minimālās tehniskās prasības attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem

4.01. pants

Darbība

| 1. | Visām vadības ierīcēm jābūt izkārtotām tā, lai to darbības laikā nekāda informācija netiktu apslēpta skatam un radara navigācija netiktu pasliktināta. |
| --- | --- |

1.

Visām vadības ierīcēm jābūt izkārtotām tā, lai to darbības laikā nekāda informācija netiktu apslēpta skatam un radara navigācija netiktu pasliktināta.

| 2. | Visām vadības ierīcēm un indikatoriem jābūt aprīkotiem ar nemirgojošu apgaismojuma avotu, kāds piemērots visos apkārtējās vides apgaismes apstākļos un ir noregulējams līdz pat nullei ar neatkarīgas vadības ierīces palīdzību. |
| --- | --- |

2.

Visām vadības ierīcēm un indikatoriem jābūt aprīkotiem ar nemirgojošu apgaismojuma avotu, kāds piemērots visos apkārtējās vides apgaismes apstākļos un ir noregulējams līdz pat nullei ar neatkarīgas vadības ierīces palīdzību.

| 3. | Vadības ierīču regulēšanai jābūt tādai, lai kustībai uz labo pusi vai uz augšu būtu pozitīva ietekme uz maināmo lielumu, savukārt kustībai uz kreiso pusi vai uz leju — negatīva. |
| --- | --- |

3.

Vadības ierīču regulēšanai jābūt tādai, lai kustībai uz labo pusi vai uz augšu būtu pozitīva ietekme uz maināmo lielumu, savukārt kustībai uz kreiso pusi vai uz leju — negatīva.

| 4. | Ja tiek izmantotas nospiežamas vadības pogas, jābūt iespējai tās noteikt un darbināt ar skārienu. Tām jābūt arī ar skaidri uztveramu kontakta atslābinājumu. |
| --- | --- |

4.

Ja tiek izmantotas nospiežamas vadības pogas, jābūt iespējai tās noteikt un darbināt ar skārienu. Tām jābūt arī ar skaidri uztveramu kontakta atslābinājumu.

4.02. pants

Amortizatori

| 1. | Sensora sistēmai jābūt amortizētai attiecībā uz kritiskajām vērtībām. Amortizēšanas konstante (63 % no robežvērtības) nedrīkst pārsniegt 0,4 sekundes. |
| --- | --- |

1.

Sensora sistēmai jābūt amortizētai attiecībā uz kritiskajām vērtībām. Amortizēšanas konstante (63 % no robežvērtības) nedrīkst pārsniegt 0,4 sekundes.

| 2. | Indikatoram jābūt amortizētam attiecībā uz kritiskajām vērtībām.
  Vadības ierīces amortizācijas palielināšanai ir atļautas.
  Amortizācijas konstante nedrīkst pārsniegt piecas sekundes nekādos apstākļos. |
| --- | --- |

2.

Indikatoram jābūt amortizētam attiecībā uz kritiskajām vērtībām.

Vadības ierīces amortizācijas palielināšanai ir atļautas.

Amortizācijas konstante nedrīkst pārsniegt piecas sekundes nekādos apstākļos.

4.03. pants

Papildu iekārtu pievienošana

| 1. | Ja pagrieziena ātruma indikatoru var pievienot atkarīgajiem indikatoriem vai tamlīdzīgām iekārtām, pagrieziena ātruma indikācijai jāpaliek lietojamai kā elektriskajam signālam.
  Pagrieziena ātrumam jāturpina būt norādītam ar galvanisko zemējuma izolāciju un spriegumu, kas līdzvērtīgs 20 mV/grāds ± 5 % analogajam spriegumam, un ar 100 ohms maksimālo iekšējo pretestību.
  Kad kuģis griežas uz labā borta pusi, polaritātei jābūt pozitīvai; kad kuģis griežas uz kreisā borta pusi — negatīvai.
  Darbības slieksnis nedrīkst pārsniegt 0,3°/minūtē.
  Nulles kļūda nedrīkst pārsniegt 1°/minūtē pie temperatūras no 0 °C līdz 40 °C.
  Indikatoram esot ieslēgtam un sensoram — nepakļautam kustības iedarbībai, neīstais spriegums pie izvada signāla, kas noteikts ar 10 Hz apejas joslas zemas apejas filtru, nedrīkst pārsniegt 10 mV.
  Pagrieziena ātruma signāls jāuztver bez papildu amortizācijas ārpus 4.02. panta 1. punktā noteiktajām robežām. |
| --- | --- |

1.

Ja pagrieziena ātruma indikatoru var pievienot atkarīgajiem indikatoriem vai tamlīdzīgām iekārtām, pagrieziena ātruma indikācijai jāpaliek lietojamai kā elektriskajam signālam.

Pagrieziena ātrumam jāturpina būt norādītam ar galvanisko zemējuma izolāciju un spriegumu, kas līdzvērtīgs 20 mV/grāds ± 5 % analogajam spriegumam, un ar 100 ohms maksimālo iekšējo pretestību.

Kad kuģis griežas uz labā borta pusi, polaritātei jābūt pozitīvai; kad kuģis griežas uz kreisā borta pusi — negatīvai.

Darbības slieksnis nedrīkst pārsniegt 0,3°/minūtē.

Nulles kļūda nedrīkst pārsniegt 1°/minūtē pie temperatūras no 0 °C līdz 40 °C.

Indikatoram esot ieslēgtam un sensoram — nepakļautam kustības iedarbībai, neīstais spriegums pie izvada signāla, kas noteikts ar 10 Hz apejas joslas zemas apejas filtru, nedrīkst pārsniegt 10 mV.

Pagrieziena ātruma signāls jāuztver bez papildu amortizācijas ārpus 4.02. panta 1. punktā noteiktajām robežām.

| 2. | Jābūt ārējam avārijas slēdzim. Slēdzis jāuzstāda kā galvaniskas izolācijas automātiskais slēdzis, kas paredzēts indikatoram.
  Ārējo trauksmi ierosina kontaktu saslēgšanās:






  a) | ja pagrieziena ātruma indikators ir atvienots vai |
| --- | --- | --- |

2.

Jābūt ārējam avārijas slēdzim. Slēdzis jāuzstāda kā galvaniskas izolācijas automātiskais slēdzis, kas paredzēts indikatoram.

Ārējo trauksmi ierosina kontaktu saslēgšanās:

a)

ja pagrieziena ātruma indikators ir atvienots vai

| b) | ja pagrieziena ātruma indikators nedarbojas, vai |
| --- | --- |

b)

ja pagrieziena ātruma indikators nedarbojas, vai

| c) | ja pēc pārmērīgas kļūdas reaģējusi darbības vadības ierīce (3.06. pants). |
| --- | --- |

c)

ja pēc pārmērīgas kļūdas reaģējusi darbības vadības ierīce (3.06. pants).

5. nodaļa

Pārbaudes nosacījumi un procedūras attiecībā uz pagrieziena ātruma indikatoriem

5.01. pants

1. Drošums, noslogojuma jauda un traucējumu izkliede

Uz kuģa esošu iekārtu elektroenerģijas padeve, drošums, savstarpēji radīti traucējumi, kompasa drošais attālums, izturība pret klimatisko apstākļu iedarbību, mehāniskā izturība, apkārtējās vides iedarbība un dzirdamo trokšņu emisija ir jāpārbauda saskaņā ar IEC publikāciju 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības”.

IEC

5.02. pants

Neīstās emisijas un elektromagnētiskā savietojamība

| 1. | Neīstās emisijas jāmēra saskaņā ar IEC publikāciju 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” 30-2 000 MHz frekvenču diapazonā.
  Jāievēro 2.02. panta 1. punkta prasības. |
| --- | --- |

1.

Neīstās emisijas jāmēra saskaņā ar IEC publikāciju 945 “Jūras navigācijas iekārtu vispārīgās prasības” 30-2 000 MHz frekvenču diapazonā.

IEC

Jāievēro 2.02. panta 1. punkta prasības.

| 2. | Jāievēro 2.02. panta 2. punkta prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību. |
| --- | --- |

2.

Jāievēro 2.02. panta 2. punkta prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību.

5.03. pants

Pārbaudes procedūra

| 1. | Pagrieziena ātruma indikatori palaiž darbībā un testē nominālajos apstākļos un robežapstākļos. Attiecībā uz minēto darba sprieguma un apkārtējā gaisa temperatūras iedarbība jāpārbauda līdz pat paredzētajai robežvērtībai.
  Papildus jāizmanto radio raidītāji, lai indikatoru tuvumā izveidotu maksimālos magnētiskos laukus. |
| --- | --- |

1.

Pagrieziena ātruma indikatori palaiž darbībā un testē nominālajos apstākļos un robežapstākļos. Attiecībā uz minēto darba sprieguma un apkārtējā gaisa temperatūras iedarbība jāpārbauda līdz pat paredzētajai robežvērtībai.

Papildus jāizmanto radio raidītāji, lai indikatoru tuvumā izveidotu maksimālos magnētiskos laukus.

| 2. | Panta 1. punktā raksturotajos apstākļos indikatora kļūdām jāpaliek papildinājumā norādīto toleranču robežās.
  Jāievēro visas pārējās prasības. |
| --- | --- |

2.

Panta 1. punktā raksturotajos apstākļos indikatora kļūdām jāpaliek papildinājumā norādīto toleranču robežās.

Jāievēro visas pārējās prasības.

Pielikums

Maksimālās tolerances pagrieziena ātruma indikatoru kļūdu noteikšanā

Image

V DAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU KUĢOS LIETOTO RADARA IEKĀRTU UN PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORU UZSTĀDĪŠANAS UN VEIKTSPĒJAS PĀRBAUDĒM

Saturs

| 1. pants | Darbības joma |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Iekārtas apstiprinājums |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Apstiprinātās specializētās firmas |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Prasības attiecībā uz kuģa elektroenerģijas apgādi |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Radara antenas uzstādīšana |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Displeja bloka un vadības bloka uzstādīšana |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Pagrieziena ātruma indikatora uzstādīšana |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Stāvokļa sensora uzstādīšana |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Uzstādīšanas un veiktspējas pārbaude |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Uzstādīšanas un veiktspējas sertifikāts |
| --- | --- |

10. pants

| Pielikums | Radara iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanas un veiktspējas sertifikāta paraugs |
| --- | --- |

Pielikums

Pielikums

Radara iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanas un veiktspējas sertifikāta paraugs

1. pants

Darbības joma

Šo prasību mērķis ir nodrošināt to, lai drošuma un sakārtotas navigācijas interesēs Kopienas iekšējos ūdensceļos navigācijas radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori tiktu uzstādīti atbilstoši optimālajiem tehniskajiem un ergonomiskajiem standartiem un lai pēc uzstādīšanas notiktu veiktspējas pārbaude. Šo noteikumu nozīmē iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārtas, kuras iespējams izmantot navigācijas režīmā, uzskatāmas par navigācijas radara iekārtām.

ECDIS

2. pants

Iekārtu apstiprinājums

Attiecībā uz radara navigāciju Kopienas iekšējos ūdensceļos uzstādīšanai ir atļautas tikai tādas iekārtas, kas apstiprinātas atbilstoši piemērojamajiem šīs direktīvas noteikumiem vai Reinas kuģniecības centrālās komisijas noteikumiem un uz kurām ir apstiprinājuma numurs.

3. pants

Apstiprinātās specializētās firmas

| 1. | Radara iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanu, nomaiņu, remontu vai tehnisko apkopi veic tikai specializētas firmas, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 1. pantu. |
| --- | --- |

1.

Radara iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanu, nomaiņu, remontu vai tehnisko apkopi veic tikai specializētas firmas, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 1. pantu.

| 2. | Kompetentā iestāde var piešķirt apstiprinājumu uz ierobežotu laika periodu, kā arī kompetentā iestāde jebkurā laikā var apstiprinājumu anulēt, ja vairs netiek ievēroti 1. panta nosacījumi. |
| --- | --- |

2.

Kompetentā iestāde var piešķirt apstiprinājumu uz ierobežotu laika periodu, kā arī kompetentā iestāde jebkurā laikā var apstiprinājumu anulēt, ja vairs netiek ievēroti 1. panta nosacījumi.

| 3. | Kompetentā iestāde nekavējoties informē Komiteju par specializētajām firmām, ko tā apstiprinājusi. |
| --- | --- |

3.

Kompetentā iestāde nekavējoties informē Komiteju par specializētajām firmām, ko tā apstiprinājusi.

4. pants

Prasības attiecībā uz kuģa elektroenerģijas apgādi

Visiem radara iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru barošanas kabeļiem jābūt pašiem ar savām drošības ierīcēm un pēc iespējas jābūt bezatteices kabeļiem.

5. pants

Radara antenas uzstādīšana

| 1. | Radara antena jāuzstāda pēc iespējas tuvu kuģa priekšgala un pakaļgala līnijai. Antenas tuvumā nedrīkst būt tādi šķēršļi, kas varētu izraisīt viltus atbalsis vai nevēlamas ēnas; ja nepieciešams, antena jāuzstāda bākā. Radara antenas stiprinājumiem un nostiprinājumam darba stāvoklī jābūt pietiekami stabilam, lai radara iekārta varētu darboties vajadzīgās precizitātes robežās. |
| --- | --- |

1.

Radara antena jāuzstāda pēc iespējas tuvu kuģa priekšgala un pakaļgala līnijai. Antenas tuvumā nedrīkst būt tādi šķēršļi, kas varētu izraisīt viltus atbalsis vai nevēlamas ēnas; ja nepieciešams, antena jāuzstāda bākā. Radara antenas stiprinājumiem un nostiprinājumam darba stāvoklī jābūt pietiekami stabilam, lai radara iekārta varētu darboties vajadzīgās precizitātes robežās.

| 2. | Pēc tam, kad leņķiskās kļūmes uzstādījumā ir izlabotas un iekārta ir ieslēgta, starpība starp centra līniju un priekšgala un pakaļgala līniju nedrīkst būt lielāka par 1 grādu. |
| --- | --- |

2.

Pēc tam, kad leņķiskās kļūmes uzstādījumā ir izlabotas un iekārta ir ieslēgta, starpība starp centra līniju un priekšgala un pakaļgala līniju nedrīkst būt lielāka par 1 grādu.

6. pants

Displeja bloka un vadības bloka uzstādīšana

| 1. | Displeja bloks un vadības bloks jāuzstāda stūres mājā tā, lai radara attēla novērtēšana un iekārtas darbība neradītu nekādas grūtības. Radara attēla azimutālajai orientācijai jāatbilst parastajiem apkārtnes apstākļiem. Skavām un regulējamajām konsolēm jābūt konstruētām tā, lai tās būtu iespējams nostiprināt jebkādā bezvibrācijas stāvoklī. |
| --- | --- |

1.

Displeja bloks un vadības bloks jāuzstāda stūres mājā tā, lai radara attēla novērtēšana un iekārtas darbība neradītu nekādas grūtības. Radara attēla azimutālajai orientācijai jāatbilst parastajiem apkārtnes apstākļiem. Skavām un regulējamajām konsolēm jābūt konstruētām tā, lai tās būtu iespējams nostiprināt jebkādā bezvibrācijas stāvoklī.

| 2. | Radara navigācijas laikā mākslīgais apgaismojums nedrīkst atstaroties radara operatora virzienā. |
| --- | --- |

2.

Radara navigācijas laikā mākslīgais apgaismojums nedrīkst atstaroties radara operatora virzienā.

| 3. | Ja vadības bloks nav displeja bloka daļa, tam jāatrodas apvalkā 1 metra attālumā no displeja bloka. Bezvadu tālvadības pultis nav atļautas. |
| --- | --- |

3.

Ja vadības bloks nav displeja bloka daļa, tam jāatrodas apvalkā 1 metra attālumā no displeja bloka. Bezvadu tālvadības pultis nav atļautas.

| 4. | Ja ir uzstādīti atkarīgie indikatori, tiem jāatbilst prasībām, kas attiecas uz navigācijas radara iekārtām. |
| --- | --- |

4.

Ja ir uzstādīti atkarīgie indikatori, tiem jāatbilst prasībām, kas attiecas uz navigācijas radara iekārtām.

7.pants

Pagrieziena ātruma indikatora uzstādīšana

| 1. | Sensora sistēma jāuzstāda pēc iespējas tālāk uz kuģa vidu, horizontāli un izlīdzināti ar kuģa priekšgala un pakaļgala līniju. Uzstādīšanas vietai jābūt pēc iespējas nepakļautai vibrācijām un drošai pret nelielām temperatūras pārmaiņām. Indikatora bloks pēc iespējas jāuzstāda virs radara displeja. |
| --- | --- |

1.

Sensora sistēma jāuzstāda pēc iespējas tālāk uz kuģa vidu, horizontāli un izlīdzināti ar kuģa priekšgala un pakaļgala līniju. Uzstādīšanas vietai jābūt pēc iespējas nepakļautai vibrācijām un drošai pret nelielām temperatūras pārmaiņām. Indikatora bloks pēc iespējas jāuzstāda virs radara displeja.

| 2. | Ja ir uzstādīti atkarīgie indikatori, tiem jāatbilst prasībām, kas attiecas uz pagrieziena ātruma indikatoriem. |
| --- | --- |

2.

Ja ir uzstādīti atkarīgie indikatori, tiem jāatbilst prasībām, kas attiecas uz pagrieziena ātruma indikatoriem.

8. pants

Stāvokļa sensora uzstādīšana

Stāvokļa sensors (piemēram, DGPS antena) jāuzstāda tā, lai nodrošinātu to, ka tas strādā ar iespējami lielāku precizitātes pakāpi, un lai to negatīvi neietekmētu uz kuģa esošās virsbūves un pārraidīšanas iekārtas.

DGPS

9. pants

Uzstādīšanas un veiktspējas pārbaude

Pirms iekārtu pēc uzstādīšanas vai pēc kuģa apsekojuma sertifikāta atjaunošanas vai tā termiņa pagarināšanas (izņemot gadījumus atbilstīgi II pielikuma 2.09. panta 2. punktam), vai arī pēc katras kuģa modifikācijas, kas iespējami ietekmē iekārtu ekspluatācijas apstākļus, pirmo reizi ieslēdz, kompetentjai iestādei vai saskaņā ar 3. pantu pilnvarotai firmai ir jāveic uzstādīšanas un veiktspējas pārbaude. Šajā nolūkā jāievēro šādi nosacījumi:

| a) | elektroenerģijas padevei jābūt ar atsevišķu drošības ierīci; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģijas padevei jābūt ar atsevišķu drošības ierīci;

| b) | darba spriegumam jābūt tolerances robežās (III pielikuma 2.01. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

b)

darba spriegumam jābūt tolerances robežās (III pielikuma 2.01. panta 2. punkts);

| c) | vadojumam un slēguma shēmai jāatbilst II pielikuma nosacījumiem un nepieciešamības gadījumā — ADNR; |
| --- | --- |

c)

vadojumam un slēguma shēmai jāatbilst II pielikuma nosacījumiem un nepieciešamības gadījumā — ADNR;

ADNR

| d) | antenas apgriezienu skaitam jāsasniedz vismaz 24 apgriezieni minūtē; |
| --- | --- |

d)

antenas apgriezienu skaitam jāsasniedz vismaz 24 apgriezieni minūtē;

| e) | antenas tuvumā nedrīkst būt tādu šķēršļu, kas pasliktinātu navigāciju; |
| --- | --- |

e)

antenas tuvumā nedrīkst būt tādu šķēršļu, kas pasliktinātu navigāciju;

| f) | antenas drošības slēdzim jābūt labā darba kārtībā; |
| --- | --- |

f)

antenas drošības slēdzim jābūt labā darba kārtībā;

| g) | displeja bloku, pagrieziena ātruma indikatoru un vadības bloku izkārtojumam jābūt ergonomiskam un pēc iespējas labvēlīgākam to lietotājiem; |
| --- | --- |

g)

displeja bloku, pagrieziena ātruma indikatoru un vadības bloku izkārtojumam jābūt ergonomiskam un pēc iespējas labvēlīgākam to lietotājiem;

| h) | radara iekārtas centra līnija nedrīkst novirzīties no kuģa priekšgala un pakaļgala līnijas vairāk kā par 1 grādu; |
| --- | --- |

h)

radara iekārtas centra līnija nedrīkst novirzīties no kuģa priekšgala un pakaļgala līnijas vairāk kā par 1 grādu;

| i) | diapazona un asimutālo displeju precizitātei jāatbilst prasībām (rādītāji, izmantojot zināmus mērķus); |
| --- | --- |

i)

diapazona un asimutālo displeju precizitātei jāatbilst prasībām (rādītāji, izmantojot zināmus mērķus);

| k) | linearitātei īsajos diapazonos jābūt pareizai (stumšana un vilkšana); |
| --- | --- |

k)

linearitātei īsajos diapazonos jābūt pareizai (stumšana un vilkšana);

| l) | displejā redzamajam minimālajam diapazonam jābūt 15 metru garam vai īsākam; |
| --- | --- |

l)

displejā redzamajam minimālajam diapazonam jābūt 15 metru garam vai īsākam;

| m) | attēla centram jābūt redzamam, un tā diametrs nedrīkst pārsniegt 1 mm; |
| --- | --- |

m)

attēla centram jābūt redzamam, un tā diametrs nedrīkst pārsniegt 1 mm;

| n) | nedrīkst rasties viltus atbalsis, kādas izraisa atstarojumi un nevēlamas ēnas, vai arī tās nedrīkst ietekmēt navigācijas drošumu; |
| --- | --- |

n)

nedrīkst rasties viltus atbalsis, kādas izraisa atstarojumi un nevēlamas ēnas, vai arī tās nedrīkst ietekmēt navigācijas drošumu;

| o) | jūras traucējumu un lietus traucējumu dzēšanas ierīcēm (STC un FTC iepriekšiestatīti) un ar tām saistītajiem vadības mehānismiem jādarbojas pareizi; |
| --- | --- |

o)

jūras traucējumu un lietus traucējumu dzēšanas ierīcēm (STC un FTC iepriekšiestatīti) un ar tām saistītajiem vadības mehānismiem jādarbojas pareizi;

STC

FTC

| p) | pastiprinājuma regulētājam jābūt labā darba stāvoklī; |
| --- | --- |

p)

pastiprinājuma regulētājam jābūt labā darba stāvoklī;

| q) | fokusa un attēla skaidrībai jābūt pareizai; |
| --- | --- |

q)

fokusa un attēla skaidrībai jābūt pareizai;

| r) | kuģa pagrieziena virzienam jābūt tādam, kā norādīts pagrieziena ātruma indikatorā, un nulles stāvoklim pie “taisni uz priekšu” jābūt pareizam; |
| --- | --- |

r)

kuģa pagrieziena virzienam jābūt tādam, kā norādīts pagrieziena ātruma indikatorā, un nulles stāvoklim pie “taisni uz priekšu” jābūt pareizam;

| s) | radara iekārta nedrīkst būt jutīga pret kuģa radio ierīču pārraidēm vai pret traucējumiem, ko izraisa citi avoti uz kuģa; |
| --- | --- |

s)

radara iekārta nedrīkst būt jutīga pret kuģa radio ierīču pārraidēm vai pret traucējumiem, ko izraisa citi avoti uz kuģa;

| t) | radara iekārta un/vai pagrieziena ātruma indikators nedrīkst radīt traucējumus citās kuģa iekārtās. |
| --- | --- |

t)

radara iekārta un/vai pagrieziena ātruma indikators nedrīkst radīt traucējumus citās kuģa iekārtās.

Turklāt — iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārtas gadījumā:

ECDIS

| u) | statistiskā stāvokļa kļūda, kas ietekmē karti, nedrīkst pārsniegt 2 m; |
| --- | --- |

u)

statistiskā stāvokļa kļūda, kas ietekmē karti, nedrīkst pārsniegt 2 m;

| v) | statistiskās fāzes leņķa kļūda, kas ietekmē karti, nedrīkst pārsniegt 1 grādu. |
| --- | --- |

v)

statistiskās fāzes leņķa kļūda, kas ietekmē karti, nedrīkst pārsniegt 1 grādu.

10. pants

Uzstādīšanas un veiktspējas sertifikāts

Pēc veiksmīgas pārbaudes pabeigšanas saskaņā ar 8. pantu kompetentā iestāde vai apstiprināta firma izsniedz sertifikātu, kas balstīts uz papildinājumā doto paraugu. Šis sertifikāts ir pastāvīgi jāglabā uz kuģa.

Ja pārbaudes nosacījumi nav ievēroti, jāsastāda nepilnību saraksts. Jebkāds esošais sertifikāts ir jāanulē vai jānosūta kompetentajai iestādei vai apstiprinātajai firmai.

Pielikums

Image

VI DAĻA

PĀRBAUDES INSTITŪTU, APSTIPRINĀTO IEKĀRTU UN APSTIPRINĀTO UZSTĀDĪŠANAS FIRMU PIEMĒRU SARAKSTS

kā paredzēts IV un V daļā

A.   KOMPETENTĀS TESTĒŠANAS IESTĀDES

saskaņā ar I daļas 1.04. panta 1. punktu

B.   APSTIPRINĀTĀS RADARA IEKĀRTAS

saskaņā ar IV daļas 1.06. panta 4. punktu

Image

C.   APSTIPRINĀTIE PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORI

saskaņā ar IV daļas 1.06. panta 4. punktu

Image

D.   RADARA IEKĀRTU UN PAGRIEZIENA ĀTRUMA INDIKATORU UZSTĀDĪŠANAS UN NOMAIŅAS DARBAM APSTIPRINĀTĀS SPECIALIZĒTĀS FIRMAS

saskaņā ar V daļas 3. pantu

N.B. 4. vertikālās ailes skaitļi attiecas uz apzīmējumiem B daļas (radara iekārtas) un C daļas (pagrieziena ātruma indikatori) 1. vertikālajā ailē.

N.B.

Image

---

(1)  Nominālsprieguma un frekvences vērtības ir ražotāja norādītās vērtības. Var būt norādīti arī sprieguma un/vai frekvences diapazoni.

1

(2)  Att. uz 1) 24 V/40 W spuldzes gaismas-centra-garuma tolerance: ± 1,5 mm.

2

(3)  Att. uz 2) L: P 28 S patronas platais izcilnis ir kreisajā pusē, kad spuldze vērsta uz augšu, redzams pret emisijas virzienu.

3

(4)  Att. uz 3) Pirms vērtību mērīšanas pārbaudes sākumā kvēldiega spuldzēm ir 60 minūtes jādarbojas nominālajā spriegumā.

4

(5)  Att. uz 4) Šis robežas jāievēro zonā, kas sniedzas ± 10° pāri tās horizontālās līnijas abās pusēs, kas iet cauri laternas korpusa mediānas punktam, kad spuldzi rotē par 360° uz tās ass.

5

(6)  Att. uz 1) Pirms vērtību mērīšanas pārbaudes sākumā kvēldiega spuldzēm ir 60 minūtes jādarbojas nominālajā spriegumā.

6

(7)  Att. uz 2) Šis robežas jāievēro zonā, kas sniedzas ± 30° pāri tās horizontālās līnijas abās pusēs, kas iet cauri laternas korpusa mediānas punktam, kad spuldzi rotē par 360° uz tās ass.

7

(8)  E-12 IEC sērijas pamatvērtības: 1,0; 1,2; 1,5; 1,8; 2,2; 2,7; 3,3; 3,9; 4,7; 5,6; 6,8; 8,2.

8

IEC

P6_TA(2006)0299

Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (13376/1/2005 — C6-0090/2006 — 2000/0069(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13376/1/2005 — C6-0090/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13376/1/2005 — C6-0090/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2000)0121) (2) un attiecībā uz grozīto priekšlikumu (KOM(2002)0030) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2000)0121) (2) un attiecībā uz grozīto priekšlikumu (KOM(2002)0030) (3),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2004)0073) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2004)0073) (4),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6–0212/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6–0212/2006);

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 262, 18.9.2001., 224. lpp. un OV C 272 E, 13.11.2003., 103. lpp.

(2)  OV C 311 E, 31.10.2000., 13. lpp.

(3)  OV C 227 E, 24.9.2002., 1. lpp.

(4)  OV C .../OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2000)0069

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Regula (EEK) Nr. 3922/91 (3) paredz kopējus drošības standartus, kas uzskaitīti minētās regulas II pielikumā, jo īpaši attiecībā uz gaisa kuģu konstruēšanu, ražošanu, ekspluatāciju un apkopi, kā arī attiecībā uz šajos uzdevumos iesaistītajām personām un organizācijām. Šie saskaņotie drošības standarti attiecas uz visiem gaisa kuģiem, ko ekspluatē Kopienas ekspluatanti, neatkarīgi no tā, vai šie gaisa kuģi ir reģistrēti dalībvalstī vai trešajā valstī. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EEK) Nr. 3922/91 (3) paredz kopējus drošības standartus, kas uzskaitīti minētās regulas II pielikumā, jo īpaši attiecībā uz gaisa kuģu konstruēšanu, ražošanu, ekspluatāciju un apkopi, kā arī attiecībā uz šajos uzdevumos iesaistītajām personām un organizācijām. Šie saskaņotie drošības standarti attiecas uz visiem gaisa kuģiem, ko ekspluatē Kopienas ekspluatanti, neatkarīgi no tā, vai šie gaisa kuģi ir reģistrēti dalībvalstī vai trešajā valstī.

| (2) | Minētās regulas 4. panta 1. punkts prasa kopēju tehnisko prasību un administratīvo procedūru pieņemšanu, pamatojoties uz Līguma 80. panta 2. punktu, attiecībā uz jomām, kas nav uzskaitītas minētās regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Minētās regulas 4. panta 1. punkts prasa kopēju tehnisko prasību un administratīvo procedūru pieņemšanu, pamatojoties uz Līguma 80. panta 2. punktu, attiecībā uz jomām, kas nav uzskaitītas minētās regulas II pielikumā.

| (3) | Padomes Regulas (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs) par gaisa pārvadātāju licencēšanu (4) 9. pants paredz, ka darbības licences piešķiršana un tās derīgums vienmēr ir atkarīgs no tā, vai ir derīga gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kurā norādītas darbības, ko aptver darbības licence, un kas atbilst attiecīgā regulā noteiktiem kritērijiem. Šobrīd ir attiecīgi jānosaka šādi kritēriji. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regulas (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs) par gaisa pārvadātāju licencēšanu (4) 9. pants paredz, ka darbības licences piešķiršana un tās derīgums vienmēr ir atkarīgs no tā, vai ir derīga gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kurā norādītas darbības, ko aptver darbības licence, un kas atbilst attiecīgā regulā noteiktiem kritērijiem. Šobrīd ir attiecīgi jānosaka šādi kritēriji.

| (4) | Apvienotās aviācijas institūcijas (JAA) ir pieņēmušas saskaņotu noteikumu kopumu attiecībā uz komerciāliem gaisa pārvadājumiem ar lidmašīnām, kura nosaukums ir Vienotas prasības aviācijai — komerciālie gaisa pārvadājumi (lidmašīnas) (JAR-OPS 1), ar grozījumu. Šie noteikumi (2005. gada 1. janvāra 8. grozījums) paredz drošības prasību obligāto līmeni un tādējādi veido labu Kopienas tiesību pamatu, aptverot lidmašīnu ekspluatāciju. JAR-OPS 1 bija jāveic izmaiņas, lai to saskaņotu ar Kopienas tiesību aktiem un politiku, ņemot vērā tā ievērojamo saistību ar ekonomikas un sociālo jomu. Jauno tekstu nav iespējams ieviest Kopienas tiesībās vienkārši ar atsauci uz JAR-OPS 1 Regulā (EEK) Nr. 3922/91. Tādēļ minētajai regulai būtu jāpievieno jauns pielikums, kas satur kopējus noteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotās aviācijas institūcijas (JAA) ir pieņēmušas saskaņotu noteikumu kopumu attiecībā uz komerciāliem gaisa pārvadājumiem ar lidmašīnām, kura nosaukums ir Vienotas prasības aviācijai — komerciālie gaisa pārvadājumi (lidmašīnas) (JAR-OPS 1), ar grozījumu. Šie noteikumi (2005. gada 1. janvāra 8. grozījums) paredz drošības prasību obligāto līmeni un tādējādi veido labu Kopienas tiesību pamatu, aptverot lidmašīnu ekspluatāciju. JAR-OPS 1 bija jāveic izmaiņas, lai to saskaņotu ar Kopienas tiesību aktiem un politiku, ņemot vērā tā ievērojamo saistību ar ekonomikas un sociālo jomu. Jauno tekstu nav iespējams ieviest Kopienas tiesībās vienkārši ar atsauci uz JAR-OPS 1 Regulā (EEK) Nr. 3922/91. Tādēļ minētajai regulai būtu jāpievieno jauns pielikums, kas satur kopējus noteikumus.

| (5) | Gaisa kuģu ekspluatantiem būtu jādod pietiekama brīvība, lai elastīgi rīkotos neparedzētos steidzamos ekspluatācijas apstākļos vai reaģētu uz ierobežota ilguma ekspluatācijas vajadzībām, vai lai apliecinātu, ka tās var panākt līdzvērtību drošības līmeni ar citiem līdzekļiem, nevis piemērojot kopējus noteikumus, kas minēti pielikumā (turpmāk — “III pielikums”). Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt tiesībām piešķirt atbrīvojumus vai ieviest variācijas kopējās tehniskajās prasībās un administratīvajās procedūrās. Tā kā šādi atbrīvojumi un variācijas noteiktos gadījumos varētu vājināt kopējos drošības standartus vai arī radīt traucējumus tirgū, to darbības joma būtu stingri jāierobežo, un to piešķiršanai vajadzētu būt pakļautai atbilstīgai Kopienas kontrolei. Šajā ziņā Komisijai būtu jābūt tiesībām veikt drošības pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Gaisa kuģu ekspluatantiem būtu jādod pietiekama brīvība, lai elastīgi rīkotos neparedzētos steidzamos ekspluatācijas apstākļos vai reaģētu uz ierobežota ilguma ekspluatācijas vajadzībām, vai lai apliecinātu, ka tās var panākt līdzvērtību drošības līmeni ar citiem līdzekļiem, nevis piemērojot kopējus noteikumus, kas minēti pielikumā (turpmāk — “III pielikums”). Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt tiesībām piešķirt atbrīvojumus vai ieviest variācijas kopējās tehniskajās prasībās un administratīvajās procedūrās. Tā kā šādi atbrīvojumi un variācijas noteiktos gadījumos varētu vājināt kopējos drošības standartus vai arī radīt traucējumus tirgū, to darbības joma būtu stingri jāierobežo, un to piešķiršanai vajadzētu būt pakļautai atbilstīgai Kopienas kontrolei. Šajā ziņā Komisijai būtu jābūt tiesībām veikt drošības pasākumus.

| (6) | Ir konstatēti gadījumi, kad dalībvalstīm būtu jāatļauj pieņemt vai paturēt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām, ar nosacījumu, ka tie atbilst kopīgi noteiktajām procedūrām, un līdz brīdim, kad tiek ieviesti Kopienas noteikumi, kas pamatoti uz zinātnisko pieredzi un labāko praksi. |
| --- | --- |

(6)

Ir konstatēti gadījumi, kad dalībvalstīm būtu jāatļauj pieņemt vai paturēt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām, ar nosacījumu, ka tie atbilst kopīgi noteiktajām procedūrām, un līdz brīdim, kad tiek ieviesti Kopienas noteikumi, kas pamatoti uz zinātnisko pieredzi un labāko praksi.

| (7) | Šīs regulas mērķis ir nodrošināt saskaņotus visaugstākā līmeņa aviācijas drošības standartus, tostarp attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas periodiem. Dažas dalībvalstis ar koplīgumiem un/vai tiesību aktiem nodrošina labākus nosacījumus attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem, kā arī stjuartu darba apstākļiem. Šī regula nekādā gadījumā neierobežo iespējas noslēgt šādus koplīgumus vai tos saglabāt. Dalībvalstīm būtu jāatļauj uzturēt tiesību aktus, kuros noteikti labvēlīgāki noteikumi nekā šajā regulā minētie. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas mērķis ir nodrošināt saskaņotus visaugstākā līmeņa aviācijas drošības standartus, tostarp attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas periodiem. Dažas dalībvalstis ar koplīgumiem un/vai tiesību aktiem nodrošina labākus nosacījumus attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem, kā arī stjuartu darba apstākļiem. Šī regula nekādā gadījumā neierobežo iespējas noslēgt šādus koplīgumus vai tos saglabāt. Dalībvalstīm būtu jāatļauj uzturēt tiesību aktus, kuros noteikti labvēlīgāki noteikumi nekā šajā regulā minētie.

| (8) | Būtu jāpieņem Regulas (EEK) Nr. 3922/91 noteikumi attiecībā uz komitejas procedūru, lai ņemtu vērā Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāpieņem Regulas (EEK) Nr. 3922/91 noteikumi attiecībā uz komitejas procedūru, lai ņemtu vērā Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (9) | Būtu jāpielāgo Regulas (EEK) Nr. 3922/91 noteikumi attiecībā uz darbības jomu, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (6), un tās ieviešanas noteikumus, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1702/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (7), kā arī Komisijas Regulu (EK) Nr. 2042/2003 (2003. gada 20. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (8). |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāpielāgo Regulas (EEK) Nr. 3922/91 noteikumi attiecībā uz darbības jomu, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (6), un tās ieviešanas noteikumus, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1702/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (7), kā arī Komisijas Regulu (EK) Nr. 2042/2003 (2003. gada 20. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (8).

| (10) | Šī regula, jo īpaši tās noteikumi attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām, kā noteikts III pielikuma Q apakšsadaļā, ņem vērā jau Direktīvā 2000/79/EK (9) nosacītos ierobežojumus un obligātos standartus. Minētajā direktīvā noteiktie ierobežojumi attiecībā uz mobilajiem darbiniekiem civilajā aviācijā būtu vienmēr jāievēro. III pielikuma Q apakšsadaļas noteikumi un citi noteikumi, kas apstiprināti saskaņā ar šo regulu, nekādā gadījumā nedrīkst būt plašāki un tādējādi nodrošināt šiem darbiniekiem mazāku aizsardzību. |
| --- | --- |

(10)

Šī regula, jo īpaši tās noteikumi attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām, kā noteikts III pielikuma Q apakšsadaļā, ņem vērā jau Direktīvā 2000/79/EK (9) nosacītos ierobežojumus un obligātos standartus. Minētajā direktīvā noteiktie ierobežojumi attiecībā uz mobilajiem darbiniekiem civilajā aviācijā būtu vienmēr jāievēro. III pielikuma Q apakšsadaļas noteikumi un citi noteikumi, kas apstiprināti saskaņā ar šo regulu, nekādā gadījumā nedrīkst būt plašāki un tādējādi nodrošināt šiem darbiniekiem mazāku aizsardzību.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jāspēj turpināt valsts noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām attiecībā uz apkalpes locekļiem, ar nosacījumu, ka šajos valsts noteikumos paredzētie ierobežojumi ir mazāki par maksimālajiem ierobežojumiem un lielāki par minimālajiem ierobežojumiem, kādi paredzēti III pielikuma Q apakšsadaļā. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu jāspēj turpināt valsts noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām attiecībā uz apkalpes locekļiem, ar nosacījumu, ka šajos valsts noteikumos paredzētie ierobežojumi ir mazāki par maksimālajiem ierobežojumiem un lielāki par minimālajiem ierobežojumiem, kādi paredzēti III pielikuma Q apakšsadaļā.

| (12) | Dalībvalstīm būtu jāspēj turpināt valsts noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām attiecībā uz apkalpes locekļiem, jomās, kas šobrīd nav ietvertas III pielikuma Q apakšsadaļā, piemēram, maksimālais dienas lidojumu noslogojuma periods viena pilota darbībai un ārkārtas medicīniskās palīdzības darbībai, noteikumi attiecībā uz lidojumu noslogojuma periodu samazināšana vai atpūtas periodu palielināšanu, šķērsojot vairākas laika zonas. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm būtu jāspēj turpināt valsts noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasībām attiecībā uz apkalpes locekļiem, jomās, kas šobrīd nav ietvertas III pielikuma Q apakšsadaļā, piemēram, maksimālais dienas lidojumu noslogojuma periods viena pilota darbībai un ārkārtas medicīniskās palīdzības darbībai, noteikumi attiecībā uz lidojumu noslogojuma periodu samazināšana vai atpūtas periodu palielināšanu, šķērsojot vairākas laika zonas.

| (13) | Divu
  gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic zinātnisks un medicīnisks novērtējums par lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasību, un,
  nepieciešamības gadījumā
  , par noteikumiem attiecībā uz pasažieru salona apkalpi. |
| --- | --- |

(13)

Divu
  gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāveic zinātnisks un medicīnisks novērtējums par lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem un atpūtas prasību, un,
  nepieciešamības gadījumā
  , par noteikumiem attiecībā uz pasažieru salona apkalpi.

| (14) | Šai regulai nevajadzētu ietekmēt to noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz pārbaužu veikšanu un kas paredzēti 1944. gada Čikāgas Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/36/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (10). |
| --- | --- |

(14)

Šai regulai nevajadzētu ietekmēt to noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz pārbaužu veikšanu un kas paredzēti 1944. gada Čikāgas Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/36/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (10).

| (15) | Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste 1987. gada 2. decembrī Londonā abu valstu ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par plašākas sadarbības pasākumiem attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Šie pasākumi vēl netiek īstenoti. |
| --- | --- |

(15)

Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste 1987. gada 2. decembrī Londonā abu valstu ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par plašākas sadarbības pasākumiem attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Šie pasākumi vēl netiek īstenoti.

| (16) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3922/91, |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3922/91,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3922/91 groza šādi.

| 1) | Šo apsvērumu ir jāiekļauj pēc 9. apsvēruma:




  “Tā kā, piemērojot noteikumus, ar ko nosaka lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumus, var rasties ievērojami traucējumi darba grafiku shēmās tādiem uzņēmumiem, kuru darbības režīmi ir balstīti tikai uz nakts darbu, un tā kā Komisijai, pamatojoties uz pierādījumiem, kurus iesniedz iesaistītās puses, būtu jāveic novērtēšana un jāierosina grozīt noteikumus attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem, lai ņemtu vērā šos īpašos darbības režīmus.”; |
| --- | --- |

1)

Šo apsvērumu ir jāiekļauj pēc 9. apsvēruma:

“Tā kā, piemērojot noteikumus, ar ko nosaka lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumus, var rasties ievērojami traucējumi darba grafiku shēmās tādiem uzņēmumiem, kuru darbības režīmi ir balstīti tikai uz nakts darbu, un tā kā Komisijai, pamatojoties uz pierādījumiem, kurus iesniedz iesaistītās puses, būtu jāveic novērtēšana un jāierosina grozīt noteikumus attiecībā uz lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumiem, lai ņemtu vērā šos īpašos darbības režīmus.”;

| 2) | Šos apsvērumus ir jāiekļauj pēc 10. apsvēruma:




  “Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai līdz ...

   (11)

  jāpabeidz zinātniskais un medicīniskais III pielikuma Q apakšsadaļas un, nepieciešamības gadījumā, O apakšsadaļas izvērtējums. Pamatojoties uz šā izvērtējuma rezultātiem, un saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru Komisijai vajadzības gadījumā nekavējoties būtu jāizstrādā un jāiesniedz priekšlikumi, lai grozītu atbilstīgos tehniskos noteikumus.




  Ņemot vērā, ka, pārskatot noteiktus 8a. pantā minētos noteikumus, ir jāturpina saskaņot līdz šim pieņemtās stjuartu apmācības prasības, lai veicinātu pasažieru salona apkalpes personāla brīvu kustību visā Kopienā; šajā sakarā būtu jāpārskata iespēja turpināt stjuartu kvalifikācijas saskaņošanu.”; |
| --- | --- |

2)

Šos apsvērumus ir jāiekļauj pēc 10. apsvēruma:

“Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai līdz ...

   (11)

  jāpabeidz zinātniskais un medicīniskais III pielikuma Q apakšsadaļas un, nepieciešamības gadījumā, O apakšsadaļas izvērtējums. Pamatojoties uz šā izvērtējuma rezultātiem, un saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru Komisijai vajadzības gadījumā nekavējoties būtu jāizstrādā un jāiesniedz priekšlikumi, lai grozītu atbilstīgos tehniskos noteikumus.

Ņemot vērā, ka, pārskatot noteiktus 8a. pantā minētos noteikumus, ir jāturpina saskaņot līdz šim pieņemtās stjuartu apmācības prasības, lai veicinātu pasažieru salona apkalpes personāla brīvu kustību visā Kopienā; šajā sakarā būtu jāpārskata iespēja turpināt stjuartu kvalifikācijas saskaņošanu.”;

| 3) | Pēdējo apsvērumu aizstāj ar šādu apsvērumu:
  “Šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

3)

Pēdējo apsvērumu aizstāj ar šādu apsvērumu:

“Šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| 4) | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Šī regula attiecas uz tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas drošības jomā attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatāciju un apkopi un uz šajos uzdevumos iesaistītajām personām un organizācijām.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Šī regula attiecas uz tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas drošības jomā attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatāciju un apkopi un uz šajos uzdevumos iesaistītajām personām un organizācijām.”;

| b) | pantam pievieno šādus punktus:
  “3.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai saprot kā tādu, kas neskar attiecīgo Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes tiesisko stāvokli attiecībā uz tās teritorijas, kurā lidosta atrodas, suverenitātes apstrīdēšanu.
  4.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai atliek līdz brīdim, kad sāk darboties Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru 1987. gada 2. decembrī sastādītajā kopīgajā deklarācijā ietvertie pasākumi. Spānijas un Apvienotās Karalistes valdības informē Padomi par šādu pasākumu darbības uzsākšanas datumu.”; |
| --- | --- |

b)

pantam pievieno šādus punktus:

“3.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai saprot kā tādu, kas neskar attiecīgo Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes tiesisko stāvokli attiecībā uz tās teritorijas, kurā lidosta atrodas, suverenitātes apstrīdēšanu.

4.   Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai atliek līdz brīdim, kad sāk darboties Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru 1987. gada 2. decembrī sastādītajā kopīgajā deklarācijā ietvertie pasākumi. Spānijas un Apvienotās Karalistes valdības informē Padomi par šādu pasākumu darbības uzsākšanas datumu.”;

| 5) | regulas 2. pantam pievieno šādu definīciju:
  “i)   “Iestāde” III pielikumā: ir kompetentā iestāde, kas piešķīrusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību (AOC).”; |
| --- | --- |

5)

regulas 2. pantam pievieno šādu definīciju:

“i)   “Iestāde” III pielikumā: ir kompetentā iestāde, kas piešķīrusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību (AOC).”;

| 6) | regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  1.   Neskarot 11. pantu, Kopienā piemērojamās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz komerciālajiem pārvadājumiem ar lidmašīnām ir tās, kas norādītas III pielikumā.
  2.   Atsauces uz III pielikuma M apakšsadaļu vai kādu no tās noteikumiem attiecas uz M sadaļu vai attiecīgajiem noteikumiem Komisijas Regulā (EK) Nr. 2042/2003 (2003. gada 20. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (13). |
| --- | --- |

6)

regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

1.   Neskarot 11. pantu, Kopienā piemērojamās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz komerciālajiem pārvadājumiem ar lidmašīnām ir tās, kas norādītas III pielikumā.

2.   Atsauces uz III pielikuma M apakšsadaļu vai kādu no tās noteikumiem attiecas uz M sadaļu vai attiecīgajiem noteikumiem Komisijas Regulā (EK) Nr. 2042/2003 (2003. gada 20. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (13).

| 7) | regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Attiecībā uz jomām, kuras nav minētas III pielikumā, pieņem kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, pamatojoties uz Līguma 80. panta 2. punktu. Nepieciešamības gadījumā Komisija, cik ātri vien iespējams, iesniedz atbilstīgus priekšlikumus šajās jomās.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Attiecībā uz jomām, kuras nav minētas III pielikumā, pieņem kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, pamatojoties uz Līguma 80. panta 2. punktu. Nepieciešamības gadījumā Komisija, cik ātri vien iespējams, iesniedz atbilstīgus priekšlikumus šajās jomās.”;

| 8) | regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  Gaisa kuģus, ko ekspluatē atbilstoši dalībvalsts piešķirtajām licencēm saskaņā ar kopējām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām, var ekspluatēt atbilstoši šiem pašiem nosacījumiem citās dalībvalstīs bez šo citu dalībvalstu papildu tehniskajām prasībām vai novērtējuma.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Gaisa kuģus, ko ekspluatē atbilstoši dalībvalsts piešķirtajām licencēm saskaņā ar kopējām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām, var ekspluatēt atbilstoši šiem pašiem nosacījumiem citās dalībvalstīs bez šo citu dalībvalstu papildu tehniskajām prasībām vai novērtējuma.”;

| 9) | regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Dalībvalstis atzīst sertifikāciju, kuru, ievērojot šo regulu, citas dalībvalsts jurisdikcijā un to pārziņā esošajām organizācijām vai personām, kas veic gaisa kuģu un attiecīgo izstrādājumu ekspluatāciju, piešķīrusi šī cita dalībvalsts vai kāda iestāde šīs dalībvalsts vārdā.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Dalībvalstis atzīst sertifikāciju, kuru, ievērojot šo regulu, citas dalībvalsts jurisdikcijā un to pārziņā esošajām organizācijām vai personām, kas veic gaisa kuģu un attiecīgo izstrādājumu ekspluatāciju, piešķīrusi šī cita dalībvalsts vai kāda iestāde šīs dalībvalsts vārdā.”;

| 10) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  1.   Regulas 3. līdz 7. panta noteikumi neliedz dalībvalstij nekavējoties reaģēt uz drošības problēmu, kas saistīta ar izstrādājumu, personu vai organizāciju, uz ko attiecas šī regula.
  Ja drošības problēmu rada neatbilstošs drošības līmenis attiecībā uz kopējo tehnisko prasību un administratīvo procedūru piemērošanu vai šo prasību un procedūru nepilnības, dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un to veikšanas iemesliem.
  Komisija saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru izlemj, vai neatbilstošais drošības līmenis vai kopējo tehnisko prasību un administratīvo procedūru nepilnības attaisno pastāvīgu to pasākumu piemērošanu, kas pieņemti atbilstīgi šī punkta pirmajam apakšpunktam. Tādā gadījumā Komisija veic arī nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar 4. pantu vai 11. pantu grozītu attiecīgās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras. Ja dalībvalsts pasākumus atzīst par nepamatotiem, tā šos pasākumus atceļ.
  2.   Dalībvalsts var piešķirt atbrīvojumus no šajā regulā paredzētajām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām neparedzētu steidzamu ekspluatācijas apstākļu vai ierobežota ilguma ekspluatācijas vajadzību gadījumā.
  Komisiju un pārējās dalībvalstis informē par piešķirtajiem atbrīvojumiem, kolīdz šādi atbrīvojumi atkārtojas vai arī ja tie piešķirti uz laika periodu, kas ilgāks par diviem mēnešiem.
  Kad Komisija un pārējās dalībvalstis ir informētas par dalībvalsts saskaņā ar otro daļu piešķirtajiem atbrīvojumiem, Komisija pārbauda, vai atbrīvojumi atbilst šīs regulas vai citu Kopienas tiesību aktu noteikumu drošības mērķiem.
  Ja Komisija atzīst, ka piešķirtie atbrīvojumi neatbilst šīs regulas vai citu Kopienas tiesību aktu noteikumu drošības mērķiem, Komisija saskaņā ar 12.a pantā paredzēto procedūru lemj par drošības pasākumiem.
  Tādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts atbrīvojumu atceļ.
  3.   Gadījumos, kad drošības līmeni, kas līdzvērtīgs tādam līmenim, ko panāk, piemērojot III pielikumā noteiktās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, iespējams nodrošināt ar citiem līdzekļiem, dalībvalstis var, nediskriminējot pretendentus valstspiederības dēļ un ņemot vērā nepieciešamību netraucēt konkurenci, apstiprināt atkāpi no šiem noteikumiem.
  Tādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis dara zināmu Komisijai savu nodomu piešķirt šādu apstiprinājumu, tās iemeslus un paredzētos nosacījumus, lai nodrošinātu līdzvērtīga drošības līmeņa panākšanu.
  Komisija 3 mēnešu laikā pēc dalībvalsts paziņojuma saņemšanas uzsāk 12. panta 2. punktā minēto procedūru, lai izlemtu, vai ierosināto pasākuma apstiprinājumu var piešķirt.
  Tādā gadījumā Komisija dara zināmu savu lēmumu visām dalībvalstīm, kurām ir tiesības piemērot šādu pasākumu. Lai šādu pasākumu atspoguļotu, iespējams grozīt arī attiecīgos III pielikuma noteikumus.
  Uz attiecīgo pasākumu attiecas 6. un 7. pants.
  4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, dalībvalsts var pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus, kas attiecas uz III pielikuma Q apakšsadaļas OPS 1.1105 6. punktu, OPS 1.1110 1.3. un 1.4.1. punktu, OPS 1.1115 un OPS 1.1125 2.1. punktu, līdz tiek izveidoti Kopienas noteikumi, ko pamato zinātniskā pieredze un labākā prakse.
  Dalībvalsts informē Komisiju par noteikumiem, ko tā izlēmusi paturēt spēkā.
  Attiecībā uz valstu noteikumiem, kas atšķiras no pirmajā apakšpunktā minētajiem OPS 1 noteikumiem un ko dalībvalstis paredz pieņemt pēc III pielikuma spēkā stāšanās datuma, Komisija trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts paziņojuma saņemšanas uzsāk 12. panta 2. punktā minēto procedūru, lai izlemtu, vai šie noteikumi atbilst šīs regulas un citu Kopienas tiesību aktu noteikumu drošības mērķiem un vai var atļaut šādu noteikumu piemērošanu.
  Tādā gadījumā Komisija dara zināmu savu lēmumu par pasākuma apstiprināšanu visām dalībvalstīm, kurām ir tiesības piemērot šo pasākumu. Lai šādu pasākumu atspoguļotu, iespējams grozīt arī attiecīgos III pielikuma noteikumus.
  Uz attiecīgo pasākumu attiecas 6. un 7. panta noteikumi.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

1.   Regulas 3. līdz 7. panta noteikumi neliedz dalībvalstij nekavējoties reaģēt uz drošības problēmu, kas saistīta ar izstrādājumu, personu vai organizāciju, uz ko attiecas šī regula.

Ja drošības problēmu rada neatbilstošs drošības līmenis attiecībā uz kopējo tehnisko prasību un administratīvo procedūru piemērošanu vai šo prasību un procedūru nepilnības, dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un to veikšanas iemesliem.

Komisija saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru izlemj, vai neatbilstošais drošības līmenis vai kopējo tehnisko prasību un administratīvo procedūru nepilnības attaisno pastāvīgu to pasākumu piemērošanu, kas pieņemti atbilstīgi šī punkta pirmajam apakšpunktam. Tādā gadījumā Komisija veic arī nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar 4. pantu vai 11. pantu grozītu attiecīgās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras. Ja dalībvalsts pasākumus atzīst par nepamatotiem, tā šos pasākumus atceļ.

2.   Dalībvalsts var piešķirt atbrīvojumus no šajā regulā paredzētajām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām neparedzētu steidzamu ekspluatācijas apstākļu vai ierobežota ilguma ekspluatācijas vajadzību gadījumā.

Komisiju un pārējās dalībvalstis informē par piešķirtajiem atbrīvojumiem, kolīdz šādi atbrīvojumi atkārtojas vai arī ja tie piešķirti uz laika periodu, kas ilgāks par diviem mēnešiem.

Kad Komisija un pārējās dalībvalstis ir informētas par dalībvalsts saskaņā ar otro daļu piešķirtajiem atbrīvojumiem, Komisija pārbauda, vai atbrīvojumi atbilst šīs regulas vai citu Kopienas tiesību aktu noteikumu drošības mērķiem.

Ja Komisija atzīst, ka piešķirtie atbrīvojumi neatbilst šīs regulas vai citu Kopienas tiesību aktu noteikumu drošības mērķiem, Komisija saskaņā ar 12.a pantā paredzēto procedūru lemj par drošības pasākumiem.

Tādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts atbrīvojumu atceļ.

3.   Gadījumos, kad drošības līmeni, kas līdzvērtīgs tādam līmenim, ko panāk, piemērojot III pielikumā noteiktās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, iespējams nodrošināt ar citiem līdzekļiem, dalībvalstis var, nediskriminējot pretendentus valstspiederības dēļ un ņemot vērā nepieciešamību netraucēt konkurenci, apstiprināt atkāpi no šiem noteikumiem.

Tādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis dara zināmu Komisijai savu nodomu piešķirt šādu apstiprinājumu, tās iemeslus un paredzētos nosacījumus, lai nodrošinātu līdzvērtīga drošības līmeņa panākšanu.

Komisija 3 mēnešu laikā pēc dalībvalsts paziņojuma saņemšanas uzsāk 12. panta 2. punktā minēto procedūru, lai izlemtu, vai ierosināto pasākuma apstiprinājumu var piešķirt.

Tādā gadījumā Komisija dara zināmu savu lēmumu visām dalībvalstīm, kurām ir tiesības piemērot šādu pasākumu. Lai šādu pasākumu atspoguļotu, iespējams grozīt arī attiecīgos III pielikuma noteikumus.

Uz attiecīgo pasākumu attiecas 6. un 7. pants.

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, dalībvalsts var pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus, kas attiecas uz III pielikuma Q apakšsadaļas OPS 1.1105 6. punktu, OPS 1.1110 1.3. un 1.4.1. punktu, OPS 1.1115 un OPS 1.1125 2.1. punktu, līdz tiek izveidoti Kopienas noteikumi, ko pamato zinātniskā pieredze un labākā prakse.

Dalībvalsts informē Komisiju par noteikumiem, ko tā izlēmusi paturēt spēkā.

Attiecībā uz valstu noteikumiem, kas atšķiras no pirmajā apakšpunktā minētajiem OPS 1 noteikumiem un ko dalībvalstis paredz pieņemt pēc III pielikuma spēkā stāšanās datuma, Komisija trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts paziņojuma saņemšanas uzsāk 12. panta 2. punktā minēto procedūru, lai izlemtu, vai šie noteikumi atbilst šīs regulas un citu Kopienas tiesību aktu noteikumu drošības mērķiem un vai var atļaut šādu noteikumu piemērošanu.

Tādā gadījumā Komisija dara zināmu savu lēmumu par pasākuma apstiprināšanu visām dalībvalstīm, kurām ir tiesības piemērot šo pasākumu. Lai šādu pasākumu atspoguļotu, iespējams grozīt arī attiecīgos III pielikuma noteikumus.

Uz attiecīgo pasākumu attiecas 6. un 7. panta noteikumi.”;

| 11) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “8.a pants
  1.   Eiropas Aviācijas drošības aģentūra līdz ... (14) pabeidz zinātnisku un medicīnisku III pielikuma Q apakšsadaļas un,
  nepieciešamības gadījumā
  , O apakšsadaļas izvērtējumu.
  2.   Neskarot 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (15), Eiropas Aviācijas drošības aģentūra palīdz Komisijai sagatavot priekšlikumus attiecībā uz piemērojamo III pielikuma
  O apakšsadaļas un
  Q apakšsadaļas tehnisko noteikumu izmaiņām.” |
| --- | --- |

11)

regulā iekļauj šādu pantu:

“8.a pants

1.   Eiropas Aviācijas drošības aģentūra līdz ... (14) pabeidz zinātnisku un medicīnisku III pielikuma Q apakšsadaļas un,
  nepieciešamības gadījumā
  , O apakšsadaļas izvērtējumu.

2.   Neskarot 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (15), Eiropas Aviācijas drošības aģentūra palīdz Komisijai sagatavot priekšlikumus attiecībā uz piemērojamo III pielikuma
  O apakšsadaļas un
  Q apakšsadaļas tehnisko noteikumu izmaiņām.”

| 12) | regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija, ievērojot 12. panta 2. punktā noteikto procedūru, izdara zinātniskās un tehniskās attīstības rosinātos grozījumus kopējās tehniskās prasībās un administratīvās procedūrās, kuras uzskaitītas III pielikumā.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija, ievērojot 12. panta 2. punktā noteikto procedūru, izdara zinātniskās un tehniskās attīstības rosinātos grozījumus kopējās tehniskās prasībās un administratīvās procedūrās, kuras uzskaitītas III pielikumā.”;

| 13) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:
  “12. pants
  1.   Komisijai palīdz Gaisa drošības komiteja, turpmāk — “komiteja”.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 7. un 8. pantu.
  Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
  3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

1.   Komisijai palīdz Gaisa drošības komiteja, turpmāk — “komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 7. un 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.”;

| 14) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “12.a pants
  Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 6. pantā paredzēto drošības procedūru.
  Pirms lēmuma pieņemšanas Komisija apspriežas ar komiteju.
  Lēmuma 1999/468/EK 6. panta b) apakšpunktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
  Ja dalībvalsts nosūta Komisijas lēmumu Padomei, Padome trīs mēnešu laikā, pamatojoties uz kvalificētu balsu vairākumu, var pieņemt atšķirīgu lēmumu.”; |
| --- | --- |

14)

regulā iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 6. pantā paredzēto drošības procedūru.

Pirms lēmuma pieņemšanas Komisija apspriežas ar komiteju.

Lēmuma 1999/468/EK 6. panta b) apakšpunktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

Ja dalībvalsts nosūta Komisijas lēmumu Padomei, Padome trīs mēnešu laikā, pamatojoties uz kvalificētu balsu vairākumu, var pieņemt atšķirīgu lēmumu.”;

| 15) | Šīs regulas pielikuma tekstu pievieno kā III pielikumu. |
| --- | --- |

15)

Šīs regulas pielikuma tekstu pievieno kā III pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Neskarot 11. pantu Regulā (EEK) Nr. 3922/91, III pielikumu piemēro no ... (16).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 14, 16.1.2001., 33. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2002. gada 3. septembraNostāja (OV C 272 E, 13.11.2003., 103. lpp.), Padomes 2006. gada 9. marta Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 5. jūlija Nostāja.

2

Nostāja

2006. gada 9. marta

Oficiālajā Vēstnesī

2006. gada 5. jūlija

(3)  OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 240, 24. 8.1992., 1. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.).

6

Komisijas

(7)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.
  Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 706/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 16. lpp.).

7

Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 706/2006

(8)  OV L 315, 28.11.2003., 1. lpp.
  Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 707/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 17. lpp.).

8

Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 707/2006

(9)  Padomes Direktīva 2000/79/EK (2000. gada 27. novembris) par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA) (OV L 302, 1.12.2000., 57. lpp.).

9

AEA

ETF

ECA

ERA

IACA

(10)  OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp.
  Direktīva grozīta ar Regulu (EK) Nr. 211/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp.).

10

Direktīva grozīta ar Regulu (EK) Nr. 211/2005

(11)  
  Divi gadi pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

11

Divi gadi pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.”;

12

(13)  OV L 315, 28.11.2003., 1. lpp.”;

13

(14)  
  Divi gadi
  pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

14

Divi gadi

(15)  OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.).

15

(16)  18 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

16

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

KOPĒJĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS UN ADMINISTRATĪVĀS PROCEDŪRAS, KO PIEMĒRO KOMERCIĀLIEM PĀRVADĀJUMIEM AR GAISA KUĢIEM

OPS 1: KOMERCIĀLI GAISA PĀRVADĀJUMI (LIDMAŠĪNAS)

Saturs (vispārējs pārskats)

| A APAKŠSADAĻA | — | Piemērojamība un definīcijas |
| --- | --- | --- |

A APAKŠSADAĻA

—

Piemērojamība un definīcijas

B APAKŠSADAĻA

| — | Vispārīga informācija |
| --- | --- |

—

Vispārīga informācija

C APAKŠSADAĻA

| — | Ekspluatantu sertifikācija un uzraudzība |
| --- | --- |

—

Ekspluatantu sertifikācija un uzraudzība

D APAKŠSADAĻA

| — | Ekspluatantiem veicamās procedūras |
| --- | --- |

—

Ekspluatantiem veicamās procedūras

E APAKŠSADAĻA

| — | Ekspluatācija jebkuros laika apstākļos |
| --- | --- |

—

Ekspluatācija jebkuros laika apstākļos

F APAKŠSADAĻA

| — | Vispārīgi tehniskie raksturojumi |
| --- | --- |

—

Vispārīgi tehniskie raksturojumi

G APAKŠSADAĻA

| — | A kategorijas tehniskie raksturojumi |
| --- | --- |

—

A kategorijas tehniskie raksturojumi

H APAKŠSADAĻA

| — | B kategorijas tehniskie raksturojumi |
| --- | --- |

—

B kategorijas tehniskie raksturojumi

I APAKŠSADAĻA

| — | C kategorijas tehniskie raksturojumi |
| --- | --- |

—

C kategorijas tehniskie raksturojumi

J APAKŠSADAĻA

| — | Masa un līdzsvars |
| --- | --- |

—

Masa un līdzsvars

K APAKŠSADAĻA

| — | Instrumenti un iekārtas |
| --- | --- |

—

Instrumenti un iekārtas

L APAKŠSADAĻA

| — | Sakaru un navigācijas iekārtas |
| --- | --- |

—

Sakaru un navigācijas iekārtas

M APAKŠSADAĻA

| — | Lidmašīnu tehniskā apkope |
| --- | --- |

—

Lidmašīnu tehniskā apkope

N APAKŠSADAĻA

| — | Lidmašīnas apkalpe |
| --- | --- |

—

Lidmašīnas apkalpe

O APAKŠSADAĻA

| — | Pasažieru salona apkalpe |
| --- | --- |

—

Pasažieru salona apkalpe

P APAKŠSADAĻA

| — | Rokasgrāmatas, dienasgrāmatas un reģistrācijas žurnāli |
| --- | --- |

—

Rokasgrāmatas, dienasgrāmatas un reģistrācijas žurnāli

Q APAKŠSADAĻA

| — | Lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumi un atpūtas prasības |
| --- | --- |

—

Lidojumu un noslogojuma laika ierobežojumi un atpūtas prasības

R APAKŠSADAĻA

| — | Bīstamu preču aviopārvadājumi |
| --- | --- |

—

Bīstamu preču aviopārvadājumi

S APAKŠSADAĻA

| — | Apsardze |
| --- | --- |

—

Apsardze

A APAKŠSADAĻA

PIEMĒROJAMĪBA UN DEFINĪCIJAS

OPS 1.001

Piemērojamība

OPS 1. daļā ir ietvertas prasības, kas jāpiemēro, ekspluatējot jebkuru civilu lidmašīnu komerciāliem aviopārvadājumiem, ko veic jebkurš ekspluatants, kura galvenā darbības vieta un, ja tāds ir, reģistrēts birojs atrodas dalībvalstī, še turpmāk ekspluatants. OPS 1 neattiecas uz:

| (1) | lidmašīnām, ko izmanto militāros, muitas un policijas dienestos; nedz arī uz |
| --- | --- |

(1)

lidmašīnām, ko izmanto militāros, muitas un policijas dienestos; nedz arī uz

| (2) | izpletņlēcēju nomešanu un ugunsdzēsības lidojumiem, un uz līdzīgiem pozicionēšanas un atpakaļlidojumiem, vedot personas, kas parasti piedalās izpletņlēkšanā vai ugunsdzēsības pasākumos; nedz arī uz |
| --- | --- |

(2)

izpletņlēcēju nomešanu un ugunsdzēsības lidojumiem, un uz līdzīgiem pozicionēšanas un atpakaļlidojumiem, vedot personas, kas parasti piedalās izpletņlēkšanā vai ugunsdzēsības pasākumos; nedz arī uz

| (3) | lidojumiem, kas veikti tūlīt pirms, tūlīt pēc aviācijas darbībām vai aviācijas darbību laikā ar nosacījumu, ka šie lidojumi ir saistīti ar aviācijas darbībām un šajos lidojumos bez apkalpes locekļiem nepiedalās vairāk kā 6 personas, kuru līdzdalība ir vajadzīga veicamajās aviācijas darbībās. |
| --- | --- |

(3)

lidojumiem, kas veikti tūlīt pirms, tūlīt pēc aviācijas darbībām vai aviācijas darbību laikā ar nosacījumu, ka šie lidojumi ir saistīti ar aviācijas darbībām un šajos lidojumos bez apkalpes locekļiem nepiedalās vairāk kā 6 personas, kuru līdzdalība ir vajadzīga veicamajās aviācijas darbībās.

OPS 1.003

Definīcijas

| a) | Šajā pielikumā:






  (1) | “Pieņemts/pieņemams” nozīmē, ka Iestāde neiebilst, lai to izmantotu paredzētajiem nolūkiem. |
| --- | --- | --- |

a)

Šajā pielikumā:

(1)

“Pieņemts/pieņemams” nozīmē, ka Iestāde neiebilst, lai to izmantotu paredzētajiem nolūkiem.

| (2) | “Apstiprināts (apstiprinājusi Iestāde)” nozīmē dokumentāri apstiprināt (ko veic Iestāde) kā piemērotu izmantošanai paredzētajos nolūkos. |
| --- | --- |

(2)

“Apstiprināts (apstiprinājusi Iestāde)” nozīmē dokumentāri apstiprināt (ko veic Iestāde) kā piemērotu izmantošanai paredzētajos nolūkos.

| (3) | “Obligāto iekārtu pamatsaraksts (MMEL)” ir gaisa kuģa tipam atbilstošs pamatsaraksts (ar preambulu), kurā uzskaitīti instrumenti, iekārtas vai funkcijas, kas, nodrošinot drošības līmeni, kurš jāievēro saskaņā ar piemērojamām lidojumderīguma apstiprinājuma specifikācijām, var būt īslaicīgi neaktīvas projektā paredzētās dublēšanās dēļ un/vai konkrētu darbināšanas un apkopes procedūru, apstākļu un ierobežojumu dēļ un saskaņā ar piemērojamajam Pastāvīgā lidojumderīguma procedūrām. |
| --- | --- |

(3)

“Obligāto iekārtu pamatsaraksts (MMEL)” ir gaisa kuģa tipam atbilstošs pamatsaraksts (ar preambulu), kurā uzskaitīti instrumenti, iekārtas vai funkcijas, kas, nodrošinot drošības līmeni, kurš jāievēro saskaņā ar piemērojamām lidojumderīguma apstiprinājuma specifikācijām, var būt īslaicīgi neaktīvas projektā paredzētās dublēšanās dēļ un/vai konkrētu darbināšanas un apkopes procedūru, apstākļu un ierobežojumu dēļ un saskaņā ar piemērojamajam Pastāvīgā lidojumderīguma procedūrām.

| (4) | “Obligāto iekārtu saraksts (MEL)” ir saraksts (ar preambulu), saskaņā ar kuru var ekspluatēt gaisa kuģi konkrētos apstākļos ar īpašiem instrumentiem, iekārtām vai funkcijām, kas nedarbojas, sākot lidojumu. Šo sarakstu sagatavo ekspluatants saviem konkrētiem gaisa kuģiem, ņemot vērā gaisa kuģa definīciju un attiecīgus ekspluatācijas un apkopes nosacījumus saskaņā ar Iestādes apstiprinātu procedūru. |
| --- | --- |

(4)

“Obligāto iekārtu saraksts (MEL)” ir saraksts (ar preambulu), saskaņā ar kuru var ekspluatēt gaisa kuģi konkrētos apstākļos ar īpašiem instrumentiem, iekārtām vai funkcijām, kas nedarbojas, sākot lidojumu. Šo sarakstu sagatavo ekspluatants saviem konkrētiem gaisa kuģiem, ņemot vērā gaisa kuģa definīciju un attiecīgus ekspluatācijas un apkopes nosacījumus saskaņā ar Iestādes apstiprinātu procedūru.

| b) | Šajā pielikumā minētā M apakšsadaļa un 145. daļa ir attiecīgās daļas 2003. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 2042/2003. |
| --- | --- |

b)

Šajā pielikumā minētā M apakšsadaļa un 145. daļa ir attiecīgās daļas 2003. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 2042/2003.

B APAKŠSADAĻA

VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA

OPS 1.005

Vispārējas prasības

| a) | Ekspluatants lidmašīnu ekspluatē komerciāliem aviopārvadājumiem tikai saskaņā ar OPS 1. daļu. Atvieglotas prasības B klases lidmašīnu ekspluatācijai ir izklāstītas OPS 1.005(a) 1. pielikumā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants lidmašīnu ekspluatē komerciāliem aviopārvadājumiem tikai saskaņā ar OPS 1. daļu. Atvieglotas prasības B klases lidmašīnu ekspluatācijai ir izklāstītas OPS 1.005(a) 1. pielikumā.

| b) | Ekspluatants ievēro spēkā esošās lidojumderīguma prasības, kurām ir retroaktīvs spēks, attiecībā uz lidmašīnām, ko ekspluatē komerciāliem aviopārvadājumiem. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants ievēro spēkā esošās lidojumderīguma prasības, kurām ir retroaktīvs spēks, attiecībā uz lidmašīnām, ko ekspluatē komerciāliem aviopārvadājumiem.

| c) | Katru lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar tās lidojumderīguma apliecības noteikumiem un ievērojot ierobežojumus, kas doti lidmašīnas lidojuma rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

c)

Katru lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar tās lidojumderīguma apliecības noteikumiem un ievērojot ierobežojumus, kas doti lidmašīnas lidojuma rokasgrāmatā.

| d) | Visas sintētiskās mācību iekārtas (STD), piemēram, lidojumu stimulatori vai lidojumu mācību iekārtas (FTD), ko izmanto lidmašīnas vietā mācībām un/vai pārbaudēm, ir jāsertificē saskaņā ar prasībām, kuras piemēro sintētisko mācību iekārtām. Ekspluatantam, kas vēlas izmantot šādas STD, ir jāsaņem Iestādes apstiprinājums. |
| --- | --- |

d)

Visas sintētiskās mācību iekārtas (STD), piemēram, lidojumu stimulatori vai lidojumu mācību iekārtas (FTD), ko izmanto lidmašīnas vietā mācībām un/vai pārbaudēm, ir jāsertificē saskaņā ar prasībām, kuras piemēro sintētisko mācību iekārtām. Ekspluatantam, kas vēlas izmantot šādas STD, ir jāsaņem Iestādes apstiprinājums.

OPS 1.020

Tiesību akti, noteikumi un procedūras — ekspluatanta pienākumi

Ekspluatantam jānodrošina, ka:

| (1) | Visi darbinieki zina, ka viņiem ir jāievēro to valstu tiesību akti, noteikumi un procedūras, kurās notiek darbības, kas attiecas uz viņu pienākumu izpildi, un |
| --- | --- |

(1)

Visi darbinieki zina, ka viņiem ir jāievēro to valstu tiesību akti, noteikumi un procedūras, kurās notiek darbības, kas attiecas uz viņu pienākumu izpildi, un

| (2) | visi apkalpes locekļi ir iepazinušies ar tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz viņu pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(2)

visi apkalpes locekļi ir iepazinušies ar tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz viņu pienākumu izpildi.

OPS 1.025

Kopēja valoda

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka visi apkalpes locekļi var sazināties vienā kopējā valodā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka visi apkalpes locekļi var sazināties vienā kopējā valodā.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka visi personāla locekļi var saprast valodu, kurā Ekspluatācijas rokasgrāmatā ir rakstītas daļas, kas attiecas uz viņu pienākumiem. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka visi personāla locekļi var saprast valodu, kurā Ekspluatācijas rokasgrāmatā ir rakstītas daļas, kas attiecas uz viņu pienākumiem.

OPS 1.030

Obligāto iekārtu saraksti — ekspluatanta pienākumi

| a) | Ekspluatants katrai lidmašīnai sastāda obligāto iekārtu sarakstu (MEL), ko apstiprina Iestāde. Tas pamatojas uz attiecīgu Iestādes apstiprinātu obligāto iekārtu pamatsarakstu (MMEL), ja tāds pastāv, un tas nevar būt mazāk stingrs par MMEL. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants katrai lidmašīnai sastāda obligāto iekārtu sarakstu (MEL), ko apstiprina Iestāde. Tas pamatojas uz attiecīgu Iestādes apstiprinātu obligāto iekārtu pamatsarakstu (MMEL), ja tāds pastāv, un tas nevar būt mazāk stingrs par MMEL.

| b) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai atbilstīgi MEL, izņemot gadījumus, ja to ir atļāvusi Iestāde. Jebkura tāda atļauja nekādā gadījumā neatļauj ekspluatāciju, neievērojot MMEL noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai atbilstīgi MEL, izņemot gadījumus, ja to ir atļāvusi Iestāde. Jebkura tāda atļauja nekādā gadījumā neatļauj ekspluatāciju, neievērojot MMEL noteiktos ierobežojumus.

OPS 1.035

Kvalitātes kontroles sistēma

| a) | Ekspluatants izveido vienu kvalitātes kontroles sistēmu, un ieceļ vienu atbildīgo par kvalitātes sistēmu, lai uzraudzītu atbilstību un piemērotību procedūrām, kas jāievēro, lai nodrošinātu drošu lidmašīnu ekspluatāciju un lidojumderīgumu. Uzraudzībā ir jādarbojas ar atgriezenisko saiti, informāciju nosūtot atbildīgajam vadītājam (skat. arī OPS 1.175 (h)), lai vajadzības gadījumā veiktu korekcijas. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izveido vienu kvalitātes kontroles sistēmu, un ieceļ vienu atbildīgo par kvalitātes sistēmu, lai uzraudzītu atbilstību un piemērotību procedūrām, kas jāievēro, lai nodrošinātu drošu lidmašīnu ekspluatāciju un lidojumderīgumu. Uzraudzībā ir jādarbojas ar atgriezenisko saiti, informāciju nosūtot atbildīgajam vadītājam (skat. arī OPS 1.175 (h)), lai vajadzības gadījumā veiktu korekcijas.

| b) | Kvalitātes kontroles sistēmā ir jāiekļauj kvalitātes nodrošinājuma programma, kurā ir noteiktas procedūras, kas izstrādātas, lai pārliecinātos, ka visas darbības notiek saskaņā ar visām attiecīgām prasībām, standartiem un procedūrām. |
| --- | --- |

b)

Kvalitātes kontroles sistēmā ir jāiekļauj kvalitātes nodrošinājuma programma, kurā ir noteiktas procedūras, kas izstrādātas, lai pārliecinātos, ka visas darbības notiek saskaņā ar visām attiecīgām prasībām, standartiem un procedūrām.

| c) | Kvalitātes kontroles sistēmai un atbildīgajam par kvalitātes kontroles sistēmu ir jābūt pieņemam Iestādei. |
| --- | --- |

c)

Kvalitātes kontroles sistēmai un atbildīgajam par kvalitātes kontroles sistēmu ir jābūt pieņemam Iestādei.

| d) | Kvalitātes kontroles sistēmai ir jābūt aprakstītai atbilstīgos dokumentos. |
| --- | --- |

d)

Kvalitātes kontroles sistēmai ir jābūt aprakstītai atbilstīgos dokumentos.

| e) | Neatkarīgi no a) apakšdaļas, Iestāde var atļaut pieņemt amatā divus atbildīgos par kvalitātes kontroles sistēmu, no kuriem viens ir atbildīgs par ekspluatāciju, un otrs — par apkopi, ar nosacījumu, ka ekspluatants ir norīkojis vienu kvalitātes kontroles struktūrvienību, lai nodrošinātu, ka kvalitātes kontroles sistēmu vienādi piemēro visu ekspluatācijas laiku. |
| --- | --- |

e)

Neatkarīgi no a) apakšdaļas, Iestāde var atļaut pieņemt amatā divus atbildīgos par kvalitātes kontroles sistēmu, no kuriem viens ir atbildīgs par ekspluatāciju, un otrs — par apkopi, ar nosacījumu, ka ekspluatants ir norīkojis vienu kvalitātes kontroles struktūrvienību, lai nodrošinātu, ka kvalitātes kontroles sistēmu vienādi piemēro visu ekspluatācijas laiku.

OPS 1.037

Nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programma

| a) | Ekspluatants izveido un uztur nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmu, kas varētu būt iestrādāta kvalitātes kontroles sistēmā, šajā programmā iekļaujot:






  (1) | Programmas, lai panāktu un uzturētu izpratni par visu darbībās iesaistīto personu apdraudējumu, un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants izveido un uztur nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmu, kas varētu būt iestrādāta kvalitātes kontroles sistēmā, šajā programmā iekļaujot:

(1)

Programmas, lai panāktu un uzturētu izpratni par visu darbībās iesaistīto personu apdraudējumu, un

| (2) | Atgadījumu ziņošanas shēmas, nodrošinot attiecīgu nelaimes gadījumu un atgadījumu ziņojumu salīdzinājumu un izvērtējumu, lai lidojumu drošības interesēs identificētu nelabvēlīgas tendences vai risinātu nepilnības. Šīm shēmām ir jāsargā ziņotāja identitāte, un tajās ir jānodrošina iespēja iesniegt ziņojumus anonīmi; un |
| --- | --- |

(2)

Atgadījumu ziņošanas shēmas, nodrošinot attiecīgu nelaimes gadījumu un atgadījumu ziņojumu salīdzinājumu un izvērtējumu, lai lidojumu drošības interesēs identificētu nelabvēlīgas tendences vai risinātu nepilnības. Šīm shēmām ir jāsargā ziņotāja identitāte, un tajās ir jānodrošina iespēja iesniegt ziņojumus anonīmi; un

| (3) | attiecīgās informācijas izvērtēšanu saistībā ar nelaimes gadījumiem un atgadījumiem, un ar tiem saistītās informācijas izplatīšanu, neparedzot vainas piedēvēšanu; un |
| --- | --- |

(3)

attiecīgās informācijas izvērtēšanu saistībā ar nelaimes gadījumiem un atgadījumiem, un ar tiem saistītās informācijas izplatīšanu, neparedzot vainas piedēvēšanu; un

| (4) | Lidojuma parametru uzraudzības programmu lidmašīnām, kas pārsniedz 27 000 kg MCTOM. Lidojuma parametru uzraudzība (FDM) ir ikdienas ekspluatācijā iegūto digitālo lidojuma parametru proaktīva izmantošana aviācijas drošības uzlabošanai. Lidojuma parametru uzraudzības programmā nav ietvertas sodu sankcijas, un tajā ir atbilstoši aizsargmehānismi, kas sargā datu sniedzēju(-us); un |
| --- | --- |

(4)

Lidojuma parametru uzraudzības programmu lidmašīnām, kas pārsniedz 27 000 kg MCTOM. Lidojuma parametru uzraudzība (FDM) ir ikdienas ekspluatācijā iegūto digitālo lidojuma parametru proaktīva izmantošana aviācijas drošības uzlabošanai. Lidojuma parametru uzraudzības programmā nav ietvertas sodu sankcijas, un tajā ir atbilstoši aizsargmehānismi, kas sargā datu sniedzēju(-us); un

| (5) | Par programmas vadību atbildīgās personas iecelšanu. |
| --- | --- |

(5)

Par programmas vadību atbildīgās personas iecelšanu.

| b) | Par nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmas vadību atbildīgās personas pienākums ir izvirzīt priekšlikumus korekcijām. |
| --- | --- |

b)

Par nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmas vadību atbildīgās personas pienākums ir izvirzīt priekšlikumus korekcijām.

| c) | Atbildīgais par kvalitātes kontroles sistēmu pārrauga, vai saistībā ar nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmu identificēto priekšlikumu korekcijas dod efektīvas pārmaiņas. |
| --- | --- |

c)

Atbildīgais par kvalitātes kontroles sistēmu pārrauga, vai saistībā ar nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmu identificēto priekšlikumu korekcijas dod efektīvas pārmaiņas.

OPS 1.040

Apkalpes locekļi

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka visi lidojumu un pasažieru salona apkalpes locekļi ir mācīti un kompetenti pildīt viņiem uzdotos pienākumus. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka visi lidojumu un pasažieru salona apkalpes locekļi ir mācīti un kompetenti pildīt viņiem uzdotos pienākumus.

| b) | Ja lidmašīnā atrodas vēl citi apkalpes locekļi, kas nav pasažieru salona apkalpes locekļi un kuri pilda pienākumus lidmašīnu pasažieru nodalījumā, ekspluatants nodrošina, lai:






  (1) | pasažieri šos apkalpes locekļus nesajauktu ar pasažieru salona apkalpes locekļiem; |
| --- | --- | --- |

b)

Ja lidmašīnā atrodas vēl citi apkalpes locekļi, kas nav pasažieru salona apkalpes locekļi un kuri pilda pienākumus lidmašīnu pasažieru nodalījumā, ekspluatants nodrošina, lai:

(1)

pasažieri šos apkalpes locekļus nesajauktu ar pasažieru salona apkalpes locekļiem;

| (2) | šie apkalpes locekļi neieņem pasažieru salona apkalpes locekļiem vajadzīgās un nodrošinātās darba vietas; |
| --- | --- |

(2)

šie apkalpes locekļi neieņem pasažieru salona apkalpes locekļiem vajadzīgās un nodrošinātās darba vietas;

| (3) | šie apkalpes locekļi netraucē pildīt pienākumus pasažieru salona apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

(3)

šie apkalpes locekļi netraucē pildīt pienākumus pasažieru salona apkalpes locekļiem.

OPS 1.050

Meklēšanas un glābšanas informācija

Ekspluatants nodrošina, ka pilotu kabīnē ir viegli pieejama būtiska informācija saistībā ar paredzēto lidojumu, kas attiecas uz meklēšanas un glābšanas dienestiem.

OPS 1.055

Informācija par līdzi vedamām glābšanas un izdzīvošanas iekārtām

Ekspluatants nodrošina, ka ir pieejami saraksti, kuros ir informācija par glābšanas un izdzīvošanas iekārtām, ko ved līdzi visās viņa lidmašīnās, lai nodrošinātu tūlītēju saziņu ar glābšanas koordinācijas centriem. Sarakstos attiecīgi ir informācija par glābšanas plostu skaitu, krāsu un tipu, par pirotehniku, pirmās palīdzības medikamentu nodrošinājumu, ūdens rezervi un pārnēsājamo avārijas radioiekārtu tipu un frekvenci.

OPS 1.060

Piespiedu nolaišanās uz ūdens

Lidmašīnu, kuru apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija paredz vairāk par 30 pasažieru, lidojumos, ko veic virs ūdens tādā attālumā no sauszemes, kas piemērota, lai veiktu piespiedu piezemēšanos, pārsniedzot 120 lidojuma minūtes ar kreisēšanas ātrumu vai 400 jūras jūdzes — izvēloties mazāko rādītāju — ekspluatants ekspluatē tikai gadījumos, ja lidmašīna atbilst piemērojamos lidojumderīguma noteikumos aprakstītām prasībām par piespiedu nolaišanos uz ūdens.

OPS 1.065

Kaujas ieroču un munīcijas pārvadājumi

| a) | Ekspluatants netransportē kaujas ieročus un munīciju aviopārvadājumos, izņemot gadījumus, ja no visām iesaistītajām valstīm ir saņemts apstiprinājums tādai darbībai. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants netransportē kaujas ieročus un munīciju aviopārvadājumos, izņemot gadījumus, ja no visām iesaistītajām valstīm ir saņemts apstiprinājums tādai darbībai.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka kaujas ieroči un munīcija:






  (1) | lidmašīnā glabājas tādā vietā, kas lidojuma laikā nav pieejama pasažieriem; un |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka kaujas ieroči un munīcija:

(1)

lidmašīnā glabājas tādā vietā, kas lidojuma laikā nav pieejama pasažieriem; un

| (2) | šaujamieroču transportēšanas gadījumā tos ved nepielādētus, izņemot gadījumus, ja pirms lidojuma sākuma visas iesaistītās valstis ir devušas apstiprinājumu, ka kaujas ieročus un munīciju var pārvadāt tādos apstākļos, kas daļēji vai pilnībā atšķiras no tiem apstākļiem, kuri norādīti šajā apakšpunktā. |
| --- | --- |

(2)

šaujamieroču transportēšanas gadījumā tos ved nepielādētus, izņemot gadījumus, ja pirms lidojuma sākuma visas iesaistītās valstis ir devušas apstiprinājumu, ka kaujas ieročus un munīciju var pārvadāt tādos apstākļos, kas daļēji vai pilnībā atšķiras no tiem apstākļiem, kuri norādīti šajā apakšpunktā.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka kapteinim pirms lidojuma sākuma dara zināmu pārvadāt paredzēto kaujas ieroču un munīcijas aprakstu un atrašanās vietu lidmašīnā. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka kapteinim pirms lidojuma sākuma dara zināmu pārvadāt paredzēto kaujas ieroču un munīcijas aprakstu un atrašanās vietu lidmašīnā.

OPS 1.070

Sporta ieroču un munīcijas pārvadājumi

| a) | Ekspluatants veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu informē par visiem sporta ieročiem, ko paredzēts transportēt aviopārvadājumos. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu informē par visiem sporta ieročiem, ko paredzēts transportēt aviopārvadājumos.

| b) | Ekspluatants, kas akceptē sporta ieroču pārvadājumus, nodrošina, ka šos ieročus:






  (1) | lidmašīnā glabā tādā vietā, kas lidojuma laikā nav pieejama pasažieriem, izņemot gadījumus, ja Iestāde ir atzinusi, ka šo prasību nevar īstenot, un ir atzinusi, ka ir iespējamas citas procedūras; un |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants, kas akceptē sporta ieroču pārvadājumus, nodrošina, ka šos ieročus:

(1)

lidmašīnā glabā tādā vietā, kas lidojuma laikā nav pieejama pasažieriem, izņemot gadījumus, ja Iestāde ir atzinusi, ka šo prasību nevar īstenot, un ir atzinusi, ka ir iespējamas citas procedūras; un

| (2) | transportējot šaujamieročus vai citus ieročus, kuros var būt munīcija, tos ved nepielādētus. |
| --- | --- |

(2)

transportējot šaujamieročus vai citus ieročus, kuros var būt munīcija, tos ved nepielādētus.

| c) | Sporta ieroču munīciju var pārvadāt bagāžā, ko pasažieri nodod lidostā, ievērojot konkrētus ierobežojumus un saskaņā ar Tehniskajām instrukcijām (skatīt OPS 1.1160 (b) (5)), kā noteikts OPS 1.1150 (a) (15). |
| --- | --- |

c)

Sporta ieroču munīciju var pārvadāt bagāžā, ko pasažieri nodod lidostā, ievērojot konkrētus ierobežojumus un saskaņā ar Tehniskajām instrukcijām (skatīt OPS 1.1160 (b) (5)), kā noteikts OPS 1.1150 (a) (15).

OPS 1.075

Cilvēku pārvadāšanas metode

Ekspluatants veic visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena persona lidojuma laikā neatrodas tādā lidmašīnas nodalījumā, kas nav paredzēts cilvēkiem, izņemot gadījumus, ja kapteinis ir devis atļauju īslaicīgai piekļuvei kādam lidmašīnas nodalījumam:

| (1) | lai veiktu pasākumus, kas vajadzīgi lidmašīnas vai kādas personas, dzīvnieka vai preču drošībai tajā; vai |
| --- | --- |

(1)

lai veiktu pasākumus, kas vajadzīgi lidmašīnas vai kādas personas, dzīvnieka vai preču drošībai tajā; vai

| (2) | kurā pārvadā kravu vai krājumus, un kura ir konstruēta tā, lai personas varētu tiem piekļūt lidojuma laikā. |
| --- | --- |

(2)

kurā pārvadā kravu vai krājumus, un kura ir konstruēta tā, lai personas varētu tiem piekļūt lidojuma laikā.

OPS 1.080

Bīstamu preču piedāvāšana aviopārvadājumiem

Ekspluatants veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena persona aviopārvadājumiem nepiedāvā un nepieņem bīstamas preces, izņemot gadījumus, ja attiecīgā persona ir mācīta, un preces ir atbilstoši klasificētas, reģistrētas, sertificētas, aprakstītas, iepakotas, marķētas, apzīmētas un atbilst pārvadāšanas nosacījumiem, kā prasīts Tehniskajās instrukcijās un attiecīgos Kopienas tiesību aktos.

OPS 1.085

Apkalpes pienākumi

| a) | Katrs apkalpes loceklis ir atbildīgs par pareizu savu pienākumu izpildi, kuri:






  (1) | ir saistīti ar lidmašīnas un tajā esošo personu drošību; un |
| --- | --- | --- |

a)

Katrs apkalpes loceklis ir atbildīgs par pareizu savu pienākumu izpildi, kuri:

(1)

ir saistīti ar lidmašīnas un tajā esošo personu drošību; un

| (2) | ir konkrēti aprakstīti instrukcijās un procedūrās, kas ietvertas Ekspluatācijas rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

(2)

ir konkrēti aprakstīti instrukcijās un procedūrās, kas ietvertas Ekspluatācijas rokasgrāmatā.

| b) | Apkalpes loceklis:






  (1) | ziņo kapteinim par visiem bojājumiem, kļūmēm, nepareizu darbību vai defektiem, kuri pēc viņa uzskatiem var ietekmēt lidmašīnas lidojumderīgumu vai drošu lidmašīnas ekspluatāciju, tostarp avārijas sistēmu darbību; |
| --- | --- | --- |

b)

Apkalpes loceklis:

(1)

ziņo kapteinim par visiem bojājumiem, kļūmēm, nepareizu darbību vai defektiem, kuri pēc viņa uzskatiem var ietekmēt lidmašīnas lidojumderīgumu vai drošu lidmašīnas ekspluatāciju, tostarp avārijas sistēmu darbību;

| (2) | ziņo kapteinim par visiem atgadījumiem, kas apdraud vai varētu apdraudēt ekspluatācijas drošību; |
| --- | --- |

(2)

ziņo kapteinim par visiem atgadījumiem, kas apdraud vai varētu apdraudēt ekspluatācijas drošību;

| (3) | izmanto ekspluatanta notikumu ziņošanas shēmas saskaņā ar OPS 1.037 (a) (2). Tādos gadījumos ziņojuma(-u) kopiju vienmēr nodot attiecīgajam kapteinim. |
| --- | --- |

(3)

izmanto ekspluatanta notikumu ziņošanas shēmas saskaņā ar OPS 1.037 (a) (2). Tādos gadījumos ziņojuma(-u) kopiju vienmēr nodot attiecīgajam kapteinim.

| c) | b) punkts neuzliek pienākumu apkalpes loceklim ziņot par notikumu, par ko jau ir ziņojis cits apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

c)

b) punkts neuzliek pienākumu apkalpes loceklim ziņot par notikumu, par ko jau ir ziņojis cits apkalpes loceklis.

| d) | Apkalpes loceklis nepilda pienākumus lidmašīnā:






  (1) | ja nav beigusies tādu zāļu iedarbība, kas varētu ietekmēt viņa spējas tā, ka tas neļauj garantēt drošību; |
| --- | --- | --- |

d)

Apkalpes loceklis nepilda pienākumus lidmašīnā:

(1)

ja nav beigusies tādu zāļu iedarbība, kas varētu ietekmēt viņa spējas tā, ka tas neļauj garantēt drošību;

| (2) | pēc dziļūdens niršanas, izņemot gadījumus, kad ir pagājis ievērojams laiks; |
| --- | --- |

(2)

pēc dziļūdens niršanas, izņemot gadījumus, kad ir pagājis ievērojams laiks;

| (3) | pēc asins nodošanas, izņemot gadījumus, kad ir pagājis ievērojams laiks; |
| --- | --- |

(3)

pēc asins nodošanas, izņemot gadījumus, kad ir pagājis ievērojams laiks;

| (4) | ja nav ievērotas spēkā esošās medicīnas prasības vai — ja viņš šaubās par savām spējām veikt uzticētos pienākumus; vai |
| --- | --- |

(4)

ja nav ievērotas spēkā esošās medicīnas prasības vai — ja viņš šaubās par savām spējām veikt uzticētos pienākumus; vai

| (5) | ja viņš zina vai nojauš, ka ir tik ļoti noguris vai jūtas tik slikti, ka tas apdraud lidojumu. |
| --- | --- |

(5)

ja viņš zina vai nojauš, ka ir tik ļoti noguris vai jūtas tik slikti, ka tas apdraud lidojumu.

| e) | Attiecībā uz alkohola lietošanu apkalpes loceklim piemēro attiecīgas prasības, ko nosaka ekspluatants un kuras ir pieņemamas Iestādei, un kuras nav mazāk stingras kā šādas prasības:






  (1) | alkoholu nedrīkst lietot vismaz 8 stundas pirms konkrētā pieteikšanās termiņa, apliecinot gatavību pildīt lidojuma pienākumus, vai gatavības sākuma; |
| --- | --- | --- |

e)

Attiecībā uz alkohola lietošanu apkalpes loceklim piemēro attiecīgas prasības, ko nosaka ekspluatants un kuras ir pieņemamas Iestādei, un kuras nav mazāk stingras kā šādas prasības:

(1)

alkoholu nedrīkst lietot vismaz 8 stundas pirms konkrētā pieteikšanās termiņa, apliecinot gatavību pildīt lidojuma pienākumus, vai gatavības sākuma;

| (2) | alkohola līmenis asinīs nepārsniedz 0,2 promiles lidojuma pienākumu izpildes perioda sākumā; |
| --- | --- |

(2)

alkohola līmenis asinīs nepārsniedz 0,2 promiles lidojuma pienākumu izpildes perioda sākumā;

| (3) | alkoholu nelieto lidojuma pienākumu izpildes vai gatavības laikā. |
| --- | --- |

(3)

alkoholu nelieto lidojuma pienākumu izpildes vai gatavības laikā.

| f) | Kapteinis:






  (1) | ir atbildīgs par visu lidmašīnā esošo apkalpes locekļu, pasažieru un kravas drošību no brīža, kad viņš ierodas lidmašīnā, līdz brīdim, kad viņš atstāj lidmašīnu pēc lidojuma beigām; |
| --- | --- | --- |

f)

Kapteinis:

(1)

ir atbildīgs par visu lidmašīnā esošo apkalpes locekļu, pasažieru un kravas drošību no brīža, kad viņš ierodas lidmašīnā, līdz brīdim, kad viņš atstāj lidmašīnu pēc lidojuma beigām;

| (2) | ir atbildīgs par lidmašīnas ekspluatāciju un drošību no brīža, kad lidmašīna ir gatava izkustēties no vietas, sākot vadīt lidmašīnu pa zemi, un pirms pacelšanās — līdz brīdim, kad tās kustība apsīkst lidojuma beigās un kad ir izslēgts dzinējs(-i), ko izmanto kā galveno(s) virzītāju(s); |
| --- | --- |

(2)

ir atbildīgs par lidmašīnas ekspluatāciju un drošību no brīža, kad lidmašīna ir gatava izkustēties no vietas, sākot vadīt lidmašīnu pa zemi, un pirms pacelšanās — līdz brīdim, kad tās kustība apsīkst lidojuma beigās un kad ir izslēgts dzinējs(-i), ko izmanto kā galveno(s) virzītāju(s);

| (3) | ir tiesīgs izdot visas komandas, ko uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu lidmašīnas, kā arī tajā esošo personu vai īpašuma drošību; |
| --- | --- |

(3)

ir tiesīgs izdot visas komandas, ko uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu lidmašīnas, kā arī tajā esošo personu vai īpašuma drošību;

| (4) | ir tiesīgs izsēdināt jebkuru personu vai izkraut jebkuru kravas daļu, kas pēc viņa domām var radīt potenciālus draudus lidmašīnas vai tajā esošo personu drošībai; |
| --- | --- |

(4)

ir tiesīgs izsēdināt jebkuru personu vai izkraut jebkuru kravas daļu, kas pēc viņa domām var radīt potenciālus draudus lidmašīnas vai tajā esošo personu drošībai;

| (5) | neļauj lidmašīnā pārvadāt personas, kas varētu būt tādā alkohola vai narkotiku ietekmē, ka varētu būt apdraudēta lidmašīnas vai tajā esošo personu drošība; |
| --- | --- |

(5)

neļauj lidmašīnā pārvadāt personas, kas varētu būt tādā alkohola vai narkotiku ietekmē, ka varētu būt apdraudēta lidmašīnas vai tajā esošo personu drošība;

| (6) | ir tiesīgs atteikt nepieļaujamu pasažieru, deportētu vai apcietinātu personu transportēšanu, ja viņu pārvadāšana apdraud lidmašīnas vai tajā esošo personu drošību; |
| --- | --- |

(6)

ir tiesīgs atteikt nepieļaujamu pasažieru, deportētu vai apcietinātu personu transportēšanu, ja viņu pārvadāšana apdraud lidmašīnas vai tajā esošo personu drošību;

| (7) | nodrošina, ka visi pasažieri ir instruēti par avārijas izeju atrašanās vietu un attiecīgo drošības un avārijas iekārtu izvietojumu un izmantojumu; |
| --- | --- |

(7)

nodrošina, ka visi pasažieri ir instruēti par avārijas izeju atrašanās vietu un attiecīgo drošības un avārijas iekārtu izvietojumu un izmantojumu;

| (8) | nodrošina, ka ir ievērotas visas ekspluatācijas procedūras un panākta atbilsme kontrolsarakstiem saskaņā ar Ekspluatācijas rokasgrāmatu; |
| --- | --- |

(8)

nodrošina, ka ir ievērotas visas ekspluatācijas procedūras un panākta atbilsme kontrolsarakstiem saskaņā ar Ekspluatācijas rokasgrāmatu;

| (9) | lidmašīnai lidmašīnas paceļoties, uzņemot sākotnējo augstumu, tuvojoties skrejceļam un piezemējoties ļauj jebkuram apkalpes loceklim veikt tikai tās darbības, ko prasa viņa pienākumi lidmašīnas drošas ekspluatācijas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

(9)

lidmašīnai lidmašīnas paceļoties, uzņemot sākotnējo augstumu, tuvojoties skrejceļam un piezemējoties ļauj jebkuram apkalpes loceklim veikt tikai tās darbības, ko prasa viņa pienākumi lidmašīnas drošas ekspluatācijas nodrošināšanai;

| (10) | Kapteinis neļauj:






  i) | lidojuma laikā sabojāt, izslēgt vai izdzēst lidojuma parametru reģistratoru, kā arī izdzēst ierakstītos datus pēc lidojuma, ja noticis nelaimes gadījums vai atgadījums, par ko ir obligāti jāziņo; |
| --- | --- | --- |

(10)

Kapteinis neļauj:

i)

lidojuma laikā sabojāt, izslēgt vai izdzēst lidojuma parametru reģistratoru, kā arī izdzēst ierakstītos datus pēc lidojuma, ja noticis nelaimes gadījums vai atgadījums, par ko ir obligāti jāziņo;

| ii) | lidojuma laikā sabojāt vai izslēgt pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, izņemot gadījumus, ja viņš uzskata, ka ierakstītie dati, ko pretējā gadījumā automātiski izdzēstu, būtu jāsaglabā atgadījuma vai nelaimes gadījuma izmeklēšanai, kā arī neļauj ierakstītos datus lidojuma laikā vai pēc lidojuma izdzēst ar roku, ja noticis nelaimes gadījums vai atgadījums, par ko ir obligāti jāziņo; |
| --- | --- |

ii)

lidojuma laikā sabojāt vai izslēgt pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, izņemot gadījumus, ja viņš uzskata, ka ierakstītie dati, ko pretējā gadījumā automātiski izdzēstu, būtu jāsaglabā atgadījuma vai nelaimes gadījuma izmeklēšanai, kā arī neļauj ierakstītos datus lidojuma laikā vai pēc lidojuma izdzēst ar roku, ja noticis nelaimes gadījums vai atgadījums, par ko ir obligāti jāziņo;

| (11) | Kapteinis pieņem lēmumu par to, vai akceptēt vai neakceptēt lidmašīnu ar CDL vai MEL atļautiem defektiem; un |
| --- | --- |

(11)

Kapteinis pieņem lēmumu par to, vai akceptēt vai neakceptēt lidmašīnu ar CDL vai MEL atļautiem defektiem; un

| (12) | Kapteinis nodrošina pirmslidojuma pārbaudes veikšanu. |
| --- | --- |

(12)

Kapteinis nodrošina pirmslidojuma pārbaudes veikšanu.

| g) | Avārijas situācijā, kad jāpieņem tūlītēji lēmumi un jāveic tūlītējas darbības, kapteinis veic visas darbības, ko uzskata par vajadzīgām konkrētos apstākļos. Tādos gadījumos viņš drošības interesēs var neievērot noteikumus, ekspluatācijas procedūras un metodes. |
| --- | --- |

g)

Avārijas situācijā, kad jāpieņem tūlītēji lēmumi un jāveic tūlītējas darbības, kapteinis veic visas darbības, ko uzskata par vajadzīgām konkrētos apstākļos. Tādos gadījumos viņš drošības interesēs var neievērot noteikumus, ekspluatācijas procedūras un metodes.

OPS 1.090

Kapteiņa pilnvaras

Ekspluatants veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas lidmašīnā esošās personas ievēro visas likumīgās lidmašīnas kapteiņa dotās komandas, lai garantētu tajā pārvadāto personu vai īpašuma drošību.

OPS 1.095

Pilnvaras vadīt lidmašīnu pa zemi

Ekspluatants veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka lidmašīnu, par ko viņš ir atbildīgs, pa zemi lidlauka teritorijā vada tikai persona, kas ir lidmašīnas apkalpes loceklis, izņemot gadījumus, ja attiecīgā persona, kura ieņēmusi vietu pie vadības ierīcēm:

| (1) | ir saņēmusi attiecīgu pilnvarojumu no ekspluatanta vai ieceltā pārstāvja un ir kompetenta:






  i) | vadīt lidmašīnu pa zemi; |
| --- | --- | --- |

(1)

ir saņēmusi attiecīgu pilnvarojumu no ekspluatanta vai ieceltā pārstāvja un ir kompetenta:

i)

vadīt lidmašīnu pa zemi;

| ii) | izmantot radiotelefonu; un |
| --- | --- |

ii)

izmantot radiotelefonu; un

| (2) | ir saņēmusi norādes par lidlauka izkārtojumu, ceļiem, zīmēm, marķējumu, apgaismojumu, aviosatiksmes kontroles signāliem un norādēm, terminoloģiju un procedūrām, un spēj strādāt saskaņā ar ekspluatācijas standartiem, kas jāievēro, lai lidmašīnu droši pārvietotu pa lidlauku. |
| --- | --- |

(2)

ir saņēmusi norādes par lidlauka izkārtojumu, ceļiem, zīmēm, marķējumu, apgaismojumu, aviosatiksmes kontroles signāliem un norādēm, terminoloģiju un procedūrām, un spēj strādāt saskaņā ar ekspluatācijas standartiem, kas jāievēro, lai lidmašīnu droši pārvietotu pa lidlauku.

OPS 1.100

Piekļuve pilotu kabīnei

| a) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka pilotu kabīnē iekļūt vai tajā vest var tikai personas, kas ir lidmašīnas apkalpes locekļi, kam uzdots piedalīties lidojumā, ja vien tādas personas nav:






  (1) | apkalpes locekļi, kas pilda pienākumus; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka pilotu kabīnē iekļūt vai tajā vest var tikai personas, kas ir lidmašīnas apkalpes locekļi, kam uzdots piedalīties lidojumā, ja vien tādas personas nav:

(1)

apkalpes locekļi, kas pilda pienākumus;

| (2) | Iestādes pārstāvji, kas atbild par sertifikāciju, licencēšanu vai pārbaudi, un ja to prasa dienesta pienākumu izpilde; vai |
| --- | --- |

(2)

Iestādes pārstāvji, kas atbild par sertifikāciju, licencēšanu vai pārbaudi, un ja to prasa dienesta pienākumu izpilde; vai

| (3) | personas, kas ir saņēmušas attiecīgas atļaujas un ko ved saskaņā ar Ekspluatācijas rokasgrāmatā ietvertajām instrukcijām. |
| --- | --- |

(3)

personas, kas ir saņēmušas attiecīgas atļaujas un ko ved saskaņā ar Ekspluatācijas rokasgrāmatā ietvertajām instrukcijām.

| b) | Kapteinis nodrošina, ka:






  (1) | drošības interesēs piekļuve pilotu kabīnei nenovirza uzmanību un/vai netraucē lidojuma norisei; un |
| --- | --- | --- |

b)

Kapteinis nodrošina, ka:

(1)

drošības interesēs piekļuve pilotu kabīnei nenovirza uzmanību un/vai netraucē lidojuma norisei; un

| (2) | visas personas, ko ved pilotu kabīnē, ir iepazīstinātas ar attiecīgām drošības procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

visas personas, ko ved pilotu kabīnē, ir iepazīstinātas ar attiecīgām drošības procedūrām.

| c) | Galīgais lēmums par piekļuvi pilotu kabīnei ir kapteiņa kompetencē. |
| --- | --- |

c)

Galīgais lēmums par piekļuvi pilotu kabīnei ir kapteiņa kompetencē.

OPS 1.105

Nesankcionēti pārvadājumi

Ekspluatants veic jebkādus samērīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena persona neslēpjas lidmašīnā vai neslēpj tajā kravu.

OPS 1.110

Pārnēsājamas elektroniskas ierīces

Ekspluatants neļauj nevienai personai izmantot elektroniskas ierīces, kas var nelabvēlīgi ietekmēt lidmašīnas sistēmu un iekārtu darbību, un veic visus piemērotos pasākumus lai tas nenotiktu.

OPS 1.115

Alkohols un narkotikas

Ekspluatants neļauj lidmašīnā iekāpt vai tajā atrasties nevienai personai, kas tik ļoti ir alkohola vai narkotisko vielu reibumā, ka tas var apdraudēt lidmašīnas un tajā esošo personu drošību, kā arī veic visus piemērotos pasākumus, lai tas nenotiktu.

OPS 1.120

Drošības apdraudējumi

Ekspluatants veic visus piemērotos pasākumus, nodrošinot, lai nevienas personas neapdomīga vai nevērīga rīcība vai atturēšanās no rīcības varētu:

| (1) | apdraudēt lidmašīnu un tajā esošās personas; |
| --- | --- |

(1)

apdraudēt lidmašīnu un tajā esošās personas;

| (2) | radīt tādus apstākļus vai ļaut lidmašīnai apdraudēt kādu personu vai īpašumu. |
| --- | --- |

(2)

radīt tādus apstākļus vai ļaut lidmašīnai apdraudēt kādu personu vai īpašumu.

OPS 1.125

Līdzi vedamie dokumenti

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka katrā lidojumā ir līdzi šādi dokumenti vai to kopijas:






  (1) | Reģistrācijas apliecība; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka katrā lidojumā ir līdzi šādi dokumenti vai to kopijas:

(1)

Reģistrācijas apliecība;

| (2) | Lidojumderīguma apliecība; |
| --- | --- |

(2)

Lidojumderīguma apliecība;

| (3) | Vajadzības gadījumā, trokšņa līmeņa sertifikāta oriģināls vai kopija ar tulkojumu angļu valodā, ko veikusi Iestāde, kas atbild par trokšņa līmeņa sertifikātu izdošanu; |
| --- | --- |

(3)

Vajadzības gadījumā, trokšņa līmeņa sertifikāta oriģināls vai kopija ar tulkojumu angļu valodā, ko veikusi Iestāde, kas atbild par trokšņa līmeņa sertifikātu izdošanu;

| (4) | Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības oriģināls vai kopija; |
| --- | --- |

(4)

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības oriģināls vai kopija;

| (5) | Gaisa kuģa radio licence; un |
| --- | --- |

(5)

Gaisa kuģa radio licence; un

| (6) | Civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apliecības(-u) oriģināls vai kopija. |
| --- | --- |

(6)

Civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas apliecības(-u) oriģināls vai kopija.

| b) | Katrs lidmašīnas apkalpes loceklis katrā lidojumā ņem līdzi derīgu lidmašīnas apkalpes locekļa licenci ar attiecīgo(-ām) kategoriju(-ām). |
| --- | --- |

b)

Katrs lidmašīnas apkalpes loceklis katrā lidojumā ņem līdzi derīgu lidmašīnas apkalpes locekļa licenci ar attiecīgo(-ām) kategoriju(-ām).

OPS 1.130

Līdzi vedamās rokasgrāmatas

Ekspluatants nodrošina, ka:

| (1) | katrā lidojumā ir līdzi tās Ekspluatācijas rokasgrāmatas spēkā esošās daļas, kas attiecas uz apkalpes pienākumiem; |
| --- | --- |

(1)

katrā lidojumā ir līdzi tās Ekspluatācijas rokasgrāmatas spēkā esošās daļas, kas attiecas uz apkalpes pienākumiem;

| (2) | tām ekspluatācijas rokasgrāmatas daļām, kas lidojumā ir vajadzīgas, apkalpes locekļi var ērti piekļūt lidmašīnā; un |
| --- | --- |

(2)

tām ekspluatācijas rokasgrāmatas daļām, kas lidojumā ir vajadzīgas, apkalpes locekļi var ērti piekļūt lidmašīnā; un

| (3) | spēkā esošo lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatu ved lidmašīnā, izņemot gadījumus, ja Iestāde ir pieņēmusi, lai attiecīgu informāciju par konkrēto lidmašīnu iekļauj OPS 1.1045, 1. pielikuma B daļā paredzētajā Ekspluatācijas rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

(3)

spēkā esošo lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatu ved lidmašīnā, izņemot gadījumus, ja Iestāde ir pieņēmusi, lai attiecīgu informāciju par konkrēto lidmašīnu iekļauj OPS 1.1045, 1. pielikuma B daļā paredzētajā Ekspluatācijas rokasgrāmatā.

OPS 1.135

Līdzi vedamā papildinformācija un veidlapas

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka katrā lidojumā līdz ar OPS 1.125 un OPS 1.130 paredzētajiem dokumentiem un rokasgrāmatām līdzi ir šāda informācija un veidlapas, kas atbilst ekspluatācijas tipam un jomai:






  (1) | ekspluatācijas lidojuma plāns, kurā ir vismaz tā informācija, kas prasīta OPS 1.1060; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka katrā lidojumā līdz ar OPS 1.125 un OPS 1.130 paredzētajiem dokumentiem un rokasgrāmatām līdzi ir šāda informācija un veidlapas, kas atbilst ekspluatācijas tipam un jomai:

(1)

ekspluatācijas lidojuma plāns, kurā ir vismaz tā informācija, kas prasīta OPS 1.1060;

| (2) | lidmašīnas tehniskais žurnāls, kurā ir vismaz tā informācija, kas prasīta M daļas M.A.306. punktā; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnas tehniskais žurnāls, kurā ir vismaz tā informācija, kas prasīta M daļas M.A.306. punktā;

| (3) | sīka informācija par reģistrēto ATS lidojuma plānu; |
| --- | --- |

(3)

sīka informācija par reģistrēto ATS lidojuma plānu;

| (4) | pietiekama NOTAM/AIS instruktāžas dokumentācija; |
| --- | --- |

(4)

pietiekama NOTAM/AIS instruktāžas dokumentācija;

| (5) | pietiekama meteoroloģiskā informācija; |
| --- | --- |

(5)

pietiekama meteoroloģiskā informācija;

| (6) | masas un līdzsvara dokumentācija, kā paredzēts J apakšsadaļā; |
| --- | --- |

(6)

masas un līdzsvara dokumentācija, kā paredzēts J apakšsadaļā;

| (7) | paziņojums par īpašu kategoriju pasažieriem, piemēram, drošības dienestu darbiniekiem, ja viņi nav uzskatāmi par apkalpes locekļiem, par personām ar īpašām vajadzībām, nepieļaujamiem pasažieriem, deportētām un apcietinātām personām; |
| --- | --- |

(7)

paziņojums par īpašu kategoriju pasažieriem, piemēram, drošības dienestu darbiniekiem, ja viņi nav uzskatāmi par apkalpes locekļiem, par personām ar īpašām vajadzībām, nepieļaujamiem pasažieriem, deportētām un apcietinātām personām;

| (8) | paziņojums par īpašām kravām, arī par bīstamām kravām, kā arī rakstiska informācija kapteinim, kā paredzēts OPS 1.1215 (d); |
| --- | --- |

(8)

paziņojums par īpašām kravām, arī par bīstamām kravām, kā arī rakstiska informācija kapteinim, kā paredzēts OPS 1.1215 (d);

| (9) | aktuālas kartes un shēmas, kā arī saistīti dokumenti, kā paredzēts OPS 1.290 (b) (7); |
| --- | --- |

(9)

aktuālas kartes un shēmas, kā arī saistīti dokumenti, kā paredzēts OPS 1.290 (b) (7);

| (10) | visi citi dokumenti, ko varētu pieprasīt valstis saistībā ar konkrēto lidojumu, piemēram, kravas saraksts, pasažieru saraksts utt.; un |
| --- | --- |

(10)

visi citi dokumenti, ko varētu pieprasīt valstis saistībā ar konkrēto lidojumu, piemēram, kravas saraksts, pasažieru saraksts utt.; un

| (11) | veidlapas, ievērojot ziņošanas pienākumu attiecībā uz Iestādi un ekspluatantu. |
| --- | --- |

(11)

veidlapas, ievērojot ziņošanas pienākumu attiecībā uz Iestādi un ekspluatantu.

| b) | Iestāde var atļaut sniegt a) punktā uzskaitīto informāciju vai tās atsevišķas daļas citā formātā, ne tikai drukājot uz papīra. Ir jānodrošina pieņemams piekļuves, izmantojamības un uzticamības līmenis. |
| --- | --- |

b)

Iestāde var atļaut sniegt a) punktā uzskaitīto informāciju vai tās atsevišķas daļas citā formātā, ne tikai drukājot uz papīra. Ir jānodrošina pieņemams piekļuves, izmantojamības un uzticamības līmenis.

OPS 1.140

Informācija, ko glabā uz zemes

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka: Vismaz uz katra lidojuma vai lidojumu kompleksa laiku:






  i) | uz zemes glabā informāciju, kas attiecas uz konkrēto lidojumu un atbilst ekspluatācijas tipam; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka: Vismaz uz katra lidojuma vai lidojumu kompleksa laiku:

i)

uz zemes glabā informāciju, kas attiecas uz konkrēto lidojumu un atbilst ekspluatācijas tipam; un

| ii) | informāciju glabā tik ilgi, kamēr to nokopē tajā vietā, kurā to glabās saskaņā ar OPS 1.1065; vai ja to nav iespējams īstenot, |
| --- | --- |

ii)

informāciju glabā tik ilgi, kamēr to nokopē tajā vietā, kurā to glabās saskaņā ar OPS 1.1065; vai ja to nav iespējams īstenot,

| iii) | to pašu informāciju lidmašīnā ved līdzi ugunsdrošā konteinerā. |
| --- | --- |

iii)

to pašu informāciju lidmašīnā ved līdzi ugunsdrošā konteinerā.

| b) | a) punktā minētā informācija ietver:






  (1) | attiecīgā gadījumā — ekspluatācijas lidojuma plāna kopiju; |
| --- | --- | --- |

b)

a) punktā minētā informācija ietver:

(1)

attiecīgā gadījumā — ekspluatācijas lidojuma plāna kopiju;

| (2) | lidmašīnas tehniskā žurnāla attiecīgās daļas(-u) kopijas; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnas tehniskā žurnāla attiecīgās daļas(-u) kopijas;

| (3) | ar maršrutu saistītos NOTAM dokumentus, ja tos īpaši labojis ekspluatants; |
| --- | --- |

(3)

ar maršrutu saistītos NOTAM dokumentus, ja tos īpaši labojis ekspluatants;

| (4) | attiecīgos gadījumos — masas un līdzsvara dokumentāciju (atsauce uz OPS 1.625); un |
| --- | --- |

(4)

attiecīgos gadījumos — masas un līdzsvara dokumentāciju (atsauce uz OPS 1.625); un

| (5) | paziņojumu par īpašām kravām. |
| --- | --- |

(5)

paziņojumu par īpašām kravām.

OPS 1.145

Pilnvaras veikt pārbaudi

Ekspluatants nodrošina, ka jebkurai personai, ko pilnvarojusi Iestāde, ir atļauts jebkurā laikā atrasties un lidot lidmašīnā, ko ekspluatē saskaņā ar AOC, ko izsniegusi minētā Iestāde, kā arī ieiet un palikt uz pilotu kabīnē ar nosacījumu, ka kapteinis var liegt piekļuvi pilotu kabīnei, ja pēc viņa domām tas apdraudētu lidmašīnas drošību.

OPS 1.150

Dokumentu un ierakstu uzrādīšana

| a) | Ekspluatants:






  (1) | jebkurai personai, ko pilnvarojusi Iestāde, nodrošina piekļuvi visiem dokumentiem un ierakstiem, kas ir saistīti ar lidmašīnas ekspluatāciju vai apkopi; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants:

(1)

jebkurai personai, ko pilnvarojusi Iestāde, nodrošina piekļuvi visiem dokumentiem un ierakstiem, kas ir saistīti ar lidmašīnas ekspluatāciju vai apkopi; un

| (2) | pēc iespējas drīz uzrāda visus šādus dokumentus un ierakstus, ja to lūdz Iestāde. |
| --- | --- |

(2)

pēc iespējas drīz uzrāda visus šādus dokumentus un ierakstus, ja to lūdz Iestāde.

| b) | Kapteinis pēc iespējas drīz, ja viņam to lūdz Iestādes pilnvarota persona, uzrāda šai konkrētajai personai vajadzīgo dokumentāciju, kas jāved līdzi lidmašīnā. |
| --- | --- |

b)

Kapteinis pēc iespējas drīz, ja viņam to lūdz Iestādes pilnvarota persona, uzrāda šai konkrētajai personai vajadzīgo dokumentāciju, kas jāved līdzi lidmašīnā.

OPS 1.155

Dokumentu saglabāšana

Ekspluatants nodrošina, ka:

| (1) | visi oriģinālie dokumenti vai to kopijas, kas ir jāsaglabā, glabājas vajadzīgo glabāšanas laiku pat tādos gadījumos, ja viņš vairs nav lidmašīnas ekspluatants; un |
| --- | --- |

(1)

visi oriģinālie dokumenti vai to kopijas, kas ir jāsaglabā, glabājas vajadzīgo glabāšanas laiku pat tādos gadījumos, ja viņš vairs nav lidmašīnas ekspluatants; un

| (2) | ja apkalpes loceklis, par ko ekspluatants ir veicis lidojuma pienākumu izpildes, pienākumu izpildes un atpūtas periodu ierakstus, kļūst par cita ekspluatanta apkalpes locekli, minētie ieraksti ir pieejami jaunajam ekspluatantam. |
| --- | --- |

(2)

ja apkalpes loceklis, par ko ekspluatants ir veicis lidojuma pienākumu izpildes, pienākumu izpildes un atpūtas periodu ierakstus, kļūst par cita ekspluatanta apkalpes locekli, minētie ieraksti ir pieejami jaunajam ekspluatantam.

OPS 1.160

Lidojuma parametru reģistratora ierakstīto datu saglabāšana, uzrādīšana un izmantošana

| a) | Ierakstu saglabāšana






  (1) | Pēc nelaimes gadījuma tas ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atradies lidojuma parametru reģistrators, cik vien iespējams, 60 dienas saglabā oriģinālos ierakstītos datus, kas ir saistīti ar konkrēto nelaimes gadījumu, izņemot gadījumus, ja izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus. |
| --- | --- | --- |

a)

Ierakstu saglabāšana

(1)

Pēc nelaimes gadījuma tas ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atradies lidojuma parametru reģistrators, cik vien iespējams, 60 dienas saglabā oriģinālos ierakstītos datus, kas ir saistīti ar konkrēto nelaimes gadījumu, izņemot gadījumus, ja izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus.

| (2) | Ja vien Iestāde iepriekš nav devusi atļauju, pēc nelaimes gadījuma, par ko ir obligāti jāziņo, ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atrodas lidojuma parametru reģistrators, cik vien iespējams, 60 dienas saglabā oriģinālos ierakstītos datus, kas ir saistīti ar konkrēto nelaimes gadījumu, izņemot gadījumus, ja izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus. |
| --- | --- |

(2)

Ja vien Iestāde iepriekš nav devusi atļauju, pēc nelaimes gadījuma, par ko ir obligāti jāziņo, ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atrodas lidojuma parametru reģistrators, cik vien iespējams, 60 dienas saglabā oriģinālos ierakstītos datus, kas ir saistīti ar konkrēto nelaimes gadījumu, izņemot gadījumus, ja izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus.

| (3) | Turklāt, ja to prasa Iestāde, ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atrodas lidojuma parametru reģistrators, 60 dienas saglabā oriģinālos ierakstītos datus, izņemot gadījumus, ja izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt, ja to prasa Iestāde, ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atrodas lidojuma parametru reģistrators, 60 dienas saglabā oriģinālos ierakstītos datus, izņemot gadījumus, ja izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus.

| (4) | Ja ir prasība lidmašīnā atrasties lidojuma parametru reģistratoram, lidmašīnas ekspluatators:






  i) | saglabā ekspluatācijas perioda ierakstus, kā paredzēts OPS 1.715, 1.720 un 1.725, izņemot gadījumus, kad lidojuma parametru reģistratoru pārbaudes un apkopes vajadzībām drīkst izdzēst līdz vienu stundu ilgu ierakstu, kas pārbaudes laikā ir visvecākais; un |
| --- | --- | --- |

(4)

Ja ir prasība lidmašīnā atrasties lidojuma parametru reģistratoram, lidmašīnas ekspluatators:

i)

saglabā ekspluatācijas perioda ierakstus, kā paredzēts OPS 1.715, 1.720 un 1.725, izņemot gadījumus, kad lidojuma parametru reģistratoru pārbaudes un apkopes vajadzībām drīkst izdzēst līdz vienu stundu ilgu ierakstu, kas pārbaudes laikā ir visvecākais; un

| ii) | saglabā dokumentu, kurā ir informācija, kas vajadzīga, lai nolasītu un pārveidotu saglabātos datus inženiertehniskās vienībās. |
| --- | --- |

ii)

saglabā dokumentu, kurā ir informācija, kas vajadzīga, lai nolasītu un pārveidotu saglabātos datus inženiertehniskās vienībās.

| b) | Ierakstu uzrādīšana
  Ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atrodas lidojuma parametru reģistratora, piemērotā laikā pēc Iestādes lūguma uzrāda visus ar lidojuma parametru reģistratoru iegūtos ierakstus, kas ir pieejami vai ir saglabājušies. |
| --- | --- |

b)

Ierakstu uzrādīšana

Ekspluatants, kura ekspluatētajā lidmašīnā atrodas lidojuma parametru reģistratora, piemērotā laikā pēc Iestādes lūguma uzrāda visus ar lidojuma parametru reģistratoru iegūtos ierakstus, kas ir pieejami vai ir saglabājušies.

| c) | Ierakstu izmantošana






  (1) | Pilotu kabīnes skaņas reģistratora ierakstus drīkst izmantot tikai tādu nelaimes gadījumu vai atgadījumu izmeklēšanai, par ko pastāv obligāts noteikums sniegt ziņojumu, izņemot gadījumus, ja tam piekrīt visi iesaistītie apkalpes locekļi. |
| --- | --- | --- |

c)

Ierakstu izmantošana

(1)

Pilotu kabīnes skaņas reģistratora ierakstus drīkst izmantot tikai tādu nelaimes gadījumu vai atgadījumu izmeklēšanai, par ko pastāv obligāts noteikums sniegt ziņojumu, izņemot gadījumus, ja tam piekrīt visi iesaistītie apkalpes locekļi.

| (2) | Lidojuma parametru reģistratora ierakstus drīkst izmantot tikai tādu nelaimes gadījumu vai atgadījumu izmeklēšanai, par ko pastāv obligāts noteikums sniegt ziņojumu, izņemot gadījumus, ja šādus ierakstus:






  i) | ekspluatants izmanto tikai lidojumderīguma pārbaudei vai apkopei; vai |
| --- | --- | --- |

(2)

Lidojuma parametru reģistratora ierakstus drīkst izmantot tikai tādu nelaimes gadījumu vai atgadījumu izmeklēšanai, par ko pastāv obligāts noteikums sniegt ziņojumu, izņemot gadījumus, ja šādus ierakstus:

i)

ekspluatants izmanto tikai lidojumderīguma pārbaudei vai apkopei; vai

| ii) | padara anonīmus; vai |
| --- | --- |

ii)

padara anonīmus; vai

| iii) | atklāj saskaņā ar drošības procedūrām. |
| --- | --- |

iii)

atklāj saskaņā ar drošības procedūrām.

OPS 1.165

Nomāšana

| a) | Terminoloģija
  Termini, kas izmantoti šajā punktā, nozīmē:






  (1) | nomāšana bez apkalpes (dry lease) — notiek, ja lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar nomnieka AOC. |
| --- | --- | --- |

a)

Terminoloģija

Termini, kas izmantoti šajā punktā, nozīmē:

(1)

nomāšana bez apkalpes (dry lease) — notiek, ja lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar nomnieka AOC.

| (2) | nomāšana ar apkalpi (wet lease) — notiek, ja lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar iznomātāja AOC. |
| --- | --- |

(2)

nomāšana ar apkalpi (wet lease) — notiek, ja lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar iznomātāja AOC.

| b) | Kopienas ekspluatantu savstarpēja lidmašīnu nomāšana






  (1) | Iznomāšana ar apkalpi. Kopienas ekspluatants, kurš saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs) par gaisa pārvadātāju licencēšanu (1) nodod lidmašīnu un pilnu apkalpi citam Kopienas ekspluatantam un saglabā visas C apakšsadaļā paredzētās funkcijas un pienākumus, joprojām ir uzskatāms par lidmašīnas ekspluatantu. |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas ekspluatantu savstarpēja lidmašīnu nomāšana

(1)

Iznomāšana ar apkalpi. Kopienas ekspluatants, kurš saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs) par gaisa pārvadātāju licencēšanu (1) nodod lidmašīnu un pilnu apkalpi citam Kopienas ekspluatantam un saglabā visas C apakšsadaļā paredzētās funkcijas un pienākumus, joprojām ir uzskatāms par lidmašīnas ekspluatantu.

| (2) | Visu tipu nomāšana, izņemot iznomāšanu ar apkalpi






  i) | Izņemot gadījumus, kas iepriekš minēti (b) (1) apakšpunktā, Kopienas ekspluatantam, kurš izmanto cita Kopienas ekspluatanta lidmašīnu vai nodod to citam Kopienas ekspluatantam, iepriekš ir jāsaņem darījuma apstiprinājums no attiecīgās Iestādes. Visi nosacījumi, kas pieder pie šā apstiprinājuma, ir jāietver nomas līgumā. |
| --- | --- | --- |

(2)

Visu tipu nomāšana, izņemot iznomāšanu ar apkalpi

i)

Izņemot gadījumus, kas iepriekš minēti (b) (1) apakšpunktā, Kopienas ekspluatantam, kurš izmanto cita Kopienas ekspluatanta lidmašīnu vai nodod to citam Kopienas ekspluatantam, iepriekš ir jāsaņem darījuma apstiprinājums no attiecīgās Iestādes. Visi nosacījumi, kas pieder pie šā apstiprinājuma, ir jāietver nomas līgumā.

| ii) | Tie elementi Iestādes apstiprinātajos nomas līgumos, kas nav nomas līgumi, kuros ir iesaistīta lidmašīna un visi tās apkalpes locekļi, un ar ko nav paredzēts nodot funkcijas un pienākumus, attiecībā uz nomāto lidmašīnu visi ir jāuzskata par AOC variācijām, saskaņā ar kurām notiek lidojumi. |
| --- | --- |

ii)

Tie elementi Iestādes apstiprinātajos nomas līgumos, kas nav nomas līgumi, kuros ir iesaistīta lidmašīna un visi tās apkalpes locekļi, un ar ko nav paredzēts nodot funkcijas un pienākumus, attiecībā uz nomāto lidmašīnu visi ir jāuzskata par AOC variācijām, saskaņā ar kurām notiek lidojumi.

| c) | Lidmašīnu savstarpēja nomāšana Kopienas ekspluatantiem un jebkurām citām personām, kas nav Kopienas ekspluatanti






  (1) | Nomāšana bez apkalpes






  i) | Kopienas ekspluatants nomā lidmašīnu bez apkalpes tikai no cita Kopienas ekspluatanta, izņemot gadījumus, ja to apstiprina Iestāde. Visi nosacījumi, kas pieder pie tāda apstiprinājuma, ir jāietver nomas līgumā. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Lidmašīnu savstarpēja nomāšana Kopienas ekspluatantiem un jebkurām citām personām, kas nav Kopienas ekspluatanti

(1)

Nomāšana bez apkalpes

i)

Kopienas ekspluatants nomā lidmašīnu bez apkalpes tikai no cita Kopienas ekspluatanta, izņemot gadījumus, ja to apstiprina Iestāde. Visi nosacījumi, kas pieder pie tāda apstiprinājuma, ir jāietver nomas līgumā.

| ii) | Kopienas ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, kas ir nomātas bez apkalpes, visas atšķirības no K un L apakšsadaļā un/vai OPS 1.005 (b) paredzētajām prasībām dara zināmas Iestādei, un šīs atšķirības tai ir pieņemamas. |
| --- | --- |

ii)

Kopienas ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, kas ir nomātas bez apkalpes, visas atšķirības no K un L apakšsadaļā un/vai OPS 1.005 (b) paredzētajām prasībām dara zināmas Iestādei, un šīs atšķirības tai ir pieņemamas.

| (2) | Nomāšana ar apkalpi






  i) | Kopienas ekspluatants nomā lidmašīnu ar apkalpi tikai no cita Kopienas ekspluatanta, izņemot gadījumus, ja to apstiprina Iestāde. |
| --- | --- | --- |

(2)

Nomāšana ar apkalpi

i)

Kopienas ekspluatants nomā lidmašīnu ar apkalpi tikai no cita Kopienas ekspluatanta, izņemot gadījumus, ja to apstiprina Iestāde.

| ii) | Kopienas ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, ko nomā ar apkalpi:






  A) | Iznomātāja drošības standarti attiecībā uz apkopi un ekspluatāciju ir līdzvērtīgi standartiem, kas noteikti šajā regulā; |
| --- | --- | --- |

ii)

Kopienas ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, ko nomā ar apkalpi:

A)

Iznomātāja drošības standarti attiecībā uz apkopi un ekspluatāciju ir līdzvērtīgi standartiem, kas noteikti šajā regulā;

| B) | Iznomātājs ir ekspluatants, kam ir AOC, kuru izsniegusi valsts, kas ir parakstījusi Čikāgas Konvenciju; |
| --- | --- |

B)

Iznomātājs ir ekspluatants, kam ir AOC, kuru izsniegusi valsts, kas ir parakstījusi Čikāgas Konvenciju;

| C) | Lidmašīnai ir lidojumderīguma standarta apliecība, kas izsniegta saskaņā ar ICAO VIII. pielikumu. Lidojumderīguma standartapliecības, ko izsniegusi cita dalībvalsts, kas nav valsts, kuras kompetencē ir izdot AOC, pieņem bez papildu nosacījumiem, ja tās ir izsniegtas saskaņā ar 21. daļu; un |
| --- | --- |

C)

Lidmašīnai ir lidojumderīguma standarta apliecība, kas izsniegta saskaņā ar ICAO VIII. pielikumu. Lidojumderīguma standartapliecības, ko izsniegusi cita dalībvalsts, kas nav valsts, kuras kompetencē ir izdot AOC, pieņem bez papildu nosacījumiem, ja tās ir izsniegtas saskaņā ar 21. daļu; un

| D) | ir ievērotas visas prasības, ko noteikusi nomnieka Iestāde. |
| --- | --- |

D)

ir ievērotas visas prasības, ko noteikusi nomnieka Iestāde.

| (3) | Iznomāšana bez apkalpes
  Kopienas ekspluatants var iznomāt lidmašīnu bez apkalpes komerciāliem aviopārvadājumiem jebkuram tādas valsts ekspluatantam, kura ir parakstījusi Čikāgas Konvenciju, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  A) | Iestāde ir atbrīvojusi ekspluatantu no attiecīgo OPS 1. daļas noteikumu izpildes un, kad ārvalsts regulācijas Iestāde ir rakstiski akceptējusi pienākumu uzraudzīt lidmašīnas(-u) apkopi un ekspluatāciju, ir atbrīvojusi lidmašīnu no sava AOC; un |
| --- | --- | --- |

(3)

Iznomāšana bez apkalpes

Kopienas ekspluatants var iznomāt lidmašīnu bez apkalpes komerciāliem aviopārvadājumiem jebkuram tādas valsts ekspluatantam, kura ir parakstījusi Čikāgas Konvenciju, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

A)

Iestāde ir atbrīvojusi ekspluatantu no attiecīgo OPS 1. daļas noteikumu izpildes un, kad ārvalsts regulācijas Iestāde ir rakstiski akceptējusi pienākumu uzraudzīt lidmašīnas(-u) apkopi un ekspluatāciju, ir atbrīvojusi lidmašīnu no sava AOC; un

| B) | lidmašīnai ir veikta tehniskā apkope saskaņā ar apstiprinātu apkopes programmu. |
| --- | --- |

B)

lidmašīnai ir veikta tehniskā apkope saskaņā ar apstiprinātu apkopes programmu.

| (4) | Iznomāšana ar apkalpi
  Kopienas ekspluatants, nododot lidmašīnu un pilnu apkalpi citai personai, saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2407/92, un saglabājot visas funkcijas un pienākumus, kas paredzēti C apakšsadaļā, joprojām ir uzskatāms par lidmašīnas ekspluatantu. |
| --- | --- |

(4)

Iznomāšana ar apkalpi

Kopienas ekspluatants, nododot lidmašīnu un pilnu apkalpi citai personai, saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2407/92, un saglabājot visas funkcijas un pienākumus, kas paredzēti C apakšsadaļā, joprojām ir uzskatāms par lidmašīnas ekspluatantu.

OPS 1.005 (a) 1. pielikums

B kategorijas lidmašīnu ekspluatācija

| a) | Terminoloģija






  (1) | A — A ekspluatācija — Pacelšanās un piezemēšanās notiek vienā un tajā pašā vietā. |
| --- | --- | --- |

a)

Terminoloģija

(1)

A — A ekspluatācija — Pacelšanās un piezemēšanās notiek vienā un tajā pašā vietā.

| (2) | A — B ekspluatācija — Pacelšanās un piezemēšanās notiek dažādās vietās. |
| --- | --- |

(2)

A — B ekspluatācija — Pacelšanās un piezemēšanās notiek dažādās vietās.

| (3) | Nakts — laiks, ko mēra stundās no vakara civilās krēslas beigām līdz rīta civilās krēslas sākumam vai cits laiks no saulrieta līdz saullēktam, ko var noteikt attiecīgā Iestāde. |
| --- | --- |

(3)

Nakts — laiks, ko mēra stundās no vakara civilās krēslas beigām līdz rīta civilās krēslas sākumam vai cits laiks no saulrieta līdz saullēktam, ko var noteikt attiecīgā Iestāde.

| b) | Darbības, attiecībā uz kurām var piemērot šo pielikumu, var veikt saskaņā ar šādiem atvieglojumiem.






  (1) | OPS 1.035 Kvalitātes kontroles sistēma: gadījumā, ja ekspluatants ir ļoti mazs, par kvalitātes kontroles sistēmu atbildīgā amatu var ieņemt iecelta atbildīga persona gadījumā, ja izmanto pieaicinātus revidentus. To pašu piemēro arī tad, ja atbildīgais vadītājs ieņem vienu vai vairākus ieceltus amatus. |
| --- | --- | --- |

b)

Darbības, attiecībā uz kurām var piemērot šo pielikumu, var veikt saskaņā ar šādiem atvieglojumiem.

(1)

OPS 1.035 Kvalitātes kontroles sistēma: gadījumā, ja ekspluatants ir ļoti mazs, par kvalitātes kontroles sistēmu atbildīgā amatu var ieņemt iecelta atbildīga persona gadījumā, ja izmanto pieaicinātus revidentus. To pašu piemēro arī tad, ja atbildīgais vadītājs ieņem vienu vai vairākus ieceltus amatus.

| (2) | Rezervēts |
| --- | --- |

(2)

Rezervēts

| (3) | OPS 1.075 Cilvēku pārvadāšanas metodes: nav vajadzīgas viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(3)

OPS 1.075 Cilvēku pārvadāšanas metodes: nav vajadzīgas viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (4) | OPS 1.100 Piekļuve pilotu kabīnei:






  i) | ekspluatantam ir jāizstrādā noteikumi par pasažieru pārvadāšanu pilota sēdvietā. |
| --- | --- | --- |

(4)

OPS 1.100 Piekļuve pilotu kabīnei:

i)

ekspluatantam ir jāizstrādā noteikumi par pasažieru pārvadāšanu pilota sēdvietā.

| ii) | Kapteinim ir jānodrošina, ka:






  A) | Pasažieru pārvadāšana pilota sēdvietā nenovērš uzmanību un/vai netraucē lidojuma norisi; un |
| --- | --- | --- |

ii)

Kapteinim ir jānodrošina, ka:

A)

Pasažieru pārvadāšana pilota sēdvietā nenovērš uzmanību un/vai netraucē lidojuma norisi; un

| B) | pasažieris, kas atrodas pilota sēdvietā, ir iepazīstināts ar attiecīgiem ierobežojumiem un drošības procedūrām. |
| --- | --- |

B)

pasažieris, kas atrodas pilota sēdvietā, ir iepazīstināts ar attiecīgiem ierobežojumiem un drošības procedūrām.

| (5) | OPS 1.105 Nesankcionēti pārvadājumi: nav vajadzīgas viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(5)

OPS 1.105 Nesankcionēti pārvadājumi: nav vajadzīgas viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (6) | OPS 1.135 Līdzi vedamā papildinformācija un veidlapas:






  i) | A — A viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā ir jāved līdzi šādi dokumenti:






  A) | Operatīvs lidojuma plāns; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

OPS 1.135 Līdzi vedamā papildinformācija un veidlapas:

i)

A — A viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā ir jāved līdzi šādi dokumenti:

A)

Operatīvs lidojuma plāns;

| B) | Lidmašīnas tehniskais žurnāls; |
| --- | --- |

B)

Lidmašīnas tehniskais žurnāls;

| C) | pietiekama NOTAM/AIS instruktāžas dokumentācija; |
| --- | --- |

C)

pietiekama NOTAM/AIS instruktāžas dokumentācija;

| D) | Meteoroloģiskā informācija; |
| --- | --- |

D)

Meteoroloģiskā informācija;

| E) | Paziņojums par īpašu kategoriju pasažieriem ... utt.; un |
| --- | --- |

E)

Paziņojums par īpašu kategoriju pasažieriem ... utt.; un

| F) | Paziņojums par īpašām kravām, ietverot bīstamas preces ... utt. |
| --- | --- |

F)

Paziņojums par īpašām kravām, ietverot bīstamas preces ... utt.

| ii) | A — B viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā nav jāved līdzi paziņojums par īpašu kategoriju pasažieriem, kā teikts OPS 1.135 (a) (7). |
| --- | --- |

ii)

A — B viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā nav jāved līdzi paziņojums par īpašu kategoriju pasažieriem, kā teikts OPS 1.135 (a) (7).

| iii) | A — B ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā ekspluatācijas lidojuma plāns var būt vienkāršots, un tam jāatbilst ekspluatācijas tipam. |
| --- | --- |

iii)

A — B ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā ekspluatācijas lidojuma plāns var būt vienkāršots, un tam jāatbilst ekspluatācijas tipam.

| (7) | OPS 1.215 Aviosatiksmes dienestu izmantošana: viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņa ar VFR dienā neobligātu kontaktu ar ATS uztur tiktāl, cik tas atbilst darbības būtībai. Ir jānodrošina meklēšanas un glābšanas dienesti saskaņā ar OPS 1.300. |
| --- | --- |

(7)

OPS 1.215 Aviosatiksmes dienestu izmantošana: viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņa ar VFR dienā neobligātu kontaktu ar ATS uztur tiktāl, cik tas atbilst darbības būtībai. Ir jānodrošina meklēšanas un glābšanas dienesti saskaņā ar OPS 1.300.

| (8) | OPS 1.225 obligātās lidlauka ekspluatācijas prasības: darbībām saskaņā ar VFR — obligātās VFR ekspluatācijas standartprasības parasti atbildīs šai prasībai. Vajadzības gadījumā ekspluatants nosaka papildu prasības, ņemot vērā tādus faktorus kā radio tīklu, reljefu, pacelšanās un piezemēšanās laukuma īpatnības, lidojuma apstākļus un ATS jaudas. |
| --- | --- |

(8)

OPS 1.225 obligātās lidlauka ekspluatācijas prasības: darbībām saskaņā ar VFR — obligātās VFR ekspluatācijas standartprasības parasti atbildīs šai prasībai. Vajadzības gadījumā ekspluatants nosaka papildu prasības, ņemot vērā tādus faktorus kā radio tīklu, reljefu, pacelšanās un piezemēšanās laukuma īpatnības, lidojuma apstākļus un ATS jaudas.

| (9) | OPS 1.235 Trokšņu mazināšanas procedūras: nav jāpiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(9)

OPS 1.235 Trokšņu mazināšanas procedūras: nav jāpiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (10) | OPS 1.240 Maršruti un ekspluatācijas apgabali:
  dienā (a) (1) apakšpunktu nepiemēro A — A viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(10)

OPS 1.240 Maršruti un ekspluatācijas apgabali:

dienā (a) (1) apakšpunktu nepiemēro A — A viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (11) | OPS 1.250 Lidojuma minimālā augstuma noteikšana:
  Darbībām saskaņā ar VFR dienā šo prasību piemēro šādi. Ekspluatants nodrošina, ka ekspluatācija notiek tikai tādos maršrutos vai apgabalos, kur var saglabāt drošu attālumu no zemes virsmas, un ņem vērā tādus faktorus kā temperatūra, reljefs, nelabvēlīgi meteoroloģiski apstākļi (piemēram, spēcīga turbulence, lejupējas gaisa straumes, korekcijas saistībā ar temperatūras un spiediena svārstībām attiecībā uz standartvērtībām). |
| --- | --- |

(11)

OPS 1.250 Lidojuma minimālā augstuma noteikšana:

Darbībām saskaņā ar VFR dienā šo prasību piemēro šādi. Ekspluatants nodrošina, ka ekspluatācija notiek tikai tādos maršrutos vai apgabalos, kur var saglabāt drošu attālumu no zemes virsmas, un ņem vērā tādus faktorus kā temperatūra, reljefs, nelabvēlīgi meteoroloģiski apstākļi (piemēram, spēcīga turbulence, lejupējas gaisa straumes, korekcijas saistībā ar temperatūras un spiediena svārstībām attiecībā uz standartvērtībām).

| (12) | OPS 1.255 Degvielas politika:






  i) | A — A lidojumiem — ekspluatants nosaka obligātu atlikušās degvielas daudzumu, ko sasniedzot, ir jāpabeidz lidojums. Obligātais degvielas daudzums, galīgā rezerve, nevar būt mazāka par daudzumu, kas vajadzīgs 45 minūšu ilgam lidojumam. |
| --- | --- | --- |

(12)

OPS 1.255 Degvielas politika:

i)

A — A lidojumiem — ekspluatants nosaka obligātu atlikušās degvielas daudzumu, ko sasniedzot, ir jāpabeidz lidojums. Obligātais degvielas daudzums, galīgā rezerve, nevar būt mazāka par daudzumu, kas vajadzīgs 45 minūšu ilgam lidojumam.

| ii) | A — B lidojumiem — ekspluatants nodrošina, ka, pirms lidojuma aprēķinot izmantojamās degvielas daudzumu, kas vajadzīga lidojumam, aprēķinos ietver:






  A) | degvielu lidmašīnas vadīšanai pa zemi — degvielu, ko patērē pirms pacelšanās, ja tās daudzums ir nozīmīgs; un |
| --- | --- | --- |

ii)

A — B lidojumiem — ekspluatants nodrošina, ka, pirms lidojuma aprēķinot izmantojamās degvielas daudzumu, kas vajadzīga lidojumam, aprēķinos ietver:

A)

degvielu lidmašīnas vadīšanai pa zemi — degvielu, ko patērē pirms pacelšanās, ja tās daudzums ir nozīmīgs; un

| B) | lidojuma degvielu (degvielu, ko patērē, lai sasniegtu mērķi); un |
| --- | --- |

B)

lidojuma degvielu (degvielu, ko patērē, lai sasniegtu mērķi); un

| C) | rezerves degvielu —






  (1) | degvielu neparedzētiem apstākļiem — degvielas daudzumu, ne mazāku par 5 % no plānotās lidojuma degvielas vai — gadījumā, ja lidojumu pārplāno lidojuma laikā, 5 % no lidojuma degvielas attiecībā uz atlikušo lidojuma daļu; un |
| --- | --- | --- |

C)

rezerves degvielu —

(1)

degvielu neparedzētiem apstākļiem — degvielas daudzumu, ne mazāku par 5 % no plānotās lidojuma degvielas vai — gadījumā, ja lidojumu pārplāno lidojuma laikā, 5 % no lidojuma degvielas attiecībā uz atlikušo lidojuma daļu; un

| (2) | galīgā rezerves degviela — degviela, kas vajadzīga 45 minūšu ilgam papildu lidojumam (virzuļdzinēji) vai 30 minūšu ilgam papildu lidojumam (turbīndzinēji); un |
| --- | --- |

(2)

galīgā rezerves degviela — degviela, kas vajadzīga 45 minūšu ilgam papildu lidojumam (virzuļdzinēji) vai 30 minūšu ilgam papildu lidojumam (turbīndzinēji); un

| D) | aizvietojuma degviela — degviela, kas vajadzīga, lai sasniegtu alternatīvu galapunktu caur galapunktu, ja ir vajadzīgs alternatīvs galapunkts; un |
| --- | --- |

D)

aizvietojuma degviela — degviela, kas vajadzīga, lai sasniegtu alternatīvu galapunktu caur galapunktu, ja ir vajadzīgs alternatīvs galapunkts; un

| E) | papildu degviela — degviela, ko kapteinis var prasīt papildus tai degvielai, kas ir vajadzīga saskaņā ar punktiem A) līdz D). |
| --- | --- |

E)

papildu degviela — degviela, ko kapteinis var prasīt papildus tai degvielai, kas ir vajadzīga saskaņā ar punktiem A) līdz D).

| (13) | OPS 1.265 Nepieļaujamu pasažieru, deportējamu vai apcietinātu personu pārvadāšana: viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR un, ja nav paredzēts pārvadāt nepieļaujamus pasažierus, deportētas vai apcietinātas personas, ekspluatantam nav jāizstrādā procedūras tādu pasažieru pārvadāšanai. |
| --- | --- |

(13)

OPS 1.265 Nepieļaujamu pasažieru, deportējamu vai apcietinātu personu pārvadāšana: viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR un, ja nav paredzēts pārvadāt nepieļaujamus pasažierus, deportētas vai apcietinātas personas, ekspluatantam nav jāizstrādā procedūras tādu pasažieru pārvadāšanai.

| (14) | OPS 1.280 Pasažieru sēdvietu izvietojums: Nav jāpiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(14)

OPS 1.280 Pasažieru sēdvietu izvietojums: Nav jāpiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (15) | OPS 1.285 Pasažieru instruktāža: Demonstrācija un instruktāža notiek atbilstoši ekspluatācijas tipam. Ja ekspluatāciju veic viens pilots, pilotam nevar dot uzdevumus, kas viņu traucē pildīt pilota pienākumus. |
| --- | --- |

(15)

OPS 1.285 Pasažieru instruktāža: Demonstrācija un instruktāža notiek atbilstoši ekspluatācijas tipam. Ja ekspluatāciju veic viens pilots, pilotam nevar dot uzdevumus, kas viņu traucē pildīt pilota pienākumus.

| (16) | OPS 1.290 Gatavošanās lidojumam:






  i) | Ekspluatācijas lidojuma plāns A — A ekspluatācijai — nav vajadzīgs. |
| --- | --- | --- |

(16)

OPS 1.290 Gatavošanās lidojumam:

i)

Ekspluatācijas lidojuma plāns A — A ekspluatācijai — nav vajadzīgs.

| ii) | A — B ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā — ekspluatants nodrošina, ka katram lidojumam sagatavo vienkāršotu, ekspluatācijas tipam atbilstošu ekspluatācijas lidojuma plānu. |
| --- | --- |

ii)

A — B ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā — ekspluatants nodrošina, ka katram lidojumam sagatavo vienkāršotu, ekspluatācijas tipam atbilstošu ekspluatācijas lidojuma plānu.

| (17) | OPS 1.295 Lidlauku izvēle: Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.
  Vajadzīgās norādes lidlauku un pacelšanās un piezemēšanās laukumu izmantošanai ir jāsniedz saskaņā ar OPS 1.220. |
| --- | --- |

(17)

OPS 1.295 Lidlauku izvēle: Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

Vajadzīgās norādes lidlauku un pacelšanās un piezemēšanās laukumu izmantošanai ir jāsniedz saskaņā ar OPS 1.220.

| (18) | OPS 1.310 Apkalpes locekļi darba vietās:
  ekspluatācijai saskaņā ar VFR norādes par šo jautājumu ir vajadzīgas tikai ekspluatācijai, izmantojot divus pilotus. |
| --- | --- |

(18)

OPS 1.310 Apkalpes locekļi darba vietās:

ekspluatācijai saskaņā ar VFR norādes par šo jautājumu ir vajadzīgas tikai ekspluatācijai, izmantojot divus pilotus.

| (19) | OPS 1.375 Lidojuma degvielas izmantošana:
  OPS 1.375 1. pielikums nav jāpiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(19)

OPS 1.375 Lidojuma degvielas izmantošana:

OPS 1.375 1. pielikums nav jāpiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR.

| (20) | OPS 1.405 Glisādes sākums un turpinājums:
  Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(20)

OPS 1.405 Glisādes sākums un turpinājums:

Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (21) | OPS 1.410 Ekspluatācijas procedūras — skrejceļa sliekšņa šķērsošanas augstums:
  Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(21)

OPS 1.410 Ekspluatācijas procedūras — skrejceļa sliekšņa šķērsošanas augstums:

Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (22) | OPS 1.430 — 1.460 ar pielikumiem:
  Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(22)

OPS 1.430 — 1.460 ar pielikumiem:

Nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (23) | OPS 1.530 Pacelšanās:






  i) | a) apakšpunktu piemēro ar šādu papildinājumu. Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt citus lidojuma parametrus, ko iesniedzis ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi. b) un c) punktu piemēro ar šādu pielikumu. Ja šā punkta prasības nevar ievērot fizisku ierobežojumu dēļ saistībā ar skrejceļa garumu un ja pastāv skaidra sabiedrības ieinteresētība un vajadzība veikt darbību, Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var paredzēt citus lidojuma parametrus, kas nav pretrunā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatai saistībā ar īpašām procedūrām, ko iesniedzis ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi. |
| --- | --- | --- |

(23)

OPS 1.530 Pacelšanās:

i)

a) apakšpunktu piemēro ar šādu papildinājumu. Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt citus lidojuma parametrus, ko iesniedzis ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi. b) un c) punktu piemēro ar šādu pielikumu. Ja šā punkta prasības nevar ievērot fizisku ierobežojumu dēļ saistībā ar skrejceļa garumu un ja pastāv skaidra sabiedrības ieinteresētība un vajadzība veikt darbību, Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var paredzēt citus lidojuma parametrus, kas nav pretrunā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatai saistībā ar īpašām procedūrām, ko iesniedzis ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi.

| ii) | Ekspluatantam, kas vēlas veikt darbības saskaņā ar i) apakšpunktu, iepriekš ir jāsaņem apstiprinājums no Iestādes, kas izsniedz AOC. Apstiprinājumā ir:






  A) | uzrādīts lidmašīnas tips; |
| --- | --- | --- |

ii)

Ekspluatantam, kas vēlas veikt darbības saskaņā ar i) apakšpunktu, iepriekš ir jāsaņem apstiprinājums no Iestādes, kas izsniedz AOC. Apstiprinājumā ir:

A)

uzrādīts lidmašīnas tips;

| B) | uzrādīts ekspluatācijas tips; |
| --- | --- |

B)

uzrādīts ekspluatācijas tips;

| C) | uzrādīts attiecīgais(-ie) lidlauks(-i) un skrejceļi; |
| --- | --- |

C)

uzrādīts attiecīgais(-ie) lidlauks(-i) un skrejceļi;

| D) | noteikts, ka pacelšanās jāveic VMC apstākļos; |
| --- | --- |

D)

noteikts, ka pacelšanās jāveic VMC apstākļos;

| E) | uzrādīta apkalpes kvalifikācija un |
| --- | --- |

E)

uzrādīta apkalpes kvalifikācija un

| F) | attiecas uz lidmašīnām, kam pirmais tipa sertifikāts izsniegts pirms 2005. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

F)

attiecas uz lidmašīnām, kam pirmais tipa sertifikāts izsniegts pirms 2005. gada 1. janvāra.

| iii) | Jānodrošina, ka valsts, kurā atrodas lidlauks, pieņem ekspluatāciju. |
| --- | --- |

iii)

Jānodrošina, ka valsts, kurā atrodas lidlauks, pieņem ekspluatāciju.

| (24) | OPS 1.535 Pacelšanās šķēršļu likvidēšana — vairāku dzinēju lidmašīnām:






  i) | a) (3), a) (4), a) (5), b) (2), c) (1), c) (2) apakšpunkts un Pielikums dienā nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- | --- |

(24)

OPS 1.535 Pacelšanās šķēršļu likvidēšana — vairāku dzinēju lidmašīnām:

i)

a) (3), a) (4), a) (5), b) (2), c) (1), c) (2) apakšpunkts un Pielikums dienā nav jāpiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| ii) | Darbībām saskaņā ar IFR vai VFR dienā b) un c) punktu piemēro ar šādiem grozījumiem.






  A) | Vizuālu orientāciju uzskata par pieļaujamu, ja redzamība ir 1 500 m vai labāka. |
| --- | --- | --- |

ii)

Darbībām saskaņā ar IFR vai VFR dienā b) un c) punktu piemēro ar šādiem grozījumiem.

A)

Vizuālu orientāciju uzskata par pieļaujamu, ja redzamība ir 1 500 m vai labāka.

| B) | Maksimālais vajadzīgais koridora platums ir 300 m, ja redzamība ir 1 500 m vai labāka. |
| --- | --- |

B)

Maksimālais vajadzīgais koridora platums ir 300 m, ja redzamība ir 1 500 m vai labāka.

| (25) | OPS 1.545 Piezemēšanās — galapunkta un rezerves lidlauks:






  i) | šo punktu piemēro ar šādu papildinājumu. Ja šā punkta prasības nevar ievērot fizisku ierobežojumu dēļ saistībā ar skrejceļu garumu un pastāv skaidra sabiedrības ieinteresētība un vajadzība veikt ekspluatāciju, Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt citus lidojuma parametrus, kas nav pretrunā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatai saistībā ar īpašajām procedūrām, ko iesniedz ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi. |
| --- | --- | --- |

(25)

OPS 1.545 Piezemēšanās — galapunkta un rezerves lidlauks:

i)

šo punktu piemēro ar šādu papildinājumu. Ja šā punkta prasības nevar ievērot fizisku ierobežojumu dēļ saistībā ar skrejceļu garumu un pastāv skaidra sabiedrības ieinteresētība un vajadzība veikt ekspluatāciju, Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt citus lidojuma parametrus, kas nav pretrunā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatai saistībā ar īpašajām procedūrām, ko iesniedz ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi.

| ii) | Ekspluatantam, kas vēlas veikt darbības saskaņā ar i) punktu, ir jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no Iestādes, kas izsniedz AOC. Apstiprinājumā ir:






  A) | uzrādīts lidmašīnas tips; |
| --- | --- | --- |

ii)

Ekspluatantam, kas vēlas veikt darbības saskaņā ar i) punktu, ir jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no Iestādes, kas izsniedz AOC. Apstiprinājumā ir:

A)

uzrādīts lidmašīnas tips;

| B) | uzrādīts ekspluatācijas tips; |
| --- | --- |

B)

uzrādīts ekspluatācijas tips;

| C) | uzrādīts attiecīgais(-ie) lidlauks(-i) un skrejceļi; |
| --- | --- |

C)

uzrādīts attiecīgais(-ie) lidlauks(-i) un skrejceļi;

| D) | noteikts, ka pacelšanās jāveic VMC apstākļos; |
| --- | --- |

D)

noteikts, ka pacelšanās jāveic VMC apstākļos;

| E) | uzrādīta apkalpes kvalifikācija un |
| --- | --- |

E)

uzrādīta apkalpes kvalifikācija un

| F) | attiecas uz lidmašīnām, kam pirmais tipa sertifikāts izsniegts pirms 2005. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

F)

attiecas uz lidmašīnām, kam pirmais tipa sertifikāts izsniegts pirms 2005. gada 1. janvāra.

| iii) | Jānodrošina, ka valsts, kurā atrodas lidlauks, pieņem ekspluatāciju. |
| --- | --- |

iii)

Jānodrošina, ka valsts, kurā atrodas lidlauks, pieņem ekspluatāciju.

| (26) | OPS 1.550 Piezemēšanās uz sausiem skrejceļiem:






  i) | šo punktu piemēro ar šādu papildinājumu. Ja šā punkta prasības nevar ievērot fizisku ierobežojumu dēļ saistībā ar skrejceļu garumu un pastāv skaidra sabiedrības ieinteresētība un vajadzība veikt ekspluatāciju, Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt citus lidojuma parametrus, kas nav pretrunā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatai saistībā ar īpašajām procedūrām, ko iesniedz ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi. |
| --- | --- | --- |

(26)

OPS 1.550 Piezemēšanās uz sausiem skrejceļiem:

i)

šo punktu piemēro ar šādu papildinājumu. Ja šā punkta prasības nevar ievērot fizisku ierobežojumu dēļ saistībā ar skrejceļu garumu un pastāv skaidra sabiedrības ieinteresētība un vajadzība veikt ekspluatāciju, Iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt citus lidojuma parametrus, kas nav pretrunā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatai saistībā ar īpašajām procedūrām, ko iesniedz ekspluatants, pamatojoties uz demonstrāciju un/vai dokumentētu pieredzi.

| ii) | Ekspluatantam, kas vēlas veikt darbības saskaņā ar i) punktu, ir jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no Iestādes, kas izsniedz AOC. Apstiprinājumā ir:






  A) | uzrādīts lidmašīnas tips; |
| --- | --- | --- |

ii)

Ekspluatantam, kas vēlas veikt darbības saskaņā ar i) punktu, ir jāsaņem iepriekšējs apstiprinājums no Iestādes, kas izsniedz AOC. Apstiprinājumā ir:

A)

uzrādīts lidmašīnas tips;

| B) | uzrādīts ekspluatācijas tips; |
| --- | --- |

B)

uzrādīts ekspluatācijas tips;

| C) | uzrādīts attiecīgais(-ie) lidlauks(-i) un skrejceļi; |
| --- | --- |

C)

uzrādīts attiecīgais(-ie) lidlauks(-i) un skrejceļi;

| D) | noteikts, ka pacelšanās jāveic VMC apstākļos; |
| --- | --- |

D)

noteikts, ka pacelšanās jāveic VMC apstākļos;

| E) | uzrādīta apkalpes kvalifikācija; un |
| --- | --- |

E)

uzrādīta apkalpes kvalifikācija; un

| F) | attiecas uz lidmašīnām, kam pirmais tipa sertifikāts izsniegts pirms 2005. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

F)

attiecas uz lidmašīnām, kam pirmais tipa sertifikāts izsniegts pirms 2005. gada 1. janvāra.

| iii) | Jānodrošina, ka valsts, kurā atrodas lidlauks, pieņem ekspluatāciju. |
| --- | --- |

iii)

Jānodrošina, ka valsts, kurā atrodas lidlauks, pieņem ekspluatāciju.

| (27) | Rezervēts |
| --- | --- |

(27)

Rezervēts

| (28) | OPS 1.650 Ekspluatācija saskaņā ar VFR dienā:
  Punktu 1.650 piemērot ar šādu papildinājumu. Viena dzinēja lidmašīnas, kurām individuāla lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 1995. gada 22. maija, Iestāde var atbrīvot no punkta f), g), h) un i) prasībām, ja šo prasību piemērošanai vajadzētu veikt lidmašīnas modernizāciju. |
| --- | --- |

(28)

OPS 1.650 Ekspluatācija saskaņā ar VFR dienā:

Punktu 1.650 piemērot ar šādu papildinājumu. Viena dzinēja lidmašīnas, kurām individuāla lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 1995. gada 22. maija, Iestāde var atbrīvot no punkta f), g), h) un i) prasībām, ja šo prasību piemērošanai vajadzētu veikt lidmašīnas modernizāciju.

| (29) | M daļas M.A.704 apakšpunkts, Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmata
  Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmatu var pielāgot izpildāmajām darbībām. |
| --- | --- |

(29)

M daļas M.A.704 apakšpunkts, Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmata

Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmatu var pielāgot izpildāmajām darbībām.

| (30) | M daļa, M apakšsadaļa. A. 306, Lidmašīnas tehniskais žurnāls:
  Iestāde var apstiprināt saīsinātu Tehniskā žurnāla sistēmas formu, kas atbilst izpildītās darbības tipam. |
| --- | --- |

(30)

M daļa, M apakšsadaļa. A. 306, Lidmašīnas tehniskais žurnāls:

Iestāde var apstiprināt saīsinātu Tehniskā žurnāla sistēmas formu, kas atbilst izpildītās darbības tipam.

| (31) | OPS 1.940 lidmašīnas apkalpes sastāvs:
  (a) (2), (a) (4) un (b) punktu nepiemēro ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR, izņemot (a) (4) apakšpunktu, kas jāpiemēro pilnībā, ja OPS 1 paredz 2 pilotus. |
| --- | --- |

(31)

OPS 1.940 lidmašīnas apkalpes sastāvs:

(a) (2), (a) (4) un (b) punktu nepiemēro ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR, izņemot (a) (4) apakšpunktu, kas jāpiemēro pilnībā, ja OPS 1 paredz 2 pilotus.

| (32) | OPS 1.945 Pārkvalifikācija un pārbaudījumi:






  i) | (a) (7) apakšpunkts — Uzraudzības lidojumus reisa apstākļos (LIFUS) var veikt jebkurā attiecīgas klases lidmašīnā. Vajadzīgais LIFUS apjoms ir atkarīgs no veicamās ekspluatācijas sarežģītības. |
| --- | --- | --- |

(32)

OPS 1.945 Pārkvalifikācija un pārbaudījumi:

i)

(a) (7) apakšpunkts — Uzraudzības lidojumus reisa apstākļos (LIFUS) var veikt jebkurā attiecīgas klases lidmašīnā. Vajadzīgais LIFUS apjoms ir atkarīgs no veicamās ekspluatācijas sarežģītības.

| ii) | (a) (8) apakšpunkts nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

ii)

(a) (8) apakšpunkts nav vajadzīgs.

| (33) | OPS 1.955 Iecelšana par kapteini:
  b) punktu piemēro šādi. Iestāde var akceptēt saīsinātu kapteiņu kursu, kas ir piemērots veiktās ekspluatācijas tipam. |
| --- | --- |

(33)

OPS 1.955 Iecelšana par kapteini:

b) punktu piemēro šādi. Iestāde var akceptēt saīsinātu kapteiņu kursu, kas ir piemērots veiktās ekspluatācijas tipam.

| (34) | OPS 1.960 Kapteiņi, kam ir komercpilota apliecība
  (a) (1) i) apakšpunktu dienā nepiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(34)

OPS 1.960 Kapteiņi, kam ir komercpilota apliecība

(a) (1) i) apakšpunktu dienā nepiemēro ekspluatācijai saskaņā ar VFR.

| (35) | OPS 1.965 Atkārtotas mācības un pārbaude:






  i) | (a) (1) apakšpunktu ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā piemēro šādi. Visas mācības un pārbaudes atbilst lidmašīnas ekspluatācijas tipam un lidmašīnas klasei, kurā darbojas lidmašīnas apkalpes locekļi, attiecīgi ņemot vērā visas izmantojamas specializētas iekārtas. |
| --- | --- | --- |

(35)

OPS 1.965 Atkārtotas mācības un pārbaude:

i)

(a) (1) apakšpunktu ekspluatācijai saskaņā ar VFR dienā piemēro šādi. Visas mācības un pārbaudes atbilst lidmašīnas ekspluatācijas tipam un lidmašīnas klasei, kurā darbojas lidmašīnas apkalpes locekļi, attiecīgi ņemot vērā visas izmantojamas specializētas iekārtas.

| ii) | (a) (3) ii) apakšpunktu piemēro šādi. Mācības lidmašīnā var vadīt klases kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (CRE), lidojumu eksaminētājs (LE) vai tipa kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (TRE). |
| --- | --- |

ii)

(a) (3) ii) apakšpunktu piemēro šādi. Mācības lidmašīnā var vadīt klases kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (CRE), lidojumu eksaminētājs (LE) vai tipa kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (TRE).

| iii) | (a) (4) i) apakšpunktu piemēro šādi. Ekspluatanta kvalifikācijas pārbaudi var vadīt tipa kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (TRE), klases kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (CRE) vai attiecīgi kvalificēts ekspluatanta iecelts un Iestādei pieņemams kapteinis, kas ir apguvis CRM koncepcijas un CRM prasmju vērtēšanu. |
| --- | --- |

iii)

(a) (4) i) apakšpunktu piemēro šādi. Ekspluatanta kvalifikācijas pārbaudi var vadīt tipa kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (TRE), klases kvalifikācijas atzīmes eksaminētājs (CRE) vai attiecīgi kvalificēts ekspluatanta iecelts un Iestādei pieņemams kapteinis, kas ir apguvis CRM koncepcijas un CRM prasmju vērtēšanu.

| iv) | (b) (2) apakšpunktu ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR piemēro šādi. — Ja ekspluatāciju veic sezonā, kas ilgst vairāk par 8 secīgiem mēnešiem, pietiek ar 1 ekspluatanta kvalifikācijas pārbaudi. Kvalifikācijas pārbaude ir jāveic pirms komerciālo aviopārvadājumu sākuma. |
| --- | --- |

iv)

(b) (2) apakšpunktu ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR piemēro šādi. — Ja ekspluatāciju veic sezonā, kas ilgst vairāk par 8 secīgiem mēnešiem, pietiek ar 1 ekspluatanta kvalifikācijas pārbaudi. Kvalifikācijas pārbaude ir jāveic pirms komerciālo aviopārvadājumu sākuma.

| (36) | OPS 1.968 Pilota kvalifikācija abām pilota vietām:
  pielikumu nepiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR. |
| --- | --- |

(36)

OPS 1.968 Pilota kvalifikācija abām pilota vietām:

pielikumu nepiemēro viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR.

| (37) | OPS 1.975 Kompetence saistībā ar maršrutu un lidlauku:






  i) | ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR nepiemēro b), c) un d) punktu, izņemot gadījumus, kad ekspluatants nodrošina, ka saistītās prasības ievēro gadījumos, ja ir vajadzīgs, lai to īpaši apstiprina valsts, kurā atrodas lidlauks. |
| --- | --- | --- |

(37)

OPS 1.975 Kompetence saistībā ar maršrutu un lidlauku:

i)

ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR nepiemēro b), c) un d) punktu, izņemot gadījumus, kad ekspluatants nodrošina, ka saistītās prasības ievēro gadījumos, ja ir vajadzīgs, lai to īpaši apstiprina valsts, kurā atrodas lidlauks.

| ii) | Ekspluatācijai naktī saskaņā ar IFR vai VFR kā alternatīvu b) līdz d) punktam kompetenci saistībā ar maršrutu un lidlauku var atjaunot šādi.






  A) | Izņemot attiecībā uz ekspluatāciju vissarežģītākos lidlaukos — iepriekšējos 12 mēnešos apgūstot vismaz 10 ekspluatācijas apgabala sektorus papildus visām prasītajām patstāvīgām mācībām. |
| --- | --- | --- |

ii)

Ekspluatācijai naktī saskaņā ar IFR vai VFR kā alternatīvu b) līdz d) punktam kompetenci saistībā ar maršrutu un lidlauku var atjaunot šādi.

A)

Izņemot attiecībā uz ekspluatāciju vissarežģītākos lidlaukos — iepriekšējos 12 mēnešos apgūstot vismaz 10 ekspluatācijas apgabala sektorus papildus visām prasītajām patstāvīgām mācībām.

| B) | Ekspluatāciju vissarežģītākos lidlaukos var veikt tikai, ja






  (1) | kapteinis ir saņēmis lidlauka kvalifikāciju iepriekšējos 36 mēnešos, to apmeklējot kā ekspluatācijas lidmašīnas apkalpes loceklis vai novērotājs; |
| --- | --- | --- |

B)

Ekspluatāciju vissarežģītākos lidlaukos var veikt tikai, ja

(1)

kapteinis ir saņēmis lidlauka kvalifikāciju iepriekšējos 36 mēnešos, to apmeklējot kā ekspluatācijas lidmašīnas apkalpes loceklis vai novērotājs;

| (2) | glisāde no piemērojamā obligātā sektora augstuma notiek VMC apstākļos; un |
| --- | --- |

(2)

glisāde no piemērojamā obligātā sektora augstuma notiek VMC apstākļos; un

| (3) | pirms lidojuma ir veiktas atbilstīgas patstāvīgas mācības. |
| --- | --- |

(3)

pirms lidojuma ir veiktas atbilstīgas patstāvīgas mācības.

| (38) | OPS 1.980 Vairāk nekā kā viens tips vai variants:






  i) | nav jāpiemēro, ja ekspluatācija notiek tikai dienā, izmantojot viena pilota klases virzuļdzinēju lidmašīnas, saskaņā ar VFR. |
| --- | --- | --- |

(38)

OPS 1.980 Vairāk nekā kā viens tips vai variants:

i)

nav jāpiemēro, ja ekspluatācija notiek tikai dienā, izmantojot viena pilota klases virzuļdzinēju lidmašīnas, saskaņā ar VFR.

| ii) | Ekspluatācijai saskaņā ar IFR un VFR naktī OPS 1.980 1. pielikuma (d) (2) i) apakšpunktā minētā prasība par 500 stundām attiecīgajā apkalpes amatā pirms divām licenču apstiprināšanas privilēģijas realizācijām ir samazināta līdz 100 stundām vai sektoriem, ja viena no privilēģijām attiecas uz klasi. Pirms pilots iegūst kapteiņa pilnvaras, viņam ir jāveic pārbaudes lidojums. |
| --- | --- |

ii)

Ekspluatācijai saskaņā ar IFR un VFR naktī OPS 1.980 1. pielikuma (d) (2) i) apakšpunktā minētā prasība par 500 stundām attiecīgajā apkalpes amatā pirms divām licenču apstiprināšanas privilēģijas realizācijām ir samazināta līdz 100 stundām vai sektoriem, ja viena no privilēģijām attiecas uz klasi. Pirms pilots iegūst kapteiņa pilnvaras, viņam ir jāveic pārbaudes lidojums.

| (39) | OPS 1.981 Helikopteru un lidmašīnu ekspluatācija:
  a) (1) apakšpunktu nepiemēro, ja ekspluatāciju veic ar viena pilota klases virzuļdzinēju lidmašīnām. |
| --- | --- |

(39)

OPS 1.981 Helikopteru un lidmašīnu ekspluatācija:

a) (1) apakšpunktu nepiemēro, ja ekspluatāciju veic ar viena pilota klases virzuļdzinēju lidmašīnām.

| (40) | Rezervēts |
| --- | --- |

(40)

Rezervēts

| (41) | OPS 1.1060 Ekspluatācijas lidojuma plāns:
  Nav vajadzīgs A — A ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR. A — B ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR prasību piemēro, bet lidojuma plāns var būt vienkāršots, kas atbilst veiktās ekspluatācijas tipam. (salīdzināt ar OPS 1.135). |
| --- | --- |

(41)

OPS 1.1060 Ekspluatācijas lidojuma plāns:

Nav vajadzīgs A — A ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR. A — B ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR prasību piemēro, bet lidojuma plāns var būt vienkāršots, kas atbilst veiktās ekspluatācijas tipam. (salīdzināt ar OPS 1.135).

| (42) | OPS 1.1070 Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmata
  Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmatu var pielāgot izpildāmajām darbībām. |
| --- | --- |

(42)

OPS 1.1070 Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmata

Nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmatu var pielāgot izpildāmajām darbībām.

| (43) | OPS 1.1071 Lidmašīnas tehniskais žurnāls:
  Piemēro, kā norādīts M daļā, M. A. 306 punktā. |
| --- | --- |

(43)

OPS 1.1071 Lidmašīnas tehniskais žurnāls:

Piemēro, kā norādīts M daļā, M. A. 306 punktā.

| (44) | Rezervēts |
| --- | --- |

(44)

Rezervēts

| (45) | Rezervēts |
| --- | --- |

(45)

Rezervēts

| (46) | OPS 1.1240 Mācību programmas:
  Mācību programmas piemēro veicamās ekspluatācijas tipam. Ekspluatācijai saskaņā ar VFR var pieņemt pašmācības mācību programmu. |
| --- | --- |

(46)

OPS 1.1240 Mācību programmas:

Mācību programmas piemēro veicamās ekspluatācijas tipam. Ekspluatācijai saskaņā ar VFR var pieņemt pašmācības mācību programmu.

| (47) | OPS 1.1250 Lidmašīnas meklēšanas procedūru kontrolsaraksts:
  Nav jāpiemēro ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR.
  OPS 1.125 1. pielikums
  Līdzi vedamie dokumenti
  Skat. OPS 1.125
  Ja OPS 1.125 paredzētie dokumenti ir pazaudēti vai nozagti, ir atļauts veikt ekspluatāciju, lidojot līdz bāzei vai vietai, kurā var veikt dokumentu apmaiņu. |
| --- | --- |

(47)

OPS 1.1250 Lidmašīnas meklēšanas procedūru kontrolsaraksts:

Nav jāpiemēro ekspluatācijai dienā saskaņā ar VFR.

OPS 1.125 1. pielikums

Līdzi vedamie dokumenti

Skat. OPS 1.125

Ja OPS 1.125 paredzētie dokumenti ir pazaudēti vai nozagti, ir atļauts veikt ekspluatāciju, lidojot līdz bāzei vai vietai, kurā var veikt dokumentu apmaiņu.

C APAKŠSADAĻA

EKSPLUATANTU SERTIFIKĀCIJA UN UZRAUDZĪBA

OPS 1.175

Vispārēji avioekspluatantu sertifikācijas noteikumi

1. piezīme: šā punkta I. pielikumā ir izklāstīta AOC būtība un nosacījumi.

2. piezīme: šā punkta II. pielikumā ir izklāstītas prasības saistībā ar vadību un organizāciju.

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu komerciāliem aviopārvadājumiem tikai saskaņā ar gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu komerciāliem aviopārvadājumiem tikai saskaņā ar gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) noteikumiem un nosacījumiem.

| b) | Pretendents uz AOC vai AOC grozījumiem ļauj Iestādei izvērtēt visus paredzētās ekspluatācijas drošības aspektus. |
| --- | --- |

b)

Pretendents uz AOC vai AOC grozījumiem ļauj Iestādei izvērtēt visus paredzētās ekspluatācijas drošības aspektus.

| c) | AOC pretendentam:






  (1) | nevar būt citas iestādes izsniegta AOC, izņemot gadījumus, ja to īpaši apstiprinājušas attiecīgas Iestādes; |
| --- | --- | --- |

c)

AOC pretendentam:

(1)

nevar būt citas iestādes izsniegta AOC, izņemot gadījumus, ja to īpaši apstiprinājušas attiecīgas Iestādes;

| (2) | galvenai uzņēmējdarbības vietai un reģistrētam birojam, ja tāds ir, ir jābūt tajā valstī, kas izdevusi AOC; |
| --- | --- |

(2)

galvenai uzņēmējdarbības vietai un reģistrētam birojam, ja tāds ir, ir jābūt tajā valstī, kas izdevusi AOC;

| (3) | ir jāpierāda Iestādei, ka viņš spēj veikt drošu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(3)

ir jāpierāda Iestādei, ka viņš spēj veikt drošu ekspluatāciju.

| d) | Ja ekspluatants ir reģistrējis lidmašīnas dažādās dalībvalstīs, veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu drošības pārraudzību. |
| --- | --- |

d)

Ja ekspluatants ir reģistrējis lidmašīnas dažādās dalībvalstīs, veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu drošības pārraudzību.

| e) | Ekspluatants Iestādei nodrošina piekļuvi viņa organizācijai un lidmašīnām, un nodrošina, ka attiecībā uz apkopi ir garantēta piekļuve ikvienai saistītai 145. daļā uzskaitītai apkopes organizācijai, lai noteiktu, vai joprojām ir ievēroti OPS 1. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants Iestādei nodrošina piekļuvi viņa organizācijai un lidmašīnām, un nodrošina, ka attiecībā uz apkopi ir garantēta piekļuve ikvienai saistītai 145. daļā uzskaitītai apkopes organizācijai, lai noteiktu, vai joprojām ir ievēroti OPS 1.

| f) | AOC maina, pārtrauc vai atsauc, ja Iestādei ir šaubas par ekspluatanta spējām veikt drošu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

f)

AOC maina, pārtrauc vai atsauc, ja Iestādei ir šaubas par ekspluatanta spējām veikt drošu ekspluatāciju.

| g) | Ekspluatantam ir jāpierāda Iestādei, ka






  (1) | viņa organizācija un vadība ir piemērota un pareizi saskaņota ar ekspluatācijas apjomu un mērogu; un |
| --- | --- | --- |

g)

Ekspluatantam ir jāpierāda Iestādei, ka

(1)

viņa organizācija un vadība ir piemērota un pareizi saskaņota ar ekspluatācijas apjomu un mērogu; un

| (2) | ir izstrādātas ekspluatācijas uzraudzības procedūras. |
| --- | --- |

(2)

ir izstrādātas ekspluatācijas uzraudzības procedūras.

| h) | Ekspluatantam ir jāieceļ amatā Iestādei pieņemams atbildīgs vadītājs, kam ir korporatīvas pilnvaras nodrošināt, ka ekspluatāciju un apkopes darbības var finansēt un veikt atbilstoši Iestādes noteiktiem standartiem. |
| --- | --- |

h)

Ekspluatantam ir jāieceļ amatā Iestādei pieņemams atbildīgs vadītājs, kam ir korporatīvas pilnvaras nodrošināt, ka ekspluatāciju un apkopes darbības var finansēt un veikt atbilstoši Iestādes noteiktiem standartiem.

| i) | Ekspluatantam ir jāieceļ Iestādei pieņemamas atbildīgas amatpersonas vadībai un uzraudzībai šādās jomās:






  (1) | gaisa kuģa ekspluatācija lidojumā; |
| --- | --- | --- |

i)

Ekspluatantam ir jāieceļ Iestādei pieņemamas atbildīgas amatpersonas vadībai un uzraudzībai šādās jomās:

(1)

gaisa kuģa ekspluatācija lidojumā;

| (2) | apkopes sistēma; |
| --- | --- |

(2)

apkopes sistēma;

| (3) | apkalpes mācības; un |
| --- | --- |

(3)

apkalpes mācības; un

| (4) | darbības lidlaukos. |
| --- | --- |

(4)

darbības lidlaukos.

| j) | Viena persona var ieņemt vairākus amatus, ja tas ir pieņemams Iestādei, tomēr ekspluatantiem, kas nodarbina personālu, kurā ir 21 vai vairāk darbinieku, kas strādā pilnu slodzi, lai vadītu un uzraudzītu četras atbildības jomas, ir vajadzīgas vismaz divas personas. |
| --- | --- |

j)

Viena persona var ieņemt vairākus amatus, ja tas ir pieņemams Iestādei, tomēr ekspluatantiem, kas nodarbina personālu, kurā ir 21 vai vairāk darbinieku, kas strādā pilnu slodzi, lai vadītu un uzraudzītu četras atbildības jomas, ir vajadzīgas vismaz divas personas.

| k) | Ekspluatantiem, kuri nodarbina 20 vai mazāk pilna darbinieku, kas strādā pilnu slodzi, vienu vai vairākus atbildīgos amatus var ieņemt atbildīgais vadītājs, ja tas ir pieņemams Iestādei. |
| --- | --- |

k)

Ekspluatantiem, kuri nodarbina 20 vai mazāk pilna darbinieku, kas strādā pilnu slodzi, vienu vai vairākus atbildīgos amatus var ieņemt atbildīgais vadītājs, ja tas ir pieņemams Iestādei.

| l) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katru lidojumu veiktu saskaņā ar ekspluatācijas rokasgrāmatas noteikumiem. |
| --- | --- |

l)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katru lidojumu veiktu saskaņā ar ekspluatācijas rokasgrāmatas noteikumiem.

| m) | Ekspluatantam ir jānodrošina pienācīgi apkalpošanas resursi uz zemes, lai lidojumiem garantētu drošu apkalpošanu. |
| --- | --- |

m)

Ekspluatantam ir jānodrošina pienācīgi apkalpošanas resursi uz zemes, lai lidojumiem garantētu drošu apkalpošanu.

| n) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka viņa lidmašīnās ir attiecīgas iekārtas, un to apkalpes locekļi ir attiecīgi kvalificēti, lai atbilstu prasībām saistībā ar apgabalu un ekspluatācijas tipu. |
| --- | --- |

n)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka viņa lidmašīnās ir attiecīgas iekārtas, un to apkalpes locekļi ir attiecīgi kvalificēti, lai atbilstu prasībām saistībā ar apgabalu un ekspluatācijas tipu.

| o) | Ekspluatantam ir jāievēro apkopes prasības saskaņā ar M apakšsadaļu attiecībā uz visām lidmašīnām, ko ekspluatē saskaņā ar viņam izsniegto AOC. |
| --- | --- |

o)

Ekspluatantam ir jāievēro apkopes prasības saskaņā ar M apakšsadaļu attiecībā uz visām lidmašīnām, ko ekspluatē saskaņā ar viņam izsniegto AOC.

| p) | Ekspluatantam ir jāiesniedz Iestādei ekspluatācijas rokasgrāmatas kopija, kā noteikts P apakšsadaļā, kā arī visi tās grozījumi vai labojumi. |
| --- | --- |

p)

Ekspluatantam ir jāiesniedz Iestādei ekspluatācijas rokasgrāmatas kopija, kā noteikts P apakšsadaļā, kā arī visi tās grozījumi vai labojumi.

| q) | Ekspluatantam galvenajā ekspluatācijas bāzē ir jāuztur ekspluatācijas palīgresursi, kas ir piemēroti ekspluatācijas apgabalam un tipam. |
| --- | --- |

q)

Ekspluatantam galvenajā ekspluatācijas bāzē ir jāuztur ekspluatācijas palīgresursi, kas ir piemēroti ekspluatācijas apgabalam un tipam.

OPS 1.180

AOC izdošana, grozīšana un derīguma uzturēšana

| a) | Ekspluatantam izsniedz AOC, groza AOC un apstiprina AOC derīgumu tikai gadījumā, ja:






  (1) | ekspluatētajām lidmašīnām ir standarta lidojumderīguma apliecība, ko dalībvalsts izsniegusi saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1702/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (2). Lidojumderīguma standartapliecības, ko izsniegusi cita dalībvalsts, kas nav valsts, kuras kompetencē ir izdot AOC, pieņem bez papildu nosacījumiem, ja tās ir izsniegtas saskaņā ar 21. daļu; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatantam izsniedz AOC, groza AOC un apstiprina AOC derīgumu tikai gadījumā, ja:

(1)

ekspluatētajām lidmašīnām ir standarta lidojumderīguma apliecība, ko dalībvalsts izsniegusi saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1702/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (2). Lidojumderīguma standartapliecības, ko izsniegusi cita dalībvalsts, kas nav valsts, kuras kompetencē ir izdot AOC, pieņem bez papildu nosacījumiem, ja tās ir izsniegtas saskaņā ar 21. daļu;

| (2) | apkopes sistēmu ir apstiprinājusi Iestāde saskaņā ar M daļas G apakšsadaļu; un |
| --- | --- |

(2)

apkopes sistēmu ir apstiprinājusi Iestāde saskaņā ar M daļas G apakšsadaļu; un

| (3) | ekspluatants ir pierādījis Iestādei, ka viņš ir spējīgs:






  i) | izveidot un uzturēt pietiekamu organizācijas līmeni; |
| --- | --- | --- |

(3)

ekspluatants ir pierādījis Iestādei, ka viņš ir spējīgs:

i)

izveidot un uzturēt pietiekamu organizācijas līmeni;

| ii) | izveidot un uzturēt kvalitātes kontroles sistēmu saskaņā ar OPS 1.035; |
| --- | --- |

ii)

izveidot un uzturēt kvalitātes kontroles sistēmu saskaņā ar OPS 1.035;

| iii) | izpildīt vajadzīgās mācību programmas; |
| --- | --- |

iii)

izpildīt vajadzīgās mācību programmas;

| iv) | ievērot prasības saistībā ar apkopi, kas atbilst konkrētās ekspluatācijas būtībai un apjomam, tostarp atbilstošās jomās, kas noteiktas OPS 1.175, no g) līdz o) punktam; un |
| --- | --- |

iv)

ievērot prasības saistībā ar apkopi, kas atbilst konkrētās ekspluatācijas būtībai un apjomam, tostarp atbilstošās jomās, kas noteiktas OPS 1.175, no g) līdz o) punktam; un

| v) | ievērot OPS 1.175 prasības. |
| --- | --- |

v)

ievērot OPS 1.175 prasības.

| b) | Neskarot OPS 1.185 f) punktu, ekspluatantam, cik drīz vien iespējams, ir jāziņo Iestādei par visām pārmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar OPS 1.185 a) punktu. |
| --- | --- |

b)

Neskarot OPS 1.185 f) punktu, ekspluatantam, cik drīz vien iespējams, ir jāziņo Iestādei par visām pārmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar OPS 1.185 a) punktu.

| c) | Ja, pēc Iestādes uzskatiem, a) punkta prasības nav ievērotas, Iestāde var prasīt veikt vienu vai vairākus demonstrācijas lidojumus tā, it kā tie būtu komerciāli aviopārvadājumu lidojumi. |
| --- | --- |

c)

Ja, pēc Iestādes uzskatiem, a) punkta prasības nav ievērotas, Iestāde var prasīt veikt vienu vai vairākus demonstrācijas lidojumus tā, it kā tie būtu komerciāli aviopārvadājumu lidojumi.

OPS 1.185

Administratīvas prasības

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka pirmajā AOC pieteikumā un, attiecīgi, pieteikumā uz jebkādām AOC pārmaiņām vai AOC atjaunošanu ir ietverta šāda informācija:






  (1) | pretendenta oficiālais un komerciālais nosaukums, adrese un pasta adrese; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka pirmajā AOC pieteikumā un, attiecīgi, pieteikumā uz jebkādām AOC pārmaiņām vai AOC atjaunošanu ir ietverta šāda informācija:

(1)

pretendenta oficiālais un komerciālais nosaukums, adrese un pasta adrese;

| (2) | paredzētās ekspluatācijas apraksts; |
| --- | --- |

(2)

paredzētās ekspluatācijas apraksts;

| (3) | vadības organizācijas apraksts; |
| --- | --- |

(3)

vadības organizācijas apraksts;

| (4) | atbildīgā vadītāja vārds; |
| --- | --- |

(4)

atbildīgā vadītāja vārds;

| (5) | galvenās atbildīgās amatpersonas, tostarp amatpersonas, kas atbild par ekspluatāciju lidojumos, apkopes sistēmu, apkalpju mācībām un darbībām lidlaukos, norādot amatpersonu kvalifikāciju un pieredzi; un |
| --- | --- |

(5)

galvenās atbildīgās amatpersonas, tostarp amatpersonas, kas atbild par ekspluatāciju lidojumos, apkopes sistēmu, apkalpju mācībām un darbībām lidlaukos, norādot amatpersonu kvalifikāciju un pieredzi; un

| (6) | ekspluatācijas rokasgrāmata. |
| --- | --- |

(6)

ekspluatācijas rokasgrāmata.

| b) | Attiecībā uz ekspluatanta apkopes sistēmu pirmajā AOC pieteikumā un, attiecīgi, pieteikumā uz jebkādām AOC pārmaiņām vai AOC atjaunošanu ir jāietver šāda informācija par katru ekspluatējamo lidmašīnu tipu:






  (1) | ekspluatanta nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmata; |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz ekspluatanta apkopes sistēmu pirmajā AOC pieteikumā un, attiecīgi, pieteikumā uz jebkādām AOC pārmaiņām vai AOC atjaunošanu ir jāietver šāda informācija par katru ekspluatējamo lidmašīnu tipu:

(1)

ekspluatanta nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas rokasgrāmata;

| (2) | ekspluatanta lidmašīnas apkopes programma(-s); |
| --- | --- |

(2)

ekspluatanta lidmašīnas apkopes programma(-s);

| (3) | lidmašīnas tehniskais žurnāls; |
| --- | --- |

(3)

lidmašīnas tehniskais žurnāls;

| (4) | attiecīgā gadījumā tehniskās specifikācijas — apkopes līgumam(-iem), ko saskaņā ar 145. daļu ekspluatants ir noslēdzis ar apstiprināto apkopes organizāciju; |
| --- | --- |

(4)

attiecīgā gadījumā tehniskās specifikācijas — apkopes līgumam(-iem), ko saskaņā ar 145. daļu ekspluatants ir noslēdzis ar apstiprināto apkopes organizāciju;

| (5) | lidmašīnu skaits. |
| --- | --- |

(5)

lidmašīnu skaits.

| c) | Pirmais AOC pieteikums ir jāiesniedz vismaz 90 dienas pirms paredzētās ekspluatācijas sākuma, izņemot ekspluatācijas rokasgrāmatu, ko var iesniegt vēlākais 60 dienas pirms paredzētās ekspluatācijas sākuma. |
| --- | --- |

c)

Pirmais AOC pieteikums ir jāiesniedz vismaz 90 dienas pirms paredzētās ekspluatācijas sākuma, izņemot ekspluatācijas rokasgrāmatu, ko var iesniegt vēlākais 60 dienas pirms paredzētās ekspluatācijas sākuma.

| d) | Pieteikums AOC pārmaiņām ir jāiesniedz vismaz 30 dienas pirms paredzētā ekspluatācijas sākuma, vai citā termiņā, ja par to ir panākta vienošanās. |
| --- | --- |

d)

Pieteikums AOC pārmaiņām ir jāiesniedz vismaz 30 dienas pirms paredzētā ekspluatācijas sākuma, vai citā termiņā, ja par to ir panākta vienošanās.

| e) | Pieteikums AOC atjaunošanai ir jāiesniedz vismaz 30 spēkā esošā derīguma termiņa beigām vai citā termiņā, ja par to ir panākta vienošanās. |
| --- | --- |

e)

Pieteikums AOC atjaunošanai ir jāiesniedz vismaz 30 spēkā esošā derīguma termiņa beigām vai citā termiņā, ja par to ir panākta vienošanās.

| f) | Ja nav ārkārtas apstākļu, par paredzamām pārmaiņām amatpersonu sastāvā Iestāde ir jāinformē vismaz 10 dienas iepriekš. |
| --- | --- |

f)

Ja nav ārkārtas apstākļu, par paredzamām pārmaiņām amatpersonu sastāvā Iestāde ir jāinformē vismaz 10 dienas iepriekš.

OPS 1.175 1. pielikums

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības saturs un nosacījumi

AOC iever šādu informāciju:

| a) | ekspluatanta nosaukums un atrašanās vieta (galvenā uzņēmējdarbības veikšanas vieta); |
| --- | --- |

a)

ekspluatanta nosaukums un atrašanās vieta (galvenā uzņēmējdarbības veikšanas vieta);

| b) | izsniegšanas datums un derīguma termiņš; |
| --- | --- |

b)

izsniegšanas datums un derīguma termiņš;

| c) | atļauto darbību tipu apraksts; |
| --- | --- |

c)

atļauto darbību tipu apraksts;

| d) | ekspluatācijai apstiprinātās(-o) lidmašīnas(-u) tips(-i); |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijai apstiprinātās(-o) lidmašīnas(-u) tips(-i);

| e) | apstiprinātās(-o) lidmašīnas(-u) reģistrācijas zīmes, izņemot gadījumus, ja ekspluatantam ir apstiprināta sistēma, lai informētu Iestādi par reģistrācijas atzīmēm tām lidmašīnām, ko ekspluatē saskaņā ar AOC; |
| --- | --- |

e)

apstiprinātās(-o) lidmašīnas(-u) reģistrācijas zīmes, izņemot gadījumus, ja ekspluatantam ir apstiprināta sistēma, lai informētu Iestādi par reģistrācijas atzīmēm tām lidmašīnām, ko ekspluatē saskaņā ar AOC;

| f) | atļautas ekspluatācijas apgabali; |
| --- | --- |

f)

atļautas ekspluatācijas apgabali;

| g) | īpaši ierobežojumi; un |
| --- | --- |

g)

īpaši ierobežojumi; un

| h) | īpašas atzīmes/apstiprinājumi, piemēram:






  — | CAT II/CAT III (norādot apstiprinātos minimālos lielumus) |
| --- | --- | --- |

h)

īpašas atzīmes/apstiprinājumi, piemēram:

—

CAT II/CAT III (norādot apstiprinātos minimālos lielumus)

| — | (MNPS) obligātie navigācijas iekārtu darbības (funkcionalitātes) parametri |
| --- | --- |

—

(MNPS) obligātie navigācijas iekārtu darbības (funkcionalitātes) parametri

| — | (ETOPS) divu dzinēju lidmašīnas īpaši tāliem lidojumiem |
| --- | --- |

—

(ETOPS) divu dzinēju lidmašīnas īpaši tāliem lidojumiem

| — | (RNAV) reģionālā navigācija |
| --- | --- |

—

(RNAV) reģionālā navigācija

| — | (RVSM) samazinātas vertikālās distancēšanas prasības |
| --- | --- |

—

(RVSM) samazinātas vertikālās distancēšanas prasības

| — | bīstamu preču pārvadājumi. |
| --- | --- |

—

bīstamu preču pārvadājumi.

| — | Atļauja veikt pasažieru salona apkalpes pirmās mācības drošības jomā un, attiecīgā gadījumā, atļauja veikt O apakšsadaļā paredzēto atestāciju ekspluatantiem, kuri tieši vai netieši sniedz tādas mācības. |
| --- | --- |

—

Atļauja veikt pasažieru salona apkalpes pirmās mācības drošības jomā un, attiecīgā gadījumā, atļauja veikt O apakšsadaļā paredzēto atestāciju ekspluatantiem, kuri tieši vai netieši sniedz tādas mācības.

OPS 1.175 2. pielikums

AOC turētāja vadība un organizācija

| a) | Vispārējas prasības
  Ekspluatantam ir jābūt stabilai un efektīvai vadības struktūrai, lai garantētu drošu lidojumu ekspluatāciju. Atbildīgajām amatpersonām ir jābūt kompetentām vadības jomā, un viņiem ir jābūt attiecīgai tehniskai/operatīvai kvalifikācijai aviācijas jomā. |
| --- | --- |

a)

Vispārējas prasības

Ekspluatantam ir jābūt stabilai un efektīvai vadības struktūrai, lai garantētu drošu lidojumu ekspluatāciju. Atbildīgajām amatpersonām ir jābūt kompetentām vadības jomā, un viņiem ir jābūt attiecīgai tehniskai/operatīvai kvalifikācijai aviācijas jomā.

| b) | Atbildīgās amatpersonas






  (1) | Atbildīgo amatpersonu funkciju un pienākumu apraksts, kā arī viņu vārdi ir jāietver ekspluatācijas rokasgrāmatā, un Iestāde ir rakstiski jāinformē par visām paredzētām vai faktiskām pārmaiņām atbildīgo amatpersonu sastāvā vai viņu funkcijās. |
| --- | --- | --- |

b)

Atbildīgās amatpersonas

(1)

Atbildīgo amatpersonu funkciju un pienākumu apraksts, kā arī viņu vārdi ir jāietver ekspluatācijas rokasgrāmatā, un Iestāde ir rakstiski jāinformē par visām paredzētām vai faktiskām pārmaiņām atbildīgo amatpersonu sastāvā vai viņu funkcijās.

| (2) | Ekspluatantam ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauktu uzraudzību atbildīgo amatpersonu prombūtnes laikā. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatantam ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauktu uzraudzību atbildīgo amatpersonu prombūtnes laikā.

| (3) | Personu, ko amatā iecēlis AOC turētājs, nedrīkst iecelt amatā citas AOC turētājs, izņemot gadījumus, ja tas ir pieņemams attiecīgām Iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Personu, ko amatā iecēlis AOC turētājs, nedrīkst iecelt amatā citas AOC turētājs, izņemot gadījumus, ja tas ir pieņemams attiecīgām Iestādēm.

| (4) | Ar personām, kas ieceltas par atbildīgām amatpersonām, noslēgtā darba līgumā ir jābūt paredzētam tādam darba stundu skaitam, kas ir pietiekams, lai pildītu vadības funkcijas atbilstīgi ekspluatācijas apjomam un mērogam. |
| --- | --- |

(4)

Ar personām, kas ieceltas par atbildīgām amatpersonām, noslēgtā darba līgumā ir jābūt paredzētam tādam darba stundu skaitam, kas ir pietiekams, lai pildītu vadības funkcijas atbilstīgi ekspluatācijas apjomam un mērogam.

| c) | Personāla atbilstība un uzraudzība






  (1) | Apkalpju locekļi. Ekspluatantam ir jāpieņem darbā tāds lidojuma un pasažieru salona apkalpes locekļu skaits, kas ir pietiekams plānotai darbībai, apkalpes locekļiem ir jābūt mācītiem un pārbaudītiem attiecīgi saskaņā ar N un O apakšsadaļu. |
| --- | --- | --- |

c)

Personāla atbilstība un uzraudzība

(1)

Apkalpju locekļi. Ekspluatantam ir jāpieņem darbā tāds lidojuma un pasažieru salona apkalpes locekļu skaits, kas ir pietiekams plānotai darbībai, apkalpes locekļiem ir jābūt mācītiem un pārbaudītiem attiecīgi saskaņā ar N un O apakšsadaļu.

| (2) | Lidlauku darbinieki






  i) | To darbinieku skaits, kuri strādā lidlaukos, ir atkarīgs no ekspluatācijas tipa un apjoma. Ekspluatācijas un lidlauku apkalpošanas nodaļās, jo īpaši, ir jānodarbina mācīti darbinieki, kas dziļi izprot savus pienākumus organizācijā. |
| --- | --- | --- |

(2)

Lidlauku darbinieki

i)

To darbinieku skaits, kuri strādā lidlaukos, ir atkarīgs no ekspluatācijas tipa un apjoma. Ekspluatācijas un lidlauku apkalpošanas nodaļās, jo īpaši, ir jānodarbina mācīti darbinieki, kas dziļi izprot savus pienākumus organizācijā.

| ii) | Ekspluatants, kas slēdz līgumu ar citām organizācijām par konkrētu pakalpojumu sniegšanu, joprojām ir atbildīgs par attiecīgu standartu uzturēšanu. Tādos gadījumos atbildīgai personai ir jāuzliek pienākums nodrošināt, lai visi izmantotie apakšuzņēmēji atbilstu attiecīgiem standartiem. |
| --- | --- |

ii)

Ekspluatants, kas slēdz līgumu ar citām organizācijām par konkrētu pakalpojumu sniegšanu, joprojām ir atbildīgs par attiecīgu standartu uzturēšanu. Tādos gadījumos atbildīgai personai ir jāuzliek pienākums nodrošināt, lai visi izmantotie apakšuzņēmēji atbilstu attiecīgiem standartiem.

| (3) | Uzraudzība






  i) | Ieceļamo uzraugu skaits ir atkarīgs no ekspluatanta organizācijas struktūras un no nodarbināto darbinieku skaita. |
| --- | --- | --- |

(3)

Uzraudzība

i)

Ieceļamo uzraugu skaits ir atkarīgs no ekspluatanta organizācijas struktūras un no nodarbināto darbinieku skaita.

| ii) | Uzraugu pienākumi un atbildības joma ir jānosaka un viņu uzdevumi lidojumos ir jāorganizē tā, lai viņi varētu veikt uzraudzības pienākumus. |
| --- | --- |

ii)

Uzraugu pienākumi un atbildības joma ir jānosaka un viņu uzdevumi lidojumos ir jāorganizē tā, lai viņi varētu veikt uzraudzības pienākumus.

| iii) | Apkalpes locekļu un lidlauka darbinieku uzraudzība ir jāveic personām, kam ir pietiekama pieredze un tādas personiskās īpašības, lai nodrošinātu ekspluatācijas rokasgrāmatā paredzētos standartus. |
| --- | --- |

iii)

Apkalpes locekļu un lidlauka darbinieku uzraudzība ir jāveic personām, kam ir pietiekama pieredze un tādas personiskās īpašības, lai nodrošinātu ekspluatācijas rokasgrāmatā paredzētos standartus.

| d) | Telpas






  (1) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katrā ekspluatācijas bāzē pietiktu darba telpu tiem darbiniekiem, kas veic ar lidojumu drošību saistītus pienākumus. Jāņem vērā ar ekspluatācijas kontroli, būtisku datu glabāšanu un uzrādīšanu, kā arī apkalpju lidojumu plānošanu saistīto lidlauku darbinieku vajadzības. |
| --- | --- | --- |

d)

Telpas

(1)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katrā ekspluatācijas bāzē pietiktu darba telpu tiem darbiniekiem, kas veic ar lidojumu drošību saistītus pienākumus. Jāņem vērā ar ekspluatācijas kontroli, būtisku datu glabāšanu un uzrādīšanu, kā arī apkalpju lidojumu plānošanu saistīto lidlauku darbinieku vajadzības.

| (2) | Biroju dienestiem ir jāspēj bez kavējuma izdalīt operatīvas norādes un citu informāciju visām attiecīgām personām. |
| --- | --- |

(2)

Biroju dienestiem ir jāspēj bez kavējuma izdalīt operatīvas norādes un citu informāciju visām attiecīgām personām.

| e) | Dokumentācija
  Ekspluatantam ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu rokasgrāmatu, grozījumu un citu dokumentu sagatavošanu. |
| --- | --- |

e)

Dokumentācija

Ekspluatantam ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu rokasgrāmatu, grozījumu un citu dokumentu sagatavošanu.

D APAKŠSADAĻA

EKSPLUATāCIJAS PROCEDŪRAS

OPS 1.195

Ekspluatācijas kontrole

Ekspluatants:

| a) | izstrādā un uztur ekspluatācijas kontroles veikšanas metodi, ko apstiprina Iestāde; un |
| --- | --- |

a)

izstrādā un uztur ekspluatācijas kontroles veikšanas metodi, ko apstiprina Iestāde; un

| b) | veic ekspluatācijas kontroli attiecībā uz jebkuru lidojumu, ko veic saskaņā ar viņa AOC. |
| --- | --- |

b)

veic ekspluatācijas kontroli attiecībā uz jebkuru lidojumu, ko veic saskaņā ar viņa AOC.

OPS 1.200

Ekspluatācijas rokasgrāmata

Ekspluatants izstrādā ekspluatācijas rokasgrāmatu saskaņā ar P apakšsadaļu, kuru izmanto un pēc kuras vadās ekspluatācijā iesaistītais personāls.

OPS 1.205

Ekspluatācijā iesaistītā personāla kompetence

Ekspluatants nodrošina, ka visi darbinieki, kas ir norīkoti vai tieši iesaistīti lidlauku vai lidojumu ekspluatācijā, ir atbilstoši instruēti, ir parādījuši spējas, pildot attiecīgos pienākumus, un apzinās savus pienākumus un šādu pienākumu saistību ar ekspluatāciju kopumā.

OPS 1.210

Procedūru izstrāde

| a) | Ekspluatants izstrādā procedūras un norādes katra tipa lidmašīnām, ietverot tajās lidlauku darbinieku pienākumus, kā arī apkalpes locekļu pienākumu, veicot visdažādākās darbības lidlaukos un lidojumos. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā procedūras un norādes katra tipa lidmašīnām, ietverot tajās lidlauku darbinieku pienākumus, kā arī apkalpes locekļu pienākumu, veicot visdažādākās darbības lidlaukos un lidojumos.

| b) | Ekspluatants izveido kontrolsaraksta sistēmu, kas apkalpes locekļiem ir jāizmanto visās lidmašīnas ekspluatācijas fāzēs — attiecīgi — normālos, nenormālos un ārkārtas apstākļos, lai nodrošinātu rokasgrāmatā paredzēto ekspluatācijas procedūru ievērošanu. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants izveido kontrolsaraksta sistēmu, kas apkalpes locekļiem ir jāizmanto visās lidmašīnas ekspluatācijas fāzēs — attiecīgi — normālos, nenormālos un ārkārtas apstākļos, lai nodrošinātu rokasgrāmatā paredzēto ekspluatācijas procedūru ievērošanu.

| c) | Ekspluatants svarīgākajos lidojuma posmos uzdod apkalpes loceklim veikt tikai tās darbības, kas vajadzīgas drošai lidmašīnas ekspluatēšanai. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants svarīgākajos lidojuma posmos uzdod apkalpes loceklim veikt tikai tās darbības, kas vajadzīgas drošai lidmašīnas ekspluatēšanai.

OPS 1.215

Aviosatiksmes pakalpojumu izmantošana

Ekspluatants nodrošina, ka aviosatiksmes pakalpojumus izmanto visos lidojumos, kad vien iespējams.

OPS 1.216

Ekspluatācijas norādes lidojuma laikā

Ekspluatants nodrošina, lai tās viņa operatīvās norādes lidojuma laikā, kas paredz pārmaiņas aviosatiksmes lidojuma plānā, pirms nosūtīšanas uz lidmašīnu pēc iespējas saskaņotu ar Aviosatiksmes nodaļu.

OPS 1.220

Ekspluatanta atļauja lidlauku ekspluatācijai

Ekspluatants atļauj ekspluatēt tikai tādus lidlaukus, kas atbilst attiecīgam lidmašīnu tipam(-iem) un darbībai(-ām).

OPS 1.225

Obligāti lidlauku ekspluatācijas nosacījumi

| a) | Ekspluatants precizē obligātos lidlauku ekspluatācijas nosacījumus, nosakot tos saskaņā ar OPS 1.430 attiecībā uz katru izlidošanas, galapunkta vai rezerves lidlauku, ko atļauts ekspluatēt saskaņā ar OPS 1.220. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants precizē obligātos lidlauku ekspluatācijas nosacījumus, nosakot tos saskaņā ar OPS 1.430 attiecībā uz katru izlidošanas, galapunkta vai rezerves lidlauku, ko atļauts ekspluatēt saskaņā ar OPS 1.220.

| b) | Visas Iestādes noteiktas papildu prasības ir jāpievieno obligātajiem nosacījumiem, kas noteikti saskaņā ar a) punktu. |
| --- | --- |

b)

Visas Iestādes noteiktas papildu prasības ir jāpievieno obligātajiem nosacījumiem, kas noteikti saskaņā ar a) punktu.

| c) | Obligātās prasības konkrēta tipa glisādes un piezemēšanās procedūrai uzskata par piemērojamām, ja:






  (1) | paredzētajai procedūrai domātajā shēmā norādītās iekārtas lidlaukā ir ieslēgtas un darbojas; |
| --- | --- | --- |

c)

Obligātās prasības konkrēta tipa glisādes un piezemēšanās procedūrai uzskata par piemērojamām, ja:

(1)

paredzētajai procedūrai domātajā shēmā norādītās iekārtas lidlaukā ir ieslēgtas un darbojas;

| (2) | lidmašīnas sistēmas, kas vajadzīgas attiecīgā tipa glisādei, ir ieslēgtas un darbojas; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnas sistēmas, kas vajadzīgas attiecīgā tipa glisādei, ir ieslēgtas un darbojas;

| (3) | ir ievēroti vajadzīgie lidmašīnas darbības kritēriji; un |
| --- | --- |

(3)

ir ievēroti vajadzīgie lidmašīnas darbības kritēriji; un

| (4) | apkalpe ir atbilstoši kvalificēta. |
| --- | --- |

(4)

apkalpe ir atbilstoši kvalificēta.

OPS 1.230

Izlidošanas un glisādes procedūras, izmantojot instrumentus

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka izmanto tās instrumentālās izlidošanas un glisādes procedūras, ko noteikusi valsts, kurā atrodas lidlauks. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka izmanto tās instrumentālās izlidošanas un glisādes procedūras, ko noteikusi valsts, kurā atrodas lidlauks.

| b) | Neskarot a) punktu, kapteinis var pieņemt ATC atļauju novirzīties no publiskotā izlidošanas vai ielidošanas maršruta, ar nosacījumu, ka viņš ievēro tādus kritērijus kā drošu attālumu no šķēršļiem, pilnībā ņemot vērā ekspluatācijas apstākļus. Galīgā glisāde ir jāveic vizuāli vai saskaņā ar noteikto instrumentālās glisādes procedūru. |
| --- | --- |

b)

Neskarot a) punktu, kapteinis var pieņemt ATC atļauju novirzīties no publiskotā izlidošanas vai ielidošanas maršruta, ar nosacījumu, ka viņš ievēro tādus kritērijus kā drošu attālumu no šķēršļiem, pilnībā ņemot vērā ekspluatācijas apstākļus. Galīgā glisāde ir jāveic vizuāli vai saskaņā ar noteikto instrumentālās glisādes procedūru.

| c) | Ekspluatants var īstenot procedūras, kas atšķiras no tām, kas jāizmanto saskaņā ar a) punktu, tikai tad, ja valsts, kurā atrodas lidlauks, tās ir apstiprinājusi — ja tas ir prasīts — un tās ir pieņēmusi Iestāde. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants var īstenot procedūras, kas atšķiras no tām, kas jāizmanto saskaņā ar a) punktu, tikai tad, ja valsts, kurā atrodas lidlauks, tās ir apstiprinājusi — ja tas ir prasīts — un tās ir pieņēmusi Iestāde.

OPS 1.235

Trokšņu mazināšanas procedūras

| a) | Ekspluatants izstrādā ekspluatācijas procedūras trokšņu mazināšanai instrumentālu lidojumu ekspluatācijas laikā saskaņā ar ICAO PANS OPS 1. sējumu (dok. 8168-OPS/611). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā ekspluatācijas procedūras trokšņu mazināšanai instrumentālu lidojumu ekspluatācijas laikā saskaņā ar ICAO PANS OPS 1. sējumu (dok. 8168-OPS/611).

| b) | Ekspluatanta noteiktām augstuma uzņemšanas procedūrām pēc pacelšanās attiecībā uz trokšņa samazināšanu jebkura tipa lidmašīnām visos lidlaukos būtu jābūt vienādām. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatanta noteiktām augstuma uzņemšanas procedūrām pēc pacelšanās attiecībā uz trokšņa samazināšanu jebkura tipa lidmašīnām visos lidlaukos būtu jābūt vienādām.

OPS 1.240

Ekspluatācijas maršruti un apgabali

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka ekspluatāciju veic tikai tādos maršrutos vai tādos apgabalos, kuros:






  (1) | ir pieejamas lidlauku iekārtas un pakalpojumi, arī meteoroloģiski pakalpojumi, kas piemēroti paredzētajai ekspluatācijai; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka ekspluatāciju veic tikai tādos maršrutos vai tādos apgabalos, kuros:

(1)

ir pieejamas lidlauku iekārtas un pakalpojumi, arī meteoroloģiski pakalpojumi, kas piemēroti paredzētajai ekspluatācijai;

| (2) | ekspluatācijai paredzētās lidmašīnas darbības raksturlielumi ir piemēroti, lai ievērotu obligātas lidojuma augstuma prasības; |
| --- | --- |

(2)

ekspluatācijai paredzētās lidmašīnas darbības raksturlielumi ir piemēroti, lai ievērotu obligātas lidojuma augstuma prasības;

| (3) | lietošanai paredzētās lidmašīnas iekārtas atbilst obligātajām prasībām saistībā ar plānoto ekspluatāciju; |
| --- | --- |

(3)

lietošanai paredzētās lidmašīnas iekārtas atbilst obligātajām prasībām saistībā ar plānoto ekspluatāciju;

| (4) | ir pieejamas atbilstošas kartes un shēmas (atsauce uz OPS 1.135 (a)(9)); |
| --- | --- |

(4)

ir pieejamas atbilstošas kartes un shēmas (atsauce uz OPS 1.135 (a)(9));

| (5) | gadījumā, ja izmanto divu dzinēju lidmašīnas — ir pieejami atbilstoši lidlauki atbilstīgi OPS 1.245 noteiktajiem laika/attāluma ierobežojumiem; |
| --- | --- |

(5)

gadījumā, ja izmanto divu dzinēju lidmašīnas — ir pieejami atbilstoši lidlauki atbilstīgi OPS 1.245 noteiktajiem laika/attāluma ierobežojumiem;

| (6) | gadījumā, ja izmanto viena dzinēja lidmašīnas, ir pieejamas virsmas, kur var veikt drošu avārijas piezemēšanos. |
| --- | --- |

(6)

gadījumā, ja izmanto viena dzinēja lidmašīnas, ir pieejamas virsmas, kur var veikt drošu avārijas piezemēšanos.

| b) | Ekspluatants nodrošina, lai darbības veiktu saskaņā ar visiem Iestādes noteiktajiem ierobežojumiem darbības maršrutos vai apgabalos. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, lai darbības veiktu saskaņā ar visiem Iestādes noteiktajiem ierobežojumiem darbības maršrutos vai apgabalos.

OPS 1.241

Ekspluatācija konkrētā gaisa telpā ar samazinātas vertikālās distancēšanas prasībām (RVSM)

Konkrētās gaisa telpas daļās, kur, pamatojoties uz reģionālo aeronavigācijas nolīgumu, piemēro vismaz 300 m (1 000 pēdu) vertikālo distancēšanu, ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi, ja to ir apstiprinājusi Iestāde (RVSM apstiprinājums). (Skat. arī OPS 1.872).

OPS 1.243

Ekspluatācija gaisa telpā ar īpašām navigācijas iekārtu darbības parametru prasībām

Konkrētos apgabalos vai konkrētā gaisa telpas daļā, kur, pamatojoties uz reģionālo aeronavigācijas nolīgumu, piemēro īpašas specifikācijas navigācijas iekārtu darbības parametriem, ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi, ja to ir apstiprinājusi Iestāde (MNPS/RNP/RNAV apstiprinājums). (Skat. arī OPS 1.865 (c)(2) un OPS 1.870).

OPS 1.245

Lielākais pieļaujamais attālums no piemērota lidlauka divu dzinēju lidmašīnām bez ETOPS apstiprinājuma

| a) | Ja vien to nav īpaši apstiprinājusi Iestāde saskaņā ar OPS 1.246 (a) punktu (ETOPS apstiprinājums), ekspluatants neekspluatē divu dzinēju lidmašīnu maršrutā, kurā ir punkts, kas atrodas lielākā attālumā no atbilstošā lidlauka nekā






  (1) | A klases lidmašīnām:






  i) | ar apstiprinātu maksimālo pasažieru sēdvietu konfigurāciju — 20 vai vairāk sēdvietu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ja vien to nav īpaši apstiprinājusi Iestāde saskaņā ar OPS 1.246 (a) punktu (ETOPS apstiprinājums), ekspluatants neekspluatē divu dzinēju lidmašīnu maršrutā, kurā ir punkts, kas atrodas lielākā attālumā no atbilstošā lidlauka nekā

(1)

A klases lidmašīnām:

i)

ar apstiprinātu maksimālo pasažieru sēdvietu konfigurāciju — 20 vai vairāk sēdvietu; vai

| ii) | maksimālo pacelšanās masu 45 360 kg vai lielāku —
  attālums, ko nolido 60 minūtēs, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu, kas noteikts saskaņā ar b) punktu; |
| --- | --- |

ii)

maksimālo pacelšanās masu 45 360 kg vai lielāku —

attālums, ko nolido 60 minūtēs, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu, kas noteikts saskaņā ar b) punktu;

| (2) | A klases lidmašīnām:






  i) | ar apstiprinātu maksimālo pasažieru sēdvietu konfigurāciju — 19 vai mazāk sēdvietu; un |
| --- | --- | --- |

(2)

A klases lidmašīnām:

i)

ar apstiprinātu maksimālo pasažieru sēdvietu konfigurāciju — 19 vai mazāk sēdvietu; un

| ii) | ar maksimālo pacelšanās masu, mazāku nekā 45 360 kg, attālums, ko nolido 120 minūtēs vai, ja to apstiprinājusi Iestāde — līdz 180 minūtēs turbodzinēju lidmašīnām — nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu, kas noteikts saskaņā ar b) punktu; |
| --- | --- |

ii)

ar maksimālo pacelšanās masu, mazāku nekā 45 360 kg, attālums, ko nolido 120 minūtēs vai, ja to apstiprinājusi Iestāde — līdz 180 minūtēs turbodzinēju lidmašīnām — nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu, kas noteikts saskaņā ar b) punktu;

| (3) | B vai C klases lidmašīnām:






  i) | attālums, ko nolido 120 minūtēs, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu, kas noteikts saskaņā ar b) punktu; vai |
| --- | --- | --- |

(3)

B vai C klases lidmašīnām:

i)

attālums, ko nolido 120 minūtēs, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu, kas noteikts saskaņā ar b) punktu; vai

| ii) | 300 jūras jūdzes, izvēloties to, kurš no tiem ir mazāks. |
| --- | --- |

ii)

300 jūras jūdzes, izvēloties to, kurš no tiem ir mazāks.

| b) | Ekspluatants katram ekspluatētajam divu dzinēju lidmašīnas tipam vai modifikācijai nosaka ātrumu maksimālā pieļaujama attāluma aprēķināšanai līdz atbilstošam lidlaukam, kas nepārsniedz VMO, kura pamatā ir faktiskais ātrums gaisā, ko lidmašīna var saglabāt, nedarbojoties vienam dzinējam, šādos apstākļos:






  (1) | Starptautiskā standartatmosfēra (ISA); |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants katram ekspluatētajam divu dzinēju lidmašīnas tipam vai modifikācijai nosaka ātrumu maksimālā pieļaujama attāluma aprēķināšanai līdz atbilstošam lidlaukam, kas nepārsniedz VMO, kura pamatā ir faktiskais ātrums gaisā, ko lidmašīna var saglabāt, nedarbojoties vienam dzinējam, šādos apstākļos:

(1)

Starptautiskā standartatmosfēra (ISA);

| (2) | Horizontāls lidojums:






  i) | reaktīvām lidmašīnām:






  A) | FL 170; vai |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Horizontāls lidojums:

i)

reaktīvām lidmašīnām:

A)

FL 170; vai

| B) | lielākajā lidojuma augstumā, kādā var pacelties un kādā var palikt lidmašīna, nedarbojoties vienam dzinējam, ievērojot AFM noteikto augstuma uzņemšanas bruto koeficientu, izvēloties mazāko no rādītājiem. |
| --- | --- |

B)

lielākajā lidojuma augstumā, kādā var pacelties un kādā var palikt lidmašīna, nedarbojoties vienam dzinējam, ievērojot AFM noteikto augstuma uzņemšanas bruto koeficientu, izvēloties mazāko no rādītājiem.

| ii) | propellera lidmašīnām:






  A) | FL 80; vai |
| --- | --- | --- |

ii)

propellera lidmašīnām:

A)

FL 80; vai

| B) | lielākajā lidojuma augstumā, kādā var pacelties un kādā var palikt lidmašīna, nedarbojoties vienam dzinējam, ievērojot AFM noteikto augstuma uzņemšanas bruto koeficientu, izvēloties mazāko no rādītājiem. |
| --- | --- |

B)

lielākajā lidojuma augstumā, kādā var pacelties un kādā var palikt lidmašīna, nedarbojoties vienam dzinējam, ievērojot AFM noteikto augstuma uzņemšanas bruto koeficientu, izvēloties mazāko no rādītājiem.

| (3) | Atlikušā darbīgā dzinēja lielākā iespējamā nepārtrauktā vilce vai jauda; |
| --- | --- |

(3)

Atlikušā darbīgā dzinēja lielākā iespējamā nepārtrauktā vilce vai jauda;

| (4) | Lidmašīnas masa nav mazāka par to, kas rodas:






  i) | paceļoties no jūras līmeņa ar lielāko pieļaujamo pacelšanās masu; un |
| --- | --- | --- |

(4)

Lidmašīnas masa nav mazāka par to, kas rodas:

i)

paceļoties no jūras līmeņa ar lielāko pieļaujamo pacelšanās masu; un

| ii) | augstuma uzņemšana ar visiem dzinējiem līdz optimālā kreisēšanas ātruma augstumam; un |
| --- | --- |

ii)

augstuma uzņemšana ar visiem dzinējiem līdz optimālā kreisēšanas ātruma augstumam; un

| iii) | kreisēšana tādā augstumā ar visiem dzinējiem tālas distances kreisēšanas ātrumā, līdz laiks, kas pagājis kopš pacelšanās, sasniedz a) punktā paredzēto robežu. |
| --- | --- |

iii)

kreisēšana tādā augstumā ar visiem dzinējiem tālas distances kreisēšanas ātrumā, līdz laiks, kas pagājis kopš pacelšanās, sasniedz a) punktā paredzēto robežu.

| c) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai ekspluatācijas rokasgrāmatā iekļautu šādus datus par katru tipu vai modifikāciju:






  (1) | kreisēšanas ātrums, nedarbojoties vienam dzinējam, ko nosaka saskaņā ar b) punktu; un |
| --- | --- | --- |

c)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai ekspluatācijas rokasgrāmatā iekļautu šādus datus par katru tipu vai modifikāciju:

(1)

kreisēšanas ātrums, nedarbojoties vienam dzinējam, ko nosaka saskaņā ar b) punktu; un

| (2) | lielākais pieļaujamais attālums no piemērota lidlauka, ko nosaka saskaņā ar a) un b) punktu. |
| --- | --- |

(2)

lielākais pieļaujamais attālums no piemērota lidlauka, ko nosaka saskaņā ar a) un b) punktu.

Piezīme: Ātruma un augstuma (lidojuma augstuma) vērtības, kas minētas iepriekš, ir paredzētas tikai, lai noteiktu lielāko pieļaujamo attālumu līdz piemērotam lidlaukam.

OPS 1.246

Īpaši tāli lidojumi divu dzinēju lidmašīnām (ETOPS)

| a) | Ekspluatants veic darbības, pārsniedzot saskaņā ar OPS 1.245 noteikto robežvērtību, tikai gadījumā, ja to apstiprina Iestāde (ETOPS apstiprinājums). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants veic darbības, pārsniedzot saskaņā ar OPS 1.245 noteikto robežvērtību, tikai gadījumā, ja to apstiprina Iestāde (ETOPS apstiprinājums).

| b) | Pirms lidojuma veikšanas saskaņā ar ETOPS, ekspluatants nodrošina, ka ETOPS maršrutā ir pieejams piemērots rezerves lidlauks saistībā ar apstiprināto novirzes laiku vai novirzes laiku, pamatojoties uz lidmašīnas funkcionālās izmantojamības statusu saskaņā ar MEL, izvēloties mazāko vērtību. (Skatīt arī OPS 1.297 d) punktu). |
| --- | --- |

b)

Pirms lidojuma veikšanas saskaņā ar ETOPS, ekspluatants nodrošina, ka ETOPS maršrutā ir pieejams piemērots rezerves lidlauks saistībā ar apstiprināto novirzes laiku vai novirzes laiku, pamatojoties uz lidmašīnas funkcionālās izmantojamības statusu saskaņā ar MEL, izvēloties mazāko vērtību. (Skatīt arī OPS 1.297 d) punktu).

OPS 1.250

Mazākā pieļaujamā lidojuma augstuma noteikšana

| a) | Ekspluatants nosaka mazāko pieļaujamo lidojuma augstumu un metodes, lai noteiktu augstumu visos maršruta posmos, kurā ir pietiekams attālums no reljefa virsmas, ņemot vērā F līdz I apakšsadaļas prasības. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nosaka mazāko pieļaujamo lidojuma augstumu un metodes, lai noteiktu augstumu visos maršruta posmos, kurā ir pietiekams attālums no reljefa virsmas, ņemot vērā F līdz I apakšsadaļas prasības.

| b) | Visām mazākā pieļaujamā lidojuma augstuma noteikšanas metodēm ir jābūt Iestādes apstiprinātām. |
| --- | --- |

b)

Visām mazākā pieļaujamā lidojuma augstuma noteikšanas metodēm ir jābūt Iestādes apstiprinātām.

| c) | Ja mazākais pieļaujamais lidojuma augstums, ko noteikušas valstis, kurām lido pāri, ir lielāks par ekspluatanta noteikto augstumu, piemēro lielāko vērtību. |
| --- | --- |

c)

Ja mazākais pieļaujamais lidojuma augstums, ko noteikušas valstis, kurām lido pāri, ir lielāks par ekspluatanta noteikto augstumu, piemēro lielāko vērtību.

| d) | Nosakot mazāko pieļaujamo lidojuma augstumu, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:






  (1) | precizitāte, ar kādu var noteikt lidmašīnas atrašanās vietu; |
| --- | --- | --- |

d)

Nosakot mazāko pieļaujamo lidojuma augstumu, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:

(1)

precizitāte, ar kādu var noteikt lidmašīnas atrašanās vietu;

| (2) | iespējamās neprecizitātes izmantoto altimetru rādījumos; |
| --- | --- |

(2)

iespējamās neprecizitātes izmantoto altimetru rādījumos;

| (3) | reljefa īpatnības (piemēram, negaidītas reljefa augstuma maiņas) visos maršrutos vai apgabalos, kur paredzēts veikt ekspluatāciju; |
| --- | --- |

(3)

reljefa īpatnības (piemēram, negaidītas reljefa augstuma maiņas) visos maršrutos vai apgabalos, kur paredzēts veikt ekspluatāciju;

| (4) | nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu iespējamība (piemēram, spēcīga turbulence un lejupējas gaisa straumes); un |
| --- | --- |

(4)

nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu iespējamība (piemēram, spēcīga turbulence un lejupējas gaisa straumes); un

| (5) | iespējamas neprecizitātes aeronavigācijas kartēs. |
| --- | --- |

(5)

iespējamas neprecizitātes aeronavigācijas kartēs.

| e) | Pildot d) punktā noteiktās prasības, attiecīgi ņem vērā:






  (1) | korekcijas temperatūras un spiediena svārstībām, atkāpjoties no standartvērtībām; |
| --- | --- | --- |

e)

Pildot d) punktā noteiktās prasības, attiecīgi ņem vērā:

(1)

korekcijas temperatūras un spiediena svārstībām, atkāpjoties no standartvērtībām;

| (2) | ATC prasības; un |
| --- | --- |

(2)

ATC prasības; un

| (3) | visas paredzamās nejaušības plānotajā maršrutā. |
| --- | --- |

(3)

visas paredzamās nejaušības plānotajā maršrutā.

OPS 1.255

Degvielas politika

| a) | Ekspluatantam ir jāizstrādā degvielas politika lidojuma plānošanai un lidojuma pārplānošanai gaisā, lai nodrošinātu, ka plānotajai ekspluatācijai katrā lidojumā ved līdzi pietiekami daudz degvielas, kā arī rezerves, lai spētu turpināt lidojumu, ja notiek novirzes no plānotās ekspluatācijas. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatantam ir jāizstrādā degvielas politika lidojuma plānošanai un lidojuma pārplānošanai gaisā, lai nodrošinātu, ka plānotajai ekspluatācijai katrā lidojumā ved līdzi pietiekami daudz degvielas, kā arī rezerves, lai spētu turpināt lidojumu, ja notiek novirzes no plānotās ekspluatācijas.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu plāno, pamatojoties vismaz uz šādu 1) un 2) apakšpunktu.






  (1) | Ekspluatācijas rokasgrāmatā iekļautās procedūras un dati, kas iegūti no šādiem avotiem:






  i) | lidmašīnas izgatavotāja sniegtie dati; vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu plāno, pamatojoties vismaz uz šādu 1) un 2) apakšpunktu.

(1)

Ekspluatācijas rokasgrāmatā iekļautās procedūras un dati, kas iegūti no šādiem avotiem:

i)

lidmašīnas izgatavotāja sniegtie dati; vai

| ii) | faktiskie konkrētās lidmašīnas dati, kas iegūti no degvielas patēriņa pārraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

ii)

faktiskie konkrētās lidmašīnas dati, kas iegūti no degvielas patēriņa pārraudzības sistēmas.

| (2) | Ekspluatācijas apstākļi, kādos veic lidojumu, tostarp:






  i) | dati par lidmašīnas faktisko degvielas patēriņu; |
| --- | --- | --- |

(2)

Ekspluatācijas apstākļi, kādos veic lidojumu, tostarp:

i)

dati par lidmašīnas faktisko degvielas patēriņu;

| ii) | paredzamā masa; |
| --- | --- |

ii)

paredzamā masa;

| iii) | paredzamie meteoroloģiskie apstākļi; un |
| --- | --- |

iii)

paredzamie meteoroloģiskie apstākļi; un

| iv) | aviosatiksmes dienestu procedūras un ierobežojumi. |
| --- | --- |

iv)

aviosatiksmes dienestu procedūras un ierobežojumi.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka, pirms lidojuma aprēķinot lidojumam vajadzīgās izmantojamās degvielas daudzumu, aprēķinos ietver:






  (1) | degvielu lidmašīnas vadīšanai pa zemi; |
| --- | --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka, pirms lidojuma aprēķinot lidojumam vajadzīgās izmantojamās degvielas daudzumu, aprēķinos ietver:

(1)

degvielu lidmašīnas vadīšanai pa zemi;

| (2) | lidojuma degvielu; |
| --- | --- |

(2)

lidojuma degvielu;

| (3) | rezerves degvielu, pie kā pieder:






  i) | degviela neparedzētiem apstākļiem; |
| --- | --- | --- |

(3)

rezerves degvielu, pie kā pieder:

i)

degviela neparedzētiem apstākļiem;

| ii) | aizvietojuma degviela, ja ir prasība, lai būtu noteikts alternatīvs galapunkts. (Tas neliedz izvēlēties izlidošanas lidlauku kā alternatīvu galapunktu); |
| --- | --- |

ii)

aizvietojuma degviela, ja ir prasība, lai būtu noteikts alternatīvs galapunkts. (Tas neliedz izvēlēties izlidošanas lidlauku kā alternatīvu galapunktu);

| iii) | galīgā rezerves degviela; un |
| --- | --- |

iii)

galīgā rezerves degviela; un

| iv) | papildu degviela, ja to prasa darbības tips (piemēram, ETOPS); un |
| --- | --- |

iv)

papildu degviela, ja to prasa darbības tips (piemēram, ETOPS); un

| (4) | papildu degvielu, ja to prasa kapteinis. |
| --- | --- |

(4)

papildu degvielu, ja to prasa kapteinis.

| d) | Ekspluatants nodrošina, lai lidojuma pārplānošanai gaisā, aprēķinot vajadzīgo izmantojamo degvielu — ja lidojums jāveic pa citu maršrutu vai uz citu, nevis sākotnēji plānoto galapunktu — procedūras ietvertu:






  (1) | lidojuma degvielu atlikušajam lidojuma posmam; |
| --- | --- | --- |

d)

Ekspluatants nodrošina, lai lidojuma pārplānošanai gaisā, aprēķinot vajadzīgo izmantojamo degvielu — ja lidojums jāveic pa citu maršrutu vai uz citu, nevis sākotnēji plānoto galapunktu — procedūras ietvertu:

(1)

lidojuma degvielu atlikušajam lidojuma posmam;

| (2) | rezerves degvielu, pie kā pieder:






  i) | degviela neparedzētiem apstākļiem; |
| --- | --- | --- |

(2)

rezerves degvielu, pie kā pieder:

i)

degviela neparedzētiem apstākļiem;

| ii) | aizvietojuma degviela, ja ir prasība, lai būtu noteikts alternatīvs galapunkts (tas neliedz izvēlēties izlidošanas lidlauku kā alternatīvu galapunktu); |
| --- | --- |

ii)

aizvietojuma degviela, ja ir prasība, lai būtu noteikts alternatīvs galapunkts (tas neliedz izvēlēties izlidošanas lidlauku kā alternatīvu galapunktu);

| iii) | galīgā rezerves degviela; un |
| --- | --- |

iii)

galīgā rezerves degviela; un

| iv) | papildu degviela, ja to prasa darbības tips (piemēram, ETOPS); un |
| --- | --- |

iv)

papildu degviela, ja to prasa darbības tips (piemēram, ETOPS); un

| (3) | papildu degviela, ja to prasa kapteinis. |
| --- | --- |

(3)

papildu degviela, ja to prasa kapteinis.

OPS 1.260

Tādu personu pārvadāšanai, kurām ir ierobežotas pārvietošanās spējas

| a) | Ekspluatants izstrādā pārvadāšanas procedūras tādu personu pārvadāšanai, kurām ir ierobežotas pārvietošanās spējas (PRM). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā pārvadāšanas procedūras tādu personu pārvadāšanai, kurām ir ierobežotas pārvietošanās spējas (PRM).

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka RPMs nav iedalītas vietas vai tās vai neieņem vietas, kur viņu klātbūtne varētu:






  (1) | kavēt apkalpi pildīt pienākumus; |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka RPMs nav iedalītas vietas vai tās vai neieņem vietas, kur viņu klātbūtne varētu:

(1)

kavēt apkalpi pildīt pienākumus;

| (2) | aizšķērsot piekļuvi avārijas iekārtām; vai |
| --- | --- |

(2)

aizšķērsot piekļuvi avārijas iekārtām; vai

| (3) | kavēt evakuāciju lidmašīnas avārijas gadījumā. |
| --- | --- |

(3)

kavēt evakuāciju lidmašīnas avārijas gadījumā.

| c) | gadījumā, ja lidmašīnā ir paredzēts pārvadāt RPMs, par to ir jāinformē kapteinis. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja lidmašīnā ir paredzēts pārvadāt RPMs, par to ir jāinformē kapteinis.

OPS 1.265

Nepieļaujamu, deportētu vai apcietinātu personu pārvadāšana

Ekspluatants izstrādā procedūras nepieļaujamu, deportētu vai apcietinātu personu pārvadāšanai, lai nodrošinātu lidmašīnas un tajā esošo personu drošību. Ja lidmašīnā ir paredzēts pārvadāt minētās personas, par to ir jāinformē kapteinis.

OPS 1.270

Bagāžas un kravas izvietošana

(Skat. OPS 1.270 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka pasažieru salonā uzņem tikai tādu bagāžu, ko var atbilstīgi un droši izvietot. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka pasažieru salonā uzņem tikai tādu bagāžu, ko var atbilstīgi un droši izvietot.

| b) | Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka lidmašīnā visu bagāžu un kravu, kas var radīt miesas bojājumus vai zaudējumus, vai pārvietojoties var aizšķērsot ejas un izejas, izvieto tādos nodalījumos, kas izstrādāti tā, lai novērstu kravas kustēšanos. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka lidmašīnā visu bagāžu un kravu, kas var radīt miesas bojājumus vai zaudējumus, vai pārvietojoties var aizšķērsot ejas un izejas, izvieto tādos nodalījumos, kas izstrādāti tā, lai novērstu kravas kustēšanos.

OPS 1.275

Ar nodomu atstāts neaizpildīts

OPS 1.280

Pasažieru sēdvietas

Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka pasažieri ieņem sēdvietas tā, lai ārkārtas evakuācijas gadījumā viņi varētu vislabāk palīdzēt, un nekavētu lidmašīnas evakuāciju.

OPS 1.285

Pasažieru instruktāža

Ekspluatants nodrošina, ka:

| a) | Vispārējas prasības






  (1) | Pasažierus mutiski instruē par drošības jautājumiem. Instruktāžas daļa vai visa instruktāža var notikt kā audiovizuāla prezentācija. |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības

(1)

Pasažierus mutiski instruē par drošības jautājumiem. Instruktāžas daļa vai visa instruktāža var notikt kā audiovizuāla prezentācija.

| (2) | Pasažieriem izsniedz drošības instruktāžas karti, uz kuras norādes ar attēliem informē par avārijas iekārtu izmantojumu un izejām, ko pasažieri varētu lietot. |
| --- | --- |

(2)

Pasažieriem izsniedz drošības instruktāžas karti, uz kuras norādes ar attēliem informē par avārijas iekārtu izmantojumu un izejām, ko pasažieri varētu lietot.

| b) | Pirms pacelšanās






  (1) | Pasažierus vajadzības gadījumā instruē par šādiem jautājumiem:






  i) | smēķēšanas noteikumi; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Pirms pacelšanās

(1)

Pasažierus vajadzības gadījumā instruē par šādiem jautājumiem:

i)

smēķēšanas noteikumi;

| ii) | par to, ka sēdekļa atzveltnei un paplātei ir jābūt paceltai; |
| --- | --- |

ii)

par to, ka sēdekļa atzveltnei un paplātei ir jābūt paceltai;

| iii) | avārijas izeju atrašanās vieta; |
| --- | --- |

iii)

avārijas izeju atrašanās vieta;

| iv) | avārijas izejas ceļa apzīmējumu atrašanās vietu un izmantojumu; |
| --- | --- |

iv)

avārijas izejas ceļa apzīmējumu atrašanās vietu un izmantojumu;

| v) | rokas bagāžas izvietojumu; |
| --- | --- |

v)

rokas bagāžas izvietojumu;

| vi) | pārnēsājamu elektronisku ierīču izmantošanas ierobežojumi; un |
| --- | --- |

vi)

pārnēsājamu elektronisku ierīču izmantošanas ierobežojumi; un

| vii) | drošības kartes atrašanās vieta un saturs, un, |
| --- | --- |

vii)

drošības kartes atrašanās vieta un saturs, un,

| (2) | pasažieriem demonstrē:






  i) | drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu, arī demonstrējot, kā piesprādzēt un atsprādzēt drošības jostas un/vai drošības siksnas; |
| --- | --- | --- |

(2)

pasažieriem demonstrē:

i)

drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu, arī demonstrējot, kā piesprādzēt un atsprādzēt drošības jostas un/vai drošības siksnas;

| ii) | vajadzības gadījumā — skābekļa masku atrašanās vietu un to izmantojumu (atsauce uz OPS 1.770 un OPS 1.775). Pasažieri arī ir jāinstruē, ka tad, kad izmanto skābekli, ir jānodzēš visi ar smēķēšanu saistīti materiāli; un |
| --- | --- |

ii)

vajadzības gadījumā — skābekļa masku atrašanās vietu un to izmantojumu (atsauce uz OPS 1.770 un OPS 1.775). Pasažieri arī ir jāinstruē, ka tad, kad izmanto skābekli, ir jānodzēš visi ar smēķēšanu saistīti materiāli; un

| iii) | vajadzības gadījumā — glābšanas vestu atrašanās vietu un izmantojumu (atsauce uz OPS 1.825). |
| --- | --- |

iii)

vajadzības gadījumā — glābšanas vestu atrašanās vietu un izmantojumu (atsauce uz OPS 1.825).

| c) | Pēc pacelšanās






  (1) | Pasažieriem vajadzības gadījumā atgādina:






  i) | smēķēšanas noteikumus; un |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Pēc pacelšanās

(1)

Pasažieriem vajadzības gadījumā atgādina:

i)

smēķēšanas noteikumus; un

| ii) | drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu, arī drošības priekšrocības, ja drošības jostas ir piesprādzētas visu laiku, pasažieriem atrodoties sēdvietā, neatkarīgi no tā, kāda zīme deg drošības jostas norādē. |
| --- | --- |

ii)

drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu, arī drošības priekšrocības, ja drošības jostas ir piesprādzētas visu laiku, pasažieriem atrodoties sēdvietā, neatkarīgi no tā, kāda zīme deg drošības jostas norādē.

| d) | Pirms piezemēšanās






  (1) | Pasažieriem vajadzības gadījumā atgādina:






  i) | smēķēšanas noteikumus; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Pirms piezemēšanās

(1)

Pasažieriem vajadzības gadījumā atgādina:

i)

smēķēšanas noteikumus;

| ii) | drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu; |
| --- | --- |

ii)

drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu;

| iii) | to, ka sēdekļa atzveltnei un paplātei ir jābūt paceltai; |
| --- | --- |

iii)

to, ka sēdekļa atzveltnei un paplātei ir jābūt paceltai;

| iv) | atlikt rokas bagāžu atpakaļ bagāžas nodalījumā; un |
| --- | --- |

iv)

atlikt rokas bagāžu atpakaļ bagāžas nodalījumā; un

| v) | pārnēsājamu elektronisku ierīču izmantošanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

v)

pārnēsājamu elektronisku ierīču izmantošanas ierobežojumus.

| e) | Pēc nolaišanās






  (1) | Pasažieriem atgādina:






  i) | smēķēšanas noteikumus; un |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Pēc nolaišanās

(1)

Pasažieriem atgādina:

i)

smēķēšanas noteikumus; un

| ii) | drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu. |
| --- | --- |

ii)

drošības jostu un/vai drošības siksnu izmantojumu.

| f) | Avārijas situācijā lidojuma laikā pasažieriem dod norādes par tādām ārkārtas darbībām, kas var atbilst konkrētiem apstākļiem. |
| --- | --- |

f)

Avārijas situācijā lidojuma laikā pasažieriem dod norādes par tādām ārkārtas darbībām, kas var atbilst konkrētiem apstākļiem.

OPS 1.290

Gatavošanās lidojumam

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai katram paredzētajam lidojumam būtu sagatavots ekspluatācijas lidojuma plāns. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai katram paredzētajam lidojumam būtu sagatavots ekspluatācijas lidojuma plāns.

| b) | Kapteinis neveic lidojumu, ja nav pārliecināts, ka:






  (1) | lidmašīnai ir lidojumderīga; |
| --- | --- | --- |

b)

Kapteinis neveic lidojumu, ja nav pārliecināts, ka:

(1)

lidmašīnai ir lidojumderīga;

| (2) | lidmašīnu ekspluatē vienīgi saskaņā ar pieļaujamo konfigurācijas noviržu sarakstu (CDL); |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnu ekspluatē vienīgi saskaņā ar pieļaujamo konfigurācijas noviržu sarakstu (CDL);

| (3) | ir izmantojami saskaņā ar K un L apakšsadaļu lidojumam vajadzīgie instrumenti un iekārtas; |
| --- | --- |

(3)

ir izmantojami saskaņā ar K un L apakšsadaļu lidojumam vajadzīgie instrumenti un iekārtas;

| (4) | instrumenti un iekārtas ir darba kārtībā, izņemot gadījumus, kas paredzēti ar MEL; |
| --- | --- |

(4)

instrumenti un iekārtas ir darba kārtībā, izņemot gadījumus, kas paredzēti ar MEL;

| (5) | ir pieejamas tās ekspluatācijas rokasgrāmatas daļas, kas ir vajadzīgas lidojumam; |
| --- | --- |

(5)

ir pieejamas tās ekspluatācijas rokasgrāmatas daļas, kas ir vajadzīgas lidojumam;

| (6) | dokumenti, papildu informācija un veidlapas, kam jābūt pieejamām saskaņā ar OPS 1.125 un OPS 1.135, atrodas lidmašīnā; |
| --- | --- |

(6)

dokumenti, papildu informācija un veidlapas, kam jābūt pieejamām saskaņā ar OPS 1.125 un OPS 1.135, atrodas lidmašīnā;

| (7) | ir pieejamas spēkā esošās kartes, shēmas un pavaddokumenti vai līdzvērtīgi dati, lai veiktu paredzēto lidmašīnas ekspluatāciju, arī saistībā ar visām iespējami paredzamām novirzēm. Tas attiecas arī uz visām konversijas tabulām, kas vajadzīgas darbībās, kurās ir jāizmanto metriskajā sistēmā izteiktas augstuma un lidojuma augstuma vērtības; |
| --- | --- |

(7)

ir pieejamas spēkā esošās kartes, shēmas un pavaddokumenti vai līdzvērtīgi dati, lai veiktu paredzēto lidmašīnas ekspluatāciju, arī saistībā ar visām iespējami paredzamām novirzēm. Tas attiecas arī uz visām konversijas tabulām, kas vajadzīgas darbībās, kurās ir jāizmanto metriskajā sistēmā izteiktas augstuma un lidojuma augstuma vērtības;

| (8) | lidlaukā ir pieejamas attiecīgas iekārtas un pakalpojumi, kas vajadzīgi plānotajam lidojumam; |
| --- | --- |

(8)

lidlaukā ir pieejamas attiecīgas iekārtas un pakalpojumi, kas vajadzīgi plānotajam lidojumam;

| (9) | vajadzības gadījumā plānotajā lidojumā var ievērot ekspluatācijas rokasgrāmatas noteikumus par degvielu, smērvielām un skābekli, mazāko pieļaujamo drošo augstumu, obligātiem lidlauka ekspluatācijas nosacījumiem un rezerves lidlauku pieejamību; |
| --- | --- |

(9)

vajadzības gadījumā plānotajā lidojumā var ievērot ekspluatācijas rokasgrāmatas noteikumus par degvielu, smērvielām un skābekli, mazāko pieļaujamo drošo augstumu, obligātiem lidlauka ekspluatācijas nosacījumiem un rezerves lidlauku pieejamību;

| (10) | krava ir pareizi izkārtota un droši nostiprināta; |
| --- | --- |

(10)

krava ir pareizi izkārtota un droši nostiprināta;

| (11) | lidmašīnas masa pacelšanās ieskrējiena sājumā ir tāda, lai lidojumu varētu attiecīgi veikt saskaņā ar F līdz I apakšsadaļu; un |
| --- | --- |

(11)

lidmašīnas masa pacelšanās ieskrējiena sājumā ir tāda, lai lidojumu varētu attiecīgi veikt saskaņā ar F līdz I apakšsadaļu; un

| (12) | var ievērot visus ekspluatācijas ierobežojumus papildus tiem, uz ko attiecas (9) un (11) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(12)

var ievērot visus ekspluatācijas ierobežojumus papildus tiem, uz ko attiecas (9) un (11) apakšpunkts.

OPS 1.295

Lidlauku izvēle

| a) | Ekspluatants, plānojot lidojumu, nosaka procedūras attiecībā uz galapunkta un/vai rezerves lidlauka izvēli saskaņā ar OPS 1.220. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants, plānojot lidojumu, nosaka procedūras attiecībā uz galapunkta un/vai rezerves lidlauka izvēli saskaņā ar OPS 1.220.

| b) | Ekspluatantam ir jāizvēlas un ekspluatācijas lidojuma plānā jāprecizē alternatīvs pacelšanās punkts gadījumā, ja nebūtu iespējams atgriezties izlidošanas lidlaukā meteoroloģisku apstākļu vai tehnisku iemeslu dēļ. Alternatīvo pacelšanās punktu nosaka tā, lai to varētu sasniegt:






  (1) | divu dzinēju lidmašīnām:






  i) | vienu stundu ilgā lidojumā, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu saskaņā ar AFM mierīgos standarta atmosfēras apstākļos, par pamatu ņemot faktisko pacelšanās masu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ekspluatantam ir jāizvēlas un ekspluatācijas lidojuma plānā jāprecizē alternatīvs pacelšanās punkts gadījumā, ja nebūtu iespējams atgriezties izlidošanas lidlaukā meteoroloģisku apstākļu vai tehnisku iemeslu dēļ. Alternatīvo pacelšanās punktu nosaka tā, lai to varētu sasniegt:

(1)

divu dzinēju lidmašīnām:

i)

vienu stundu ilgā lidojumā, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu saskaņā ar AFM mierīgos standarta atmosfēras apstākļos, par pamatu ņemot faktisko pacelšanās masu; vai

| ii) | tādām lidmašīnām un apkalpēm, kam ir ETOPS atļauja — ekspluatanta apstiprinātajā ETOPS novirzes laikā, ievērojot visus MEL ierobežojumus, ilgākais divās stundās, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu saskaņā ar AFM mierīgos standarta atmosfēras apstākļos, par pamatu ņemot vērā faktisko pacelšanās masu; vai |
| --- | --- |

ii)

tādām lidmašīnām un apkalpēm, kam ir ETOPS atļauja — ekspluatanta apstiprinātajā ETOPS novirzes laikā, ievērojot visus MEL ierobežojumus, ilgākais divās stundās, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu saskaņā ar AFM mierīgos standarta atmosfēras apstākļos, par pamatu ņemot vērā faktisko pacelšanās masu; vai

| (2) | triju un četru dzinēju lidmašīnām — divu stundu ilgā lidojumā, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu saskaņā ar AFM mierīgos standarta atmosfēras apstākļos, par pamatu ņemot faktisko pacelšanās masu; un |
| --- | --- |

(2)

triju un četru dzinēju lidmašīnām — divu stundu ilgā lidojumā, nedarbojoties vienam dzinējam, ar kreisēšanas ātrumu saskaņā ar AFM mierīgos standarta atmosfēras apstākļos, par pamatu ņemot faktisko pacelšanās masu; un

| (3) | ja AFM nav noteikts kreisēšanas ātrums, nedarbojoties vienam dzinējam, aprēķinos izmanto ātrumu, kādu sasniedz, atlikušajam dzinējam (dzinējiem) darbojoties lielākās nepārtrauktas vilkmes režīmā. |
| --- | --- |

(3)

ja AFM nav noteikts kreisēšanas ātrums, nedarbojoties vienam dzinējam, aprēķinos izmanto ātrumu, kādu sasniedz, atlikušajam dzinējam (dzinējiem) darbojoties lielākās nepārtrauktas vilkmes režīmā.

| c) | Ekspluatantam ir jāizvēlas vismaz viens alternatīvs galapunkts katram lidojumam saskaņā ar IFR, ja vien:






  (1) | gan:






  i) | plānotā lidojuma ilgums no pacelšanās līdz nolaišanās brīdim nepārsniedz 6 stundas; un |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ekspluatantam ir jāizvēlas vismaz viens alternatīvs galapunkts katram lidojumam saskaņā ar IFR, ja vien:

(1)

gan:

i)

plānotā lidojuma ilgums no pacelšanās līdz nolaišanās brīdim nepārsniedz 6 stundas; un

| ii) | galapunktā ir pieejami un izmantojami divi atsevišķi skrejceļi un atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētās ierašanās galapunktā un beidzas vienu stundu pēc paredzētās ierašanās laika, mākoņu apakšējā robeža būs vismaz 2 000 pēdu augstumā, vai augstumā, kas ir par 500 pēdām lielāks par riņķošanas augstumu, izvēloties lielāko vērtību, un redzamība ir vismaz 5 km; |
| --- | --- |

ii)

galapunktā ir pieejami un izmantojami divi atsevišķi skrejceļi un atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētās ierašanās galapunktā un beidzas vienu stundu pēc paredzētās ierašanās laika, mākoņu apakšējā robeža būs vismaz 2 000 pēdu augstumā, vai augstumā, kas ir par 500 pēdām lielāks par riņķošanas augstumu, izvēloties lielāko vērtību, un redzamība ir vismaz 5 km;

vai

| (2) | galapunkts ir izolēts un nav atbilstoša alternatīva galapunkta. |
| --- | --- |

(2)

galapunkts ir izolēts un nav atbilstoša alternatīva galapunkta.

| d) | Ekspluatantam ir jāizvēlas divi alternatīvi galapunkti, ja:






  (1) | attiecīgi meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētās ierašanās galapunktā un beidzas vienu stundu pēc paredzētās ierašanās laika, laika apstākļi būs sliktāki nekā spēkā esošie obligātie plānošanas nosacījumi; vai |
| --- | --- | --- |

d)

Ekspluatantam ir jāizvēlas divi alternatīvi galapunkti, ja:

(1)

attiecīgi meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētās ierašanās galapunktā un beidzas vienu stundu pēc paredzētās ierašanās laika, laika apstākļi būs sliktāki nekā spēkā esošie obligātie plānošanas nosacījumi; vai

| (2) | nav pieejama nekāda meteoroloģiska informācija. |
| --- | --- |

(2)

nav pieejama nekāda meteoroloģiska informācija.

| e) | Ekspluatants norāda visus vajadzīgos alternatīvos punktus ekspluatācijas lidojuma plānā. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants norāda visus vajadzīgos alternatīvos punktus ekspluatācijas lidojuma plānā.

OPS 1.297

Obligātie plānošanas nosacījumi IFR lidojumiem

| a) | Obligātie plānošanas nosacījumi alternatīviem pacelšanās punktiem. Ekspluatants izvēlas lidlauku kā rezerves pacelšanās lidlauku tikai tad, ja atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētās ierašanās lidlaukā un beidzas vienu stundu pēc paredzētās ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši labāki kā obligātie nolaišanās apstākļi saskaņā ar OPS 1.225. Mākoņu zemākā robeža ir jāņem vērā, ja vienīgā iespējamā glisāde ir neprecīza un/vai riņķošanas glisāde. Ir jāņem vērā visi ierobežojumi, kas saistīti ar darbībām, ko veic gadījumā, ja nedarbojas viens dzinējs. |
| --- | --- |

a)

Obligātie plānošanas nosacījumi alternatīviem pacelšanās punktiem. Ekspluatants izvēlas lidlauku kā rezerves pacelšanās lidlauku tikai tad, ja atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētās ierašanās lidlaukā un beidzas vienu stundu pēc paredzētās ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši labāki kā obligātie nolaišanās apstākļi saskaņā ar OPS 1.225. Mākoņu zemākā robeža ir jāņem vērā, ja vienīgā iespējamā glisāde ir neprecīza un/vai riņķošanas glisāde. Ir jāņem vērā visi ierobežojumi, kas saistīti ar darbībām, ko veic gadījumā, ja nedarbojas viens dzinējs.

| b) | Obligāti plānošanas nosacījumi galapunkta un alternatīva galapunkta lidlaukam. Ekspluatants izvēlas galapunkta lidlauku un/vai alternatīvu galapunkta lidlauku(-s), ja attiecīgi meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētā ierašanās laika un beidzas vienu stundu pēc paredzētā ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi:






  (1) | obligāti plānošanas nosacījumi galapunkta lidlaukam, kas nav izolēti galapunkta lidlauki:






  i) | RVR/redzamība noteikta saskaņā ar OPS 1.225; un |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Obligāti plānošanas nosacījumi galapunkta un alternatīva galapunkta lidlaukam. Ekspluatants izvēlas galapunkta lidlauku un/vai alternatīvu galapunkta lidlauku(-s), ja attiecīgi meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētā ierašanās laika un beidzas vienu stundu pēc paredzētā ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi:

(1)

obligāti plānošanas nosacījumi galapunkta lidlaukam, kas nav izolēti galapunkta lidlauki:

i)

RVR/redzamība noteikta saskaņā ar OPS 1.225; un

| ii) | attiecībā uz neprecīzu vai riņķošanas glisādi — mākoņu zemākā robeža ir vienāda vai augstāka par MDH augstumu; un |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz neprecīzu vai riņķošanas glisādi — mākoņu zemākā robeža ir vienāda vai augstāka par MDH augstumu; un

| (2) | obligātie plānošanas nosacījumi alternatīvā galapunkta lidlaukam(-iem) un izolētiem galapunkta lidlaukiem ir jāsaskan ar 1. tabulu:
  1. tabula
  Obligāti plānošanas nosacījumi — maršrutā pieejamie rezerves lidlauki un alternatīva galapunkta lidlauki — izolēti galapunkta lidlauki






  Glisādes veids | Obligātie plānošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| Cat II un Cat III | Cat I (1. piezīme) |
| Cat I | Neprecīzi
  (1. un 2. piezīme) |
| Neprecīza glisāde | Neprecīza glisāde
  (1. un 2. piezīme)
  - 200 pēdas/1 000 m |
| Riņķošana | Riņķošana (2. un 3. piezīme) |
| 1. piezīme: | RVR. |

(2)

obligātie plānošanas nosacījumi alternatīvā galapunkta lidlaukam(-iem) un izolētiem galapunkta lidlaukiem ir jāsaskan ar 1. tabulu:

1. tabula

Obligāti plānošanas nosacījumi — maršrutā pieejamie rezerves lidlauki un alternatīva galapunkta lidlauki — izolēti galapunkta lidlauki

Glisādes veids

Obligātie plānošanas nosacījumi

Cat II un Cat III

Cat I (1. piezīme)

Cat I

Neprecīzi

(1. un 2. piezīme)

Neprecīza glisāde

Neprecīza glisāde

(1. un 2. piezīme)

- 200 pēdas/1 000 m

Riņķošana

Riņķošana (2. un 3. piezīme)

1. piezīme:

RVR.

| 2. piezīme: | zemākai mākoņu robežai ir jābūt vienādai vai augstākai par MDH augstumu. |
| --- | --- |

2. piezīme:

zemākai mākoņu robežai ir jābūt vienādai vai augstākai par MDH augstumu.

| 3. piezīme: | redzamība. |
| --- | --- |

3. piezīme:

redzamība.

| c) | Obligātie plānošanas nosacījumi maršrutā pieejamam rezerves lidlaukam. Ekspluatants lidlauku izvēlas kā maršrutā pieejamu rezerves lidlauku vienīgi tad, ja atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētā ierašanās laika un beidzas vienu stundu pēc paredzētā ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi saskaņā ar 1. tabulu. |
| --- | --- |

c)

Obligātie plānošanas nosacījumi maršrutā pieejamam rezerves lidlaukam. Ekspluatants lidlauku izvēlas kā maršrutā pieejamu rezerves lidlauku vienīgi tad, ja atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētā ierašanās laika un beidzas vienu stundu pēc paredzētā ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi saskaņā ar 1. tabulu.

| d) | Obligātie plānošanas nosacījumi ETOPS maršrutā pieejamajam rezerves lidlaukam. Ekspluatants izvēlas lidlauku kā ETOPS maršrutā pieejamo rezerves lidlauku vienīgi tad, ja atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētā ierašanās laika un beidzas vienu stundu pēc paredzētā ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi saskaņā ar 2. tabulu un ar ekspluatanta ETOPS atļauju.
  2. tabula
  Obligātie plānošanas nosacījumi — ETOPS







  Glisādes tips | Obligātie plānošanas nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| (RVR/obligātā redzamība un, vajadzības gadījumā, mākoņu apakšējā robeža) |
| LIDLAUKS AR |
| | vismaz 2 dažādām glisādes procedūrām, kas balstītas uz 2 dažādiem līdzekļiem, kuri apkalpo 2 dažādus skrejceļus | vismaz 2 dažādām glisādes procedūrām, kas balstītas uz 2 dažādiem līdzekļiem, kuri apkalpo 1 skrejceļu,
  vai
  vismaz ar 1 glisādes procedūru, kas balstīta uz 1 līdzekli, kurš apkalpo 1 skrejceļu |
| Precīza glisāde Cat II, III (ILS, MLS) | Precīzas glisādes Cat I obligātie nosacījumi | Neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi |
| Precīza glisāde Cat I (ILS, MLS) | Neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi | Riņķošanas obligātie nosacījumi vai, ja tā nav iespējama, neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi + 200 pēdas/1 000 m |
| Neprecīza glisāde | Zemākie neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi + 200 pēdas/1 000 m vai riņķošanas obligātie nosacījumi | Augstākie riņķošanas obligātie nosacījumi vai neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi + 200 pēdas/1 000 m |
| Riņķošanas glisāde | Riņķošanas obligātie nosacījumi |

d)

Obligātie plānošanas nosacījumi ETOPS maršrutā pieejamajam rezerves lidlaukam. Ekspluatants izvēlas lidlauku kā ETOPS maršrutā pieejamo rezerves lidlauku vienīgi tad, ja atbilstoši meteoroloģiskie ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums attiecībā uz galapunkta lidlauku rāda, ka laikā, kas sākas vienu stundu pirms paredzētā ierašanās laika un beidzas vienu stundu pēc paredzētā ierašanās laika, laika apstākļi būs tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi saskaņā ar 2. tabulu un ar ekspluatanta ETOPS atļauju.

2. tabula

Obligātie plānošanas nosacījumi — ETOPS

Glisādes tips

Obligātie plānošanas nosacījumi

(RVR/obligātā redzamība un, vajadzības gadījumā, mākoņu apakšējā robeža)

LIDLAUKS AR

vismaz 2 dažādām glisādes procedūrām, kas balstītas uz 2 dažādiem līdzekļiem, kuri apkalpo 2 dažādus skrejceļus

vismaz 2 dažādām glisādes procedūrām, kas balstītas uz 2 dažādiem līdzekļiem, kuri apkalpo 1 skrejceļu,

vai

vismaz ar 1 glisādes procedūru, kas balstīta uz 1 līdzekli, kurš apkalpo 1 skrejceļu

Precīza glisāde Cat II, III (ILS, MLS)

Precīzas glisādes Cat I obligātie nosacījumi

Neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi

Precīza glisāde Cat I (ILS, MLS)

Neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi

Riņķošanas obligātie nosacījumi vai, ja tā nav iespējama, neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi + 200 pēdas/1 000 m

Neprecīza glisāde

Zemākie neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi + 200 pēdas/1 000 m vai riņķošanas obligātie nosacījumi

Augstākie riņķošanas obligātie nosacījumi vai neprecīzas glisādes obligātie nosacījumi + 200 pēdas/1 000 m

Riņķošanas glisāde

Riņķošanas obligātie nosacījumi

OPS 1.300

ATS lidojuma plāna iesniegšana

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu sāk tikai tad, ja ir iesniegts ATS lidojuma plāns vai attiecīga informācija, kas vajadzības gadījumā ļauj aktivizēt avārijas dienestus.

OPS 1.305

Degvielas uzpildīšana/degvielas noliešana, pasažieriem kāpjot lidmašīnā, esot lidmašīnā vai izkāpjot no lidmašīnas

(Skat. OPS 1.305 1. pielikumu)

Ekspluatants nodrošina, ka nevienai lidmašīnai degvielu neuzpilda/degvielu nenolej aviācijas degvielu (Avgas) vai viegli uzliesmojošu degvielu (wide cut type fuel, piemēram, Jet-B vai līdzīgu), vai šādu tipu degvielas maisījumu, pasažieriem iekāpjot lidmašīnā, esot tajā vai izkāpjot no lidmašīnas. Visos pārējos gadījumos ir jāveic vajadzīgie piesardzības pasākumi un lidmašīna ir jāapkalpo pietiekami daudziem kvalificētiem darbiniekiem, kas ir gatavi sākt un vadīt lidmašīnas evakuāciju, izmantojot vispraktiskākos un ātrākos pieejamos līdzekļus.

OPS 1.307

Viegli uzliesmojošas degvielas uzpildīšana/noliešana

Ekspluatants izstrādā procedūras viegli uzliesmojošas (piemēram, Jet-B vai līdzīgas) degvielas uzpildīšanai/noliešanai, ja tas ir vajadzīgs.

OPS 1.308

Stumšana un vilkšana

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai visas stumšanas un vilkšanas procedūras atbilstu attiecīgiem aviācijas standartiem un procedūrām. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai visas stumšanas un vilkšanas procedūras atbilstu attiecīgiem aviācijas standartiem un procedūrām.

| b) | Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnu novietojot, pirms tā pastāvīgi pārvietojas pa zemi vai pēc tam, to nevelk, izmantojot buksēšanas stieni, ja vien:






  (1) | lidmašīna nav projektēta tā, lai pasargātu to no priekšējo riteņu stūres sistēmas bojājumiem, kas var rasties, velkot lidmašīnu, neizmantojot buksēšanas stieni, vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnu novietojot, pirms tā pastāvīgi pārvietojas pa zemi vai pēc tam, to nevelk, izmantojot buksēšanas stieni, ja vien:

(1)

lidmašīna nav projektēta tā, lai pasargātu to no priekšējo riteņu stūres sistēmas bojājumiem, kas var rasties, velkot lidmašīnu, neizmantojot buksēšanas stieni, vai

| (2) | nedarbojas sistēma/procedūra, lai brīdinātu lidojuma apkalpi par to, ka varētu būt radušies vai ir radušies tādi bojājumi, vai |
| --- | --- |

(2)

nedarbojas sistēma/procedūra, lai brīdinātu lidojuma apkalpi par to, ka varētu būt radušies vai ir radušies tādi bojājumi, vai

| (3) | transportlīdzeklis lidmašīnas vilkšanai, neizmantojot buksēšanas stieni, ir konstruēts tā, lai nepieļautu attiecīgā tipa lidmašīnu bojājumus. |
| --- | --- |

(3)

transportlīdzeklis lidmašīnas vilkšanai, neizmantojot buksēšanas stieni, ir konstruēts tā, lai nepieļautu attiecīgā tipa lidmašīnu bojājumus.

OPS 1.310

Apkalpes locekļi darba vietās

| a) | Lidojumu apkalpes locekļi






  (1) | Pacelšanās un nolaišanās laikā katrs lidmašīnas apkalpes loceklis, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē, atrodas savā darba vietā. |
| --- | --- | --- |

a)

Lidojumu apkalpes locekļi

(1)

Pacelšanās un nolaišanās laikā katrs lidmašīnas apkalpes loceklis, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē, atrodas savā darba vietā.

| (2) | Visos pārējos lidojuma posmos katrs lidmašīnas apkalpes loceklis, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē, paliek savā darba vietā, izņemot gadījumus, ja viņa prombūtne ir vajadzīga pienākumu izpildei saistībā ar darbību vai psiholoģiskas nepieciešamības dēļ — ar nosacījumu, ka vismaz viens pienācīgi kvalificēts pilots visu laiku paliek pie lidmašīnas vadības instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Visos pārējos lidojuma posmos katrs lidmašīnas apkalpes loceklis, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē, paliek savā darba vietā, izņemot gadījumus, ja viņa prombūtne ir vajadzīga pienākumu izpildei saistībā ar darbību vai psiholoģiskas nepieciešamības dēļ — ar nosacījumu, ka vismaz viens pienācīgi kvalificēts pilots visu laiku paliek pie lidmašīnas vadības instrumentiem.

| (3) | Visos lidojuma posmos katrs lidmašīnas apkalpes loceklis, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē, saglabā modrību. Ja ir konstatēts modrības trūkums, veic attiecīgus pretpasākumus. Ja ir konstatēts neparedzēts nogurums, var izmantot kapteiņa organizētu kontrolētu atpūtas procedūru, ja to pieļauj darba slodze. Kontrolētu atpūtu, ko organizē šādi, nevar uzskatīt par daļu no atpūtas perioda, aprēķinot lidojuma laiku, tāpat to nevar izmantot, lai attaisnotu kādu pienākumu izpildes periodu. |
| --- | --- |

(3)

Visos lidojuma posmos katrs lidmašīnas apkalpes loceklis, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē, saglabā modrību. Ja ir konstatēts modrības trūkums, veic attiecīgus pretpasākumus. Ja ir konstatēts neparedzēts nogurums, var izmantot kapteiņa organizētu kontrolētu atpūtas procedūru, ja to pieļauj darba slodze. Kontrolētu atpūtu, ko organizē šādi, nevar uzskatīt par daļu no atpūtas perioda, aprēķinot lidojuma laiku, tāpat to nevar izmantot, lai attaisnotu kādu pienākumu izpildes periodu.

| b) | Pasažieru salona apkalpes locekļi. Pasažieru salona apkalpes locekļi, kas ir vajadzīgi visos lidmašīnas klājos, kur ir pasažieri, lidojuma svarīgākajos posmos ieņem sēdvietas viņiem atvēlētās darba vietās. |
| --- | --- |

b)

Pasažieru salona apkalpes locekļi. Pasažieru salona apkalpes locekļi, kas ir vajadzīgi visos lidmašīnas klājos, kur ir pasažieri, lidojuma svarīgākajos posmos ieņem sēdvietas viņiem atvēlētās darba vietās.

OPS 1.315

Palīglīdzekļi avārijas evakuācijai

Ekspluatants nosaka procedūras, lai nodrošinātu, lai pirms lidmašīnas vadīšanas pa zemi, pacelšanās un nolaišanās, un gadījumos, kad to ir droši un praktiski var īstenot, gatavībā būtu avārijas evakuācijas palīglīdzekļi, kas izvēršas automātiski.

OPS 1.320

Sēdvietas, drošības jostas un siksnas

| a) | Apkalpes locekļi






  (1) | Pacelšanās un nolaišanās laikā un kad vien pēc kapteiņa ieskatiem un drošības interesēs to uzskata par vajadzīgu, katrs apkalpes loceklis droši piesprādzējas ar visām attiecīgām drošības jostām un siksnām. |
| --- | --- | --- |

a)

Apkalpes locekļi

(1)

Pacelšanās un nolaišanās laikā un kad vien pēc kapteiņa ieskatiem un drošības interesēs to uzskata par vajadzīgu, katrs apkalpes loceklis droši piesprādzējas ar visām attiecīgām drošības jostām un siksnām.

| (2) | Pārējos lidojuma posmos katrs lidmašīnas apkalpes loceklis lidmašīnā piesprādzējas ar drošības jostu, atrodoties darba vietā. |
| --- | --- |

(2)

Pārējos lidojuma posmos katrs lidmašīnas apkalpes loceklis lidmašīnā piesprādzējas ar drošības jostu, atrodoties darba vietā.

| b) | Pasažieri






  (1) | Pirms pacelšanās un nolaišanās un laikā, kad lidmašīnu vada pa zemi, un apstākļos, kad to uzskata par vajadzīgu drošības interesēs, kapteinis nodrošina, ka katrs pasažieris lidmašīnā ieņem sēdvietu vai guļvietu, pareizi piesprādzējis savu drošības jostu vai, attiecīgi, siksnas. |
| --- | --- | --- |

b)

Pasažieri

(1)

Pirms pacelšanās un nolaišanās un laikā, kad lidmašīnu vada pa zemi, un apstākļos, kad to uzskata par vajadzīgu drošības interesēs, kapteinis nodrošina, ka katrs pasažieris lidmašīnā ieņem sēdvietu vai guļvietu, pareizi piesprādzējis savu drošības jostu vai, attiecīgi, siksnas.

| (2) | Ekspluatants nosaka prasību un kapteinis nodrošina, lai sēdvietas ieņemt vairākām personām ir ļauts tikai īpašos sēdekļos un tikai attiecībā uz vienu pieaugušo un vienu bērnu, kas ir attiecīgi piesprādzēts ar papildu cilpas jostu vai citu saturētājierīci. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatants nosaka prasību un kapteinis nodrošina, lai sēdvietas ieņemt vairākām personām ir ļauts tikai īpašos sēdekļos un tikai attiecībā uz vienu pieaugušo un vienu bērnu, kas ir attiecīgi piesprādzēts ar papildu cilpas jostu vai citu saturētājierīci.

OPS 1.325

Pasažieru salona un virtuves telpas(-u) nodrošināšana

| a) | Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka pirms lidmašīnas vadīšanas pa zemi, pacelšanās un nolaišanās visas izejas un glābšanas ceļi ir brīvi no šķēršļiem. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, ka pirms lidmašīnas vadīšanas pa zemi, pacelšanās un nolaišanās visas izejas un glābšanas ceļi ir brīvi no šķēršļiem.

| b) | Kapteinis nodrošina, lai pirms pacelšanās un nolaišanās un visās situācijās, kad to uzskata par vajadzīgu drošības interesēs, visas iekārtas un bagāža būtu atbilstīgi piestiprināta. |
| --- | --- |

b)

Kapteinis nodrošina, lai pirms pacelšanās un nolaišanās un visās situācijās, kad to uzskata par vajadzīgu drošības interesēs, visas iekārtas un bagāža būtu atbilstīgi piestiprināta.

OPS 1.330

Avārijas iekārtu pieejamība

Kapteinis gādā, lai attiecīgas avārijas iekārtas būtu viegli pieejamas tūlītējai izmantošanai.

OPS 1.335

Smēķēšana lidmašīnā

| a) | Kapteinis nodrošina, lai nevienai personai lidmašīnā nebūtu atļauts smēķēt:






  (1) | visās situācijās, kad to uzskata par vajadzīgu drošības interesēs; |
| --- | --- | --- |

a)

Kapteinis nodrošina, lai nevienai personai lidmašīnā nebūtu atļauts smēķēt:

(1)

visās situācijās, kad to uzskata par vajadzīgu drošības interesēs;

| (2) | lidmašīnai atrodoties lidlaukā, izņemot gadījumus, kad tas ir īpaši atļauts saskaņā ar ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktām procedūrām; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnai atrodoties lidlaukā, izņemot gadījumus, kad tas ir īpaši atļauts saskaņā ar ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktām procedūrām;

| (3) | ārpus ierādītām smēķēšanas zonām, ejā(-s) un tualetē(-s); |
| --- | --- |

(3)

ārpus ierādītām smēķēšanas zonām, ejā(-s) un tualetē(-s);

| (4) | kravas nodalījumā(-os) un/vai citos nodalījumos, kuros ved kravu, kas nav ugunsdrošos konteineros vai apsegta ar ugunsdrošu audumu; un |
| --- | --- |

(4)

kravas nodalījumā(-os) un/vai citos nodalījumos, kuros ved kravu, kas nav ugunsdrošos konteineros vai apsegta ar ugunsdrošu audumu; un

| (5) | tajos salona nodalījumos, kuros iesūknē skābekli. |
| --- | --- |

(5)

tajos salona nodalījumos, kuros iesūknē skābekli.

OPS 1.340

Meteoroloģiskie apstākļi

| a) | IFR lidojumā kapteinis nesāk:






  (1) | pacelšanos; nedz arī |
| --- | --- | --- |

a)

IFR lidojumā kapteinis nesāk:

(1)

pacelšanos; nedz arī

| (2) | turpina lidojumu aiz punkta, no kā piemēro pārskatīto lidojuma plānu gadījumā, ja lidojuma laikā notiek pārmaiņas plānā — ja vien nav pieejama informācija, kas rāda, ka paredzētie laika apstākļi galapunkta un/vai vajadzīgajā rezerves lidlaukā(-os), kuri noteikti OPS 1.295, ir tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi, kas noteikti ar OPS 1.297. |
| --- | --- |

(2)

turpina lidojumu aiz punkta, no kā piemēro pārskatīto lidojuma plānu gadījumā, ja lidojuma laikā notiek pārmaiņas plānā — ja vien nav pieejama informācija, kas rāda, ka paredzētie laika apstākļi galapunkta un/vai vajadzīgajā rezerves lidlaukā(-os), kuri noteikti OPS 1.295, ir tādi paši vai labāki nekā obligātie plānošanas nosacījumi, kas noteikti ar OPS 1.297.

| b) | IFR lidojumā kapteinis nelido tālāk par:






  (1) | lēmuma pieņemšanas punktu, ja izmanto lēmuma punkta procedūru; vai |
| --- | --- | --- |

b)

IFR lidojumā kapteinis nelido tālāk par:

(1)

lēmuma pieņemšanas punktu, ja izmanto lēmuma punkta procedūru; vai

| (2) | iepriekš noteiktu punkta, ja izmanto iepriekš noteikta punkta procedūru, ja vien nav pieejama informācija, kas rāda, ka paredzētie laika apstākļi galapunkta un/vai vajadzīgajā rezerves lidlaukā(-os), kuri noteikti ar OPS 1.295, ir vienādi vai labāki nekā spēkā esošie obligātie lidlauka ekspluatācijas apstākļi, kas noteikti ar OPS 1.225. |
| --- | --- |

(2)

iepriekš noteiktu punkta, ja izmanto iepriekš noteikta punkta procedūru, ja vien nav pieejama informācija, kas rāda, ka paredzētie laika apstākļi galapunkta un/vai vajadzīgajā rezerves lidlaukā(-os), kuri noteikti ar OPS 1.295, ir vienādi vai labāki nekā spēkā esošie obligātie lidlauka ekspluatācijas apstākļi, kas noteikti ar OPS 1.225.

| c) | IFR lidojumā kapteinis turpina vadīt lidmašīnu ceļā uz plānoto galapunkta lidlauku vienīgi gadījumā, ja jaunākā pieejamā informācija rāda, ka paredzētajā ierašanās laikā laika apstākļi galapunktā vai vismaz vienā alternatīvā galapunkta lidlaukā ir vienādi vai labāki nekā spēkā esošie obligātie lidlauka ekspluatācijas plānošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

c)

IFR lidojumā kapteinis turpina vadīt lidmašīnu ceļā uz plānoto galapunkta lidlauku vienīgi gadījumā, ja jaunākā pieejamā informācija rāda, ka paredzētajā ierašanās laikā laika apstākļi galapunktā vai vismaz vienā alternatīvā galapunkta lidlaukā ir vienādi vai labāki nekā spēkā esošie obligātie lidlauka ekspluatācijas plānošanas nosacījumi.

| d) | VFR lidojumā kapteinis sāk pacelšanos vienīgi gadījumā, ja jaunākie meteoroloģiskie ziņojumi vai jaunāko ziņojumu un prognožu apvienojums rāda, ka meteoroloģiskie apstākļi maršrutā vai tajā maršruta daļā, kas jālido saskaņā ar VFR, attiecīgā laikā būs tādi, ka būs iespējams ievērot šos noteikumus. |
| --- | --- |

d)

VFR lidojumā kapteinis sāk pacelšanos vienīgi gadījumā, ja jaunākie meteoroloģiskie ziņojumi vai jaunāko ziņojumu un prognožu apvienojums rāda, ka meteoroloģiskie apstākļi maršrutā vai tajā maršruta daļā, kas jālido saskaņā ar VFR, attiecīgā laikā būs tādi, ka būs iespējams ievērot šos noteikumus.

OPS 1.345

Ledus un citi traucēkļi — procedūras lidlaukos

| a) | Ekspluatants izstrādā procedūras, kas jāievēro, veicot lidmašīnas(-u) atledošanas un pretapledošanas pasākumus, kā arī ar tiem saistītās pārbaudes lidlaukos. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā procedūras, kas jāievēro, veicot lidmašīnas(-u) atledošanas un pretapledošanas pasākumus, kā arī ar tiem saistītās pārbaudes lidlaukos.

| b) | Kapteinis sāk pacelšanos vienīgi tad, kad ārējās virsmas ir atbrīvotas no visiem uzslāņojumiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt lidmašīnas darbību un/vai tās vadāmību, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

b)

Kapteinis sāk pacelšanos vienīgi tad, kad ārējās virsmas ir atbrīvotas no visiem uzslāņojumiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt lidmašīnas darbību un/vai tās vadāmību, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatu.

OPS 1.346

Ledus un citi traucēkļi — lidojuma procedūras

| a) | Ekspluatants izstrādā procedūras lidojumiem paredzētos vai faktiskos apledošanas apstākļos. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā procedūras lidojumiem paredzētos vai faktiskos apledošanas apstākļos.

| b) | Kapteinis sāk lidojumu vai veic lidojumu paredzētos vai faktiskos apledošanas apstākļos tikai gadījumā, ja lidmašīna ir sertificēta un tajā uzstādītas iekārtas, kas piemērotas, lai veiktu lidojumus tādos apstākļos. |
| --- | --- |

b)

Kapteinis sāk lidojumu vai veic lidojumu paredzētos vai faktiskos apledošanas apstākļos tikai gadījumā, ja lidmašīna ir sertificēta un tajā uzstādītas iekārtas, kas piemērotas, lai veiktu lidojumus tādos apstākļos.

OPS 1.350

Degvielas un smērvielu krājumi

Kapteinis sāk lidojumu, tikai pārliecinājies, ka lidmašīnā ir vismaz plānotais degvielas un smērvielu daudzums, lai droši pabeigtu lidojumu, ņemot vērā paredzētos ekspluatācijas apstākļus.

OPS 1.355

Pacelšanās apstākļi

Pirms pacelšanās sākuma kapteinim ir jāpārliecinās, ka saskaņā ar pieejamo informāciju laika apstākļi lidlaukā un izmantošanai paredzētā skrejceļa stāvoklis netraucē veikt drošu pacelšanos un izlidošanu.

OPS 1.360

Obligāto pacelšanās apstākļu piemērojums

Pirms pacelšanās kapteinim ir jāpārliecinās, ka RVR vai redzamība lidmašīnas pacelšanās virzienā ir tāda pati vai labāka nekā spēkā esošie obligātie apstākļi.

OPS 1.365

Mazākais pieļaujamais lidojuma augstums

Kapteinis vai pilots, kam ir uzticēts veikt lidojumu, to neveic zemāk par mazāko pieļaujamo lidojuma augstumu, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs, lai veiktu pacelšanos vai nolaišanos.

OPS 1.370

Modelētas nenormālas lidojuma situācijas

Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu, lai komerciālo aviopārvadājumu laikā netiktu modelētas nenormālas vai ārkārtas situācijas, kurās pilnībā vai daļēji jāpiemēro nenormālās vai avārijas procedūras, kā arī nenotiktu IMC simulācija ar mākslīgiem līdzekļiem.

OPS 1.375

Degvielas apsaimniekošana lidojumā

(Skat. OPS 1.375 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants izstrādā procedūru, lai nodrošinātu degvielas pārbaudes un degvielas apsaimniekošanu lidojuma laikā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izstrādā procedūru, lai nodrošinātu degvielas pārbaudes un degvielas apsaimniekošanu lidojuma laikā.

| b) | Kapteinis nodrošina, ka izmantojamās degvielas daudzums lidojumā nav mazāks par to, kas vajadzīgs, lai turpinātu lidojumu līdz lidlaukam, kur var veikt drošu nolaišanos, un atliktu galīgā rezerves degviela. |
| --- | --- |

b)

Kapteinis nodrošina, ka izmantojamās degvielas daudzums lidojumā nav mazāks par to, kas vajadzīgs, lai turpinātu lidojumu līdz lidlaukam, kur var veikt drošu nolaišanos, un atliktu galīgā rezerves degviela.

| c) | Kapteinis izsludina avārijas situāciju, ja aprēķinātās izmantojamās degvielas apjoms nosēšanās laikā ir mazāks nekā galīgās rezerves degvielas apjoms. |
| --- | --- |

c)

Kapteinis izsludina avārijas situāciju, ja aprēķinātās izmantojamās degvielas apjoms nosēšanās laikā ir mazāks nekā galīgās rezerves degvielas apjoms.

OPS 1.380

Ar nodomu atstāts neaizpildīts

OPS 1.385

Papildu skābekļa izmantojums

Kapteinis nodrošina, lai lidmašīnas apkalpes locekļi, kas iesaistīti tādu pienākumu izpildē, kuri ir būtiski lidmašīnas drošai ekspluatācijai, lidojuma laikā nepārtraukti izmantotu papildu skābekli, kad vien lidojuma augstums pārsniedz 10 000 pēdas uz laiku, kas ir ilgāks nekā 30 minūtes, kā arī, ja lidojuma augstums pārsniedz 13 000 pēdas.

OPS 1.390

Kosmiskais starojums

| a) | Ekspluatants ņem vērā kosmiskā starojuma ietekmi uz visiem apkalpes locekļiem lidojuma laikā, veicot pienākumus (tostarp pozicionēšanas laikā), un veic šādus pasākumus attiecībā uz tiem apkalpes locekļiem, kas varētu būt pakļauti starojuma ietekmei vairāk nekā 1 mSv gadā:






  (1) | novērtē apstarojuma devu; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ņem vērā kosmiskā starojuma ietekmi uz visiem apkalpes locekļiem lidojuma laikā, veicot pienākumus (tostarp pozicionēšanas laikā), un veic šādus pasākumus attiecībā uz tiem apkalpes locekļiem, kas varētu būt pakļauti starojuma ietekmei vairāk nekā 1 mSv gadā:

(1)

novērtē apstarojuma devu;

| (2) | ņem vērā novērtēto apstarojumu, organizējot darba plānus, lai mazinātu apstarojuma devas tiem apkalpes locekļiem, kas saņēmuši lielu apstarojuma devu; |
| --- | --- |

(2)

ņem vērā novērtēto apstarojumu, organizējot darba plānus, lai mazinātu apstarojuma devas tiem apkalpes locekļiem, kas saņēmuši lielu apstarojuma devu;

| (3) | informē attiecīgos apkalpes locekļus par veselības apdraudējumu, kāds rodas viņu darbā; |
| --- | --- |

(3)

informē attiecīgos apkalpes locekļus par veselības apdraudējumu, kāds rodas viņu darbā;

| (4) | nodrošina, ka darba plānos apkalpes loceklēm sievietēm, tiklīdz viņas paziņo ekspluatantam par grūtniecību, panāk tik mazu apstarojuma devu attiecībā uz embriju, cik vien iespējams, un jebkurā gadījumā nodrošina, ka deva nepārsniedz 1 mSv atlikušajā grūtniecības laikā; |
| --- | --- |

(4)

nodrošina, ka darba plānos apkalpes loceklēm sievietēm, tiklīdz viņas paziņo ekspluatantam par grūtniecību, panāk tik mazu apstarojuma devu attiecībā uz embriju, cik vien iespējams, un jebkurā gadījumā nodrošina, ka deva nepārsniedz 1 mSv atlikušajā grūtniecības laikā;

| (5) | nodrošina individuālu uzskaiti tiem apkalpes locekļiem, kas ir pakļauti stiprai starojuma iedarbībai. Par iedarbību ir jāpaziņo attiecīgai personai ik gadu, kā arī, pārtraucot darbu pie ekspluatanta. |
| --- | --- |

(5)

nodrošina individuālu uzskaiti tiem apkalpes locekļiem, kas ir pakļauti stiprai starojuma iedarbībai. Par iedarbību ir jāpaziņo attiecīgai personai ik gadu, kā arī, pārtraucot darbu pie ekspluatanta.

| b) | (1) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu virs 15 000 m (49 000 pēdām) tikai tad, ja OPS 1.680 aprakstītās iekārtas ir darba kārtībā, vai ir ievērota OPS 1.680 paredzētā procedūra. |
| --- | --- | --- |

b)

(1)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu virs 15 000 m (49 000 pēdām) tikai tad, ja OPS 1.680 aprakstītās iekārtas ir darba kārtībā, vai ir ievērota OPS 1.680 paredzētā procedūra.

| (2) | Ja ir pārsniegtas ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktās kosmiskā starojuma devas robežvērtības, kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, tūlīt sāk samazināt augstumu. |
| --- | --- |

(2)

Ja ir pārsniegtas ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktās kosmiskā starojuma devas robežvērtības, kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, tūlīt sāk samazināt augstumu.

OPS 1.395

Zemes tuvuma noteikšana

Ja kāds lidojuma apkalpes loceklis vai zemes tuvuma noteikšanas sistēma atklāj pārmērīgu tuvošanos zemei, kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, veic tūlītējas korekcijas, nodrošinot drošus lidojuma apstākļus.

OPS 1.398

Gaisa kuģu sadursmes novēršanas sistēmas (ACAS) izmantošana

Ekspluatants izstrādā procedūras, lai nodrošinātu:

| a) | ja ir uzstādīta ACAS, un tā ir darba kārībā, to lidojumā izmanto tādā režīmā, kas ļauj ģenerēt sadursmes novēršanas norādes (Resolution Advisories, RA), izņemot gadījumus, ka tas nav piemēroti attiecīgos apstākļos. |
| --- | --- |

a)

ja ir uzstādīta ACAS, un tā ir darba kārībā, to lidojumā izmanto tādā režīmā, kas ļauj ģenerēt sadursmes novēršanas norādes (Resolution Advisories, RA), izņemot gadījumus, ka tas nav piemēroti attiecīgos apstākļos.

| b) | ja ACAS atklāj pārmērīgu tuvošanos citam gaisa kuģim (RA), kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, tūlīt sāk korekcijas, lai droši attālinātos, izņemot gadījumus, ja attiecīgais gaisa kuģis ir vizuāli identificēts un ir konstatēts, ka tas draudus nerada. |
| --- | --- |

b)

ja ACAS atklāj pārmērīgu tuvošanos citam gaisa kuģim (RA), kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, tūlīt sāk korekcijas, lai droši attālinātos, izņemot gadījumus, ja attiecīgais gaisa kuģis ir vizuāli identificēts un ir konstatēts, ka tas draudus nerada.

OPS 1.400

Glisādes un piezemēšanās apstākļi

Pirms sākt tuvošanos skrejceļam, lai veiktu piezemēšanos, kapteinim ir jāpārliecinās, ka saskaņā ar pieejamo informāciju laika apstākļi lidlaukā un izmantošanai paredzētā skrejceļa stāvoklis nekavē drošu glisādi, piezemēšanos vai atkārtotu glisādi neizdošanās gadījumā, ņemot vērā ekspluatācijas rokasgrāmatā ietverto informāciju par gaisa kuģa darbību.

OPS 1.405

Glisādes sākums un turpinājums

| a) | Kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, var sākt tuvošanos skrejceļam, vadoties pēc instrumentiem, neatkarīgi no paziņotās RVR/redzamības, bet tuvošanos nevar turpināt tālāk par ārējo atzīmi vai līdzīgu pozīciju, ja paziņotā RVR/redzamība ir sliktāka par spēkā esošajiem obligātajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

a)

Kapteinis vai pilots, kam ir uzticēta lidojuma veikšana, var sākt tuvošanos skrejceļam, vadoties pēc instrumentiem, neatkarīgi no paziņotās RVR/redzamības, bet tuvošanos nevar turpināt tālāk par ārējo atzīmi vai līdzīgu pozīciju, ja paziņotā RVR/redzamība ir sliktāka par spēkā esošajiem obligātajiem nosacījumiem.

| b) | Ja RVR nav pieejama, RVR vērtības var iegūt, pārrēķinot ziņoto redzamību saskaņā ar OPS 1.430 1. pielikuma h) punktu. |
| --- | --- |

b)

Ja RVR nav pieejama, RVR vērtības var iegūt, pārrēķinot ziņoto redzamību saskaņā ar OPS 1.430 1. pielikuma h) punktu.

| c) | Ja pēc ārējās atzīmes vai līdzīga punkta šķērsošanas saskaņā ar a) punktu ziņotā RVR/redzamība ir sliktāka par spēkā esošajiem obligātajiem nosacījumiem, tuvošanos var turpināt līdz DA/H vai MDA/H augstumam. |
| --- | --- |

c)

Ja pēc ārējās atzīmes vai līdzīga punkta šķērsošanas saskaņā ar a) punktu ziņotā RVR/redzamība ir sliktāka par spēkā esošajiem obligātajiem nosacījumiem, tuvošanos var turpināt līdz DA/H vai MDA/H augstumam.

| d) | Ja nav ārējas atzīmes vai līdzīga punkta, kapteinis vai pilots, kam uzticēta lidojuma veikšana, pieņem lēmumu par glisādes turpināšanu vai neturpināšanu, pirms ir nolaidies zemāk par 1 000 pēdām virs lidlauka galīgajā piezemēšanās segmentā. Ja MDA/H augstums ir 1 000 pēdu līmenī virs lidlauka vai lielāks, ekspluatants katrai glisādes procedūrai nosaka augstumu, zem kuras glisādi neturpina, ja RVR/redzamība ir sliktāka par spēkā esošajiem obligātajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

Ja nav ārējas atzīmes vai līdzīga punkta, kapteinis vai pilots, kam uzticēta lidojuma veikšana, pieņem lēmumu par glisādes turpināšanu vai neturpināšanu, pirms ir nolaidies zemāk par 1 000 pēdām virs lidlauka galīgajā piezemēšanās segmentā. Ja MDA/H augstums ir 1 000 pēdu līmenī virs lidlauka vai lielāks, ekspluatants katrai glisādes procedūrai nosaka augstumu, zem kuras glisādi neturpina, ja RVR/redzamība ir sliktāka par spēkā esošajiem obligātajiem nosacījumiem.

| e) | Tuvošanos skrejceļam var turpināt zemāk par DA/H vai MDA/H augstumu, un piezemēšanos var beigt ar nosacījumu, DA/H vai MDA/H augstumā var pamanīt un neizlaist no redzesloka vajadzīgos vizuālos atsauces punktus. |
| --- | --- |

e)

Tuvošanos skrejceļam var turpināt zemāk par DA/H vai MDA/H augstumu, un piezemēšanos var beigt ar nosacījumu, DA/H vai MDA/H augstumā var pamanīt un neizlaist no redzesloka vajadzīgos vizuālos atsauces punktus.

| f) | Piezemēšanas zonas RVR vienmēr ir svarīgākais faktors. Ja ir paziņots un, ja tas ir būtiski, arī viduspunkta un apstāšanās beigu punkta RVR ir būtiski svarīgs. Mazākā pieļaujamā RVR vērtība viduspunktam ir 125 m vai RVR, kas vajadzīgs piezemēšanās zonai, ja tā ir mazāka, un 75 m — attiecībā uz apstāšanās beigu punktu. Lidmašīnām, kurās uzstādītas izskrējiena vadības vai kontroles sistēmas, minimālā RVR vērtība viduspunktam ir 75 m. |
| --- | --- |

f)

Piezemēšanas zonas RVR vienmēr ir svarīgākais faktors. Ja ir paziņots un, ja tas ir būtiski, arī viduspunkta un apstāšanās beigu punkta RVR ir būtiski svarīgs. Mazākā pieļaujamā RVR vērtība viduspunktam ir 125 m vai RVR, kas vajadzīgs piezemēšanās zonai, ja tā ir mazāka, un 75 m — attiecībā uz apstāšanās beigu punktu. Lidmašīnām, kurās uzstādītas izskrējiena vadības vai kontroles sistēmas, minimālā RVR vērtība viduspunktam ir 75 m.

Piezīme: “Būtiski” šajā kontekstā nozīmē to skrejceļa daļu, ko izmanto liela piezemēšanās ātruma posmā kurā tas samazinās līdz apmēram 60 mezgliem.

OPS 1.410

Ekspluatācijas procedūras — skrejceļa sliekšņa šķērsošanas augstums

Ekspluatantam ir jāizstrādā ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka lidmašīna piezemēšanās konfigurācijā un stāvoklī, ko izmanto precīzām glisādēm, šķērsotu slieksni ar drošu augstuma rezervi.

OPS 1.415

Lidojuma žurnāls

Kapteinis nodrošina lidojumu žurnāla pildīšanu.

OPS 1.420

Ziņošana par atgadījumiem

| a) | Terminoloģija






  (1) | Atgadījums. Atgadījums, kas nav nelaimes gadījums un ir saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, un kurš ietekmē vai var ietekmēt ekspluatācijas drošību. |
| --- | --- | --- |

a)

Terminoloģija

(1)

Atgadījums. Atgadījums, kas nav nelaimes gadījums un ir saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, un kurš ietekmē vai var ietekmēt ekspluatācijas drošību.

| (2) | Nopietns atgadījums. atgadījums, kura apstākļi norāda, ka gandrīz noticis nelaimes gadījums. |
| --- | --- |

(2)

Nopietns atgadījums. atgadījums, kura apstākļi norāda, ka gandrīz noticis nelaimes gadījums.

| (3) | Nelaimes gadījums. Atgadījums, kas ir saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, un kas notiek laikā starp brīdi, kad kāda persona iekāpj lidmašīnā, lai lidotu, līdz brīdim, kad visas personas ir izkāpušas no lidmašīnas, un kurā —






  i) | kāda persona ir guvusi nopietnus vai letālus miesas bojājumus saistībā ar:






  A) | atrašanos gaisa kuģī; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Nelaimes gadījums. Atgadījums, kas ir saistīts ar gaisa kuģa ekspluatāciju, un kas notiek laikā starp brīdi, kad kāda persona iekāpj lidmašīnā, lai lidotu, līdz brīdim, kad visas personas ir izkāpušas no lidmašīnas, un kurā —

i)

kāda persona ir guvusi nopietnus vai letālus miesas bojājumus saistībā ar:

A)

atrašanos gaisa kuģī;

| B) | tiešu saskari ar kādu gaisa kuģa daļu, arī ar daļām, kas ir atdalījušās no gaisa kuģa; vai |
| --- | --- |

B)

tiešu saskari ar kādu gaisa kuģa daļu, arī ar daļām, kas ir atdalījušās no gaisa kuģa; vai

| C) | tiešu reaktīvā dzinēja gāzu strūklas ietekmi; izņemot gadījumus, ja miesas bojājumi ir radušies dabisku iemeslu dēļ, ja tie ir pašas personas radīti vai citu personu radīti, vai ja miesas bojājumi ir radušies personām, kas nesankcionēti iekļuvušas lidmašīnā un slēpjas ārpus nodalījumiem, kas parasti ir pieejami pasažieriem un apkalpei; vai |
| --- | --- |

C)

tiešu reaktīvā dzinēja gāzu strūklas ietekmi; izņemot gadījumus, ja miesas bojājumi ir radušies dabisku iemeslu dēļ, ja tie ir pašas personas radīti vai citu personu radīti, vai ja miesas bojājumi ir radušies personām, kas nesankcionēti iekļuvušas lidmašīnā un slēpjas ārpus nodalījumiem, kas parasti ir pieejami pasažieriem un apkalpei; vai

| ii) | gaisa kuģis gūst defektus vai konstruktīvus bojājumus, kas nelabvēlīgi ietekmē gaisa kuģa konstrukcijas izturību, darbību vai lidojuma spējas; un kas parastos apstākļos prasītu nopietnu attiecīgās sastāvdaļas remontu vai tās nomaiņu; izņemot gadījumus, ja ir bojāts vai nedarbojas dzinējs, ja bojājumi skar tikai dzinēju, tā pārsegu vai pierīces; vai gadījumā, ja bojāti tikai propelleri, spārnu gali, antenas, riepas, bremzes, plūdpārsegi, vai ir mazi iespiedumi vai caurumi gaisa kuģa apšuvumā; vai |
| --- | --- |

ii)

gaisa kuģis gūst defektus vai konstruktīvus bojājumus, kas nelabvēlīgi ietekmē gaisa kuģa konstrukcijas izturību, darbību vai lidojuma spējas; un kas parastos apstākļos prasītu nopietnu attiecīgās sastāvdaļas remontu vai tās nomaiņu; izņemot gadījumus, ja ir bojāts vai nedarbojas dzinējs, ja bojājumi skar tikai dzinēju, tā pārsegu vai pierīces; vai gadījumā, ja bojāti tikai propelleri, spārnu gali, antenas, riepas, bremzes, plūdpārsegi, vai ir mazi iespiedumi vai caurumi gaisa kuģa apšuvumā; vai

| iii) | gaisa kuģis ir pazudis vai absolūti nav pieejams. |
| --- | --- |

iii)

gaisa kuģis ir pazudis vai absolūti nav pieejams.

| b) | Ziņošana par incidentiem. Ekspluatants izstrādā procedūras saistībā ar ziņošanu par incidentiem, ņemot vērā še turpmāk aprakstītos pienākumus un d) punktā aprakstītos apstākļus.






  (1) | OPS 1.085 b) punktā precizē apkalpes locekļu pienākumus ziņot par incidentiem, kas apraud vai var apdraudēt ekspluatācijas drošību. |
| --- | --- | --- |

b)

Ziņošana par incidentiem. Ekspluatants izstrādā procedūras saistībā ar ziņošanu par incidentiem, ņemot vērā še turpmāk aprakstītos pienākumus un d) punktā aprakstītos apstākļus.

(1)

OPS 1.085 b) punktā precizē apkalpes locekļu pienākumus ziņot par incidentiem, kas apraud vai var apdraudēt ekspluatācijas drošību.

| (2) | Lidmašīnas kapteinis vai ekspluatants iesniedz Iestādei ziņojumu par visiem incidentiem, kas apdraud vai var apdraudēt ekspluatācijas drošību. |
| --- | --- |

(2)

Lidmašīnas kapteinis vai ekspluatants iesniedz Iestādei ziņojumu par visiem incidentiem, kas apdraud vai var apdraudēt ekspluatācijas drošību.

| (3) | Ziņojumi ir jāiesniedz 72 stundu laikā no incidenta konstatācijas brīža, izņemot gadījumus, kad to neļauj ārkārtas apstākļi. |
| --- | --- |

(3)

Ziņojumi ir jāiesniedz 72 stundu laikā no incidenta konstatācijas brīža, izņemot gadījumus, kad to neļauj ārkārtas apstākļi.

| (4) | Kapteinis nodrošina, ka visus tehniskos defektus un tehnisko parametru pārsniegšanas gadījumus, par ko ir kļuvis zināms vai par ko ir aizdomas, un kas attiecas uz laiku, kad viņš bijis atbildīgs par lidojumu, reģistrētu gaisa kuģa tehniskajā žurnālā. Ja defekti vai tehnisko parametru pārsniegšanas gadījumi apdraud vai var apdraudēt ekspluatācijas drošību, kapteinim papildus ir jāiesniedz ziņojums Iestādei saskaņā ar b)2) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

Kapteinis nodrošina, ka visus tehniskos defektus un tehnisko parametru pārsniegšanas gadījumus, par ko ir kļuvis zināms vai par ko ir aizdomas, un kas attiecas uz laiku, kad viņš bijis atbildīgs par lidojumu, reģistrētu gaisa kuģa tehniskajā žurnālā. Ja defekti vai tehnisko parametru pārsniegšanas gadījumi apdraud vai var apdraudēt ekspluatācijas drošību, kapteinim papildus ir jāiesniedz ziņojums Iestādei saskaņā ar b)2) apakšpunktu.

| (5) | Gadījumā, ja notiek incidenti, par kuriem ziņots saskaņā ar b)1), b)2) un b)3) apakšpunktu, kuri radušies vai ir saistīti ar kļūmi, nepareizu darbību vai defektu lidmašīnā, tās iekārtās vai jebkurā lidlauka iekārtā, vai kas izraisa vai var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz lidmašīnas nepārtrauktu lidojumderīgumu, ekspluatantam ir jāinformē arī organizācija, kas ir atbildīga par lidmašīnas projektēšanu, vai piegādātājs, vai, attiecīgā gadījumā, organizācija, kas atbildīga par nepārtrauktu lidojumderīgumu — tajā pašā laikā, kad ziņojumu iesniedz Iestādei. |
| --- | --- |

(5)

Gadījumā, ja notiek incidenti, par kuriem ziņots saskaņā ar b)1), b)2) un b)3) apakšpunktu, kuri radušies vai ir saistīti ar kļūmi, nepareizu darbību vai defektu lidmašīnā, tās iekārtās vai jebkurā lidlauka iekārtā, vai kas izraisa vai var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz lidmašīnas nepārtrauktu lidojumderīgumu, ekspluatantam ir jāinformē arī organizācija, kas ir atbildīga par lidmašīnas projektēšanu, vai piegādātājs, vai, attiecīgā gadījumā, organizācija, kas atbildīga par nepārtrauktu lidojumderīgumu — tajā pašā laikā, kad ziņojumu iesniedz Iestādei.

| c) | Ziņošana par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem.
  Ekspluatants izstrādā procedūras saistībā ar ziņošanu par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem, ņemot vērā še turpmāk aprakstītos pienākumus un d) punktā aprakstītos apstākļus.






  (1) | Kapteinis ziņo ekspluatantam par visiem nelaimes gadījumiem vai nopietniem incidentiem, kas radušies, kamēr viņš bijis atbildīgs par lidojumu. Gadījumā, ja kapteinis nevar iesniegt tādu ziņojumu, šo uzdevumu uzņemas veikt jebkurš cits apkalpes loceklis, ja viņi to spēj, ņemot vērā ekspluatanta noteikto atbildības hierarhiju. |
| --- | --- | --- |

c)

Ziņošana par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem.

Ekspluatants izstrādā procedūras saistībā ar ziņošanu par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem, ņemot vērā še turpmāk aprakstītos pienākumus un d) punktā aprakstītos apstākļus.

(1)

Kapteinis ziņo ekspluatantam par visiem nelaimes gadījumiem vai nopietniem incidentiem, kas radušies, kamēr viņš bijis atbildīgs par lidojumu. Gadījumā, ja kapteinis nevar iesniegt tādu ziņojumu, šo uzdevumu uzņemas veikt jebkurš cits apkalpes loceklis, ja viņi to spēj, ņemot vērā ekspluatanta noteikto atbildības hierarhiju.

| (2) | Ekspluatants nodrošina, lai Iestādei ekspluatanta valstī, tuvākai atbilstošai Iestādei (ja tā nav Iestāde ekspluatanta valstī) un jebkurai citai organizācijai, kas jāinformē pēc ekspluatanta valsts noteikumiem, ziņo pēc iespējas drīzāk ar visiem pieejamiem līdzekļiem par visiem nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem un — ja noticis nelaimes gadījums — vismaz pirms lidmašīnu pārvieto, izņemot gadījumus, kad ārkārtas apstākļi to neļauj. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatants nodrošina, lai Iestādei ekspluatanta valstī, tuvākai atbilstošai Iestādei (ja tā nav Iestāde ekspluatanta valstī) un jebkurai citai organizācijai, kas jāinformē pēc ekspluatanta valsts noteikumiem, ziņo pēc iespējas drīzāk ar visiem pieejamiem līdzekļiem par visiem nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem un — ja noticis nelaimes gadījums — vismaz pirms lidmašīnu pārvieto, izņemot gadījumus, kad ārkārtas apstākļi to neļauj.

| (3) | Lidmašīnas kapteinis vai ekspluatants iesniedz ziņojumu ekspluatanta valsts Iestādei 72 stundu laikā no brīža, kad ir noticis nelaimes gadījums vai nopietns incidents. |
| --- | --- |

(3)

Lidmašīnas kapteinis vai ekspluatants iesniedz ziņojumu ekspluatanta valsts Iestādei 72 stundu laikā no brīža, kad ir noticis nelaimes gadījums vai nopietns incidents.

| d) | Īpaši ziņojumi.
  Atgadījumi, pēc kuriem ir jāizmanto īpaši ziņojumi un ziņošanas metodes, ir:






  (1) | Aviosatiksmes incidenti. Kapteinis tūlīt ziņo attiecīgam aviosatiksmes dienestam par incidentu, un informē par nodomu pēc lidojuma beigām iesniegt aviosatiksmes incidenta ziņojumu vienmēr, ja gaisa kuģim lidojuma laikā radies apdraudējums:






  i) | gandrīz notikusi sadursme ar citu gaisa kuģi; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Īpaši ziņojumi.

Atgadījumi, pēc kuriem ir jāizmanto īpaši ziņojumi un ziņošanas metodes, ir:

(1)

Aviosatiksmes incidenti. Kapteinis tūlīt ziņo attiecīgam aviosatiksmes dienestam par incidentu, un informē par nodomu pēc lidojuma beigām iesniegt aviosatiksmes incidenta ziņojumu vienmēr, ja gaisa kuģim lidojuma laikā radies apdraudējums:

i)

gandrīz notikusi sadursme ar citu gaisa kuģi;

| ii) | notikusi kļūdaina aviosatiksmes procedūra vai aviosatiksmes dienesti vai lidojuma apkalpe nav ievērojusi procedūras; |
| --- | --- |

ii)

notikusi kļūdaina aviosatiksmes procedūra vai aviosatiksmes dienesti vai lidojuma apkalpe nav ievērojusi procedūras;

| iii) | aviosatiksmes dienestu iekārtu kļūmes. |
| --- | --- |

iii)

aviosatiksmes dienestu iekārtu kļūmes.

Turklāt kapteinis ziņo par incidentu Iestādei.

| (2) | Gaisa kuģu sadursmes novēršanas sistēmas sadursmju novēršanas norādes. Kapteinis informē attiecīgo aviosatiksmes dienesta vienību un iesniedz Iestādei ACAS ziņojumu, ja gaisa kuģis lidojuma laikā ir veicis manevrus, reaģējot uz ACAS norādēm sadursmes novēršanai. |
| --- | --- |

(2)

Gaisa kuģu sadursmes novēršanas sistēmas sadursmju novēršanas norādes. Kapteinis informē attiecīgo aviosatiksmes dienesta vienību un iesniedz Iestādei ACAS ziņojumu, ja gaisa kuģis lidojuma laikā ir veicis manevrus, reaģējot uz ACAS norādēm sadursmes novēršanai.

| (3) | Putnu radītas briesmas un sadursmes ar putniem






  i) | Kapteinis tūlīt informē vietējo aviosatiksmes dienestu vienmēr, ja ir novērotas putnu radītas briesmas. |
| --- | --- | --- |

(3)

Putnu radītas briesmas un sadursmes ar putniem

i)

Kapteinis tūlīt informē vietējo aviosatiksmes dienestu vienmēr, ja ir novērotas putnu radītas briesmas.

| ii) | Ja kapteinis pārliecinās, ka ir notikusi sadursme ar putnu, viņš pēc nosēšanās iesniedz Iestādei rakstisku ziņojumu par sadursmi ar putnu vienmēr, ja gaisa kuģim, par ko viņš ir atbildīgs, ir notikusi sadursme ar putnu, gaisa kuģim radot ievērojamus bojājumus vai zaudējumus, vai tam nepareizi darbojas kāds būtisks agregāts. Ja sadursmi ar putnu konstatē kapteiņa prombūtnē, par ziņojuma iesniegšanu ir atbildīgs ekspluatants. |
| --- | --- |

ii)

Ja kapteinis pārliecinās, ka ir notikusi sadursme ar putnu, viņš pēc nosēšanās iesniedz Iestādei rakstisku ziņojumu par sadursmi ar putnu vienmēr, ja gaisa kuģim, par ko viņš ir atbildīgs, ir notikusi sadursme ar putnu, gaisa kuģim radot ievērojamus bojājumus vai zaudējumus, vai tam nepareizi darbojas kāds būtisks agregāts. Ja sadursmi ar putnu konstatē kapteiņa prombūtnē, par ziņojuma iesniegšanu ir atbildīgs ekspluatants.

| (4) | Avārijas situācijas lidojumā, pārvadājot bīstamas kravas. Ja lidojumā rodas avārijas situācija un attiecīgā situācijā tas iespējams, kapteinis informē attiecīgo gaisa satiksmes dienestu par visām bīstamām kravām lidmašīnā. Ja atgadījums ir saistīts un noticis saistībā ar bīstamu preču pārvadāšanu, pēc gaisa kuģa piezemēšanās kapteinis ievēro arī OPS 1.1225 prasības par ziņošanu. |
| --- | --- |

(4)

Avārijas situācijas lidojumā, pārvadājot bīstamas kravas. Ja lidojumā rodas avārijas situācija un attiecīgā situācijā tas iespējams, kapteinis informē attiecīgo gaisa satiksmes dienestu par visām bīstamām kravām lidmašīnā. Ja atgadījums ir saistīts un noticis saistībā ar bīstamu preču pārvadāšanu, pēc gaisa kuģa piezemēšanās kapteinis ievēro arī OPS 1.1225 prasības par ziņošanu.

| (5) | Nelikumīga iejaukšanās. Ja lidmašīnā ir noticis nelikumīgas iejaukšanās akts, kapteinis vai — viņa prombūtnes laikā — ekspluatants cik drīz vien iespējams iesniedz ziņojumu vietējai Iestādei un Iestādei ekspluatanta valstī. (Skat. arī OPS 1.1245) |
| --- | --- |

(5)

Nelikumīga iejaukšanās. Ja lidmašīnā ir noticis nelikumīgas iejaukšanās akts, kapteinis vai — viņa prombūtnes laikā — ekspluatants cik drīz vien iespējams iesniedz ziņojumu vietējai Iestādei un Iestādei ekspluatanta valstī. (Skat. arī OPS 1.1245)

| (6) | Potenciāli bīstamu faktoru konstatācija. Kapteinis cik drīz vien iespējams informē attiecīgo gaisa satiksmes dienestu vienību, ja lidojumā ir konstatēti potenciāli bīstami faktori, piemēram, nepilnības lidlauka iekārtās vai navigācijas iekārtās, meteoroloģiskas parādības vai vulkānisko pelnu mākonis. |
| --- | --- |

(6)

Potenciāli bīstamu faktoru konstatācija. Kapteinis cik drīz vien iespējams informē attiecīgo gaisa satiksmes dienestu vienību, ja lidojumā ir konstatēti potenciāli bīstami faktori, piemēram, nepilnības lidlauka iekārtās vai navigācijas iekārtās, meteoroloģiskas parādības vai vulkānisko pelnu mākonis.

OPS 1.425

Rezervēts

OPS 1.270 1. pielikums

Bagāžas un kravas izvietošana

Izstrādājot procedūras piemērotai un drošai rokas bagāžas un kravas izvietošanai, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:

| (1) | katrs salonā pārvadājams priekšmets jāizvieto tikai tādā vietā, kur to var piestiprināt; |
| --- | --- |

(1)

katrs salonā pārvadājams priekšmets jāizvieto tikai tādā vietā, kur to var piestiprināt;

| (2) | nedrīkst pārsniegt masas ierobežojumus, kas norādīti uz kravas nodalījumiem vai pie tiem; |
| --- | --- |

(2)

nedrīkst pārsniegt masas ierobežojumus, kas norādīti uz kravas nodalījumiem vai pie tiem;

| (3) | bagāžas izvietojuma vietas zem sēdekļiem drīkst izmantot tikai tad, ja sēdeklim ir šķērsstienis, un bagāžas izmēri ir tādi, lai to varētu pietiekami nostiprināt ar šo ierīci; |
| --- | --- |

(3)

bagāžas izvietojuma vietas zem sēdekļiem drīkst izmantot tikai tad, ja sēdeklim ir šķērsstienis, un bagāžas izmēri ir tādi, lai to varētu pietiekami nostiprināt ar šo ierīci;

| (4) | priekšmetus nevar izvietot tualetēs vai balstīt pret starpsienām, kas nespēj novērst priekšmetu pārvietošanos uz priekšu, uz sāniem vai uz augšu, izņemot gadījumus, ja vien pie starpsienām nav norādes, cik lielu pieļaujamu svaru tur var novietot; |
| --- | --- |

(4)

priekšmetus nevar izvietot tualetēs vai balstīt pret starpsienām, kas nespēj novērst priekšmetu pārvietošanos uz priekšu, uz sāniem vai uz augšu, izņemot gadījumus, ja vien pie starpsienām nav norādes, cik lielu pieļaujamu svaru tur var novietot;

| (5) | bagāžai un kravai, ko izvieto slēdzamos nodalījumos, ir jābūt tādiem izmēriem, lai tā ļautu droši aizvērt nodalījumu; |
| --- | --- |

(5)

bagāžai un kravai, ko izvieto slēdzamos nodalījumos, ir jābūt tādiem izmēriem, lai tā ļautu droši aizvērt nodalījumu;

| (6) | bagāžu un kravu nedrīkst novietot tā, lai tā traucētu piekļuvi avārijas iekārtām; un |
| --- | --- |

(6)

bagāžu un kravu nedrīkst novietot tā, lai tā traucētu piekļuvi avārijas iekārtām; un

| (7) | pirms pacelšanās, nolaišanās un visās situācijās, kad deg zīmes “piesprādzēt drošības jostas”, vai citos norādītos apstākļos ir jāveic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka bagāžu izvieto tur, kur tā nevar traucēt gaisa kuģa evakuāciju vai radīt miesas bojājumus, krītot (vai veicot citu kustību) attiecīgā lidojuma posmā. |
| --- | --- |

(7)

pirms pacelšanās, nolaišanās un visās situācijās, kad deg zīmes “piesprādzēt drošības jostas”, vai citos norādītos apstākļos ir jāveic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka bagāžu izvieto tur, kur tā nevar traucēt gaisa kuģa evakuāciju vai radīt miesas bojājumus, krītot (vai veicot citu kustību) attiecīgā lidojuma posmā.

OPS 1.305 1. pielikums

Degvielas uzpildīšana/degvielas noliešana, pasažieriem iekāpjot lidmašīnā, esot lidmašīnā vai izkāpjot no lidmašīnas

Ekspluatantam ir jāizstrādā ekspluatācijas procedūras degvielas uzpildīšanai/degvielas noliešanai, pasažieriem iekāpjot lidmašīnā, esot lidmašīnā vai izkāpjot no lidmašīnas, lai nodrošinātu šādus piesardzības pasākumus:

| (1) | veicot ar degvielas uzpildīšanu saistītas darbības, pasažieriem esot lidmašīnā, vienai kvalificētai personai visu laiku ir jāpaliek norādītajā vietā. Kvalificētajai personai ir jāspēj organizēt avārijas procedūras saistībā ar aizsardzību no uguns un ugunsdzēsību, organizēt saziņu, kā arī sākt un vadīt evakuāciju; |
| --- | --- |

(1)

veicot ar degvielas uzpildīšanu saistītas darbības, pasažieriem esot lidmašīnā, vienai kvalificētai personai visu laiku ir jāpaliek norādītajā vietā. Kvalificētajai personai ir jāspēj organizēt avārijas procedūras saistībā ar aizsardzību no uguns un ugunsdzēsību, organizēt saziņu, kā arī sākt un vadīt evakuāciju;

| (2) | lidlauka apkalpe, kas uzrauga degvielas uzpildīšanu, un kvalificēts personāls lidmašīnā organizē un uztur saziņu abos virzienos, izmantojot lidmašīnas iekšējo saziņas sistēmu vai citus piemērotus saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

(2)

lidlauka apkalpe, kas uzrauga degvielas uzpildīšanu, un kvalificēts personāls lidmašīnā organizē un uztur saziņu abos virzienos, izmantojot lidmašīnas iekšējo saziņas sistēmu vai citus piemērotus saziņas līdzekļus;

| (3) | apkalpe, personāls un pasažieri ir jābrīdina par to, ka notiks degvielas uzpildīšana/degvielas noliešana; |
| --- | --- |

(3)

apkalpe, personāls un pasažieri ir jābrīdina par to, ka notiks degvielas uzpildīšana/degvielas noliešana;

| (4) | ir jābūt izslēgtām zīmēm “piesprādzējiet drošības jostas”; |
| --- | --- |

(4)

ir jābūt izslēgtām zīmēm “piesprādzējiet drošības jostas”;

| (5) | ir jābūt ieslēgtām zīmēm “NESMĒĶĒT”, kā arī iekšējam apgaismojumam, lai varētu noteikt avārijas izeju atrašanās vietas; |
| --- | --- |

(5)

ir jābūt ieslēgtām zīmēm “NESMĒĶĒT”, kā arī iekšējam apgaismojumam, lai varētu noteikt avārijas izeju atrašanās vietas;

| (6) | pasažieriem ir jāsniedz norādes atsprādzēt to drošības jotas un atturēties no smēķēšanas; |
| --- | --- |

(6)

pasažieriem ir jāsniedz norādes atsprādzēt to drošības jotas un atturēties no smēķēšanas;

| (7) | lidmašīnā ir jābūt pietiekamam daudzumam kvalificētu darbinieku, un viņiem ir jābūt gataviem veikt tūlītēju avārijas evakuāciju; |
| --- | --- |

(7)

lidmašīnā ir jābūt pietiekamam daudzumam kvalificētu darbinieku, un viņiem ir jābūt gataviem veikt tūlītēju avārijas evakuāciju;

| (8) | ja, uzpildot/nolejot degvielu, lidmašīnā konstatē degvielas iztvaikojumus vai rodas citas briesmas, ar degvielu saistītā darbība tūlīt ir jāpārtrauc; |
| --- | --- |

(8)

ja, uzpildot/nolejot degvielu, lidmašīnā konstatē degvielas iztvaikojumus vai rodas citas briesmas, ar degvielu saistītā darbība tūlīt ir jāpārtrauc;

| (9) | laukumi zem avārijas evakuācijas izejām, kā arī evakuācijas trapu vietām ir jātur brīvi; un |
| --- | --- |

(9)

laukumi zem avārijas evakuācijas izejām, kā arī evakuācijas trapu vietām ir jātur brīvi; un

| (10) | ir jāveic pasākumi drošai un ātrai evakuācijai. |
| --- | --- |

(10)

ir jāveic pasākumi drošai un ātrai evakuācijai.

OPS 1.375 1. pielikums

Degvielas apsaimniekošana lidojumā

| a) | Degvielas pārbaudes lidojuma laikā






  (1) | Kapteinim ir jānodrošina, lai lidojuma laikā ar regulāriem starplaikiem notiktu degvielas pārbaudes. Pārpalikusī degviela ir jāreģistrē un jānovērtē, lai:






  i) | salīdzinātu faktisko patēriņu ar plānoto patēriņu; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Degvielas pārbaudes lidojuma laikā

(1)

Kapteinim ir jānodrošina, lai lidojuma laikā ar regulāriem starplaikiem notiktu degvielas pārbaudes. Pārpalikusī degviela ir jāreģistrē un jānovērtē, lai:

i)

salīdzinātu faktisko patēriņu ar plānoto patēriņu;

| ii) | pārliecinātos, ka ar pārpalikušo degvielu pietiek, lai beigtu lidojumu; un |
| --- | --- |

ii)

pārliecinātos, ka ar pārpalikušo degvielu pietiek, lai beigtu lidojumu; un

| iii) | noteikt, cik daudz degvielas, paredzams, būs atlicis, ierodoties galapunktā. |
| --- | --- |

iii)

noteikt, cik daudz degvielas, paredzams, būs atlicis, ierodoties galapunktā.

| (2) | Attiecīgie degvielas dati ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgie degvielas dati ir jāreģistrē.

| b) | Degvielas apsaimniekošana lidojumā.






  (1) | Ja lidojuma laikā veiktā degvielas pārbaudē aprēķinātais pārpalikušās degvielas daudzums, ielidojot galapunktā, ir mazāks par vajadzīgās aizvietojuma degvielas un galīgās rezerves degvielas kopapjomu, kapteinim ir jāņem vērā satiksmes un ekspluatācijas apstākļi galapunkta lidlaukā, maršrutā uz rezerves lidlauku un alternatīvā galapunkta lidlaukā, lai pieņemtu lēmumu, — turpināt lidojumu uz galapunkta lidlauku vai citu lidlauku, lai degvielas apjoms piezemējoties nebūtu mazāks par galīgo rezerves degvielas apjomu. |
| --- | --- | --- |

b)

Degvielas apsaimniekošana lidojumā.

(1)

Ja lidojuma laikā veiktā degvielas pārbaudē aprēķinātais pārpalikušās degvielas daudzums, ielidojot galapunktā, ir mazāks par vajadzīgās aizvietojuma degvielas un galīgās rezerves degvielas kopapjomu, kapteinim ir jāņem vērā satiksmes un ekspluatācijas apstākļi galapunkta lidlaukā, maršrutā uz rezerves lidlauku un alternatīvā galapunkta lidlaukā, lai pieņemtu lēmumu, — turpināt lidojumu uz galapunkta lidlauku vai citu lidlauku, lai degvielas apjoms piezemējoties nebūtu mazāks par galīgo rezerves degvielas apjomu.

| (2) | Lidojumā uz izolētu lidlauku: Ir jānosaka pēdējais punkts, kad vēl var mainīt virzienu uz jebkuru lidojuma laikā pieejamu rezerves lidlauku. Pirms šī punkta sasniegšanas kapteinis novērtē, cik daudz degvielas paliks pāri izolētā lidlauka sasniegšanai, laika apstākļus, satiksmi un ekspluatācijas apstākļus izolētajā lidlaukā un jebkurā lidojuma laikā pieejamā lidlaukā, pirms pieņem lēmumu, vai turpināt lidojumu uz izolēto lidlauku vai mainīt virzienu uz lidojuma laikā pieejamo lidlauku. |
| --- | --- |

(2)

Lidojumā uz izolētu lidlauku: Ir jānosaka pēdējais punkts, kad vēl var mainīt virzienu uz jebkuru lidojuma laikā pieejamu rezerves lidlauku. Pirms šī punkta sasniegšanas kapteinis novērtē, cik daudz degvielas paliks pāri izolētā lidlauka sasniegšanai, laika apstākļus, satiksmi un ekspluatācijas apstākļus izolētajā lidlaukā un jebkurā lidojuma laikā pieejamā lidlaukā, pirms pieņem lēmumu, vai turpināt lidojumu uz izolēto lidlauku vai mainīt virzienu uz lidojuma laikā pieejamo lidlauku.

E APAKŠSADAĻA

EKSPLUATĀCIJA JEBKUROS LAIKA APSTĀKĻOS

OPS 1.430

Obligāti lidlauka ekspluatācijas nosacījumi — vispārējas norādes

(Skat. OPS 1.430 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants katram lidlaukam, ko ir plānots izmantot, izstrādā obligātus lidlauka ekspluatācijas nosacījumus, kas nav mazāki par I. pielikumā dotajiem lielumiem. Obligāto nosacījumu noteikšanas metodei ir jābūt Iestādei pieņemamai. Obligātie nosacījumi nav mazāki par obligātajiem nosacījumiem, ko tādiem lidlaukiem var noteikt valsts, kurā lidlauks atrodas, izņemot gadījumus, ja attiecīgā valsts tos īpaši apstiprina.
  Piezīme: Ar iepriekš minēto punktu nav liegts lidojuma laikā aprēķināt obligātos nosacījumus neplānotam rezerves lidlaukam, ja to veic saskaņā ar atzītu metodi. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants katram lidlaukam, ko ir plānots izmantot, izstrādā obligātus lidlauka ekspluatācijas nosacījumus, kas nav mazāki par I. pielikumā dotajiem lielumiem. Obligāto nosacījumu noteikšanas metodei ir jābūt Iestādei pieņemamai. Obligātie nosacījumi nav mazāki par obligātajiem nosacījumiem, ko tādiem lidlaukiem var noteikt valsts, kurā lidlauks atrodas, izņemot gadījumus, ja attiecīgā valsts tos īpaši apstiprina.

Piezīme: Ar iepriekš minēto punktu nav liegts lidojuma laikā aprēķināt obligātos nosacījumus neplānotam rezerves lidlaukam, ja to veic saskaņā ar atzītu metodi.

| b) | Nosakot obligātos lidlauka ekspluatācijas nosacījumus, ko piemēro konkrētai ekspluatācijai, ekspluatantam ir pilnībā jāņem vērā:






  (1) | lidmašīnas tips, darbības rādītāji un tās īpatnības saistībā ar lidošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

Nosakot obligātos lidlauka ekspluatācijas nosacījumus, ko piemēro konkrētai ekspluatācijai, ekspluatantam ir pilnībā jāņem vērā:

(1)

lidmašīnas tips, darbības rādītāji un tās īpatnības saistībā ar lidošanu;

| (2) | lidmašīnas apkalpes sastāvs, kompetence un pieredze; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnas apkalpes sastāvs, kompetence un pieredze;

| (3) | izmēri un raksturīgākās iezīmes skrejceļiem, ko varētu izmantot; |
| --- | --- |

(3)

izmēri un raksturīgākās iezīmes skrejceļiem, ko varētu izmantot;

| (4) | lidlaukā pieejamo vizuālo un nevizuālo palīglīdzekļu piemērotība un darbība; |
| --- | --- |

(4)

lidlaukā pieejamo vizuālo un nevizuālo palīglīdzekļu piemērotība un darbība;

| (5) | lidmašīnā pieejamās iekārtas navigācijas un/vai trajektorijas kontrolei, attiecīgi, pacelšanās, glisādes, izlīdzināšanas, piezemēšanās, izskrējiena un atkārtotas glisādes laikā; |
| --- | --- |

(5)

lidmašīnā pieejamās iekārtas navigācijas un/vai trajektorijas kontrolei, attiecīgi, pacelšanās, glisādes, izlīdzināšanas, piezemēšanās, izskrējiena un atkārtotas glisādes laikā;

| (6) | šķēršļi glisādes, atkārtotas glisādes un augstuma uzņemšanas zonā, kuras ir vajadzīgas neplānotu procedūru izpildei, kā arī šo šķēršļu obligāta likvidācija; |
| --- | --- |

(6)

šķēršļi glisādes, atkārtotas glisādes un augstuma uzņemšanas zonā, kuras ir vajadzīgas neplānotu procedūru izpildei, kā arī šo šķēršļu obligāta likvidācija;

| (7) | šķēršļu likvidācijas augstums instrumentālās glisādes procedūrām; un |
| --- | --- |

(7)

šķēršļu likvidācijas augstums instrumentālās glisādes procedūrām; un

| (8) | līdzekļi, ar ko noteikt meteoroloģiskos apstākļus un ziņot par tiem. |
| --- | --- |

(8)

līdzekļi, ar ko noteikt meteoroloģiskos apstākļus un ziņot par tiem.

| c) | Lidmašīnas kategorijas, kas minētas šajā apakšsadaļā, ir jānosaka saskaņā ar OPS 1.430 (c) 2. pielikumā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

c)

Lidmašīnas kategorijas, kas minētas šajā apakšsadaļā, ir jānosaka saskaņā ar OPS 1.430 (c) 2. pielikumā aprakstīto metodi.

OPS 1.435

Terminoloģija

Šajā apakšsadaļā izmantoti šādi termini:

| (1) | Riņķošana. Instrumentālās glisādes vizuālā fāze, kurā gaisa kuģis nonākt tādā pozīcijā, kas ir piemērota, lai piezemētos uz skrejceļa, kura izvietojums nav piemērots tiešai glisādei. |
| --- | --- |

(1)

Riņķošana. Instrumentālās glisādes vizuālā fāze, kurā gaisa kuģis nonākt tādā pozīcijā, kas ir piemērota, lai piezemētos uz skrejceļa, kura izvietojums nav piemērots tiešai glisādei.

| (2) | Sliktas redzamības procedūras (LVP). Procedūras, ko piemēro lidlaukā, lai sliktas redzamības apstākļos nodrošinātu drošu ekspluatāciju II un III kategorijas glisādes un pacelšanās laikā. |
| --- | --- |

(2)

Sliktas redzamības procedūras (LVP). Procedūras, ko piemēro lidlaukā, lai sliktas redzamības apstākļos nodrošinātu drošu ekspluatāciju II un III kategorijas glisādes un pacelšanās laikā.

| (3) | Pacelšanās sliktas redzamības apstākļos (LVTO). Pacelšanās, ja skrejceļa redzamība (RVR) ir mazāka par 400 m. |
| --- | --- |

(3)

Pacelšanās sliktas redzamības apstākļos (LVTO). Pacelšanās, ja skrejceļa redzamība (RVR) ir mazāka par 400 m.

| (4) | Lidojuma kontroles sistēma. Sistēma, kas ietver automātiskas piezemēšanās sistēmu un/vai hibrīdu piezemēšanās sistēmu. |
| --- | --- |

(4)

Lidojuma kontroles sistēma. Sistēma, kas ietver automātiskas piezemēšanās sistēmu un/vai hibrīdu piezemēšanās sistēmu.

| (5) | Pasīva droša lidojuma kontroles sistēma (Fail-Passive flight control system). Lidojuma kontroles sistēma ir pasīva, ja kļūmes gadījumā nerodas ievērojami darbības traucējumi vai novirzes no trajektorijas vai stāvokļa gaisā, bet piezemēšanās nenotiek automātiski. Pasīvas drošas lidojuma kontroles sistēmas gadījumā pilots pārņem lidmašīnas vadību pēc kļūmes. |
| --- | --- |

(5)

Pasīva droša lidojuma kontroles sistēma (Fail-Passive flight control system). Lidojuma kontroles sistēma ir pasīva, ja kļūmes gadījumā nerodas ievērojami darbības traucējumi vai novirzes no trajektorijas vai stāvokļa gaisā, bet piezemēšanās nenotiek automātiski. Pasīvas drošas lidojuma kontroles sistēmas gadījumā pilots pārņem lidmašīnas vadību pēc kļūmes.

| (6) | Operatīva droša lidojuma kontroles sistēma. Lidojuma kontroles sistēma ir operatīva, ja kļūmes gadījumā, lidojot zemāk par trauksmes augstumu, tā var pilnīgi automātiski veikt glisādi, izlīdzināšanu un piezemēties. Kļūmes gadījumā automātiskā nolaišanās sistēma darbosies kā pasīva sistēma. |
| --- | --- |

(6)

Operatīva droša lidojuma kontroles sistēma. Lidojuma kontroles sistēma ir operatīva, ja kļūmes gadījumā, lidojot zemāk par trauksmes augstumu, tā var pilnīgi automātiski veikt glisādi, izlīdzināšanu un piezemēties. Kļūmes gadījumā automātiskā nolaišanās sistēma darbosies kā pasīva sistēma.

| (7) | Operatīva droša hibrīda piezemēšanās sistēma. Sistēma, kas sastāv no primāras pasīvas drošas automātiskas nolaišanās sistēmas un no pakārtotas neatkarīgās vadības sistēmas, kas ļauj pilotam manuāli veikt piezemēšanos, ja primārā sistēma atteikusies darboties.
  Piezīme: pakārtotā neatkarīga vadības sistēma parasti sastāv no ekrāna acu augstumā, kurā parādās norādes, parasti pavēles, bet tā var būt arī informācija par sistēmu (vai virziena maiņu). |
| --- | --- |

(7)

Operatīva droša hibrīda piezemēšanās sistēma. Sistēma, kas sastāv no primāras pasīvas drošas automātiskas nolaišanās sistēmas un no pakārtotas neatkarīgās vadības sistēmas, kas ļauj pilotam manuāli veikt piezemēšanos, ja primārā sistēma atteikusies darboties.

Piezīme: pakārtotā neatkarīga vadības sistēma parasti sastāv no ekrāna acu augstumā, kurā parādās norādes, parasti pavēles, bet tā var būt arī informācija par sistēmu (vai virziena maiņu).

| (8) | Vizuāla glisāde. Glisāde, kurā pilnībā neizpilda instrumentālas glisādes procedūru, un glisādi veic, reljefu vērtējot vizuāli. |
| --- | --- |

(8)

Vizuāla glisāde. Glisāde, kurā pilnībā neizpilda instrumentālas glisādes procedūru, un glisādi veic, reljefu vērtējot vizuāli.

OPS 1.440

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — vispārēji ekspluatācijas noteikumi

(Skat. OPS 1.440 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants veic II vai III kategorijas ekspluatāciju vienīgi tad, ja:






  (1) | Katra attiecīgā lidmašīna ir sertificēta ekspluatācijai ar lēmuma pieņemšanas augstumu, zemāku par 200 pēdām vai bez lēmuma pieņemšanas augstuma, un tajā ir iekārtas, kas paredzētas saskaņā ar CS-AWO par ekspluatāciju jebkuros laika apstākļos vai līdzvērtīgiem noteikumiem, ko apstiprinājusi Iestāde; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants veic II vai III kategorijas ekspluatāciju vienīgi tad, ja:

(1)

Katra attiecīgā lidmašīna ir sertificēta ekspluatācijai ar lēmuma pieņemšanas augstumu, zemāku par 200 pēdām vai bez lēmuma pieņemšanas augstuma, un tajā ir iekārtas, kas paredzētas saskaņā ar CS-AWO par ekspluatāciju jebkuros laika apstākļos vai līdzvērtīgiem noteikumiem, ko apstiprinājusi Iestāde;

| (2) | Ir izstrādāta un uzturēta piemērota sistēma, lai reģistrētu izdevušās un neizdevušās glisādes un/vai automātiskas piezemēšanās gadījumus, lai kontrolētu vispārējo ekspluatācijas drošību; |
| --- | --- |

(2)

Ir izstrādāta un uzturēta piemērota sistēma, lai reģistrētu izdevušās un neizdevušās glisādes un/vai automātiskas piezemēšanās gadījumus, lai kontrolētu vispārējo ekspluatācijas drošību;

| (3) | ekspluatāciju ir apstiprinājusi Iestāde; |
| --- | --- |

(3)

ekspluatāciju ir apstiprinājusi Iestāde;

| (4) | lidmašīnas apkalpē ir vismaz 2 piloti; un |
| --- | --- |

(4)

lidmašīnas apkalpē ir vismaz 2 piloti; un

| (5) | Lēmuma pieņemšanas relatīvais augstums ir noteikts ar radioaltimetru. |
| --- | --- |

(5)

Lēmuma pieņemšanas relatīvais augstums ir noteikts ar radioaltimetru.

| b) | Ekspluatants neveic pacelšanos sliktas redzamības apstākļos — ja RVR ir mazāka nekā 150 m (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 200 m (D kategorijas lidmašīnām), izņemot gadījumus, ja to ir atļāvusi Iestāde. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants neveic pacelšanos sliktas redzamības apstākļos — ja RVR ir mazāka nekā 150 m (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 200 m (D kategorijas lidmašīnām), izņemot gadījumus, ja to ir atļāvusi Iestāde.

OPS 1.445

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — lidlauki

| a) | Ekspluatants izmanto lidlauku II vai III kategorijas ekspluatācijai vienīgi gadījumos, ja lidlauku šādai ekspluatācijai ir apstiprinājusi valsts, kurā lidlauks atrodas. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants izmanto lidlauku II vai III kategorijas ekspluatācijai vienīgi gadījumos, ja lidlauku šādai ekspluatācijai ir apstiprinājusi valsts, kurā lidlauks atrodas.

| b) | Ekspluatants pārliecinās, ka ir izstrādātas sliktas redzamības procedūras (LVP), un tās īstenos lidlaukos, kuros ir jāveic ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants pārliecinās, ka ir izstrādātas sliktas redzamības procedūras (LVP), un tās īstenos lidlaukos, kuros ir jāveic ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos.

OPS 1.450

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — mācības un kvalifikācija

(Skat. OPS 1.450 1. pielikumu)

Ekspluatants nodrošina, ka, pirms sliktas redzamības apstākļos notiek pacelšanās, kā arī II un III kategorijas ekspluatācija:

| (1) | katrs lidmašīnas apkalpes loceklis:






  i) | ir apguvis mācību kursu un atbilst I. pielikumā paredzētajām pārbaudes prasībām, arī veicis mācības ar lidojuma simulēšanas iekārtu saistībā ar ekspluatāciju ierobežotas RVR apstākļos, kā arī ar lēmuma pieņemšanas augstumu, kas atbilst ekspluatanta II/III kategorijas apstiprinājumam; un |
| --- | --- | --- |

(1)

katrs lidmašīnas apkalpes loceklis:

i)

ir apguvis mācību kursu un atbilst I. pielikumā paredzētajām pārbaudes prasībām, arī veicis mācības ar lidojuma simulēšanas iekārtu saistībā ar ekspluatāciju ierobežotas RVR apstākļos, kā arī ar lēmuma pieņemšanas augstumu, kas atbilst ekspluatanta II/III kategorijas apstiprinājumam; un

| ii) | ir kvalificēts saskaņā ar I. pielikumu; |
| --- | --- |

ii)

ir kvalificēts saskaņā ar I. pielikumu;

| (2) | mācības un pārbaudes notiek saskaņā ar sīki izstrādātu mācību programmu, ko apstiprinājusi Iestāde un kas ir ietverta ekspluatācijas rokasgrāmatā. Šis mācību kurss ir papildinājums tam, kas paredzēts N apakšsadaļā; un |
| --- | --- |

(2)

mācības un pārbaudes notiek saskaņā ar sīki izstrādātu mācību programmu, ko apstiprinājusi Iestāde un kas ir ietverta ekspluatācijas rokasgrāmatā. Šis mācību kurss ir papildinājums tam, kas paredzēts N apakšsadaļā; un

| (3) | lidojuma apkalpes kvalifikācija atbilst darbības un lidmašīnas tipam. |
| --- | --- |

(3)

lidojuma apkalpes kvalifikācija atbilst darbības un lidmašīnas tipam.

OPS 1.455

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — ekspluatācijas procedūras

(Skat. OPS 1.455 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatantam ir jāizstrādā procedūras un norādes, ko izmantot, veicot pacelšanos sliktas redzamības apstākļos un II un III kategorijas ekspluatāciju. Šīm procedūrām ir jābūt ietvertām ekspluatācijas rokasgrāmatā un tām jāietver lidojuma apkalpes locekļu pienākumi, vadot lidmašīnu pa zemi, veicot, attiecīgi, pacelšanos, glisādi, izlīdzināšanu, piezemēšanos, izskrējienu un atkārtotu glisādi. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatantam ir jāizstrādā procedūras un norādes, ko izmantot, veicot pacelšanos sliktas redzamības apstākļos un II un III kategorijas ekspluatāciju. Šīm procedūrām ir jābūt ietvertām ekspluatācijas rokasgrāmatā un tām jāietver lidojuma apkalpes locekļu pienākumi, vadot lidmašīnu pa zemi, veicot, attiecīgi, pacelšanos, glisādi, izlīdzināšanu, piezemēšanos, izskrējienu un atkārtotu glisādi.

| b) | Kapteinis pārliecinās, ka:






  (1) | Vizuālo un nevizuālo ierīču stāvoklis ir pietiekams, pirms sākt pacelšanos sliktas redzamības apstākļos vai II vai III kategorijas glisādi; |
| --- | --- | --- |

b)

Kapteinis pārliecinās, ka:

(1)

Vizuālo un nevizuālo ierīču stāvoklis ir pietiekams, pirms sākt pacelšanos sliktas redzamības apstākļos vai II vai III kategorijas glisādi;

| (2) | Ir spēkā atbilstoši LVP saskaņā ar informāciju, kas saņemta no gaisa satiksmes dienestiem, pirms sākt pacelšanos sliktas redzamības apstākļos vai II vai III kategorijas glisādi; un |
| --- | --- |

(2)

Ir spēkā atbilstoši LVP saskaņā ar informāciju, kas saņemta no gaisa satiksmes dienestiem, pirms sākt pacelšanos sliktas redzamības apstākļos vai II vai III kategorijas glisādi; un

| (3) | lidojuma apkalpes locekļi ir pietiekami kvalificēti, pirms sākta pacelšanos sliktas redzamības apstākļos ar RVR, kas mazāka par 150 m (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 200 m (D kategorijas lidmašīnām) vai II vai III kategorijas glisādi. |
| --- | --- |

(3)

lidojuma apkalpes locekļi ir pietiekami kvalificēti, pirms sākta pacelšanos sliktas redzamības apstākļos ar RVR, kas mazāka par 150 m (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 200 m (D kategorijas lidmašīnām) vai II vai III kategorijas glisādi.

OPS 1.460

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — obligātas iekārtas

| a) | Ekspluatantam ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jāietver obligātas iekārtas, kam jābūt darba kārtībā, sākot pacelšanos sliktas redzamības apstākļos vai II vai III kategorijas glisādi atbilstoši AFM vai citam apstiprinātam dokumentam. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatantam ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jāietver obligātas iekārtas, kam jābūt darba kārtībā, sākot pacelšanos sliktas redzamības apstākļos vai II vai III kategorijas glisādi atbilstoši AFM vai citam apstiprinātam dokumentam.

| b) | Kapteinis pārliecinās, ka lidmašīnas un attiecīgās aviācijas sistēmas ir piemērotas, lai veiktu konkrēto ekspluatāciju. |
| --- | --- |

b)

Kapteinis pārliecinās, ka lidmašīnas un attiecīgās aviācijas sistēmas ir piemērotas, lai veiktu konkrēto ekspluatāciju.

OPS 1.465

Obligāti ekspluatācijas nosacījumi saskaņā ar VFR

(Skat. OPS 1.465 1. pielikumu)

Ekspluatants nodrošina, ka:

| (1) | lidojumus saskaņā ar VFR veic atbilstoši vizuālu lidojumu noteikumiem un saskaņā ar tabulu OPS 1.465 1. pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

lidojumus saskaņā ar VFR veic atbilstoši vizuālu lidojumu noteikumiem un saskaņā ar tabulu OPS 1.465 1. pielikumā.

| (2) | īpašus lidojumus saskaņā ar VFR nesāk, ja redzamība ir mazāka par 3 km, un tos neveic citos gadījumos, ja redzamība ir mazāka nekā 1,5 km. |
| --- | --- |

(2)

īpašus lidojumus saskaņā ar VFR nesāk, ja redzamība ir mazāka par 3 km, un tos neveic citos gadījumos, ja redzamība ir mazāka nekā 1,5 km.

OPS 1.430 1. pielikums

Obligāti lidlauku ekspluatācijas nosacījumi

| a) | Obligāti pacelšanās nosacījumi






  (1) | Vispārējas prasības






  i) | Ekspluatanta noteiktiem pacelšanās obligātajiem nosacījumiem ir jābūt izteiktiem kā redzamības vai RVR robežām, ņemot vērā visus attiecīgos faktorus katram lidlaukam, ko ir plānots izmantot, kā arī lidlauka raksturīgās iezīmes. Ja ir īpaša vajadzība izlidošanas un/vai piespiedu piezemēšanās laikā redzēt šķēršļus un izvairīties no tiem, ir jāprecizē papildu apstākļi (piemēram, griesti). |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Obligāti pacelšanās nosacījumi

(1)

Vispārējas prasības

i)

Ekspluatanta noteiktiem pacelšanās obligātajiem nosacījumiem ir jābūt izteiktiem kā redzamības vai RVR robežām, ņemot vērā visus attiecīgos faktorus katram lidlaukam, ko ir plānots izmantot, kā arī lidlauka raksturīgās iezīmes. Ja ir īpaša vajadzība izlidošanas un/vai piespiedu piezemēšanās laikā redzēt šķēršļus un izvairīties no tiem, ir jāprecizē papildu apstākļi (piemēram, griesti).

| ii) | Kapteinis sāk pacelšanos vienīgi tad, ja laika apstākļi izlidošanas lidlaukā ir līdzvērtīgi vai labāki nekā spēkā esošie obligātie nosacījumi par nolaišanos minētajā lidlaukā, ja vien nav pieejams piemērots rezerves lidlauks. |
| --- | --- |

ii)

Kapteinis sāk pacelšanos vienīgi tad, ja laika apstākļi izlidošanas lidlaukā ir līdzvērtīgi vai labāki nekā spēkā esošie obligātie nosacījumi par nolaišanos minētajā lidlaukā, ja vien nav pieejams piemērots rezerves lidlauks.

| iii) | Ja ziņotā meteoroloģiskā redzamība ir mazāka par to, kas vajadzīga, lai veiktu pacelšanos, un RVR nav paziņota, pacelšanos var sākt tikai tad, ja kapteinis var noteikt, ka RVR/redzamība un pacelšanas skrejceļš ir līdzīgs vai labāks nekā paredzēts obligātajos nosacījumos. |
| --- | --- |

iii)

Ja ziņotā meteoroloģiskā redzamība ir mazāka par to, kas vajadzīga, lai veiktu pacelšanos, un RVR nav paziņota, pacelšanos var sākt tikai tad, ja kapteinis var noteikt, ka RVR/redzamība un pacelšanas skrejceļš ir līdzīgs vai labāks nekā paredzēts obligātajos nosacījumos.

| iv) | Ja nav pieejams paziņojums par meteoroloģisko redzamību vai RVR, pacelšanos var sākt tikai gadījumā, ja kapteinis var noteikt, ka RVR/redzamība un pacelšanas skrejceļš ir līdzīgs vai labāks nekā paredzēts obligātajos nosacījumos. |
| --- | --- |

iv)

Ja nav pieejams paziņojums par meteoroloģisko redzamību vai RVR, pacelšanos var sākt tikai gadījumā, ja kapteinis var noteikt, ka RVR/redzamība un pacelšanas skrejceļš ir līdzīgs vai labāks nekā paredzēts obligātajos nosacījumos.

| (2) | Vizuālais kontakts. Pacelšanās obligātie nosacījumi ir jāizvēlas tā, lai nodrošinātu pietiekošu vadību un lai kontrolētu lidmašīnu, gan pārtraucot pacelšanos nelabvēlīgu apstākļu dēļ, gan turpinot pacelšanos gadījumā, ja notiek svarīgākā dzinēja kļūme. |
| --- | --- |

(2)

Vizuālais kontakts. Pacelšanās obligātie nosacījumi ir jāizvēlas tā, lai nodrošinātu pietiekošu vadību un lai kontrolētu lidmašīnu, gan pārtraucot pacelšanos nelabvēlīgu apstākļu dēļ, gan turpinot pacelšanos gadījumā, ja notiek svarīgākā dzinēja kļūme.

| (3) | Obligātā RVR/redzamība






  i) | Attiecībā uz vairāku dzinēju lidmašīnām, kuru darbības raksturlielumi ir tādi, ka paceļoties svarīgākā dzinēja darbības traucējumu gadījumā jebkurā punktā lidmašīna var pārtraukt vai turpināt pacelšanos līdz augstumam līdz 1 500 pēdām virs lidlauka, ieturot attālumu līdz šķēršļiem drošās robežās, pacelšanās obligātie nosacījumi, ko noteicis ekspluatants, ir jāizsaka kā RVR/redzamības vērtības, kas nav mazākas par tiem, kas doti 1. tabulā, izņemot tos, kas noteikti 4) punktā:
  1. tabula
  RVR/Redzamība paceļoties






  Pacelšanās RVR/Redzamība |
| --- | --- | --- |
| Lidlauka iekārtas | RVR/Redzamība
  (3. piezīme) |
| Nulle (tikai dienā) | 500 m |
| Skrejceļa malu apgaismojums un/vai centra līnijas marķējums | 250/300 m
  (1. un 2. piezīme) |
| Skrejceļa mala un centra līnijas apgaismojums | 200/250 m
  (1. piezīme) |
| Skrejceļa malu un centra līnijas apgaismojums, un vairākkārtēja RVR informācija | 150/200 m
  (1. un 4. piezīme) |
| 1. piezīme: | Lielākās vērtības attiecas uz D kategorijas lidmašīnām. |

(3)

Obligātā RVR/redzamība

i)

Attiecībā uz vairāku dzinēju lidmašīnām, kuru darbības raksturlielumi ir tādi, ka paceļoties svarīgākā dzinēja darbības traucējumu gadījumā jebkurā punktā lidmašīna var pārtraukt vai turpināt pacelšanos līdz augstumam līdz 1 500 pēdām virs lidlauka, ieturot attālumu līdz šķēršļiem drošās robežās, pacelšanās obligātie nosacījumi, ko noteicis ekspluatants, ir jāizsaka kā RVR/redzamības vērtības, kas nav mazākas par tiem, kas doti 1. tabulā, izņemot tos, kas noteikti 4) punktā:

1. tabula

RVR/Redzamība paceļoties

Pacelšanās RVR/Redzamība

Lidlauka iekārtas

RVR/Redzamība

(3. piezīme)

Nulle (tikai dienā)

500 m

Skrejceļa malu apgaismojums un/vai centra līnijas marķējums

250/300 m

(1. un 2. piezīme)

Skrejceļa mala un centra līnijas apgaismojums

200/250 m

(1. piezīme)

Skrejceļa malu un centra līnijas apgaismojums, un vairākkārtēja RVR informācija

150/200 m

(1. un 4. piezīme)

1. piezīme:

Lielākās vērtības attiecas uz D kategorijas lidmašīnām.

| 2. piezīme: | Nakts ekspluatācijai ir jābūt ieslēgtām vismaz skrejceļa malu un skrejceļa beigu posma gaismām. |
| --- | --- |

2. piezīme:

Nakts ekspluatācijai ir jābūt ieslēgtām vismaz skrejceļa malu un skrejceļa beigu posma gaismām.

| 3. piezīme: | Paziņotās RVR/redzamības vērtību, kas raksturo pacelšanās pirmo daļu, var aizstāt ar pilota novērtējumu. |
| --- | --- |

3. piezīme:

Paziņotās RVR/redzamības vērtību, kas raksturo pacelšanās pirmo daļu, var aizstāt ar pilota novērtējumu.

| 4. piezīme: | Paziņotās RVR lielumam ir jābūt sasniegtam attiecībā uz visiem atbilstošiem RVR ziņošanas punktiem, izņemot gadījumu, kas minēts 3. piezīmē. |
| --- | --- |

4. piezīme:

Paziņotās RVR lielumam ir jābūt sasniegtam attiecībā uz visiem atbilstošiem RVR ziņošanas punktiem, izņemot gadījumu, kas minēts 3. piezīmē.

| ii) | Vairāku dzinēju lidmašīnām, kuru darbības raksturlielumi ir tādi, ka tās nevar ievērot (a)(3)i) apakšpunkta nosacījumus, svarīgākā dzinēja defekta gadījumā var rasties vajadzība atkārtoti un tūlīt piezemēties — un redzēt šķēršļus, un izvairīties no tiem pacelšanās zonā. Tādas lidmašīnas var ekspluatēt ar šādiem obligātiem ekspluatācijas nosacījumiem, ja tās atbilst kritērijiem attiecībā uz distances ieturēšanu no šķēršļiem, pieņemot, ka dzinējs atteicies darboties konkrētā augstumā. Ekspluatanta noteiktie obligātie pacelšanās nosacījumi ir jābalsta uz augstumu, no kāda var sākt neto pacelšanās trajektoriju, vienam dzinējam nedarbojoties. Izmantotie RVR obligātie nosacījumi nevar būt mazāki par vērtībām, kas dotas 1. tabulā vai 2. tabulā, izvēloties vienu no tām.
  2. tabula
  Pieņemtais dzinēja darbības izbeigšanās augstums virs skrejceļa pretstatā RVR/redzamībai






  Pacelšanās RVR/redzamība — lidojuma trajektorija |
| --- | --- |
| Pieņemtais dzinēja darbības izbeigšanās augstums virs pacelšanās skrejceļa | RVR/redzamība
  (2. piezīme) |
| < 50 pēdas | 200 m |
| 51 — 100 pēdas | 300 m |
| 101 — 150 pēdas | 400 m |
| 151 — 200 pēdas | 500 m |
| 201 — 300 pēdas | 1 000 m |
| > 300 pēdas | 1 500 m (1. piezīme) |
| 1. piezīme: | 1 500 m piemēro arī, ja nevar sākt pozitīvu pacelšanās trajektoriju. |

ii)

Vairāku dzinēju lidmašīnām, kuru darbības raksturlielumi ir tādi, ka tās nevar ievērot (a)(3)i) apakšpunkta nosacījumus, svarīgākā dzinēja defekta gadījumā var rasties vajadzība atkārtoti un tūlīt piezemēties — un redzēt šķēršļus, un izvairīties no tiem pacelšanās zonā. Tādas lidmašīnas var ekspluatēt ar šādiem obligātiem ekspluatācijas nosacījumiem, ja tās atbilst kritērijiem attiecībā uz distances ieturēšanu no šķēršļiem, pieņemot, ka dzinējs atteicies darboties konkrētā augstumā. Ekspluatanta noteiktie obligātie pacelšanās nosacījumi ir jābalsta uz augstumu, no kāda var sākt neto pacelšanās trajektoriju, vienam dzinējam nedarbojoties. Izmantotie RVR obligātie nosacījumi nevar būt mazāki par vērtībām, kas dotas 1. tabulā vai 2. tabulā, izvēloties vienu no tām.

2. tabula

Pieņemtais dzinēja darbības izbeigšanās augstums virs skrejceļa pretstatā RVR/redzamībai

Pacelšanās RVR/redzamība — lidojuma trajektorija

Pieņemtais dzinēja darbības izbeigšanās augstums virs pacelšanās skrejceļa

RVR/redzamība

(2. piezīme)

< 50 pēdas

200 m

51 — 100 pēdas

300 m

101 — 150 pēdas

400 m

151 — 200 pēdas

500 m

201 — 300 pēdas

1 000 m

> 300 pēdas

1 500 m (1. piezīme)

1. piezīme:

1 500 m piemēro arī, ja nevar sākt pozitīvu pacelšanās trajektoriju.

| 2. piezīme: | Paziņotās RVR/redzamības vērtību, kas raksturo pacelšanās pirmo daļu, var aizstāt ar pilota novērtējumu. |
| --- | --- |

2. piezīme:

Paziņotās RVR/redzamības vērtību, kas raksturo pacelšanās pirmo daļu, var aizstāt ar pilota novērtējumu.

| iii) | Ja paziņotā RVR vai meteoroloģiskā redzamība nav pieejama, kapteinis sāk pacelšanos tikai tad, ja var noteikt, ka faktiskie apstākļi atbilst spēkā esošiem obligātiem pacelšanās nosacījumiem. |
| --- | --- |

iii)

Ja paziņotā RVR vai meteoroloģiskā redzamība nav pieejama, kapteinis sāk pacelšanos tikai tad, ja var noteikt, ka faktiskie apstākļi atbilst spēkā esošiem obligātiem pacelšanās nosacījumiem.

| (4) | Izņēmumi saistība ar a)3)i) punktu:






  i) | saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu un, ja ir ievērotas A) līdz E) punktā ietvertās prasības, ekspluatants var samazināt pacelšanās obligātos nosacījumus līdz 125 m RVR (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 150 m RVR (D kategorijas lidmašīnām), ja:






  A) | ir spēkā sliktas redzamības procedūras; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Izņēmumi saistība ar a)3)i) punktu:

i)

saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu un, ja ir ievērotas A) līdz E) punktā ietvertās prasības, ekspluatants var samazināt pacelšanās obligātos nosacījumus līdz 125 m RVR (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 150 m RVR (D kategorijas lidmašīnām), ja:

A)

ir spēkā sliktas redzamības procedūras;

| B) | ir ieslēgtas spilgtas skrejceļa viduslīnijas gaismas, kas izvietotas ar 15 m vai mazāku intervālu, kā arī un spilgtas malu gaismas, kas izvietotas ar 60 m vai mazāku intervālu; |
| --- | --- |

B)

ir ieslēgtas spilgtas skrejceļa viduslīnijas gaismas, kas izvietotas ar 15 m vai mazāku intervālu, kā arī un spilgtas malu gaismas, kas izvietotas ar 60 m vai mazāku intervālu;

| C) | lidojuma apkalpes locekļi ir pietiekami sekmīgi beiguši mācības lidojuma simulācijas iekārtā; |
| --- | --- |

C)

lidojuma apkalpes locekļi ir pietiekami sekmīgi beiguši mācības lidojuma simulācijas iekārtā;

| D) | pacelšanās ieskrējiena sākumā no pilota kabīnes ir vizuāli redzams 90 m segments; un |
| --- | --- |

D)

pacelšanās ieskrējiena sākumā no pilota kabīnes ir vizuāli redzams 90 m segments; un

| E) | attiecībā uz visiem attiecīgiem RVR atsauces punktiem ir sasniegtas vajadzīgās RVR vērtības; |
| --- | --- |

E)

attiecībā uz visiem attiecīgiem RVR atsauces punktiem ir sasniegtas vajadzīgās RVR vērtības;

| ii) | saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu lidmašīnas ekspluatants, kas pacelšanās laikā izmanto apstiprinātu sānu novirzes vadības sistēmu, var izmantot mazākus obligātos pacelšanās nosacījumus līdz RVR, kas mazāka par 125 m (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 150 m (D kategorijas lidmašīnām), bet ne mazāku par 75 m — ja ir pieejama skrejceļa aizsardzība un iekārtas, līdzīgas tām, kas vajadzīgas III kategorijas nolaišanās ekspluatācijai. |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu lidmašīnas ekspluatants, kas pacelšanās laikā izmanto apstiprinātu sānu novirzes vadības sistēmu, var izmantot mazākus obligātos pacelšanās nosacījumus līdz RVR, kas mazāka par 125 m (A, B un C kategorijas lidmašīnām) vai 150 m (D kategorijas lidmašīnām), bet ne mazāku par 75 m — ja ir pieejama skrejceļa aizsardzība un iekārtas, līdzīgas tām, kas vajadzīgas III kategorijas nolaišanās ekspluatācijai.

| b) | Neprecīza glisāde






  (1) | Obligāti sistēmas nosacījumi






  i) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka sistēmas obligātie nosacījumi attiecībā uz neprecīzās piezemēšanās procedūrām, kas balstītas uz ILS izmantošanu bez glisādes trajektorijas (tikai LLZ), un ka VOR, NDB, SRA un VDF nav mazākas par 3. tabulā dotajām MDH vērtībām.
  3. tabula
  Obligāti sistēmas nosacījumi neprecīzas glisādes palīglīdzekļiem






  Obligāti sistēmas nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Iespējas | Mazākais MDH |
| ILS (bez glisādes trajektorijas — LLZ) | 250 pēdas |
| SRA (pārtraucot pie

  NM) | 250 pēdas |
| SRA (pārtraucot pie 1 NM) | 300 pēdas |
| SRA (pārtraucot pie 2 NM) | 350 pēdas |
| VOR | 300 pēdas |
| VOR/DME | 250 pēdas |
| NDB | 300 pēdas |
| VDF (QDM un QGH) | 300 pēdas |
| SRA (pārtraucot pie

  NM) | 250 pēdas |

b)

Neprecīza glisāde

(1)

Obligāti sistēmas nosacījumi

i)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka sistēmas obligātie nosacījumi attiecībā uz neprecīzās piezemēšanās procedūrām, kas balstītas uz ILS izmantošanu bez glisādes trajektorijas (tikai LLZ), un ka VOR, NDB, SRA un VDF nav mazākas par 3. tabulā dotajām MDH vērtībām.

3. tabula

Obligāti sistēmas nosacījumi neprecīzas glisādes palīglīdzekļiem

Obligāti sistēmas nosacījumi

Iespējas

Mazākais MDH

ILS (bez glisādes trajektorijas — LLZ)

250 pēdas

Formula

250 pēdas

SRA (pārtraucot pie 1 NM)

300 pēdas

SRA (pārtraucot pie 2 NM)

350 pēdas

VOR

300 pēdas

VOR/DME

250 pēdas

NDB

300 pēdas

VDF (QDM un QGH)

300 pēdas

Formula

250 pēdas

| (2) | Minimālais nolaišanās augstums. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai minimālais nolaišanās augstums neprecīzas glisādes metodei nebūtu zemāks par:






  i) | OCH/OCL attiecīgās kategorijas lidmašīnai; vai |
| --- | --- | --- |

(2)

Minimālais nolaišanās augstums. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai minimālais nolaišanās augstums neprecīzas glisādes metodei nebūtu zemāks par:

i)

OCH/OCL attiecīgās kategorijas lidmašīnai; vai

| ii) | obligātiem sistēmas nosacījumiem. |
| --- | --- |

ii)

obligātiem sistēmas nosacījumiem.

| (3) | Vizuālais kontakts. Pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par MDA/MDH vienīgi gadījumā, ja ir skaidrs vizuālais kontakts un ir skaidri identificējami vismaz šādi objekti saistībā ar izvēlēto skrejceļu:






  i) | glisādes gaismu sistēmas elementi; |
| --- | --- | --- |

(3)

Vizuālais kontakts. Pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par MDA/MDH vienīgi gadījumā, ja ir skaidrs vizuālais kontakts un ir skaidri identificējami vismaz šādi objekti saistībā ar izvēlēto skrejceļu:

i)

glisādes gaismu sistēmas elementi;

| ii) | skrejceļa slieksnis; |
| --- | --- |

ii)

skrejceļa slieksnis;

| iii) | skrejceļa marķējums; |
| --- | --- |

iii)

skrejceļa marķējums;

| iv) | skrejceļa sliekšņa gaismas; |
| --- | --- |

iv)

skrejceļa sliekšņa gaismas;

| v) | skrejceļa sliekšņa identifikācijas gaismas; |
| --- | --- |

v)

skrejceļa sliekšņa identifikācijas gaismas;

| vi) | glisādes trajektorijas vizuālais indikators; |
| --- | --- |

vi)

glisādes trajektorijas vizuālais indikators;

| vii) | piezemēšanas zona vai piezemēšanās zonas apzīmējumi; |
| --- | --- |

vii)

piezemēšanas zona vai piezemēšanās zonas apzīmējumi;

| viii) | piezemēšanās zonas gaismas; |
| --- | --- |

viii)

piezemēšanās zonas gaismas;

| ix) | skrejceļa malu gaismas; vai |
| --- | --- |

ix)

skrejceļa malu gaismas; vai

| x) | citas vizuālas norādes, ko atzinusi Iestāde. |
| --- | --- |

x)

citas vizuālas norādes, ko atzinusi Iestāde.

| (4) | Obligātā RVR. Veicot neprecīzu piezemēšanos, ekspluatantam ir jāievēro šādas obligātas prasības:
  4.a tabula
  Neprecīzas glisādes RVR — lidlauku iekārtas ar pilnu funkcionalitāti









  Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi
  Lidlauku iekārtas ar pilnu funkcionalitāti (1., 5., 6. un 7. piezīme) |
| --- | --- |
| MDH | RVR/lidmašīnas kategorija |
| A | B | C | D |
| 250 — 299 pēdas | 800 m | 800 m | 800 m | 1 200 m |
| 300 — 449 pēdas | 900 m | 1 000 m | 1 000 m | 1 400 m |
| 450 — 649 pēdas | 1 000 m | 1 200 m | 1 200 m | 1 600 m |
| 650 pēdas un augstāk | 1 200 m | 1 400 m | 1 400 m | 1 800 m |

(4)

Obligātā RVR. Veicot neprecīzu piezemēšanos, ekspluatantam ir jāievēro šādas obligātas prasības:

4.a tabula

Neprecīzas glisādes RVR — lidlauku iekārtas ar pilnu funkcionalitāti

Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi

Lidlauku iekārtas ar pilnu funkcionalitāti (1., 5., 6. un 7. piezīme)

MDH

RVR/lidmašīnas kategorija

A

B

C

D

250 — 299 pēdas

800 m

800 m

800 m

1 200 m

300 — 449 pēdas

900 m

1 000 m

1 000 m

1 400 m

450 — 649 pēdas

1 000 m

1 200 m

1 200 m

1 600 m

650 pēdas un augstāk

1 200 m

1 400 m

1 400 m

1 800 m

4.b tabula

Neprecīzas glisādes RVR — lidlauku iekārtas ar vidēju funkcionalitāti

| Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi
  Lidlauku iekārtas ar vidēju funkcionalitāti (2., 5., 6. un 7. piezīme) |
| --- |
| MDH | RVR/lidmašīnas kategorija |
| A | B | C | D |
| 250 — 299 pēdas | 1 000 m | 1 100 m | 1 200 m | 1 400 m |
| 300 — 449 pēdas | 1 200 m | 1 300 m | 1 400 m | 1 600 m |
| 450 — 649 pēdas | 1 400 m | 1 500 m | 1 600 m | 1 800 m |
| 650 pēdas un augstāk | 1 500 m | 1 500 m | 1 800 m | 2 000 m |

Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi

Lidlauku iekārtas ar vidēju funkcionalitāti (2., 5., 6. un 7. piezīme)

MDH

RVR/lidmašīnas kategorija

A

B

C

D

250 — 299 pēdas

1 000 m

1 100 m

1 200 m

1 400 m

300 — 449 pēdas

1 200 m

1 300 m

1 400 m

1 600 m

450 — 649 pēdas

1 400 m

1 500 m

1 600 m

1 800 m

650 pēdas un augstāk

1 500 m

1 500 m

1 800 m

2 000 m

4.c tabula

Neprecīzas glisādes RVR — lidlauku iekārtas ar elementāru funkcionalitāti

| Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi
  Lidlauku iekārtas ar elementāru funkcionalitāti (3., 5., 6. un 7. piezīme) |
| --- |
| MDH | RVR/lidmašīnas kategorija |
| A | B | C | D |
| 250 — 299 pēdas | 1 200 m | 1 300 m | 1 400 m | 1 600 m |
| 300 — 449 pēdas | 1 300 m | 1 400 m | 1 600 m | 1 800 m |
| 450 — 649 pēdas | 1 500 m | 1 500 m | 1 800 m | 2 000 m |
| 650 pēdas un augstāk | 1 500 m | 1 500 m | 2 000 m | 2 000 m |

Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi

Lidlauku iekārtas ar elementāru funkcionalitāti (3., 5., 6. un 7. piezīme)

MDH

RVR/lidmašīnas kategorija

A

B

C

D

250 — 299 pēdas

1 200 m

1 300 m

1 400 m

1 600 m

300 — 449 pēdas

1 300 m

1 400 m

1 600 m

1 800 m

450 — 649 pēdas

1 500 m

1 500 m

1 800 m

2 000 m

650 pēdas un augstāk

1 500 m

1 500 m

2 000 m

2 000 m

4.d tabula

Neprecīzas glisādes RVR — glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti

| Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi
  Glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti (4., 5., 6. un 7. piezīme) |
| --- |
| MDH | RVR/lidmašīnas kategorija |
| A | B | C | D |
| 250 — 299 pēdas | 1 000 m | 1 500 m | 1 600 m | 1 800 m |
| 300 — 449 pēdas | 1 500 m | 1 500 m | 1 800 m | 2 000 m |
| 450 — 649 pēdas | 1 500 m | 1 500 m | 2 000 m | 2 000 m |
| 650 pēdas un augstāk | 1 500 m | 1 500 m | 2 000 m | 2 000 m |
| 1. piezīme: | Lidlauka iekārtas ar pilnu funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas vismaz 720 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām. |

Obligāti neprecīzas glisādes nosacījumi

Glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti (4., 5., 6. un 7. piezīme)

MDH

RVR/lidmašīnas kategorija

A

B

C

D

250 — 299 pēdas

1 000 m

1 500 m

1 600 m

1 800 m

300 — 449 pēdas

1 500 m

1 500 m

1 800 m

2 000 m

450 — 649 pēdas

1 500 m

1 500 m

2 000 m

2 000 m

650 pēdas un augstāk

1 500 m

1 500 m

2 000 m

2 000 m

1. piezīme:

Lidlauka iekārtas ar pilnu funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas vismaz 720 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām.

| 2. piezīme: | Lidlauka iekārtas ar vidēju funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas 420-719 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām. |
| --- | --- |

2. piezīme:

Lidlauka iekārtas ar vidēju funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas 420-719 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām.

| 3. piezīme: | Lidlauka iekārtas ar elementāru funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas posmā, kas īsāks par 420 m, LI glisādes gaismas jebkāda garuma posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām. |
| --- | --- |

3. piezīme:

Lidlauka iekārtas ar elementāru funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas posmā, kas īsāks par 420 m, LI glisādes gaismas jebkāda garuma posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām.

| 4. piezīme: | Glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas, skrejceļa beigu posma gaismas — vai gaismu vispār nav. |
| --- | --- |

4. piezīme:

Glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas, skrejceļa beigu posma gaismas — vai gaismu vispār nav.

| 5. piezīme: | Tabulas ir piemērojamas tikai parastajām glisādēm ar nominālu nolaišanās leņķi, ne lielāku par 4°. Lielākiem nolaišanās leņķiem parasti būs vajadzīgs, lai objekti saistībā ar nolaišanās trajektoriju (piemēram, PAPI) būtu vizuāli saskatāmi arī minimālā nolaišanās augstumā. |
| --- | --- |

5. piezīme:

Tabulas ir piemērojamas tikai parastajām glisādēm ar nominālu nolaišanās leņķi, ne lielāku par 4°. Lielākiem nolaišanās leņķiem parasti būs vajadzīgs, lai objekti saistībā ar nolaišanās trajektoriju (piemēram, PAPI) būtu vizuāli saskatāmi arī minimālā nolaišanās augstumā.

| 6. piezīme: | Iepriekš sniegtie skaitļi ir paziņotā RVR vai meteoroloģiskā redzamība, kas pārrēķināta RVR saskaņa ar h) punktu. |
| --- | --- |

6. piezīme:

Iepriekš sniegtie skaitļi ir paziņotā RVR vai meteoroloģiskā redzamība, kas pārrēķināta RVR saskaņa ar h) punktu.

| 7. piezīme: | 4.a, 4.b, 4.c un 4.d tabulā minētais MDH augstums attiecas uz sākotnējo aprēķināto MDH augstumu. Izvēloties ar to saistīto RVR, nav vajadzības noapaļot līdz tuvākām desmit pēdām, ko var veikt operatīvos nolūkos, piemēram, pārrēķinot MDA augstumā. |
| --- | --- |

7. piezīme:

4.a, 4.b, 4.c un 4.d tabulā minētais MDH augstums attiecas uz sākotnējo aprēķināto MDH augstumu. Izvēloties ar to saistīto RVR, nav vajadzības noapaļot līdz tuvākām desmit pēdām, ko var veikt operatīvos nolūkos, piemēram, pārrēķinot MDA augstumā.

| (5) | Ekspluatācija naktī. Lai veiktu ekspluatāciju naktī, ir jābūt ieslēgtām vismaz skrejceļa malu, skrejceļa sliekšņa un skrejceļa beigu posma gaismām. |
| --- | --- |

(5)

Ekspluatācija naktī. Lai veiktu ekspluatāciju naktī, ir jābūt ieslēgtām vismaz skrejceļa malu, skrejceļa sliekšņa un skrejceļa beigu posma gaismām.

| c) | Precīza glisāde — I kategorijas ekspluatācija






  (1) | Vispārējas prasības. I kategorijas ekspluatācija ir precīza instrumentāla glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS, MLS vai PAR ar lēmuma pieņemšanas augstumu, ne mazāku par 200 pēdām, un skrejceļa redzamību — ne īsāku par 550 m. |
| --- | --- | --- |

c)

Precīza glisāde — I kategorijas ekspluatācija

(1)

Vispārējas prasības. I kategorijas ekspluatācija ir precīza instrumentāla glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS, MLS vai PAR ar lēmuma pieņemšanas augstumu, ne mazāku par 200 pēdām, un skrejceļa redzamību — ne īsāku par 550 m.

| (2) | Lēmuma pieņemšanas augstums. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai lēmuma pieņemšanas augstums I kategorijas precīzās glisādes metodei nebūtu mazāks kā:






  i) | minimāli pieļaujamais lēmuma pieņemšanas augstums, kas noteikts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā (AFM), ja tāds ir; |
| --- | --- | --- |

(2)

Lēmuma pieņemšanas augstums. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai lēmuma pieņemšanas augstums I kategorijas precīzās glisādes metodei nebūtu mazāks kā:

i)

minimāli pieļaujamais lēmuma pieņemšanas augstums, kas noteikts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā (AFM), ja tāds ir;

| ii) | minimāli pieļaujamais augstums, līdz kuram var izmantot precīzas glisādes palīglīdzekļus, ja nav vajadzīgā vizuālā kontakta; |
| --- | --- |

ii)

minimāli pieļaujamais augstums, līdz kuram var izmantot precīzas glisādes palīglīdzekļus, ja nav vajadzīgā vizuālā kontakta;

| iii) | OCH/OCL attiecīgās kategorijas lidmašīnai; vai |
| --- | --- |

iii)

OCH/OCL attiecīgās kategorijas lidmašīnai; vai

| iv) | 200 pēdas. |
| --- | --- |

iv)

200 pēdas.

| (3) | Vizuālais kontakts. Pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par I kategorijas lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (c)(2) apakšpunktu, vienīgi gadījumā, ja pilotam ir skaidrs vizuālais kontakts un ir skaidri identificējams vismaz viens šāds objekts saistībā ar izvēlēto skrejceļu:






  i) | glisādes gaismu sistēmas elementi; |
| --- | --- | --- |

(3)

Vizuālais kontakts. Pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par I kategorijas lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (c)(2) apakšpunktu, vienīgi gadījumā, ja pilotam ir skaidrs vizuālais kontakts un ir skaidri identificējams vismaz viens šāds objekts saistībā ar izvēlēto skrejceļu:

i)

glisādes gaismu sistēmas elementi;

| ii) | skrejceļa slieksnis; |
| --- | --- |

ii)

skrejceļa slieksnis;

| iii) | skrejceļa sliekšņa marķējums; |
| --- | --- |

iii)

skrejceļa sliekšņa marķējums;

| iv) | skrejceļa sliekšņa gaismas; |
| --- | --- |

iv)

skrejceļa sliekšņa gaismas;

| v) | skrejceļa sliekšņa identifikācijas gaismas; |
| --- | --- |

v)

skrejceļa sliekšņa identifikācijas gaismas;

| vi) | glisādes trajektorijas vizuālais indikators; |
| --- | --- |

vi)

glisādes trajektorijas vizuālais indikators;

| vii) | piezemēšanas zona vai piezemēšanās zonas apzīmējumi; |
| --- | --- |

vii)

piezemēšanas zona vai piezemēšanās zonas apzīmējumi;

| viii) | piezemēšanās zonas gaismas; vai |
| --- | --- |

viii)

piezemēšanās zonas gaismas; vai

| ix) | skrejceļa malu gaismas. |
| --- | --- |

ix)

skrejceļa malu gaismas.

| (4) | Obligātā RVR. Veicot I kategorijas ekspluatāciju, ekspluatantam ir jāizmanto šādas zemākās obligāto nosacījumu vērtības:
  5. tabula
  RVR I kategorijas glisādei atkarībā no iekārtām uz zemes un lēmuma pieņemšanas augstuma (DH)









  I kategorijas obligātie nosacījumi |
| --- | --- |
| Lēmuma augstums (7. piezīme) | Funkcionalitāte lidlauka iekārtām/RVR (5. piezīme) |
| Pilnīga
  (1. un 6. piezīme) | Vidēja
  (2. un 6. piezīme) | Elementāra
  (3. un 6. piezīme) | Nulle
  (4. un 6. piezīme) |
| 200 pēdas | 550 m | 700 m | 800 m | 1 000 m |
| 201– 250 pēdas | 600 m | 700 m | 800 m | 1 000 m |
| 251–300 pēdas | 650 m | 800 m | 900 m | 1 200 m |
| 301 pēdas un augstāk | 800 m | 900 m | 1 000 m | 1 200 m |
| 1. piezīme: | lidlauka iekārtas ar pilnu funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas vismaz 720 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām. |

(4)

Obligātā RVR. Veicot I kategorijas ekspluatāciju, ekspluatantam ir jāizmanto šādas zemākās obligāto nosacījumu vērtības:

5. tabula

RVR I kategorijas glisādei atkarībā no iekārtām uz zemes un lēmuma pieņemšanas augstuma (DH)

I kategorijas obligātie nosacījumi

Lēmuma augstums (7. piezīme)

Funkcionalitāte lidlauka iekārtām/RVR (5. piezīme)

Pilnīga

(1. un 6. piezīme)

Vidēja

(2. un 6. piezīme)

Elementāra

(3. un 6. piezīme)

Nulle

(4. un 6. piezīme)

200 pēdas

550 m

700 m

800 m

1 000 m

201– 250 pēdas

600 m

700 m

800 m

1 000 m

251–300 pēdas

650 m

800 m

900 m

1 200 m

301 pēdas un augstāk

800 m

900 m

1 000 m

1 200 m

1. piezīme:

lidlauka iekārtas ar pilnu funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas vismaz 720 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām.

| 2. piezīme: | lidlauka iekārtas ar vidēju funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas 420-719 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām. |
| --- | --- |

2. piezīme:

lidlauka iekārtas ar vidēju funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas 420-719 m garā posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām.

| 3. piezīme: | lidlauka iekārtas ar elementāru funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas posmā, kas īsāks par 420 m, LI glisādes gaismas jebkāda garuma posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām. |
| --- | --- |

3. piezīme:

lidlauka iekārtas ar elementāru funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, HI/MI glisādes gaismas posmā, kas īsāks par 420 m, LI glisādes gaismas jebkāda garuma posmā, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas un skrejceļa beigu posma gaismas. Gaismām ir jābūt ieslēgtām.

| 4. piezīme: | glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas, skrejceļa beigu posma gaismas — vai gaismu vispār nav. |
| --- | --- |

4. piezīme:

glisādes apgaismojums ar nulles funkcionalitāti ietver skrejceļa apzīmējumus, skrejceļa malu gaismas, skrejceļa sliekšņa gaismas, skrejceļa beigu posma gaismas — vai gaismu vispār nav.

| 5. piezīme: | iepriekš sniegtie skaitļi ir paziņotā RVR vai meteoroloģiskā redzamība, kas pārrēķināta RVR saskaņa ar h) punktu. |
| --- | --- |

5. piezīme:

iepriekš sniegtie skaitļi ir paziņotā RVR vai meteoroloģiskā redzamība, kas pārrēķināta RVR saskaņa ar h) punktu.

| 6. piezīme: | tabulas ir piemērojamas tikai parastajām glisādes metodēm ar nominālo nolaišanās leņķi, ne lielāku par 4°. |
| --- | --- |

6. piezīme:

tabulas ir piemērojamas tikai parastajām glisādes metodēm ar nominālo nolaišanās leņķi, ne lielāku par 4°.

| 7. piezīme: | tabulā minētais DH attiecas uz sākotnēji aprēķināto DH. Izvēloties ar to saistīto RVR, nav jānoapaļo līdz tuvākām desmit pēdām, ko var veikt operatīvos nolūkos (piemēram, pārrēķinot DA augstumā). |
| --- | --- |

7. piezīme:

tabulā minētais DH attiecas uz sākotnēji aprēķināto DH. Izvēloties ar to saistīto RVR, nav jānoapaļo līdz tuvākām desmit pēdām, ko var veikt operatīvos nolūkos (piemēram, pārrēķinot DA augstumā).

| (5) | Ekspluatācija, piedaloties vienam pilotam. Attiecībā uz ekspluatāciju, piedaloties vienam pilotam, ekspluatantam ir jāaprēķina minimālā RVR visām glisādes metodēm saskaņā ar OPS 1.430 un šo pielikumu. RVR, kas mazāka nekā 800 m, nav atļauta, izņemto gadījumus, ja izmanto piemērotu autopilotu, apvienotu ar ILS vai MLS. Šādā piemēro gadījumā parastos obligātos nosacījumus. Piemērotais lēmuma pieņemšanas augstums nedrīkst būt mazāks nekā 1,25 × pieļaujamais minimālais autopilota izmantošanas augstums. |
| --- | --- |

(5)

Ekspluatācija, piedaloties vienam pilotam. Attiecībā uz ekspluatāciju, piedaloties vienam pilotam, ekspluatantam ir jāaprēķina minimālā RVR visām glisādes metodēm saskaņā ar OPS 1.430 un šo pielikumu. RVR, kas mazāka nekā 800 m, nav atļauta, izņemto gadījumus, ja izmanto piemērotu autopilotu, apvienotu ar ILS vai MLS. Šādā piemēro gadījumā parastos obligātos nosacījumus. Piemērotais lēmuma pieņemšanas augstums nedrīkst būt mazāks nekā 1,25 × pieļaujamais minimālais autopilota izmantošanas augstums.

| (6) | Ekspluatācija naktī. Lai veiktu ekspluatāciju naktī, ir jābūt ieslēgtām vismaz skrejceļa malu, skrejceļa sliekšņa un skrejceļa beigu posma gaismām. |
| --- | --- |

(6)

Ekspluatācija naktī. Lai veiktu ekspluatāciju naktī, ir jābūt ieslēgtām vismaz skrejceļa malu, skrejceļa sliekšņa un skrejceļa beigu posma gaismām.

| d) | Precīza glisāde — II kategorijas ekspluatācija






  (1) | Vispārējas prasības. II kategorijas darbība ir precīza instrumentālā glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS, MLS vai PAR:






  i) | ar lēmuma pieņemšanas augstumu mazāku par 200 pēdām, bet ne mazāku par 100 pēdām; un |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Precīza glisāde — II kategorijas ekspluatācija

(1)

Vispārējas prasības. II kategorijas darbība ir precīza instrumentālā glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS, MLS vai PAR:

i)

ar lēmuma pieņemšanas augstumu mazāku par 200 pēdām, bet ne mazāku par 100 pēdām; un

| ii) | ar skrejceļa redzamību, ne mazāku par 300 m. |
| --- | --- |

ii)

ar skrejceļa redzamību, ne mazāku par 300 m.

| (2) | Lēmuma pieņemšanas augstums. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai lēmuma pieņemšanas augstums II kategorijas ekspluatācijai nebūtu mazāks kā:






  i) | pieļaujamais minimālais lēmuma pieņemšanas augstums, kas noteikts AFM, ja tāds ir; |
| --- | --- | --- |

(2)

Lēmuma pieņemšanas augstums. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai lēmuma pieņemšanas augstums II kategorijas ekspluatācijai nebūtu mazāks kā:

i)

pieļaujamais minimālais lēmuma pieņemšanas augstums, kas noteikts AFM, ja tāds ir;

| ii) | pieļaujamais minimālais augstums, līdz kādam var izmantot precīzas glisādes palīglīdzekļus, ja nav vajadzīgā vizuālā kontakta; |
| --- | --- |

ii)

pieļaujamais minimālais augstums, līdz kādam var izmantot precīzas glisādes palīglīdzekļus, ja nav vajadzīgā vizuālā kontakta;

| iii) | OCH/OCL attiecīgās kategorijas lidmašīnai; |
| --- | --- |

iii)

OCH/OCL attiecīgās kategorijas lidmašīnai;

| iv) | lēmuma pieņemšanas augstums, kurā lidojuma apkalpe drīkst strādāt; vai |
| --- | --- |

iv)

lēmuma pieņemšanas augstums, kurā lidojuma apkalpe drīkst strādāt; vai

| v) | 100 pēdas. |
| --- | --- |

v)

100 pēdas.

| (3) | Vizuālais kontakts. Pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par II kategorijas lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (d)(2) apakšpunktu, vienīgi gadījumā, ja var nodibināt un uzturēt vizuālu kontaktu ar šādiem objektiem: segments no vismaz 3 secīgām gaismām glisādes gaismu līnijas centrā, vai piezemēšanās zonas gaismas, vai skrejceļa centra līnijas gaismas, vai skrejceļa malu gaismas vai šo gaismu apvienojums. Vizuālā kontakta objektiem ir jāietver perpendikulārs zemes apgaismojuma sistēmas elements, t.i. glisādes apgaismojuma šķērsjosla vai skrejceļa slieksnis, vai piezemēšanās zonas apgaismojuma īsjosla. |
| --- | --- |

(3)

Vizuālais kontakts. Pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par II kategorijas lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (d)(2) apakšpunktu, vienīgi gadījumā, ja var nodibināt un uzturēt vizuālu kontaktu ar šādiem objektiem: segments no vismaz 3 secīgām gaismām glisādes gaismu līnijas centrā, vai piezemēšanās zonas gaismas, vai skrejceļa centra līnijas gaismas, vai skrejceļa malu gaismas vai šo gaismu apvienojums. Vizuālā kontakta objektiem ir jāietver perpendikulārs zemes apgaismojuma sistēmas elements, t.i. glisādes apgaismojuma šķērsjosla vai skrejceļa slieksnis, vai piezemēšanās zonas apgaismojuma īsjosla.

| (4) | Obligātā RVR. Veicot II kategorijas ekspluatāciju, ekspluatantam ir jāizmanto šādas zemākās pieļaujamās obligāto nosacījumu vērtības:
  6. tabula
  RVR II kategorijas glisādei atkarībā no lēmuma pieņemšanas augstuma (DH)







  Obligāti II kategorijas nosacījumi |
| --- | --- |
| Lēmuma pieņemšanas augstums | Autopilots izmantots līdz pat augstumam, kas mazāks par DH (skat. 1. piezīmi) |
| RVR/lidmašīna A, B un C kategorija | RVR/lidmašīna D kategorija |
| 100 pēdas — 120 pēdas | 300 m | 300 m
  (2. piezīme)/350 m |
| 121 pēda — 140 pēdas | 400 m | 400 m |
| 141 pēda un augstāk | 450 m | 450 m |
| 1. piezīme: | Atsauce uz “Autopilots izmantots līdz pat augstumam, kas mazāks par DH” šajā tabulā nozīmē automātiskas lidojuma kontroles sistēmas nepārtrauktu izmantojumu līdz augstumam, kas nav lielāks par 80 % no piemērojamā DH. Tādējādi tehniskās lidojumderīguma prasības var ietekmēt piemēroto DH tādā ziņā, ka ir noteikts mazākais augstums, kurā var izmantot automātisku lidojuma kontroles sistēmu. |

(4)

Obligātā RVR. Veicot II kategorijas ekspluatāciju, ekspluatantam ir jāizmanto šādas zemākās pieļaujamās obligāto nosacījumu vērtības:

6. tabula

RVR II kategorijas glisādei atkarībā no lēmuma pieņemšanas augstuma (DH)

Obligāti II kategorijas nosacījumi

Lēmuma pieņemšanas augstums

Autopilots izmantots līdz pat augstumam, kas mazāks par DH (skat. 1. piezīmi)

RVR/lidmašīna A, B un C kategorija

RVR/lidmašīna D kategorija

100 pēdas — 120 pēdas

300 m

300 m

(2. piezīme)/350 m

121 pēda — 140 pēdas

400 m

400 m

141 pēda un augstāk

450 m

450 m

1. piezīme:

Atsauce uz “Autopilots izmantots līdz pat augstumam, kas mazāks par DH” šajā tabulā nozīmē automātiskas lidojuma kontroles sistēmas nepārtrauktu izmantojumu līdz augstumam, kas nav lielāks par 80 % no piemērojamā DH. Tādējādi tehniskās lidojumderīguma prasības var ietekmēt piemēroto DH tādā ziņā, ka ir noteikts mazākais augstums, kurā var izmantot automātisku lidojuma kontroles sistēmu.

| 2. piezīme: | veicot automātisku piezemēšanos, D kategorijas lidmašīnām var izmantot 300 m. |
| --- | --- |

2. piezīme:

veicot automātisku piezemēšanos, D kategorijas lidmašīnām var izmantot 300 m.

| e) | Precīzā glisāde — III kategorijas ekspluatācija






  (1) | Vispārējas prasības. III kategorijas ekspluatāciju iedala šādi:






  i) | III A kategorijas ekspluatācija. Precīza instrumentāla glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS vai MLS:






  A) | ar lēmuma pieņemšanas augstumu mazāku par 100 pēdām; un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Precīzā glisāde — III kategorijas ekspluatācija

(1)

Vispārējas prasības. III kategorijas ekspluatāciju iedala šādi:

i)

III A kategorijas ekspluatācija. Precīza instrumentāla glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS vai MLS:

A)

ar lēmuma pieņemšanas augstumu mazāku par 100 pēdām; un

| B) | ar skrejceļa redzamību, ne mazāku par 200 m. |
| --- | --- |

B)

ar skrejceļa redzamību, ne mazāku par 200 m.

| ii) | III kategorijas B ekspluatācija. Precīza instrumentāla glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS vai MLS:






  A) | ar lēmuma pieņemšanas augstumu mazāku par 50 pēdām vai bez lēmuma pieņemšanas augstuma; un |
| --- | --- | --- |

ii)

III kategorijas B ekspluatācija. Precīza instrumentāla glisāde un piezemēšanās, izmantojot ILS vai MLS:

A)

ar lēmuma pieņemšanas augstumu mazāku par 50 pēdām vai bez lēmuma pieņemšanas augstuma; un

| B) | ar skrejceļa redzamību mazāku par 200 m, bet ne mazāku par 75 m. |
| --- | --- |

B)

ar skrejceļa redzamību mazāku par 200 m, bet ne mazāku par 75 m.

Piezīme:Ja lēmuma pieņemšanas augstums (DH) un skrejceļa redzamība (RVR) nav vienā un tajā pašā kategorijā, tad, nosakot darbības kategoriju, vadās pēc RVR.

| (2) | Lēmuma pieņemšanas augstums. Ekspluatācijai, kurā izmanto lēmuma pieņemšanas augstuma vērtību, ekspluatantam ir jānodrošina, lai lēmuma pieņemšanas augstums nebūtu mazāks par:






  i) | pieļaujamais minimālais lēmuma pieņemšanas augstums, kas noteikts AFM, ja tāds ir; |
| --- | --- | --- |

(2)

Lēmuma pieņemšanas augstums. Ekspluatācijai, kurā izmanto lēmuma pieņemšanas augstuma vērtību, ekspluatantam ir jānodrošina, lai lēmuma pieņemšanas augstums nebūtu mazāks par:

i)

pieļaujamais minimālais lēmuma pieņemšanas augstums, kas noteikts AFM, ja tāds ir;

| ii) | pieļaujamais minimālais augstums, līdz kādam var izmantot precīzas glisādes palīglīdzekļus, ja nav vajadzīgā vizuālā kontakta; vai |
| --- | --- |

ii)

pieļaujamais minimālais augstums, līdz kādam var izmantot precīzas glisādes palīglīdzekļus, ja nav vajadzīgā vizuālā kontakta; vai

| iii) | lēmuma pieņemšanas augstums, kādā lidojuma apkalpe drīkst strādāt. |
| --- | --- |

iii)

lēmuma pieņemšanas augstums, kādā lidojuma apkalpe drīkst strādāt.

| (3) | Ekspluatācija bez lēmuma pieņemšanas augstuma. Ekspluatācija bez lēmuma pieņemšanas augstuma var veikt tikai tad, ja:






  i) | ekspluatācija bez lēmuma pieņemšanas augstuma ir atļauta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ekspluatācija bez lēmuma pieņemšanas augstuma. Ekspluatācija bez lēmuma pieņemšanas augstuma var veikt tikai tad, ja:

i)

ekspluatācija bez lēmuma pieņemšanas augstuma ir atļauta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā;

| ii) | piezemēšanās palīglīdzekļi un lidlauka iekārtas ir piemērotas, lai veiktu ekspluatāciju bez lēmuma pieņemšanas augstuma; un |
| --- | --- |

ii)

piezemēšanās palīglīdzekļi un lidlauka iekārtas ir piemērotas, lai veiktu ekspluatāciju bez lēmuma pieņemšanas augstuma; un

| iii) | ekspluatantam ir apstiprinājums III kategorijas ekspluatācijai bez lēmuma pieņemšanas augstuma. |
| --- | --- |

iii)

ekspluatantam ir apstiprinājums III kategorijas ekspluatācijai bez lēmuma pieņemšanas augstuma.

Piezīme: III kategorijas skrejceļa gadījumā var pieņemt, ka tehniski iespējams veikt ekspluatāciju bez lēmuma pieņemšanas augstuma, izņemot gadījumus, ja tas ir īpaši ierobežots ar publikāciju AIP vai NOTAM.

| (4) | Vizuālais kontakts






  i) | IIIA kategorijas ekspluatācijai un IIIB kategorijas ekspluatācijai ar pasīvām droša lidojuma kontroles sistēmām, pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (e)(2) apakšpunktu, vienīgi gadījumos, ja ir nodibināts vizuāls kontakts — un to var uzturēt — ar lidlauka apgaismojuma objektiem, kas ietver segmentu no vismaz 3 secīgi izvietotām gaismām piezemēšanās gaismu centra līnijā vai piezemēšanās zonas gaismas, vai skrejceļa centra līnijas gaismas, vai skrejceļa malu gaismas, vai šo gaismu apvienojumu. |
| --- | --- | --- |

(4)

Vizuālais kontakts

i)

IIIA kategorijas ekspluatācijai un IIIB kategorijas ekspluatācijai ar pasīvām droša lidojuma kontroles sistēmām, pilots drīkst turpināt glisādi zemāk par lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (e)(2) apakšpunktu, vienīgi gadījumos, ja ir nodibināts vizuāls kontakts — un to var uzturēt — ar lidlauka apgaismojuma objektiem, kas ietver segmentu no vismaz 3 secīgi izvietotām gaismām piezemēšanās gaismu centra līnijā vai piezemēšanās zonas gaismas, vai skrejceļa centra līnijas gaismas, vai skrejceļa malu gaismas, vai šo gaismu apvienojumu.

| ii) | IIIB kategorijas ekspluatācijai ar operatīvām droša lidojuma kontroles sistēmām, izmantojot lēmuma pieņemšanas augstumu, pilots drīkst turpināt piezemēšanos zemāk par lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (e)(2) apakšpunktu, ja ir nodibināts vizuāls kontakts — un to var uzturēt — ar lidlauka apgaismojuma objektiem, kas ir vismaz centra līnijas gaismas. |
| --- | --- |

ii)

IIIB kategorijas ekspluatācijai ar operatīvām droša lidojuma kontroles sistēmām, izmantojot lēmuma pieņemšanas augstumu, pilots drīkst turpināt piezemēšanos zemāk par lēmuma pieņemšanas augstumu, kas noteikts saskaņā ar (e)(2) apakšpunktu, ja ir nodibināts vizuāls kontakts — un to var uzturēt — ar lidlauka apgaismojuma objektiem, kas ir vismaz centra līnijas gaismas.

| iii) | III kategorijas ekspluatācijai bez lēmuma pieņemšanas augstuma pirms nolaišanās nav vajadzības pēc vizuāla kontakta ar skrejceļu. |
| --- | --- |

iii)

III kategorijas ekspluatācijai bez lēmuma pieņemšanas augstuma pirms nolaišanās nav vajadzības pēc vizuāla kontakta ar skrejceļu.

| (5) | Obligātā RVR. Mazākais pieļaujamais minimums, kas jāizmato ekspluatantam III kategorijas ekspluatācijai:
  7. tabula
  RVR III kategorijas glisādei atkarībā no DH un izskrējiena kontroles/vadības sistēmas








  Obligāti III kategorijas nosacījumi |
| --- | --- |
| Glisādes kategorija | Lēmuma pieņemšanas augstums (pēdās) (2. piezīme) | Izskrējiena kontroles/vadības sistēma | RVR (m) |
| III A | Mazāks par 100 pēdām | Nav vajadzīgs | 200 m |
| III B | Mazāks par 100 pēdām | Pasīva droša | 150 m
  (1. piezīme) |
| III B | Mazāks par 50 pēdām | Pasīva droša | 125 m |
| III B | Mazāks par 50 pēdām vai bez lēmuma pieņemšanas augstuma | Operatīva droša | 75 m |
| 1. piezīme: | Lidmašīnām, kas sertificētas saskaņā ar CS-AWO 321(b)(3) apakšpunktu ekspluatācijai jebkuros laika apstākļos. |

(5)

Obligātā RVR. Mazākais pieļaujamais minimums, kas jāizmato ekspluatantam III kategorijas ekspluatācijai:

7. tabula

RVR III kategorijas glisādei atkarībā no DH un izskrējiena kontroles/vadības sistēmas

Obligāti III kategorijas nosacījumi

Glisādes kategorija

Lēmuma pieņemšanas augstums (pēdās) (2. piezīme)

Izskrējiena kontroles/vadības sistēma

RVR (m)

III A

Mazāks par 100 pēdām

Nav vajadzīgs

200 m

III B

Mazāks par 100 pēdām

Pasīva droša

150 m

(1. piezīme)

III B

Mazāks par 50 pēdām

Pasīva droša

125 m

III B

Mazāks par 50 pēdām vai bez lēmuma pieņemšanas augstuma

Operatīva droša

75 m

1. piezīme:

Lidmašīnām, kas sertificētas saskaņā ar CS-AWO 321(b)(3) apakšpunktu ekspluatācijai jebkuros laika apstākļos.

| 2. piezīme: | Lidojuma kontroles sistēmas redundanci nosaka saskaņā ar CS-AWO ekspluatācijai jebkuros laika apstākļos pēc mazākā pieļaujamā sertificētā lēmuma pieņemšanas augstuma. |
| --- | --- |

2. piezīme:

Lidojuma kontroles sistēmas redundanci nosaka saskaņā ar CS-AWO ekspluatācijai jebkuros laika apstākļos pēc mazākā pieļaujamā sertificētā lēmuma pieņemšanas augstuma.

| f) | Riņķošana






  (1) | Mazākais pieļaujamais lielums, kas jāizmanto ekspluatantam attiecībā uz riņķošanu, ir:
  8. tabula
  Redzamība un riņķošanas MDH atkarībā no lidmašīnas kategorijas | Lidmašīnas kategorija |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D |
| MDH | 400 pēdas | 300 pēdas | 600 pēdas | 700 pēdas |
| Obligātā meteoroloģiskā redzamība | 1 500 m | 1 600 m | 2 400 m | 3 600 m |

f)

Riņķošana

(1)

Mazākais pieļaujamais lielums, kas jāizmanto ekspluatantam attiecībā uz riņķošanu, ir:

8. tabula

Redzamība un riņķošanas MDH atkarībā no lidmašīnas kategorijas

Lidmašīnas kategorija

A

B

C

D

MDH

400 pēdas

300 pēdas

600 pēdas

700 pēdas

Obligātā meteoroloģiskā redzamība

1 500 m

1 600 m

2 400 m

3 600 m

| (2) | Riņķošana pa paredzētām trajektorijām ir akceptēta procedūra šī punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Riņķošana pa paredzētām trajektorijām ir akceptēta procedūra šī punkta nozīmē.

| g) | Vizuāla glisāde. Ekspluatants vizuālai glisādei neizmanto RVR, mazāku par 800 m. |
| --- | --- |

g)

Vizuāla glisāde. Ekspluatants vizuālai glisādei neizmanto RVR, mazāku par 800 m.

| h) | Ziņotās meteoroloģiskās redzamības pārrēķināšana RVR






  (1) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai meteoroloģisko redzamību RVR pārrēķināšanai neizmantotu pacelšanās obligāto nosacījumu, II vai III kategorijas obligāto nosacījumu aprēķināšanai, vai tad, ja ir pieejama paziņotā RVR.
  Piezīme: Ja ziņotā RVR ir lielāka par lidlauka ekspluatanta aplēsto maksimālo vērtību, piemēram “RVR ir vairāk nekā 1 500 metri”, šajā sakarā to neuzskata par paziņoto RVR, un var izmantot pārrēķina tabulu. |
| --- | --- | --- |

h)

Ziņotās meteoroloģiskās redzamības pārrēķināšana RVR

(1)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai meteoroloģisko redzamību RVR pārrēķināšanai neizmantotu pacelšanās obligāto nosacījumu, II vai III kategorijas obligāto nosacījumu aprēķināšanai, vai tad, ja ir pieejama paziņotā RVR.

Piezīme: Ja ziņotā RVR ir lielāka par lidlauka ekspluatanta aplēsto maksimālo vērtību, piemēram “RVR ir vairāk nekā 1 500 metri”, šajā sakarā to neuzskata par paziņoto RVR, un var izmantot pārrēķina tabulu.

| (2) | Pārrēķinot meteoroloģisko redzamību par RVR visos citos apstākļos, kas nav minēti (h)(1) apakšpunktā, ekspluatantam ir jānodrošina, ka tiek izmantota šāda tabula:
  9. tabula
  Redzamības pārrēķināšana RVR







  Apgaismojuma elementi ekspluatācijā | RVR = ziņotā meteoroloģiskā redzamība × |
| --- | --- | --- |
| Dienā | Naktī |
| HI glisāde un skrejceļa apgaismojums | 1,5 | 2,0 |
| Jebkāds apgaismojums, kas nepieder pie iepriekš minētā | 1,0 | 1,5 |
| Bez apgaismojuma | 1,0 | Nav piemērojams |

(2)

Pārrēķinot meteoroloģisko redzamību par RVR visos citos apstākļos, kas nav minēti (h)(1) apakšpunktā, ekspluatantam ir jānodrošina, ka tiek izmantota šāda tabula:

9. tabula

Redzamības pārrēķināšana RVR

Apgaismojuma elementi ekspluatācijā

RVR = ziņotā meteoroloģiskā redzamība ×

Dienā

Naktī

HI glisāde un skrejceļa apgaismojums

1,5

2,0

Jebkāds apgaismojums, kas nepieder pie iepriekš minētā

1,0

1,5

Bez apgaismojuma

1,0

Nav piemērojams

OPS 1.430 (c) 2. pielikums

Lidmašīnas kategorijas — ekspluatācija jebkuros laika apstākļos

| (a) | Lidmašīnu klasifikācija
  Kritēriji, kurus ņem vērā attiecībā uz lidmašīnu klasifikāciju, ir norādītais ātrums pie sliekšņa (VAT), kas ir līdzvērtīgs bremzēšanas ātrumam (VSO), reizinātam ar 1,3, vai VS1G, reizinātam ar 1,23 piezemēšanās konfigurācijā ar maksimālo sertificēto piezemēšanās masu. Lidmašīnas kategorijas, kas atbilst VAT vērtībām, ir dotas šajā tabulā:






  Lidmašīnas kategorija | VAT |
| --- | --- | --- |
| A | Mazāk nekā 91 kt |
| B | 91 — 120 kt |
| C | 121 — 140 kt |
| D | 141 — 165 kt |
| E | 166 — 210 kt |

(a)

Lidmašīnu klasifikācija

Kritēriji, kurus ņem vērā attiecībā uz lidmašīnu klasifikāciju, ir norādītais ātrums pie sliekšņa (VAT), kas ir līdzvērtīgs bremzēšanas ātrumam (VSO), reizinātam ar 1,3, vai VS1G, reizinātam ar 1,23 piezemēšanās konfigurācijā ar maksimālo sertificēto piezemēšanās masu. Lidmašīnas kategorijas, kas atbilst VAT vērtībām, ir dotas šajā tabulā:

Lidmašīnas kategorija

VAT

A

Mazāk nekā 91 kt

B

91 — 120 kt

C

121 — 140 kt

D

141 — 165 kt

E

166 — 210 kt

Vērā ņemamo piezemēšanās konfigurāciju nosaka ekspluatants vai lidmašīnas izgatavotājs.

| b) | Pastāvīga kategorijas maiņa (maksimālā piezemēšanās masa)






  (1) | Ekspluatants var piemērot pastāvīgu zemāku piezemēšanās masu un izmantot šo masu, nosakot VAT, ja to apstiprina Iestāde. |
| --- | --- | --- |

b)

Pastāvīga kategorijas maiņa (maksimālā piezemēšanās masa)

(1)

Ekspluatants var piemērot pastāvīgu zemāku piezemēšanās masu un izmantot šo masu, nosakot VAT, ja to apstiprina Iestāde.

| (2) | Kategorija, kas definēta konkrētai lidmašīnai, ir pastāvīgs lielums, un tas nav atkarīgs no vienkāršas ekspluatācijas apstākļu maiņas. |
| --- | --- |

(2)

Kategorija, kas definēta konkrētai lidmašīnai, ir pastāvīgs lielums, un tas nav atkarīgs no vienkāršas ekspluatācijas apstākļu maiņas.

OPS 1.440 1. pielikums

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — vispārīgi ekspluatācijas noteikumi

| a) | Vispārējas prasības. Šādas procedūras piemēro, lai ieviestu un apstiprinātu ekspluatāciju sliktas redzamības apstākļos. |
| --- | --- |

a)

Vispārējas prasības. Šādas procedūras piemēro, lai ieviestu un apstiprinātu ekspluatāciju sliktas redzamības apstākļos.

| b) | Ekspluatācijas demonstrācija. Ekspluatācijas demonstrācijas nolūks ir noteikt vai apstiprināt piemērojamo gaisa kuģa lidojumu vadības sistēmu, mācību, lidmašīnas apkalpes procedūru, apkopes programmu un II/III kategorijas programmas apstiprināšanai piemērojamās rokasgrāmatas.






  (1) | Ir jāveic vismaz 30 glisādes un piezemēšanās, izmantojot II/III kategorijas sistēmas, kas uzstādītas katra tipa lidmašīnā, ja vajadzīgais DH ir 50 pēdas vai augstāks. Ja DH ir mazāks par 50 pēdām, ir jāveic vismaz 100 glisādes un piezemēšanās, ja Iestāde nav noteikusi ko citu. |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatācijas demonstrācija. Ekspluatācijas demonstrācijas nolūks ir noteikt vai apstiprināt piemērojamo gaisa kuģa lidojumu vadības sistēmu, mācību, lidmašīnas apkalpes procedūru, apkopes programmu un II/III kategorijas programmas apstiprināšanai piemērojamās rokasgrāmatas.

(1)

Ir jāveic vismaz 30 glisādes un piezemēšanās, izmantojot II/III kategorijas sistēmas, kas uzstādītas katra tipa lidmašīnā, ja vajadzīgais DH ir 50 pēdas vai augstāks. Ja DH ir mazāks par 50 pēdām, ir jāveic vismaz 100 glisādes un piezemēšanās, ja Iestāde nav noteikusi ko citu.

| (2) | Ja ekspluatantam ir dažādas viena un tā paša tipa lidmašīnas modifikācijas, kurās izmanto vienas un tās pašas lidojuma kontroles un ekrānu pamatsistēmas vai atšķirīgas lidojuma kontroles un ekrānu pamatsistēmas viena un tā paša tipa gaisa kuģos, ekspluatantam ir jādemonstrē, ka visām modifikācijām ir pietiekami darbības raksturlielumi,, bet ekspluatantam nav jāveic pilnīga ekspluatācijas demonstrācija katrai modifikācijai. Iestāde var arī pieņemt mazāku glisāžu un piezemēšanos skaitu, balstoties uz uzticamību, kas gūta pieredzē — saistībā ar citu ekspluatantu, kam AOC izsniegta saskaņā ar OPS 1, izmantojot tā paša tipa vai modifikāciju lidmašīnas un procedūras. |
| --- | --- |

(2)

Ja ekspluatantam ir dažādas viena un tā paša tipa lidmašīnas modifikācijas, kurās izmanto vienas un tās pašas lidojuma kontroles un ekrānu pamatsistēmas vai atšķirīgas lidojuma kontroles un ekrānu pamatsistēmas viena un tā paša tipa gaisa kuģos, ekspluatantam ir jādemonstrē, ka visām modifikācijām ir pietiekami darbības raksturlielumi,, bet ekspluatantam nav jāveic pilnīga ekspluatācijas demonstrācija katrai modifikācijai. Iestāde var arī pieņemt mazāku glisāžu un piezemēšanos skaitu, balstoties uz uzticamību, kas gūta pieredzē — saistībā ar citu ekspluatantu, kam AOC izsniegta saskaņā ar OPS 1, izmantojot tā paša tipa vai modifikāciju lidmašīnas un procedūras.

| (3) | Ja neveiksmīgu glisāžu skaits pārsniedz 5 % no kopskaita (piemēram, neapmierinošas piezemēšanās, sistēmas atvienošanās), novērtēšanas programma ir jāpapildina par vismaz 10 glisādes un piezemēšanās procedūrām, līdz kopējais neizdošanos skaits vairs nepārsniedz 5 %. |
| --- | --- |

(3)

Ja neveiksmīgu glisāžu skaits pārsniedz 5 % no kopskaita (piemēram, neapmierinošas piezemēšanās, sistēmas atvienošanās), novērtēšanas programma ir jāpapildina par vismaz 10 glisādes un piezemēšanās procedūrām, līdz kopējais neizdošanos skaits vairs nepārsniedz 5 %.

| c) | Datu vākšana ekspluatācijas demonstrācijām. Katram pretendentam ir jāizstrādā datu iegūšanas sistēma (piemēram, veidlapa, kas jāizmanto lidojuma apkalpei), lai reģistrētu glisādes un piezemēšanās kvalitāti. Iegūtos datus un demonstrācijas datu kopsavilkumu nodod Iestādes vērtējumam. |
| --- | --- |

c)

Datu vākšana ekspluatācijas demonstrācijām. Katram pretendentam ir jāizstrādā datu iegūšanas sistēma (piemēram, veidlapa, kas jāizmanto lidojuma apkalpei), lai reģistrētu glisādes un piezemēšanās kvalitāti. Iegūtos datus un demonstrācijas datu kopsavilkumu nodod Iestādes vērtējumam.

| d) | Datu analīze. Neapmierinošas glisādes un/vai automātiskas piezemēšanās reģistrē un analizē. |
| --- | --- |

d)

Datu analīze. Neapmierinošas glisādes un/vai automātiskas piezemēšanās reģistrē un analizē.

| e) | Pastāvīga pārraudzība






  (1) | Pēc pirmās licences saņemšanas ekspluatantam ir pastāvīgi jāuzrauga darbības, lai atklātu visas nevēlamās tendences, pirms tās sāk radīt draudus. Lai to panāktu, var izmantot lidmašīnu apkalpju ziņojumus. |
| --- | --- | --- |

e)

Pastāvīga pārraudzība

(1)

Pēc pirmās licences saņemšanas ekspluatantam ir pastāvīgi jāuzrauga darbības, lai atklātu visas nevēlamās tendences, pirms tās sāk radīt draudus. Lai to panāktu, var izmantot lidmašīnu apkalpju ziņojumus.

| (2) | Šāda informācija ir jāsaglabā 12 mēnešus:






  i) | Kopējais glisāžu skaits katra tipa lidmašīnām, ja izmantotas aviācijas II vai III kategorijas iekārtas, veicot apmierinošas, faktiskas vai prakses glisādes saistībā ar spēkā esošiem obligātiem II vai III kategorijas nosacījumiem; un |
| --- | --- | --- |

(2)

Šāda informācija ir jāsaglabā 12 mēnešus:

i)

Kopējais glisāžu skaits katra tipa lidmašīnām, ja izmantotas aviācijas II vai III kategorijas iekārtas, veicot apmierinošas, faktiskas vai prakses glisādes saistībā ar spēkā esošiem obligātiem II vai III kategorijas nosacījumiem; un

| ii) | Ziņojumi par neapmierinošām glisādēm un/vai automātiskās piezemēšanās procedūrām katram lidlaukam un lidmašīnas reģistrācijai šādās kategorijās:






  A) | lidmašīnas iekārtu kļūmes; |
| --- | --- | --- |

ii)

Ziņojumi par neapmierinošām glisādēm un/vai automātiskās piezemēšanās procedūrām katram lidlaukam un lidmašīnas reģistrācijai šādās kategorijās:

A)

lidmašīnas iekārtu kļūmes;

| B) | sarežģījumi lidlauku iekārtās; |
| --- | --- |

B)

sarežģījumi lidlauku iekārtās;

| C) | atkārtotas glisādes ATC norāžu dēļ; vai |
| --- | --- |

C)

atkārtotas glisādes ATC norāžu dēļ; vai

| D) | citi iemesli. |
| --- | --- |

D)

citi iemesli.

| (3) | Ekspluatantam ir jāizstrādā procedūra, lai uzraudzītu automātiskās nolaišanās sistēmas darbību katrai lidmašīnai. |
| --- | --- |

(3)

Ekspluatantam ir jāizstrādā procedūra, lai uzraudzītu automātiskās nolaišanās sistēmas darbību katrai lidmašīnai.

| f) | Pārejas posmi






  (1) | Ekspluatanti, kam nav agrākas II vai III kategorijas pieredzes






  i) | Ekspluatantu bez iepriekšējas II vai III kategorijas ekspluatācijas pieredzes var apstiprināt II vai IIIA kategorijas darbībām tad, kad viņam ir vismaz 6 mēnešu pieredze I kategorijas ekspluatācijā, izmantojot attiecīga tipa lidmašīnas. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Pārejas posmi

(1)

Ekspluatanti, kam nav agrākas II vai III kategorijas pieredzes

i)

Ekspluatantu bez iepriekšējas II vai III kategorijas ekspluatācijas pieredzes var apstiprināt II vai IIIA kategorijas darbībām tad, kad viņam ir vismaz 6 mēnešu pieredze I kategorijas ekspluatācijā, izmantojot attiecīga tipa lidmašīnas.

| ii) | Pēc tam, kad ekspluatants 6 mēnešus ir veicis II vai IIIA kategorijas ekspluatāciju ar attiecīga tipa lidmašīnām, ekspluatantu var apstiprināt IIIB kategorijas ekspluatācijas veikšanai. Piešķirot apstiprinājumu, Iestāde var piemērot augstākus obligātus nosacījumus nekā zemākie spēkā esošie obligātie nosacījumi — uz vēl vienu termiņu. Obligāto nosacījumu palielinājums parasti attiecas un RVR un/vai ierobežojumu attiecībā uz darbībām bez lēmuma pieņemšanas augstuma, un tas jāizvēlas tāds, lai nebūtu jāveic pārmaiņas ekspluatācijas procedūrās. |
| --- | --- |

ii)

Pēc tam, kad ekspluatants 6 mēnešus ir veicis II vai IIIA kategorijas ekspluatāciju ar attiecīga tipa lidmašīnām, ekspluatantu var apstiprināt IIIB kategorijas ekspluatācijas veikšanai. Piešķirot apstiprinājumu, Iestāde var piemērot augstākus obligātus nosacījumus nekā zemākie spēkā esošie obligātie nosacījumi — uz vēl vienu termiņu. Obligāto nosacījumu palielinājums parasti attiecas un RVR un/vai ierobežojumu attiecībā uz darbībām bez lēmuma pieņemšanas augstuma, un tas jāizvēlas tāds, lai nebūtu jāveic pārmaiņas ekspluatācijas procedūrās.

| (2) | Ekspluatants ar agrāku II vai III kategorijas pieredzi. Ekspluatants ar agrāku II vai III kategorijas pieredzi var saņemt pilnvarojumu īsākam pārejas posmam, iesniedzot iesniegumu Iestādei. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatants ar agrāku II vai III kategorijas pieredzi. Ekspluatants ar agrāku II vai III kategorijas pieredzi var saņemt pilnvarojumu īsākam pārejas posmam, iesniedzot iesniegumu Iestādei.

| g) | II un III kategorijas un LVTO iekārtu apkope. Ekspluatantam, sazinoties ar izgatavotāju, ir jāizstrādā lidmašīnas vadības sistēmas apkopes norādes un jāietver ekspluatanta lidmašīnas tehniskās apkopes programmā, kā noteikts OPS 1.910, un kas jāapstiprina Iestādei. |
| --- | --- |

g)

II un III kategorijas un LVTO iekārtu apkope. Ekspluatantam, sazinoties ar izgatavotāju, ir jāizstrādā lidmašīnas vadības sistēmas apkopes norādes un jāietver ekspluatanta lidmašīnas tehniskās apkopes programmā, kā noteikts OPS 1.910, un kas jāapstiprina Iestādei.

| h) | Izmantojami lidlauki un skrejceļi






  (1) | Katram lidmašīnas tipa/lidmašīnas iekārtu/skrejceļa apvienojumam ir jābūt apstiprinātam, veiksmīgi īstenojot vismaz vienu glisādi un piezemēšanos II kategorijā vai labākos apstākļos, pirms sāk III kategorijas ekspluatāciju. |
| --- | --- | --- |

h)

Izmantojami lidlauki un skrejceļi

(1)

Katram lidmašīnas tipa/lidmašīnas iekārtu/skrejceļa apvienojumam ir jābūt apstiprinātam, veiksmīgi īstenojot vismaz vienu glisādi un piezemēšanos II kategorijā vai labākos apstākļos, pirms sāk III kategorijas ekspluatāciju.

| (2) | Skrejceļiem ar neregulāru pirmssliekšņa reljefu vai citiem paredzamām vai zināmiem trūkumiem attiecībā uz katru lidmašīnas tipu/lidmašīnas iekārtu/skrejceļa apvienojumu ir jābūt apstiprinātam saskaņā ar ekspluatāciju I kategorijā vai labākos apstākļos, pirms sāk II vai III kategorijas ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(2)

Skrejceļiem ar neregulāru pirmssliekšņa reljefu vai citiem paredzamām vai zināmiem trūkumiem attiecībā uz katru lidmašīnas tipu/lidmašīnas iekārtu/skrejceļa apvienojumu ir jābūt apstiprinātam saskaņā ar ekspluatāciju I kategorijā vai labākos apstākļos, pirms sāk II vai III kategorijas ekspluatāciju.

| (3) | Ja ekspluatantam ir dažādas viena un tā paša gaisa kuģa modifikācijas, kurās izmanto vienas un tās pašās lidojuma kontroles un ekrānu pamatsistēmas, vai dažādas lidojuma kontroles un ekrāna pamatsistēmas vienā un tajā pašā gaisa kuģī, ekspluatantam jādemonstrē, ka dažādās modifikācijas uzrāda pietiekamus darbības raksturlielumus, bet ekspluatantam nav jāveic pilnīga operatīva demonstrācija katram variantam/skrejceļa apvienojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ja ekspluatantam ir dažādas viena un tā paša gaisa kuģa modifikācijas, kurās izmanto vienas un tās pašās lidojuma kontroles un ekrānu pamatsistēmas, vai dažādas lidojuma kontroles un ekrāna pamatsistēmas vienā un tajā pašā gaisa kuģī, ekspluatantam jādemonstrē, ka dažādās modifikācijas uzrāda pietiekamus darbības raksturlielumus, bet ekspluatantam nav jāveic pilnīga operatīva demonstrācija katram variantam/skrejceļa apvienojumam.

| (4) | Ekspluatanti, kas izmanto vienu un to pašu lidmašīnas tipa/modifikāciju un lidmašīnas iekārtu kombināciju un procedūras, īstenojot šo punktu, var ņemt vērā cits cita pieredzi un datus. |
| --- | --- |

(4)

Ekspluatanti, kas izmanto vienu un to pašu lidmašīnas tipa/modifikāciju un lidmašīnas iekārtu kombināciju un procedūras, īstenojot šo punktu, var ņemt vērā cits cita pieredzi un datus.

OPS 1.450 1. pielikums

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — mācības un kvalifikācija

| a) | Vispārējas prasības: Ekspluatantam ir jānodrošina, lai lidojuma apkalpes locekļu mācību programmās par ekspluatāciju sliktas redzamības apstākļos būtu ietverti strukturēti kursi mācībām uz zemes, lidojumu simulatoros un/vai lidojumos. Ekspluatants var saīsināt kursu, kā noteikts 2) un 3) punktā, ja saīsinātā kursa saturs ir pieņemams Iestādei.






  (1) | Lidojuma apkalpes locekļiem, kam nav II vai III kategorijas pieredzes, ir jāapgūst pilna mācību programma, kas aprakstīta (b), (c), un (d) punktā. |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības: Ekspluatantam ir jānodrošina, lai lidojuma apkalpes locekļu mācību programmās par ekspluatāciju sliktas redzamības apstākļos būtu ietverti strukturēti kursi mācībām uz zemes, lidojumu simulatoros un/vai lidojumos. Ekspluatants var saīsināt kursu, kā noteikts 2) un 3) punktā, ja saīsinātā kursa saturs ir pieņemams Iestādei.

(1)

Lidojuma apkalpes locekļiem, kam nav II vai III kategorijas pieredzes, ir jāapgūst pilna mācību programma, kas aprakstīta (b), (c), un (d) punktā.

| (2) | Lidmašīnas apkalpes locekļi, kam ir II vai III kategorijas pieredze pie citu ekspluatantu, var apgūt saīsinātu mācību kursu uz zemes. |
| --- | --- |

(2)

Lidmašīnas apkalpes locekļi, kam ir II vai III kategorijas pieredze pie citu ekspluatantu, var apgūt saīsinātu mācību kursu uz zemes.

| (3) | Lidojuma apkalpes locekļi, kam ir II vai III kategorijas pieredze pie ekspluatantu, var apgūt saīsinātu kursu uz zemes, lidojuma simulatoros un/vai lidošanas mācību kursu. Saīsinātam kursam ir jāietver vismaz attiecīgi d)1), d)2)i) vai d)2)ii) apakšpunkta, kā arī d)3)i) apakšpunkta prasības. |
| --- | --- |

(3)

Lidojuma apkalpes locekļi, kam ir II vai III kategorijas pieredze pie ekspluatantu, var apgūt saīsinātu kursu uz zemes, lidojuma simulatoros un/vai lidošanas mācību kursu. Saīsinātam kursam ir jāietver vismaz attiecīgi d)1), d)2)i) vai d)2)ii) apakšpunkta, kā arī d)3)i) apakšpunkta prasības.

| b) | Mācības uz zemes. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai pirmais sliktas redzamības ekspluatācijas mācību kurss uz zemes ietvertu vismaz šādus elementus:






  (1) | ILS un/vai MLS raksturīgākās iezīmes un ierobežojumi; |
| --- | --- | --- |

b)

Mācības uz zemes. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai pirmais sliktas redzamības ekspluatācijas mācību kurss uz zemes ietvertu vismaz šādus elementus:

(1)

ILS un/vai MLS raksturīgākās iezīmes un ierobežojumi;

| (2) | vizuālo palīglīdzekļu raksturīgākās iezīmes; |
| --- | --- |

(2)

vizuālo palīglīdzekļu raksturīgākās iezīmes;

| (3) | miglas raksturīgākās iezīmes; |
| --- | --- |

(3)

miglas raksturīgākās iezīmes;

| (4) | konkrētas lidmašīnas sistēmu darbības iespējas un ierobežojumi; |
| --- | --- |

(4)

konkrētas lidmašīnas sistēmu darbības iespējas un ierobežojumi;

| (5) | nokrišņu, apledojuma, lēna vēja pretestības un turbulences ietekme; |
| --- | --- |

(5)

nokrišņu, apledojuma, lēna vēja pretestības un turbulences ietekme;

| (6) | konkrētu lidmašīnas darbības traucējuma ietekme; |
| --- | --- |

(6)

konkrētu lidmašīnas darbības traucējuma ietekme;

| (7) | RVR aplēses sistēmu izmantojums un ierobežojumi; |
| --- | --- |

(7)

RVR aplēses sistēmu izmantojums un ierobežojumi;

| (8) | principi, kas paredz ieturēt drošu attāluma no šķēršļiem; |
| --- | --- |

(8)

principi, kas paredz ieturēt drošu attāluma no šķēršļiem;

| (9) | lidostas iekārtas darbības traucējumu pazīšana un defekta gadījumā veicamie pasākumi; |
| --- | --- |

(9)

lidostas iekārtas darbības traucējumu pazīšana un defekta gadījumā veicamie pasākumi;

| (10) | procedūras un piesardzības pasākumi, kas jāievēro attiecībā uz pārvietošanos pa zemes virsmu ekspluatācijas laikā, ja RVR ir 400 m vai mazāka, un jebkādas papildu procedūras, kas jāveic paceļoties apstākļos zemāk par 150 m (200 m D kategorijas lidmašīnām); |
| --- | --- |

(10)

procedūras un piesardzības pasākumi, kas jāievēro attiecībā uz pārvietošanos pa zemes virsmu ekspluatācijas laikā, ja RVR ir 400 m vai mazāka, un jebkādas papildu procedūras, kas jāveic paceļoties apstākļos zemāk par 150 m (200 m D kategorijas lidmašīnām);

| (11) | uz radioaltimetriem balstoties noteiktā lēmuma pieņemšanas augstuma svarīgums un piezemēšanās zonas apvidus reljefa ietekme uz radioaltimetra rādījumiem, kā arī uz automātiskām glisādes/nolaišanās sistēmām; |
| --- | --- |

(11)

uz radioaltimetriem balstoties noteiktā lēmuma pieņemšanas augstuma svarīgums un piezemēšanās zonas apvidus reljefa ietekme uz radioaltimetra rādījumiem, kā arī uz automātiskām glisādes/nolaišanās sistēmām;

| (12) | trauksmes augstuma nozīmīgums, ja tāds ir, un darbības, konstatējot iepriekš minētos darbības traucējumus augstāk un zemāk par trauksmes augstumu; |
| --- | --- |

(12)

trauksmes augstuma nozīmīgums, ja tāds ir, un darbības, konstatējot iepriekš minētos darbības traucējumus augstāk un zemāk par trauksmes augstumu;

| (13) | kvalifikācijas prasības pilotiem, lai iegūtu un saglabātu apstiprinājumu veikt pacelšanās sliktas redzamības apstākļos un II vai III kategorijas ekspluatāciju; un |
| --- | --- |

(13)

kvalifikācijas prasības pilotiem, lai iegūtu un saglabātu apstiprinājumu veikt pacelšanās sliktas redzamības apstākļos un II vai III kategorijas ekspluatāciju; un

| (14) | pareizas sēdus pozas un acu augstuma nozīme. |
| --- | --- |

(14)

pareizas sēdus pozas un acu augstuma nozīme.

| c) | Mācības ar lidojuma simulatoriem un/vai lidojumā






  (1) | Ekspluatantam jānodrošina, lai mācības ar lidojuma simulatoriem un/vai lidojumā sliktas redzamības ekspluatācijā ietvertu:






  i) | iekārtu funkcionēšanas pārbaudes gan uz zemes, gan lidojumā; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Mācības ar lidojuma simulatoriem un/vai lidojumā

(1)

Ekspluatantam jānodrošina, lai mācības ar lidojuma simulatoriem un/vai lidojumā sliktas redzamības ekspluatācijā ietvertu:

i)

iekārtu funkcionēšanas pārbaudes gan uz zemes, gan lidojumā;

| ii) | ietekmi uz obligātiem nosacījumiem, ko izraisa pārmaiņas lidlauka būvju statusā; |
| --- | --- |

ii)

ietekmi uz obligātiem nosacījumiem, ko izraisa pārmaiņas lidlauka būvju statusā;

| iii) | automātisko lidojumu kontroles sistēmu uzraudzība un automātiskas piezemēšanās statusa signalizatori, pievēršot uzmanību veicamiem pasākumiem, ja šīs sistēmas pārstāj darboties; |
| --- | --- |

iii)

automātisko lidojumu kontroles sistēmu uzraudzība un automātiskas piezemēšanās statusa signalizatori, pievēršot uzmanību veicamiem pasākumiem, ja šīs sistēmas pārstāj darboties;

| iv) | veicamie pasākumi, konstatējot darbības traucējumu, piemēram, dzinējos, elektrosistēmās, hidraulikā vai lidmašīnas vadības sistēmās; |
| --- | --- |

iv)

veicamie pasākumi, konstatējot darbības traucējumu, piemēram, dzinējos, elektrosistēmās, hidraulikā vai lidmašīnas vadības sistēmās;

| v) | zināmo bojājumu ietekme un obligāto iekārtu sarakstu izmantojums; |
| --- | --- |

v)

zināmo bojājumu ietekme un obligāto iekārtu sarakstu izmantojums;

| vi) | ekspluatācijas ierobežojumi, ko nosaka gaisa kuģa lidojumderīguma sertifikācija; |
| --- | --- |

vi)

ekspluatācijas ierobežojumi, ko nosaka gaisa kuģa lidojumderīguma sertifikācija;

| vii) | norādes par vizuāliem palīglīdzekļiem, kas vajadzīgi lēmuma pieņemšanas augstumā kopā ar informāciju par maksimāli pieļaujamo novirzi no glisādes trajektorijas vai lokalizatora; un |
| --- | --- |

vii)

norādes par vizuāliem palīglīdzekļiem, kas vajadzīgi lēmuma pieņemšanas augstumā kopā ar informāciju par maksimāli pieļaujamo novirzi no glisādes trajektorijas vai lokalizatora; un

| viii) | trauksmes augstuma nozīme, ja tāds ir, un darbības, ja kāda iekārta atsakās darboties augstāk un zemāk par trauksmes augstumu. |
| --- | --- |

viii)

trauksmes augstuma nozīme, ja tāds ir, un darbības, ja kāda iekārta atsakās darboties augstāk un zemāk par trauksmes augstumu.

| (2) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katrs lidojuma apkalpes loceklis būtu sagatavots pildīt pienākumus, un instruēts par koordināciju, kas jāuztur ar citiem apkalpes locekļiem. Būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto lidojuma simulatori. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katrs lidojuma apkalpes loceklis būtu sagatavots pildīt pienākumus, un instruēts par koordināciju, kas jāuztur ar citiem apkalpes locekļiem. Būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto lidojuma simulatori.

| (3) | Mācības ir jāsadala posmos, ietverot normālu ekspluatāciju, kuros no ierindas neiziet lidmašīna vai iekārtas, taču ietverot visus laika apstākļus, kādi var rasties, un sīki izstrādātus scenārijus, ja no ierindas iziet lidmašīna vai iekārtas, kas var ietekmēt II vai III kategorijas ekspluatāciju. Ja lidmašīnas sistēma ietver hibrīdas vai citas īpašas sistēmas (piemēram, augšējus ekrānus vai iekārtas, kas uzlabo redzamību), lidmašīnas apkalpes locekļiem šo sistēmu izmantošana ir jāapgūst normālos un nenormālos režīmos mācībās ar lidojuma simulatoriem. |
| --- | --- |

(3)

Mācības ir jāsadala posmos, ietverot normālu ekspluatāciju, kuros no ierindas neiziet lidmašīna vai iekārtas, taču ietverot visus laika apstākļus, kādi var rasties, un sīki izstrādātus scenārijus, ja no ierindas iziet lidmašīna vai iekārtas, kas var ietekmēt II vai III kategorijas ekspluatāciju. Ja lidmašīnas sistēma ietver hibrīdas vai citas īpašas sistēmas (piemēram, augšējus ekrānus vai iekārtas, kas uzlabo redzamību), lidmašīnas apkalpes locekļiem šo sistēmu izmantošana ir jāapgūst normālos un nenormālos režīmos mācībās ar lidojuma simulatoriem.

| (4) | Piekopj darbnespējas procedūras, kas atbilst zemas redzamības pacelšanās procedūrām un II un III kategorijas ekspluatācijai. |
| --- | --- |

(4)

Piekopj darbnespējas procedūras, kas atbilst zemas redzamības pacelšanās procedūrām un II un III kategorijas ekspluatācijai.

| (5) | Lidmašīnās bez lidojuma simulatoriem ekspluatantiem ir jānodrošina, lai mācību posmu lidojumā, kas atbilst II kategorijas ekspluatācijas vizuāliem scenārijiem, veic ar īpaši apstiprinātu lidojuma simulatoru. Mācībām ir jāietver vismaz 4 glisādes. Lidmašīnas tipam raksturīgas praktiskas mācības un procedūras veic lidmašīnā. |
| --- | --- |

(5)

Lidmašīnās bez lidojuma simulatoriem ekspluatantiem ir jānodrošina, lai mācību posmu lidojumā, kas atbilst II kategorijas ekspluatācijas vizuāliem scenārijiem, veic ar īpaši apstiprinātu lidojuma simulatoru. Mācībām ir jāietver vismaz 4 glisādes. Lidmašīnas tipam raksturīgas praktiskas mācības un procedūras veic lidmašīnā.

| (6) | Pirmās II un III kategorijas mācības ietver vismaz šādus vingrinājumus:






  i) | glisāde, izmantojot atbilstošas lidojuma vadības sistēmas, autopilotu un kontroles sistēmas, kas uzstādītas lidmašīnā, līdz atbilstošam lēmuma pieņemšanas augstumam un pārejai uz vizuālu lidojumu un piezemēšanos; |
| --- | --- | --- |

(6)

Pirmās II un III kategorijas mācības ietver vismaz šādus vingrinājumus:

i)

glisāde, izmantojot atbilstošas lidojuma vadības sistēmas, autopilotu un kontroles sistēmas, kas uzstādītas lidmašīnā, līdz atbilstošam lēmuma pieņemšanas augstumam un pārejai uz vizuālu lidojumu un piezemēšanos;

| ii) | glisāde, visiem dzinējiem darbojoties, izmantojot attiecīgas lidojuma vadības sistēmas, autopilotu un lidmašīnā uzstādītas vadības sistēmas, līdz attiecīgam lēmuma pieņemšanas augstumam, kam seko atkārtota glisāde; viss notiek bez ārējām vizuālām atsaucēm; |
| --- | --- |

ii)

glisāde, visiem dzinējiem darbojoties, izmantojot attiecīgas lidojuma vadības sistēmas, autopilotu un lidmašīnā uzstādītas vadības sistēmas, līdz attiecīgam lēmuma pieņemšanas augstumam, kam seko atkārtota glisāde; viss notiek bez ārējām vizuālām atsaucēm;

| iii) | vajadzības gadījumā glisāde, izmantojot automātiskas lidojuma sistēmas, lai nodrošinātu automātisku izlīdzināšanu, piezemēšanos un izskrējienu; un |
| --- | --- |

iii)

vajadzības gadījumā glisāde, izmantojot automātiskas lidojuma sistēmas, lai nodrošinātu automātisku izlīdzināšanu, piezemēšanos un izskrējienu; un

| iv) | piemērojamās sistēmas normāla darbība gan ar, gan bez vizuāla kontakta ar lidlauka apgaismojumu lēmuma pieņemšana augstumā. |
| --- | --- |

iv)

piemērojamās sistēmas normāla darbība gan ar, gan bez vizuāla kontakta ar lidlauka apgaismojumu lēmuma pieņemšana augstumā.

| (7) | Nākamos mācību posmos ir jāietver vismaz:






  i) | glisādes ar dzinēja atslēgšanos dažādās glisādes stadijās; |
| --- | --- | --- |

(7)

Nākamos mācību posmos ir jāietver vismaz:

i)

glisādes ar dzinēja atslēgšanos dažādās glisādes stadijās;

| ii) | glisādes ar svarīgāko iekrātu (piemēram, elektrisko sistēmu, automātiskās lidojuma sistēmas, zemes un/vai aviācijas ILS/MLS sistēmas un statusa monitora) atslēgšanos; |
| --- | --- |

ii)

glisādes ar svarīgāko iekrātu (piemēram, elektrisko sistēmu, automātiskās lidojuma sistēmas, zemes un/vai aviācijas ILS/MLS sistēmas un statusa monitora) atslēgšanos;

| iii) | glisādes, ja lidojuma automātisko iekārtu darbības traucējumu dēļ zemu ir jāveic vai nu:






  A) | pāreja uz rokas vadību, lai veiktu izlīdzināšanu, piezemēšanos, izskrējienu vai atkārtotu glisādi; vai |
| --- | --- | --- |

iii)

glisādes, ja lidojuma automātisko iekārtu darbības traucējumu dēļ zemu ir jāveic vai nu:

A)

pāreja uz rokas vadību, lai veiktu izlīdzināšanu, piezemēšanos, izskrējienu vai atkārtotu glisādi; vai

| B) | pāreja uz rokas vadību vai zemāka līmeņa automātisku vadību, lai veiktu atkārtotas glisādes lēmuma pieņemšanas augstumā vai zemāk, tostarp tādas glisādes, kuru rezultātā var notikt kontakts ar skrejceļu; |
| --- | --- |

B)

pāreja uz rokas vadību vai zemāka līmeņa automātisku vadību, lai veiktu atkārtotas glisādes lēmuma pieņemšanas augstumā vai zemāk, tostarp tādas glisādes, kuru rezultātā var notikt kontakts ar skrejceļu;

| iv) | sistēmu darbību traucējumi, kas radīsies, pārmērīgi novirzoties no kursa un/vai glisādes trajektorijas, gan augstāk, gan zemāk par lēmuma pieņemšanas augstumu, vissliktākos pieļaujamos vizuālas redzamības apstākļos, kas ir atļauti attiecīgai ekspluatācijai Turklāt ir jāpraktizē lidojuma turpināšana ar rokas vadību līdz pat piezemēšanās veikšanai, ja augšējais ekrāns darbojas zemākā automātiskas vadības sistēmas režīmā, vai augšējais ekrāns strādā vienīgi izlīdzināšanas režīmā; un |
| --- | --- |

iv)

sistēmu darbību traucējumi, kas radīsies, pārmērīgi novirzoties no kursa un/vai glisādes trajektorijas, gan augstāk, gan zemāk par lēmuma pieņemšanas augstumu, vissliktākos pieļaujamos vizuālas redzamības apstākļos, kas ir atļauti attiecīgai ekspluatācijai Turklāt ir jāpraktizē lidojuma turpināšana ar rokas vadību līdz pat piezemēšanās veikšanai, ja augšējais ekrāns darbojas zemākā automātiskas vadības sistēmas režīmā, vai augšējais ekrāns strādā vienīgi izlīdzināšanas režīmā; un

| v) | darbības traucējumi un procedūras, kas raksturīgas konkrēta tipa vai modifikācijas lidmašīnām. |
| --- | --- |

v)

darbības traucējumi un procedūras, kas raksturīgas konkrēta tipa vai modifikācijas lidmašīnām.

| (8) | Mācību programmai ir jānodrošina prakse defektu novēršanā, kas prasa pāreju uz augstākiem obligātiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Mācību programmai ir jānodrošina prakse defektu novēršanā, kas prasa pāreju uz augstākiem obligātiem nosacījumiem.

| (9) | Mācību programmā ir jāietver lidmašīnas vadīšana, ja pasīvas drošas III kategorijas glisādes laikā defekts izslēdz autopilotu lēmuma pieņemšanas augstumā vai zem tā, ja pēdēja paziņotā RVR ir 300 m vai zemāk. |
| --- | --- |

(9)

Mācību programmā ir jāietver lidmašīnas vadīšana, ja pasīvas drošas III kategorijas glisādes laikā defekts izslēdz autopilotu lēmuma pieņemšanas augstumā vai zem tā, ja pēdēja paziņotā RVR ir 300 m vai zemāk.

| (10) | Ja pacelšanos sāk ar RVR 400 m un sliktāku, jāievieš mācība, ietverot sistēmas defektus un dzinēja darbības traucējumus, pēc kuriem turpina vai pārtrauc pacelšanos. |
| --- | --- |

(10)

Ja pacelšanos sāk ar RVR 400 m un sliktāku, jāievieš mācība, ietverot sistēmas defektus un dzinēja darbības traucējumus, pēc kuriem turpina vai pārtrauc pacelšanos.

| d) | Pārejas mācību prasības, lai veiktu pacelšanos sliktas redzamības apstākļos un II un III kategorijas ekspluatācijai. Ekspluatants nodrošina, ka visi lidojuma apkalpes locekļi apgūst sliktas redzamības procedūru mācības, ja notiek pāreja uz jauna tipa vai varianta lidmašīnu, kurā notiks pacelšanās sliktas redzamības apstākļos un II un III kategorijas ekspluatācija. Prasības par lidojuma apkalpes locekļa pieredzi, lai apgūtu saīsināto kursu, ir noteiktas (a)(2) un (a)(3) apakšpunktā:






  (1) | Mācības uz zemes. Atbilstošās prasības, kas noteiktas (b) punktā, ņemot vērā lidojuma apkalpes locekļa II un III kategorijas mācības un pieredzi. |
| --- | --- | --- |

d)

Pārejas mācību prasības, lai veiktu pacelšanos sliktas redzamības apstākļos un II un III kategorijas ekspluatācijai. Ekspluatants nodrošina, ka visi lidojuma apkalpes locekļi apgūst sliktas redzamības procedūru mācības, ja notiek pāreja uz jauna tipa vai varianta lidmašīnu, kurā notiks pacelšanās sliktas redzamības apstākļos un II un III kategorijas ekspluatācija. Prasības par lidojuma apkalpes locekļa pieredzi, lai apgūtu saīsināto kursu, ir noteiktas (a)(2) un (a)(3) apakšpunktā:

(1)

Mācības uz zemes. Atbilstošās prasības, kas noteiktas (b) punktā, ņemot vērā lidojuma apkalpes locekļa II un III kategorijas mācības un pieredzi.

| (2) | Mācības ar lidojuma simulatoriem un/vai mācības lidojumā.






  i) | Vismaz 8 glisādes un/vai piezemēšanās lidojuma simulatorā. |
| --- | --- | --- |

(2)

Mācības ar lidojuma simulatoriem un/vai mācības lidojumā.

i)

Vismaz 8 glisādes un/vai piezemēšanās lidojuma simulatorā.

| ii) | Ja nav pieejams lidojuma simulators, kas atbilst attiecīgai lidmašīnai, ir vajadzīgas vismaz 3 glisādes lidmašīnā, tostarp vismaz 1 riņķošana. |
| --- | --- |

ii)

Ja nav pieejams lidojuma simulators, kas atbilst attiecīgai lidmašīnai, ir vajadzīgas vismaz 3 glisādes lidmašīnā, tostarp vismaz 1 riņķošana.

| iii) | Attiecīgas papildu mācības, ja ir vajadzīga īpaša iekārta, piemēram, augšējie ekrāni vai iekārtas, kas uzlabo redzamību. |
| --- | --- |

iii)

Attiecīgas papildu mācības, ja ir vajadzīga īpaša iekārta, piemēram, augšējie ekrāni vai iekārtas, kas uzlabo redzamību.

| (3) | Lidmašīnas apkalpes kvalifikācija. Lidmašīnas apkalpes kvalifikācijas prasības ir saistītas ar konkrēto ekspluatantu un ekspluatētās lidmašīnas tipu.






  i) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai pirms II vai III kategorijas ekspluatācijas katrs lidmašīnas apkalpes loceklis pabeigtu pārbaudi. |
| --- | --- | --- |

(3)

Lidmašīnas apkalpes kvalifikācija. Lidmašīnas apkalpes kvalifikācijas prasības ir saistītas ar konkrēto ekspluatantu un ekspluatētās lidmašīnas tipu.

i)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai pirms II vai III kategorijas ekspluatācijas katrs lidmašīnas apkalpes loceklis pabeigtu pārbaudi.

| ii) | Pārbaudi, kas paredzēta i) apakšpunktā, var aizvietot ar veiksmīgu mācību kursu simulatorā un/vai lidošanas mācību kursu, kas paredzēts (d)(2) apakšpunktā. |
| --- | --- |

ii)

Pārbaudi, kas paredzēta i) apakšpunktā, var aizvietot ar veiksmīgu mācību kursu simulatorā un/vai lidošanas mācību kursu, kas paredzēts (d)(2) apakšpunktā.

| (4) | Lidošana reisa apstākļos ar uzraudzību. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katrs lidojuma apkalpes loceklis veiktu šādus lidojumus reisa apstākļos ar uzraudzību:






  i) | II kategorijai, ja ir prasība pēc piezemēšanās ar rokas vadību — vismaz 3 piezemēšanās, atvienojoties autopilotam; |
| --- | --- | --- |

(4)

Lidošana reisa apstākļos ar uzraudzību. Ekspluatantam ir jānodrošina, lai katrs lidojuma apkalpes loceklis veiktu šādus lidojumus reisa apstākļos ar uzraudzību:

i)

II kategorijai, ja ir prasība pēc piezemēšanās ar rokas vadību — vismaz 3 piezemēšanās, atvienojoties autopilotam;

| ii) | III kategorijai — vismaz 3 automātiskas piezemēšanās, ar tādu izņēmumu, ka ir vajadzīga tikai 1 automātiska piezemēšanās, ja mācības, kas minēta (d)(2) apakšpunktā, ir notikušas, izmantojot lidojuma simulatoru ko izmanto nulles lidojuma laika konversijai. |
| --- | --- |

ii)

III kategorijai — vismaz 3 automātiskas piezemēšanās, ar tādu izņēmumu, ka ir vajadzīga tikai 1 automātiska piezemēšanās, ja mācības, kas minēta (d)(2) apakšpunktā, ir notikušas, izmantojot lidojuma simulatoru ko izmanto nulles lidojuma laika konversijai.

| e) | Pieredze saistībā ar tipu un vadību. Kapteiņiem vai tiem pilotiem, kam ir uzticēta lidojumu veikšana, un kuriem nav iepriekšējas pieredzes saistībā ar attiecīgo lidmašīnas tipu, pirms II/III kategorijas ekspluatācijas sākuma piemēro šādas papildu prasības:






  (1) | 50 stundas vai 20 sektori ar attiecīgo lidmašīnas tipu, tostarp lidojumi reisa apstākļos ar uzraudzību; un |
| --- | --- | --- |

e)

Pieredze saistībā ar tipu un vadību. Kapteiņiem vai tiem pilotiem, kam ir uzticēta lidojumu veikšana, un kuriem nav iepriekšējas pieredzes saistībā ar attiecīgo lidmašīnas tipu, pirms II/III kategorijas ekspluatācijas sākuma piemēro šādas papildu prasības:

(1)

50 stundas vai 20 sektori ar attiecīgo lidmašīnas tipu, tostarp lidojumi reisa apstākļos ar uzraudzību; un

| (2) | spēkā esošiem II vai III kategorijas RVR obligātiem nosacījumiem ir jāpieskaita vēl 100 m, izņemot gadījumus, ja iepriekš iegūta kvalifikācija II vai III kategorijas ekspluatācijai ar ekspluatantu, līdz ar attiecīgo lidmašīnas tipu kopā ir sasniegtas 100 nolidotas stundas vai 40 sektori, tostarp lidojot reisa apstākļos ar uzraudzību; |
| --- | --- |

(2)

spēkā esošiem II vai III kategorijas RVR obligātiem nosacījumiem ir jāpieskaita vēl 100 m, izņemot gadījumus, ja iepriekš iegūta kvalifikācija II vai III kategorijas ekspluatācijai ar ekspluatantu, līdz ar attiecīgo lidmašīnas tipu kopā ir sasniegtas 100 nolidotas stundas vai 40 sektori, tostarp lidojot reisa apstākļos ar uzraudzību;

| (3) | Iestāde var apstiprināt iepriekš minēto komandu pieredzes prasību samazinājumu lidojuma apkalpes locekļiem, kam ir II vai III kategorijas komandu pieredze. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde var apstiprināt iepriekš minēto komandu pieredzes prasību samazinājumu lidojuma apkalpes locekļiem, kam ir II vai III kategorijas komandu pieredze.

| f) | Pacelšanās sliktas redzamības apstākļos ar RVR, kas mazāka 150/200 m.






  (1) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka pirms apstiprinājuma saņemšanas attiecībā uz pacelšanos ar RVR, zemāku par 150 m (zemāku par 200 m D kategorijas lidmašīnām) veic šādas mācības:






  i) | Normālā pacelšanās obligātos apstiprinātos RVR apstākļos; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Pacelšanās sliktas redzamības apstākļos ar RVR, kas mazāka 150/200 m.

(1)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka pirms apstiprinājuma saņemšanas attiecībā uz pacelšanos ar RVR, zemāku par 150 m (zemāku par 200 m D kategorijas lidmašīnām) veic šādas mācības:

i)

Normālā pacelšanās obligātos apstiprinātos RVR apstākļos;

| ii) | obligāti pacelšanās nosacījumi apstiprinātos RVR apstākļos, dzinējam atsakoties darboties starp V1 un V2 vai tiklīdz to ļauj drošības apsvērumi; un |
| --- | --- |

ii)

obligāti pacelšanās nosacījumi apstiprinātos RVR apstākļos, dzinējam atsakoties darboties starp V1 un V2 vai tiklīdz to ļauj drošības apsvērumi; un

| iii) | pacelšanās obligātos apstiprinātos RVR apstākļos, dzinējam atsakoties darboties pirms V1, kā dēļ pārtrauc pacelšanos. |
| --- | --- |

iii)

pacelšanās obligātos apstiprinātos RVR apstākļos, dzinējam atsakoties darboties pirms V1, kā dēļ pārtrauc pacelšanos.

| (2) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka mācības, kas prasītas 1) apakšpunktā, notiek lidojuma simulatorā. Tādās mācībās ir jāietver īpašu procedūru un iekārtu izmantojums. Ja nav pieejams lidojumu simulators, kas raksturo konkrētu lidmašīnu, Iestāde var apstiprināt mācības lidmašīnā bez prasības pēc obligātiem RVR apstākļiem (skat. OPS 1.965. pielikumu Nr. 1). |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka mācības, kas prasītas 1) apakšpunktā, notiek lidojuma simulatorā. Tādās mācībās ir jāietver īpašu procedūru un iekārtu izmantojums. Ja nav pieejams lidojumu simulators, kas raksturo konkrētu lidmašīnu, Iestāde var apstiprināt mācības lidmašīnā bez prasības pēc obligātiem RVR apstākļiem (skat. OPS 1.965. pielikumu Nr. 1).

| (3) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka lidojuma apkalpes loceklis vajadzības gadījumā veic pārbaudi, pirms sāk pacelšanos sliktas redzamības apstākļos — ja RVR ir mazāka par 150 m (mazāka par 200 m D kategorijas lidmašīnām). Pārbaudi var aizvietot tikai ar veiksmīgu mācību kursa simulatorā un/vai ar lidojuma kursu, kas minēts (f)(1) apakšpunktā par pāreju uz lidmašīnas tipu. |
| --- | --- |

(3)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka lidojuma apkalpes loceklis vajadzības gadījumā veic pārbaudi, pirms sāk pacelšanos sliktas redzamības apstākļos — ja RVR ir mazāka par 150 m (mazāka par 200 m D kategorijas lidmašīnām). Pārbaudi var aizvietot tikai ar veiksmīgu mācību kursa simulatorā un/vai ar lidojuma kursu, kas minēts (f)(1) apakšpunktā par pāreju uz lidmašīnas tipu.

| g) | Atkārtotas mācības un pārbaude — sliktas redzamības ekspluatācija






  (1) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka līdz ar parastām atkārtotām mācībām un ekspluatanta zināšanu pārbaudi pārbauda arī pilota zināšanas un spēju veikt uzdevumus, kas saistīti ar konkrētu ekspluatācijas kategoriju, kādai viņš ir pilnvarots. Vajadzīgais glisāžu skaits ekspluatanta zināšanu pārbaudes derīguma termiņa laikā (kā noteikts OPS 1.965 (b), ir vismaz trīs glisādes, no kurām vienu var aizstāt ar glisādi un piezemēšanos ar lidmašīnām, izmantojot apstiprinātas II un III kategorijas procedūras. Ekspluatanta zināšanu pārbaudes laikā veic vienu atkārtotu glisādi. Ja ekspluatants ir pilnvarots veikt pacelšanos ar RVR, kas mazāka par 150/200 m, ekspluatanta zināšanu pārbaudes laikā veic vismaz vienu LVTO līdz zemākiem piemērojamiem obligātiem nosacījumiem. |
| --- | --- | --- |

g)

Atkārtotas mācības un pārbaude — sliktas redzamības ekspluatācija

(1)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka līdz ar parastām atkārtotām mācībām un ekspluatanta zināšanu pārbaudi pārbauda arī pilota zināšanas un spēju veikt uzdevumus, kas saistīti ar konkrētu ekspluatācijas kategoriju, kādai viņš ir pilnvarots. Vajadzīgais glisāžu skaits ekspluatanta zināšanu pārbaudes derīguma termiņa laikā (kā noteikts OPS 1.965 (b), ir vismaz trīs glisādes, no kurām vienu var aizstāt ar glisādi un piezemēšanos ar lidmašīnām, izmantojot apstiprinātas II un III kategorijas procedūras. Ekspluatanta zināšanu pārbaudes laikā veic vienu atkārtotu glisādi. Ja ekspluatants ir pilnvarots veikt pacelšanos ar RVR, kas mazāka par 150/200 m, ekspluatanta zināšanu pārbaudes laikā veic vismaz vienu LVTO līdz zemākiem piemērojamiem obligātiem nosacījumiem.

| (2) | III kategorijas ekspluatācijai ekspluatantam ir jāizmanto lidojuma simulators. |
| --- | --- |

(2)

III kategorijas ekspluatācijai ekspluatantam ir jāizmanto lidojuma simulators.

| (3) | Ekspluatantam ir jānodrošina, lai III kategorijas darbībām ar pasīvu drošu lidojuma kontroles sistēmu vismaz vienu reizi triju secīgu ekspluatanta zināšanu pārbaužu laikā veic atkārtotu glisādi, kas notiek autopilota defekta dēļ lēmuma pieņemšanas augstumā vai zemāk par to, ja pēdējā ziņotā RVR bija 300 m vai zemāk. |
| --- | --- |

(3)

Ekspluatantam ir jānodrošina, lai III kategorijas darbībām ar pasīvu drošu lidojuma kontroles sistēmu vismaz vienu reizi triju secīgu ekspluatanta zināšanu pārbaužu laikā veic atkārtotu glisādi, kas notiek autopilota defekta dēļ lēmuma pieņemšanas augstumā vai zemāk par to, ja pēdējā ziņotā RVR bija 300 m vai zemāk.

| (4) | Iestāde var apstiprināt atkārtotas mācības un pārbaudi II kategorijas un LVTO ekspluatācijā attiecīgā tipa lidmašīnā, ja nav pieejama lidojuma simulēšanas ierīce, kas atbilstu konkrētai lidmašīnai, vai nav pieejams pieņemams alternatīvs risinājums. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde var apstiprināt atkārtotas mācības un pārbaudi II kategorijas un LVTO ekspluatācijā attiecīgā tipa lidmašīnā, ja nav pieejama lidojuma simulēšanas ierīce, kas atbilstu konkrētai lidmašīnai, vai nav pieejams pieņemams alternatīvs risinājums.

Piezīme: Iegūto pieredzi LTVO un II/III kategorijai saistībā ar automātisku glisādi un/vai automātisku piezemēšanos uztur ar atkārtotām mācībām un pārbaudēm, kā noteikts šajā punktā.

OPS 1.455 1. pielikums

Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos — ekspluatācijas procedūras

| a) | Vispārējas prasības. Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos ietver:






  (1) | Pacelšanos ar rokas vadību (ar vai bez elektroniskām palīgsistēmām); |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības. Ekspluatācija sliktas redzamības apstākļos ietver:

(1)

Pacelšanos ar rokas vadību (ar vai bez elektroniskām palīgsistēmām);

| (2) | Automātisku glisādi līdz augstumam, kas zemāks par DH, ar izlīdzināšanu, piezemēšanos un izskrējienu ar rokas vadību; |
| --- | --- |

(2)

Automātisku glisādi līdz augstumam, kas zemāks par DH, ar izlīdzināšanu, piezemēšanos un izskrējienu ar rokas vadību;

| (3) | Automātisku glisādi, kurai seko automātiska izlīdzināšana, automātiska piezemēšanās un izskrējiens ar rokas vadību; un |
| --- | --- |

(3)

Automātisku glisādi, kurai seko automātiska izlīdzināšana, automātiska piezemēšanās un izskrējiens ar rokas vadību; un

| (4) | automātisku glisādi, kam seko automātiska izlīdzināšana, automātiska piezemēšanās un automātisks izskrējiens, ja piemērojamā RVR ir mazāka nekā 400 m. |
| --- | --- |

(4)

automātisku glisādi, kam seko automātiska izlīdzināšana, automātiska piezemēšanās un automātisks izskrējiens, ja piemērojamā RVR ir mazāka nekā 400 m.

1. piezīme: hibrīdu sistēmu var lietot katrā no šiem ekspluatācijas režīmiem.

2. piezīme: var sertificēt un apstiprināt citas vadības sistēmu vai ekrānu formas.

| b) | Procedūras un ekspluatācijas instrukcijas






  (1) | Precīzs procedūru un instrukciju raksturojums un apmērs ir atkarīgs no izmantotām aviācijas iekārtām un ievērotām pilotu kabīnes procedūrām. Ekspluatantam ekspluatācijas rokasgrāmatā ir skaidri jādefinē lidojuma apkalpes locekļu pienākumi pacelšanās, glisādes, izlīdzināšanas, izskrējiena un atkārtotas glisādes laikā. Īpaša uzmanība jāpievērš lidojuma apkalpes pienākumiem pārejas laikā no nevizuāliem apstākļiem uz vizuāliem apstākļiem un procedūrām, kas jāizmanto, pasliktinoties redzamībai vai konstatējot defektus. Turklāt jāizvērtē lidojuma pienākumu sadale tā, lai nodrošinātu, ka pilota darba slodze, pieņemot lēmumu nolaisties vai veikt spontānu piezemēšanos, ļauj visu uzmanību veltīt kontrolei un lēmumu pieņemšanai. |
| --- | --- | --- |

b)

Procedūras un ekspluatācijas instrukcijas

(1)

Precīzs procedūru un instrukciju raksturojums un apmērs ir atkarīgs no izmantotām aviācijas iekārtām un ievērotām pilotu kabīnes procedūrām. Ekspluatantam ekspluatācijas rokasgrāmatā ir skaidri jādefinē lidojuma apkalpes locekļu pienākumi pacelšanās, glisādes, izlīdzināšanas, izskrējiena un atkārtotas glisādes laikā. Īpaša uzmanība jāpievērš lidojuma apkalpes pienākumiem pārejas laikā no nevizuāliem apstākļiem uz vizuāliem apstākļiem un procedūrām, kas jāizmanto, pasliktinoties redzamībai vai konstatējot defektus. Turklāt jāizvērtē lidojuma pienākumu sadale tā, lai nodrošinātu, ka pilota darba slodze, pieņemot lēmumu nolaisties vai veikt spontānu piezemēšanos, ļauj visu uzmanību veltīt kontrolei un lēmumu pieņemšanai.

| (2) | Ekspluatantam ekspluatācijas rokasgrāmatā ir sīki jāprecizē ekspluatācijas procedūras un instrukcijas. Instrukcijām jāsader ar ierobežojumiem un obligātajām procedūrām lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā un jo īpaši attiecas uz šādiem jautājumiem:






  i) | lidmašīnas iekārtu funkcionēšanas pārbaudes gan pirms izlidošanas, gan lidojuma laikā; |
| --- | --- | --- |

(2)

Ekspluatantam ekspluatācijas rokasgrāmatā ir sīki jāprecizē ekspluatācijas procedūras un instrukcijas. Instrukcijām jāsader ar ierobežojumiem un obligātajām procedūrām lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā un jo īpaši attiecas uz šādiem jautājumiem:

i)

lidmašīnas iekārtu funkcionēšanas pārbaudes gan pirms izlidošanas, gan lidojuma laikā;

| ii) | kā minimālās prasības ietekmē pārmaiņas lidlauka būvju statusā un lidojuma iekārtās; |
| --- | --- |

ii)

kā minimālās prasības ietekmē pārmaiņas lidlauka būvju statusā un lidojuma iekārtās;

| iii) | procedūras attiecībā uz pacelšanos, glisādi, izlīdzināšanu, piezemēšanos, izskrējienu atkārtotu glisādi; |
| --- | --- |

iii)

procedūras attiecībā uz pacelšanos, glisādi, izlīdzināšanu, piezemēšanos, izskrējienu atkārtotu glisādi;

| iv) | procedūras, kas jāievēro, iekārtām izejot no ierindas, brīdinājumu un citu neierastu situāciju gadījumā; |
| --- | --- |

iv)

procedūras, kas jāievēro, iekārtām izejot no ierindas, brīdinājumu un citu neierastu situāciju gadījumā;

| v) | obligāti vajadzīgais vizuālais kontakts; |
| --- | --- |

v)

obligāti vajadzīgais vizuālais kontakts;

| vi) | pareizas sēdus pozas un acu augstuma nozīme; |
| --- | --- |

vi)

pareizas sēdus pozas un acu augstuma nozīme;

| vii) | pasākumi, kas varbūt jāveic tāpēc, ka pasliktinās vizuālais kontakts; |
| --- | --- |

vii)

pasākumi, kas varbūt jāveic tāpēc, ka pasliktinās vizuālais kontakts;

| viii) | apkalpes pienākumu sadalījums, veicot procedūras saskaņā ar i) līdz iv) un vi) apakšpunktu, ļaujot kapteinim nodoties galvenokārt uzraudzībai un lēmumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

viii)

apkalpes pienākumu sadalījums, veicot procedūras saskaņā ar i) līdz iv) un vi) apakšpunktu, ļaujot kapteinim nodoties galvenokārt uzraudzībai un lēmumu pieņemšanai;

| ix) | prasība visus augstuma rādītājus zem 200 pēdām balstīt uz radioaltimetru, un, ka vienam pilotam jāuzrauga lidmašīnas instrumenti, kamēr nav pabeigta piezemēšanās; |
| --- | --- |

ix)

prasība visus augstuma rādītājus zem 200 pēdām balstīt uz radioaltimetru, un, ka vienam pilotam jāuzrauga lidmašīnas instrumenti, kamēr nav pabeigta piezemēšanās;

| x) | prasība aizsargāt lokalizatora jutīgo zonu; |
| --- | --- |

x)

prasība aizsargāt lokalizatora jutīgo zonu;

| xi) | informācija saistībā ar vēja ātrumu, vēja pretestību, turbulenci, skrejceļa piesārņojumu un daudzkārtēju RVR novērtējumu izmantošana; |
| --- | --- |

xi)

informācija saistībā ar vēja ātrumu, vēja pretestību, turbulenci, skrejceļa piesārņojumu un daudzkārtēju RVR novērtējumu izmantošana;

| xii) | procedūras, kas jāizmanto, praktizējot glisādes un piezemēšanos uz skrejceļiem, kuriem nav spēkā pilnas II vai III kategorijas lidlauka procedūras; |
| --- | --- |

xii)

procedūras, kas jāizmanto, praktizējot glisādes un piezemēšanos uz skrejceļiem, kuriem nav spēkā pilnas II vai III kategorijas lidlauka procedūras;

| xiii) | ekspluatācijas ierobežojumi, ko nosaka gaisa kuģa lidojumderīguma sertifikācija; un |
| --- | --- |

xiii)

ekspluatācijas ierobežojumi, ko nosaka gaisa kuģa lidojumderīguma sertifikācija; un

| xiv) | informācija par maksimāli pieļaujamo novirzi, no ILS glisādes trajektorijas un/vai lokalizatora. |
| --- | --- |

xiv)

informācija par maksimāli pieļaujamo novirzi, no ILS glisādes trajektorijas un/vai lokalizatora.

OPS 1.465 1. pielikums

Mazākās pieļaujamās redzamības vērtības ekspluatācijai saskaņā ar VFR

| Gaisa telpas klase | | A B C D E
  [1. piezīme] | F G |
| --- | --- | --- | --- |
| | Virs 900 m (3 000 pēdas) AMSL vai virs 300 m (1 000 pēdas) virs reljefa, izvēloties lielāko faktoru | 900 m līmenī un zem tā (3 000 pēdas) AMSL vai 300 m (1 000 pēdas) virs reljefa, izvēloties lielāko faktoru |
| Attālums no mākoņa | | 1 500 m horizontāli
  300 m (1 000 pēdas) vertikāli | Nav mākoņu un skaidra virsmas redzamība |
| Lidojuma redzamība | 8 km 3 050 m augstumā un augstāk (10 000 pēdas) AMSL (2. piezīme) 5 km zem 3 050 m (10 000 pēdas) AMSL | 5 km (3. piezīme) |
| 1. piezīme: | VMC obligātās vērtības A klases gaisa telpai ir dotas kā atsauce, bet nenozīmē VFR lidojumu apstiprināšanu A klases gaisa telpā. |

Gaisa telpas klase

A B C D E

[1. piezīme]

F G

Virs 900 m (3 000 pēdas) AMSL vai virs 300 m (1 000 pēdas) virs reljefa, izvēloties lielāko faktoru

900 m līmenī un zem tā (3 000 pēdas) AMSL vai 300 m (1 000 pēdas) virs reljefa, izvēloties lielāko faktoru

Attālums no mākoņa

1 500 m horizontāli

300 m (1 000 pēdas) vertikāli

Nav mākoņu un skaidra virsmas redzamība

Lidojuma redzamība

8 km 3 050 m augstumā un augstāk (10 000 pēdas) AMSL (2. piezīme) 5 km zem 3 050 m (10 000 pēdas) AMSL

5 km (3. piezīme)

1. piezīme:

VMC obligātās vērtības A klases gaisa telpai ir dotas kā atsauce, bet nenozīmē VFR lidojumu apstiprināšanu A klases gaisa telpā.

| 2. piezīme: | Ja pārejas augstums ir zemāks nekā 3 050 m (10 000 pēdas) 10 000 pēdu vietā būtu jāizmanto AMSL, FL 100. |
| --- | --- |

2. piezīme:

Ja pārejas augstums ir zemāks nekā 3 050 m (10 000 pēdas) 10 000 pēdu vietā būtu jāizmanto AMSL, FL 100.

| 3. piezīme: | A un B kategorijas lidmašīnas var ekspluatēt ar lidojuma redzamību līdz 3 000 m — ar nosacījumu, ka attiecīgā ATS Iestāde atļauj izmantot lidojuma redzamību, mazāku par 5 km, un apstākļi ir tādi, ka iespējamība saskrieties ar citu transportlīdzekli ir maza, un IAS ir 140 kt vai mazāka. |
| --- | --- |

3. piezīme:

A un B kategorijas lidmašīnas var ekspluatēt ar lidojuma redzamību līdz 3 000 m — ar nosacījumu, ka attiecīgā ATS Iestāde atļauj izmantot lidojuma redzamību, mazāku par 5 km, un apstākļi ir tādi, ka iespējamība saskrieties ar citu transportlīdzekli ir maza, un IAS ir 140 kt vai mazāka.

F APAKŠSADAĻA

TEHNISKIE RAKSTUROJUMI — VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

OPS 1.470

Piemērojamība

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai vairāku dzinēju propelleru lidmašīnas, kuru apstiprinātā maksimālā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā 9 vai kuru maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, un vairāku dzinēju turbīndzinēja lidmašīnas ekspluatētu saskaņā ar G apakšsadaļu (A kategorijas tehniskie raksturojumi). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai vairāku dzinēju propelleru lidmašīnas, kuru apstiprinātā maksimālā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk nekā 9 vai kuru maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, un vairāku dzinēju turbīndzinēja lidmašīnas ekspluatētu saskaņā ar G apakšsadaļu (A kategorijas tehniskie raksturojumi).

| b) | Ekspluatants nodrošina, lai propelleru lidmašīnas ar apstiprināto maksimālo pasažieru konfigurāciju 9 vai mazāk un ar maksimālo pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk ekspluatētu saskaņā ar H apakšsadaļu (B kategorijas tehniskie raksturojumi). |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, lai propelleru lidmašīnas ar apstiprināto maksimālo pasažieru konfigurāciju 9 vai mazāk un ar maksimālo pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk ekspluatētu saskaņā ar H apakšsadaļu (B kategorijas tehniskie raksturojumi).

| c) | Ekspluatants nodrošina, lai virzuļdzinēju lidmašīnas, kuru apstiprinātā maksimālā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir 9 vai ar maksimālo pacelšanās masu, kas pārsniedz 5 700 kg, ekspluatētu saskaņā ar I apakšsadaļu (C kategorijas tehniskie raksturojumi). |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, lai virzuļdzinēju lidmašīnas, kuru apstiprinātā maksimālā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir 9 vai ar maksimālo pacelšanās masu, kas pārsniedz 5 700 kg, ekspluatētu saskaņā ar I apakšsadaļu (C kategorijas tehniskie raksturojumi).

| d) | Gadījumā, ja nevar uzrādīt pilnīgu atbilstību attiecīgās apakšsadaļas prasībām lidmašīnas specifiskas konstrukcijas dēļ (piemēram, ultraskaņas lidmašīnām vai hidroplāniem), ekspluatants piemēro apstiprinātos tehnisko raksturojumu standartus, nodrošinot drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas noteikts attiecīgajā apakšsadaļā. |
| --- | --- |

d)

Gadījumā, ja nevar uzrādīt pilnīgu atbilstību attiecīgās apakšsadaļas prasībām lidmašīnas specifiskas konstrukcijas dēļ (piemēram, ultraskaņas lidmašīnām vai hidroplāniem), ekspluatants piemēro apstiprinātos tehnisko raksturojumu standartus, nodrošinot drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas noteikts attiecīgajā apakšsadaļā.

OPS 1.475

Vispārējas prasības

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas masa:






  (1) | pacelšanās sākumā; vai lidojuma pārplānošanas gadījumā |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas masa:

(1)

pacelšanās sākumā; vai lidojuma pārplānošanas gadījumā

| (2) | brīdī, no kura piemēro pārskatītu ekspluatācijas lidojuma plānu, nav lielāka par masu, kurā var ievērot attiecīgās apakšsadaļas prasības attiecībā uz veicamo lidojumu, pieļaujot paredzēto masas samazinājumu lidojumā, un kurā var veikt tādu atbrīvošanos no degvielas kravas, kā paredzēts konkrētajā prasībā. |
| --- | --- |

(2)

brīdī, no kura piemēro pārskatītu ekspluatācijas lidojuma plānu, nav lielāka par masu, kurā var ievērot attiecīgās apakšsadaļas prasības attiecībā uz veicamo lidojumu, pieļaujot paredzēto masas samazinājumu lidojumā, un kurā var veikt tādu atbrīvošanos no degvielas kravas, kā paredzēts konkrētajā prasībā.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka apstiprinātos tehnisko raksturojumu datus, kas ietverti lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, izmanto, lai noteiktu atbilstību konkrētās apakšsadaļas prasībām, vajadzības gadījumā papildinot tos ar citiem datiem, ko pieņem Iestāde, kā noteikts attiecīgā apakšsadaļā. Piemērojot faktorus, kas noteikti attiecīgajā apakšsadaļā, var ņemt vērā jebkurus darbības faktorus, kas jau ir iestrādāti lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas tehnisko raksturojumu datos, lai izvairītos no divkāršas faktoru piemērošanas. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka apstiprinātos tehnisko raksturojumu datus, kas ietverti lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, izmanto, lai noteiktu atbilstību konkrētās apakšsadaļas prasībām, vajadzības gadījumā papildinot tos ar citiem datiem, ko pieņem Iestāde, kā noteikts attiecīgā apakšsadaļā. Piemērojot faktorus, kas noteikti attiecīgajā apakšsadaļā, var ņemt vērā jebkurus darbības faktorus, kas jau ir iestrādāti lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas tehnisko raksturojumu datos, lai izvairītos no divkāršas faktoru piemērošanas.

| c) | Demonstrējot atbilstību attiecīgās apakšsadaļas prasībām, jāņem vērā lidmašīnas konfigurācija, vides apstākļi un to sistēmu darbība, kuras var nelabvēlīgi ietekmēt tehniskos raksturojumus. |
| --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību attiecīgās apakšsadaļas prasībām, jāņem vērā lidmašīnas konfigurācija, vides apstākļi un to sistēmu darbība, kuras var nelabvēlīgi ietekmēt tehniskos raksturojumus.

| d) | Tehnisko raksturojumu vajadzībām mitru skrejceļu, kas nav zāles skrejceļš, var uzskatīt par sausu. |
| --- | --- |

d)

Tehnisko raksturojumu vajadzībām mitru skrejceļu, kas nav zāles skrejceļš, var uzskatīt par sausu.

| e) | Ekspluatants ņem vērā kartēšanas precizitāti, izvērtējot saderību ar pacelšanās prasībām piemērojamā apakšsadaļā. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants ņem vērā kartēšanas precizitāti, izvērtējot saderību ar pacelšanās prasībām piemērojamā apakšsadaļā.

OPS 1.480

Terminoloģija

| a) | Šādiem F, G, H, I un J apakšsadaļā izmantotiem terminiem ir šāda nozīme:






  (1) | Pieejamais paātrinājuma un apstāšanās attālums (ASDA). Pieejamā pacelšanās ieskrējiena garums plus bremzēšanas ceļš, ja attiecīgā Iestāde bremzēšanas ceļu uzskata par izmantojamu, un tas var izturēt lidmašīnas svaru ikdienas ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- | --- |

a)

Šādiem F, G, H, I un J apakšsadaļā izmantotiem terminiem ir šāda nozīme:

(1)

Pieejamais paātrinājuma un apstāšanās attālums (ASDA). Pieejamā pacelšanās ieskrējiena garums plus bremzēšanas ceļš, ja attiecīgā Iestāde bremzēšanas ceļu uzskata par izmantojamu, un tas var izturēt lidmašīnas svaru ikdienas ekspluatācijas apstākļos.

| (2) | Piesārņots skrejceļš. Skrejceļa uzskata par piesārņotu, ja uz vairāk nekā 25 % no skrejceļa virsmas laukuma (neatkarīgi no tā, vai izolētos apgabalos vai ne) vajadzīgā garumā un platumā attiecas šie apstākļi:






  i) | ūdens uz virsmas vairāk nekā 3 mm (0,125 collu) dziļš vai ar dubļiem vai izkusušu sniegu, kas līdzinās vairāk nekā 3 mm (0,125 collu) ūdens; |
| --- | --- | --- |

(2)

Piesārņots skrejceļš. Skrejceļa uzskata par piesārņotu, ja uz vairāk nekā 25 % no skrejceļa virsmas laukuma (neatkarīgi no tā, vai izolētos apgabalos vai ne) vajadzīgā garumā un platumā attiecas šie apstākļi:

i)

ūdens uz virsmas vairāk nekā 3 mm (0,125 collu) dziļš vai ar dubļiem vai izkusušu sniegu, kas līdzinās vairāk nekā 3 mm (0,125 collu) ūdens;

| ii) | sniegs, saspiests cietā masā un kas neļaujas sablīvēties vēl vairāk, un kas turēsies kopā vai lūzīs gabalos, ja to mēģinās savākt (saspiests sniegs); vai |
| --- | --- |

ii)

sniegs, saspiests cietā masā un kas neļaujas sablīvēties vēl vairāk, un kas turēsies kopā vai lūzīs gabalos, ja to mēģinās savākt (saspiests sniegs); vai

| iii) | ledus, tostarp slapjš ledus. |
| --- | --- |

iii)

ledus, tostarp slapjš ledus.

| (3) | Mitrs skrejceļš. Skrejceļu uzskata par mitru, ja tā virsma nav sausa, bet slapjums nepiešķir tam spīdumu. |
| --- | --- |

(3)

Mitrs skrejceļš. Skrejceļu uzskata par mitru, ja tā virsma nav sausa, bet slapjums nepiešķir tam spīdumu.

| (4) | Sauss skrejceļš. Sausi skrejceļi ir tādi skrejceļi, kas nav ne mitri, ne piesārņoti, tostarp tādi asfaltēti skrejceļi, kuri ir īpaši sagatavoti ar rievām vai porainu klājumu, un ko uztur tādu, lai nodrošinātu “faktiski sausu” bremzēšanu pat mitrumā. |
| --- | --- |

(4)

Sauss skrejceļš. Sausi skrejceļi ir tādi skrejceļi, kas nav ne mitri, ne piesārņoti, tostarp tādi asfaltēti skrejceļi, kuri ir īpaši sagatavoti ar rievām vai porainu klājumu, un ko uztur tādu, lai nodrošinātu “faktiski sausu” bremzēšanu pat mitrumā.

| (5) | Pieejamais piezemēšanās attālums (LDA). Skrejceļa garums, ko deklarējusi par atbilstošu attiecīgā Iestāde un kas, lidmašīnai nolaižoties, ir piemērots izskrējienam. |
| --- | --- |

(5)

Pieejamais piezemēšanās attālums (LDA). Skrejceļa garums, ko deklarējusi par atbilstošu attiecīgā Iestāde un kas, lidmašīnai nolaižoties, ir piemērots izskrējienam.

| (6) | Apstiprinātā maksimālā pasažieru sēdvietu konfigurācija. Maksimālais pasažieru sēdvietu skaits vienā lidmašīnā, bez pilota sēdvietām vai sēdvietām pilotu kabīnē un pasažieru salona apkalpes sēdvietām, ko izmanto ekspluatants, ko ir apstiprinājusi Iestāde un kas precizēts darbības rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

(6)

Apstiprinātā maksimālā pasažieru sēdvietu konfigurācija. Maksimālais pasažieru sēdvietu skaits vienā lidmašīnā, bez pilota sēdvietām vai sēdvietām pilotu kabīnē un pasažieru salona apkalpes sēdvietām, ko izmanto ekspluatants, ko ir apstiprinājusi Iestāde un kas precizēts darbības rokasgrāmatā.

| (7) | Pieejamais pacelšanās attālums (TODA). Pacelšanās ceļa garums plus pieejamā ātrgaitas ceļa garums. |
| --- | --- |

(7)

Pieejamais pacelšanās attālums (TODA). Pacelšanās ceļa garums plus pieejamā ātrgaitas ceļa garums.

| (8) | Pacelšanās masa. Par lidmašīnas pacelšanās masu uzskata tās masu, ietverot visu kravu un visus pasažierus, ko pārvadā pacelšanās sākuma brīdī. |
| --- | --- |

(8)

Pacelšanās masa. Par lidmašīnas pacelšanās masu uzskata tās masu, ietverot visu kravu un visus pasažierus, ko pārvadā pacelšanās sākuma brīdī.

| (9) | Pieejamais pacelšanās ceļš (TORA). Skrejceļa garums, ko attiecīgā Iestāde uzskata par pieejamu un kas ir piemērots skrejceļš, lidmašīnai paceļoties. |
| --- | --- |

(9)

Pieejamais pacelšanās ceļš (TORA). Skrejceļa garums, ko attiecīgā Iestāde uzskata par pieejamu un kas ir piemērots skrejceļš, lidmašīnai paceļoties.

| (10) | Slapjš skrejceļš. Skrejceļu uzskata par slapju, ja skrejceļa virsma ir klāta ar ūdeni vai līdzvērtīgu vielu, kas minēts (a)(2) apakšpunktā, vai ja uz tā ir pietiekami daudz mitruma, lai izraisītu atspīdumu, tomēr bez lieliem stāvoša ūdens laukumiem. |
| --- | --- |

(10)

Slapjš skrejceļš. Skrejceļu uzskata par slapju, ja skrejceļa virsma ir klāta ar ūdeni vai līdzvērtīgu vielu, kas minēts (a)(2) apakšpunktā, vai ja uz tā ir pietiekami daudz mitruma, lai izraisītu atspīdumu, tomēr bez lieliem stāvoša ūdens laukumiem.

| b) | Terminu “paātrinājuma un apstāšanās attālums”, “pacelšanās attālums”, “pacelšanās skrejceļš”, “tīrais lidmašīnas pacelšanās ceļš”, “tīrais ceļš lidmašīnai, vienam dzinējam nedarbojoties” un “tīrais ceļš lidmašīnai, diviem dzinējiem nedarbojoties” nozīme attiecībā uz lidmašīnu ir definēta lidojumderīguma prasībās, ar ko saskaņā lidmašīna ir sertificēta, vai kā to noteikusi Iestāde, ja pēc tās uzskatiem konkrētā definīcija nepietiekami rāda atbilstību tehnisko raksturojumu darbības ierobežojumiem. |
| --- | --- |

b)

Terminu “paātrinājuma un apstāšanās attālums”, “pacelšanās attālums”, “pacelšanās skrejceļš”, “tīrais lidmašīnas pacelšanās ceļš”, “tīrais ceļš lidmašīnai, vienam dzinējam nedarbojoties” un “tīrais ceļš lidmašīnai, diviem dzinējiem nedarbojoties” nozīme attiecībā uz lidmašīnu ir definēta lidojumderīguma prasībās, ar ko saskaņā lidmašīna ir sertificēta, vai kā to noteikusi Iestāde, ja pēc tās uzskatiem konkrētā definīcija nepietiekami rāda atbilstību tehnisko raksturojumu darbības ierobežojumiem.

G APAKŠSADAĻA

A KATEGORIJAS TEHNISKIE RAKSTUROJUMI

OPS 1.485

Vispārējas prasības

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka, nosakot atbilstību šīs apakšsadaļas prasībām, lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā apstiprinātos tehnisko raksturojumu datus vajadzības gadījumā papildina ar citiem, Iestādei pieņemamiem datiem, ja apstiprinātie tehniskie raksturojumi dati lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā nav pietiekami attiecībā uz šādiem faktoriem:






  (1) | loģiski paredzami nelabvēlīgi ekspluatācijas apstākļi, piemēram, pacelšanās un piezemēšanās uz piesārņotiem skrejceļiem; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka, nosakot atbilstību šīs apakšsadaļas prasībām, lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā apstiprinātos tehnisko raksturojumu datus vajadzības gadījumā papildina ar citiem, Iestādei pieņemamiem datiem, ja apstiprinātie tehniskie raksturojumi dati lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā nav pietiekami attiecībā uz šādiem faktoriem:

(1)

loģiski paredzami nelabvēlīgi ekspluatācijas apstākļi, piemēram, pacelšanās un piezemēšanās uz piesārņotiem skrejceļiem; un

| (2) | dzinēju iziešana no ierindas jebkurā lidojuma posmā. |
| --- | --- |

(2)

dzinēju iziešana no ierindas jebkurā lidojuma posmā.

| b) | Ekspluatants nodrošina, lai gadījumā, ja skrejceļš ir slapjš un piesārņots, izmanto tehnisko raksturojumu datus, kas noteikti saskaņā ar piemērojamām prasībām par lielu lidmašīnu sertifikāciju, vai lai izmantotu līdzvērtīgus Iestādes pieņemtus datus. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, lai gadījumā, ja skrejceļš ir slapjš un piesārņots, izmanto tehnisko raksturojumu datus, kas noteikti saskaņā ar piemērojamām prasībām par lielu lidmašīnu sertifikāciju, vai lai izmantotu līdzvērtīgus Iestādes pieņemtus datus.

OPS 1.490

Pacelšanās

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās masa nepārsniedz maksimālo pacelšanās masu, kas minēta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz barometrisko augstumu un apkārtējās vides temperatūru lidlaukā, kurā jāveic pacelšanās. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās masa nepārsniedz maksimālo pacelšanās masu, kas minēta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz barometrisko augstumu un apkārtējās vides temperatūru lidlaukā, kurā jāveic pacelšanās.

| b) | Nosakot maksimālo pieļaujamo pacelšanās masu, ekspluatantam ir jāievēro šādas prasības:






  (1) | paātrinājuma un apstāšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo paātrinājuma un apstāšanās attālumu; |
| --- | --- | --- |

b)

Nosakot maksimālo pieļaujamo pacelšanās masu, ekspluatantam ir jāievēro šādas prasības:

(1)

paātrinājuma un apstāšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo paātrinājuma un apstāšanās attālumu;

| (2) | pacelšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo pacelšanās attālumu, ja ātrgaitas ceļa distance nepārsniedz pusi no pieejamā pacelšanās ceļa; |
| --- | --- |

(2)

pacelšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo pacelšanās attālumu, ja ātrgaitas ceļa distance nepārsniedz pusi no pieejamā pacelšanās ceļa;

| (3) | pacelšanās ceļš nedrīkst būt garāks par pieejamo pacelšanās ceļu; |
| --- | --- |

(3)

pacelšanās ceļš nedrīkst būt garāks par pieejamo pacelšanās ceļu;

| (4) | šā punkta ievērošana ir jāpierāda, izmantojot V1 vienoto vērtību attiecībā uz pārtrauktu un turpinātu pacelšanos; un |
| --- | --- |

(4)

šā punkta ievērošana ir jāpierāda, izmantojot V1 vienoto vērtību attiecībā uz pārtrauktu un turpinātu pacelšanos; un

| (5) | uz slapja vai piesārņota skrejceļa pacelšanās masa nedrīkst pārsniegt to masu, kas pieļaujama pacelšanās veikšanai uz sausa skrejceļa tādos pašos apstākļos. |
| --- | --- |

(5)

uz slapja vai piesārņota skrejceļa pacelšanās masa nedrīkst pārsniegt to masu, kas pieļaujama pacelšanās veikšanai uz sausa skrejceļa tādos pašos apstākļos.

| c) | Demonstrējot atbilstību b) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | barometriskais augstums lidlaukā; |
| --- | --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību b) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

barometriskais augstums lidlaukā;

| (2) | apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; |
| --- | --- |

(2)

apkārtējās vides temperatūra lidlaukā;

| (3) | skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips; |
| --- | --- |

(3)

skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips;

| (4) | skrejceļa slīpums pacelšanās virzienā; |
| --- | --- |

(4)

skrejceļa slīpums pacelšanās virzienā;

| (5) | ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļa vēja komponenta; un |
| --- | --- |

(5)

ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļa vēja komponenta; un

| (6) | skrejceļa garuma zaudējumi, ja tādi ir, lidmašīnas pozīcijas dēļ pirms pacelšanās. |
| --- | --- |

(6)

skrejceļa garuma zaudējumi, ja tādi ir, lidmašīnas pozīcijas dēļ pirms pacelšanās.

OPS 1.495

Izvairīšanās no šķēršļiem pacelšanās laikā

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai tīrā pacelšanās ceļā būtu likvidēti visi šķēršļi vismaz 35 pēdu vertikālā attālumā vai vismaz 90 metru horizontālā attālumā, pieskaitot 0,125 × D, ja D ir horizontālais attālums, ko lidmašīna veic no pieejamā pacelšanās attāluma beigām vai pacelšanās attāluma beigām, ja ir plānots pagrieziens pirms pieejamā pacelšanās attāluma beigām. Lidmašīnām, kurām spārnu plētums ir mazāks par 60 m, var izmantot tādu horizontālu šķēršļu brīvu zonu, kas ir puse no lidmašīnas spārnu plētuma, pieskaitot 60 m un 0,125 × D. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai tīrā pacelšanās ceļā būtu likvidēti visi šķēršļi vismaz 35 pēdu vertikālā attālumā vai vismaz 90 metru horizontālā attālumā, pieskaitot 0,125 × D, ja D ir horizontālais attālums, ko lidmašīna veic no pieejamā pacelšanās attāluma beigām vai pacelšanās attāluma beigām, ja ir plānots pagrieziens pirms pieejamā pacelšanās attāluma beigām. Lidmašīnām, kurām spārnu plētums ir mazāks par 60 m, var izmantot tādu horizontālu šķēršļu brīvu zonu, kas ir puse no lidmašīnas spārnu plētuma, pieskaitot 60 m un 0,125 × D.

| b) | Demonstrējot atbilstību (a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu; |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību (a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu;

| (2) | barometriskais augstums lidlaukā; |
| --- | --- |

(2)

barometriskais augstums lidlaukā;

| (3) | apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; un |
| --- | --- |

(3)

apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; un

| (4) | ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta. |
| --- | --- |

(4)

ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta.

| c) | Demonstrējot atbilstību a) punktam:






  (1) | nav pieļautas kursa maiņas līdz punktam, kurā tīrais pacelšanās ceļš ir sasniedzis augstumu, kas vienāds ar pusi no spārnu plētuma, bet nav mazāks par 50 pēdām virs pieejamā pacelšanās ieskrējiena beigām. Pēc tam, līdz pat 400 pēdu augstumam uzskata, ka lidmašīnas sānsvere nepārsniedz 15°. Virs 400 pēdu augstuma var plānot sānsveres leņķus, lielākus par 15°, bet ne lielākus par 25°; |
| --- | --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību a) punktam:

(1)

nav pieļautas kursa maiņas līdz punktam, kurā tīrais pacelšanās ceļš ir sasniedzis augstumu, kas vienāds ar pusi no spārnu plētuma, bet nav mazāks par 50 pēdām virs pieejamā pacelšanās ieskrējiena beigām. Pēc tam, līdz pat 400 pēdu augstumam uzskata, ka lidmašīnas sānsvere nepārsniedz 15°. Virs 400 pēdu augstuma var plānot sānsveres leņķus, lielākus par 15°, bet ne lielākus par 25°;

| (2) | jebkurai tīras pacelšanās ceļa daļai, kurā lidmašīnas sānsvere ir lielāka par 15°, ir jābūt brīvam no visiem šķēršļiem horizontālos attālumos, kas minēti šā punkta a), d) un e) punktā, ja vertikālais attālums nav mazāks par 50 pēdām; un |
| --- | --- |

(2)

jebkurai tīras pacelšanās ceļa daļai, kurā lidmašīnas sānsvere ir lielāka par 15°, ir jābūt brīvam no visiem šķēršļiem horizontālos attālumos, kas minēti šā punkta a), d) un e) punktā, ja vertikālais attālums nav mazāks par 50 pēdām; un

| (3) | ekspluatantam ir jāizmanto īpašas procedūras, ko apstiprinājusi Iestāde, lai izmantotu palielinātus sānsveres leņķus, kas nepārsniedz 20° augstuma robežās no 200 pēdām līdz 400 pēdām, vai ne vairāk kā 30° virs 400 pēdām (skatīt OPS 1.495 (c) (3) 1. pielikumu); |
| --- | --- |

(3)

ekspluatantam ir jāizmanto īpašas procedūras, ko apstiprinājusi Iestāde, lai izmantotu palielinātus sānsveres leņķus, kas nepārsniedz 20° augstuma robežās no 200 pēdām līdz 400 pēdām, vai ne vairāk kā 30° virs 400 pēdām (skatīt OPS 1.495 (c) (3) 1. pielikumu);

| (4) | ir jādod piemērota korekcija attiecībā uz sānsveres leņķa ietekmi uz ekspluatācijas ātrumu un lidojuma trajektoriju, tostarp attāluma pieaugumu, ko rada palielināts ekspluatācijas ātrums. |
| --- | --- |

(4)

ir jādod piemērota korekcija attiecībā uz sānsveres leņķa ietekmi uz ekspluatācijas ātrumu un lidojuma trajektoriju, tostarp attāluma pieaugumu, ko rada palielināts ekspluatācijas ātrums.

| d) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētajai trajektorijai nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:






  (1) | 300 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai |
| --- | --- | --- |

d)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētajai trajektorijai nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:

(1)

300 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai

| (2) | 600 m lidojumiem visos pārējos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

600 m lidojumiem visos pārējos apstākļos.

| e) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētai trajektorijai nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:






  (1) | 600 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai |
| --- | --- | --- |

e)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētai trajektorijai nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:

(1)

600 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai

| (2) | 900 m lidojumiem visos pārējos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

900 m lidojumiem visos pārējos apstākļos.

| f) | Ekspluatants izstrādā neplānotu darbību procedūras, lai ievērotu OPS 1.495 prasības un nodrošinātu drošu maršruta izpildi, izvairoties no šķēršļiem, panākot, ka lidmašīna atbilstu lidojumā piemērojamām OPS 1.500 prasībām vai veiktu piezemēšanos galapunkta lidlaukā vai alternatīvā pacelšanās lidlaukā. |
| --- | --- |

f)

Ekspluatants izstrādā neplānotu darbību procedūras, lai ievērotu OPS 1.495 prasības un nodrošinātu drošu maršruta izpildi, izvairoties no šķēršļiem, panākot, ka lidmašīna atbilstu lidojumā piemērojamām OPS 1.500 prasībām vai veiktu piezemēšanos galapunkta lidlaukā vai alternatīvā pacelšanās lidlaukā.

OPS 1.500

Lidojumā — viens dzinējs nestrādā

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai, vienam dzinējam nedarbojoties, tīras trajektorijas dati, kas uzrādīti lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, lidojumam paredzētajos laika apstākļos atbilstu vai nu b) vai c) punktam visos maršruta punktos. Tīrai trajektorijai jābūt ar pozitīvu slīpumu 1 500 pēdu augstumā virs lidlauka, kurā paredzēts nolaisties, vienam dzinējam nedarbojoties. Tādos meteoroloģiskos apstākļos, kad jāizmanto sistēmas aizsardzībai pret ledu, ir jāņem vērā tas, kā to izmantojums iespaidos tīro trajektoriju. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai, vienam dzinējam nedarbojoties, tīras trajektorijas dati, kas uzrādīti lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, lidojumam paredzētajos laika apstākļos atbilstu vai nu b) vai c) punktam visos maršruta punktos. Tīrai trajektorijai jābūt ar pozitīvu slīpumu 1 500 pēdu augstumā virs lidlauka, kurā paredzēts nolaisties, vienam dzinējam nedarbojoties. Tādos meteoroloģiskos apstākļos, kad jāizmanto sistēmas aizsardzībai pret ledu, ir jāņem vērā tas, kā to izmantojums iespaidos tīro trajektoriju.

| b) | Tīrai trajektorijai ir jābūt pozitīvai vismaz 1 000 pēdu augstumā virs jebkāda reljefa un šķēršļiem maršrutā 9,3 km (5 jūras jūdžu) platumā uz abām pusēm no paredzētā kursa. |
| --- | --- |

b)

Tīrai trajektorijai ir jābūt pozitīvai vismaz 1 000 pēdu augstumā virs jebkāda reljefa un šķēršļiem maršrutā 9,3 km (5 jūras jūdžu) platumā uz abām pusēm no paredzētā kursa.

| c) | Tīrai trajektorijai ir jāļauj lidmašīnai turpināt lidojumu no kreisēšanas augstuma līdz lidlaukam, kur var veikt nolaišanos saskaņā ar attiecīgi OPS 1.515 vai 1.520, tīrai trajektorijai vismaz 2 000 pēdu augstumā jābūt drošā attālumā no jebkādiem reljefa pacēlumiem un šķēršļiem 9,3 km (5 jūras jūdžu) platumā uz abām paredzētā maršruta pusēm saskaņā ar 1) līdz 4) apakšpunktu:






  (1) | paredz, ka dzinējs pārstās darboties vissvarīgākajā maršruta punktā; |
| --- | --- | --- |

c)

Tīrai trajektorijai ir jāļauj lidmašīnai turpināt lidojumu no kreisēšanas augstuma līdz lidlaukam, kur var veikt nolaišanos saskaņā ar attiecīgi OPS 1.515 vai 1.520, tīrai trajektorijai vismaz 2 000 pēdu augstumā jābūt drošā attālumā no jebkādiem reljefa pacēlumiem un šķēršļiem 9,3 km (5 jūras jūdžu) platumā uz abām paredzētā maršruta pusēm saskaņā ar 1) līdz 4) apakšpunktu:

(1)

paredz, ka dzinējs pārstās darboties vissvarīgākajā maršruta punktā;

| (2) | ņem vērā vēja ietekmi uz trajektoriju; |
| --- | --- |

(2)

ņem vērā vēja ietekmi uz trajektoriju;

| (3) | atbrīvošanās no degvielas ir atļauta tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru; un |
| --- | --- |

(3)

atbrīvošanās no degvielas ir atļauta tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru; un

| (4) | lidlaukam, kurā lidmašīnai ir paredzēts piezemēties, kad konstatēta dzinēja atteikšanās darboties, ir jāatbilst šādiem kritērijiem:






  i) | ir ievēroti ar tehniskiem raksturojumiem saistītas prasības konkrētai piezemēšanās masai; un |
| --- | --- | --- |

(4)

lidlaukam, kurā lidmašīnai ir paredzēts piezemēties, kad konstatēta dzinēja atteikšanās darboties, ir jāatbilst šādiem kritērijiem:

i)

ir ievēroti ar tehniskiem raksturojumiem saistītas prasības konkrētai piezemēšanās masai; un

| ii) | laika ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums, un ziņojumi par lidlauka stāvokli rāda, ka paredzētajā piezemēšanās laikā var veikt drošu piezemēšanos. |
| --- | --- |

ii)

laika ziņojumi vai prognozes, vai to apvienojums, un ziņojumi par lidlauka stāvokli rāda, ka paredzētajā piezemēšanās laikā var veikt drošu piezemēšanos.

| d) | Demonstrējot atbilstību OPS 1.500, ekspluatantam ir jāpalielina platuma robežas, kas minētas b) un c) punktā, līdz 18,5 km (10 jūras jūdzes), ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % uzticamības līmenim. |
| --- | --- |

d)

Demonstrējot atbilstību OPS 1.500, ekspluatantam ir jāpalielina platuma robežas, kas minētas b) un c) punktā, līdz 18,5 km (10 jūras jūdzes), ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % uzticamības līmenim.

OPS 1.505

Maršrutā — lidmašīnas ar trijiem vai vairākiem dzinējiem, no kuriem divi dzinēji nedarbojas

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīna ar trijiem vai vairākiem dzinējiem nevienā paredzētā kursa punktā neatrastos tālāk par attālumu, ko tā nolido 90 minūtēs ar ilgtermiņa kreisēšanas ātrumu, darbojoties visiem dzinējiem, standarta temperatūrā mierīgos laika apstākļos, no tāda lidlauka, kas atbilst tehnisko raksturojumu kritērijiem, kuri jāpiemēro paredzētajai piezemēšanās masai, izņemot gadījumus, ja tas ir saskaņā ar b) līdz f) punktu. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīna ar trijiem vai vairākiem dzinējiem nevienā paredzētā kursa punktā neatrastos tālāk par attālumu, ko tā nolido 90 minūtēs ar ilgtermiņa kreisēšanas ātrumu, darbojoties visiem dzinējiem, standarta temperatūrā mierīgos laika apstākļos, no tāda lidlauka, kas atbilst tehnisko raksturojumu kritērijiem, kuri jāpiemēro paredzētajai piezemēšanās masai, izņemot gadījumus, ja tas ir saskaņā ar b) līdz f) punktu.

| b) | Ja divi dzinēji pārstāj darboties, lidmašīnai lidojot pa maršrutu, tīras trajektorijas datiem jāļauj lidmašīnai turpināt lidojumu paredzētos meteoroloģiskos apstākļos no punkta, kurā uzskata, ka abi dzinēji reizē pārstājuši darboties, uz lidlauku, kurā var nolaisties un pilnībā apstāties, izmantojot paredzēto piezemēšanās procedūru gadījumā, ja divi dzinēji nedarbojas. Tīrai trajektorijai ir jābūt vismaz 2 000 pēdu vertikālā attālumā no visiem reljefa pacēlumiem un šķēršļiem visā maršruta garumā 9,3 km (5 jūras jūdžu) platumā uz katru pusi no paredzētā maršruta. Tādā augstumā un tādos meteoroloģiskajos apstākļos, kuros jādarbina sistēmas aizsardzībai pret ledu, ir jāņem vērā to ietekme uz tīras trajektorijas datiem. Ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % uzticamības līmenim, ekspluatantam ir jāpalielina noteiktā platuma robeža līdz 18,5 km (10 jūras jūdzēm). |
| --- | --- |

b)

Ja divi dzinēji pārstāj darboties, lidmašīnai lidojot pa maršrutu, tīras trajektorijas datiem jāļauj lidmašīnai turpināt lidojumu paredzētos meteoroloģiskos apstākļos no punkta, kurā uzskata, ka abi dzinēji reizē pārstājuši darboties, uz lidlauku, kurā var nolaisties un pilnībā apstāties, izmantojot paredzēto piezemēšanās procedūru gadījumā, ja divi dzinēji nedarbojas. Tīrai trajektorijai ir jābūt vismaz 2 000 pēdu vertikālā attālumā no visiem reljefa pacēlumiem un šķēršļiem visā maršruta garumā 9,3 km (5 jūras jūdžu) platumā uz katru pusi no paredzētā maršruta. Tādā augstumā un tādos meteoroloģiskajos apstākļos, kuros jādarbina sistēmas aizsardzībai pret ledu, ir jāņem vērā to ietekme uz tīras trajektorijas datiem. Ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % uzticamības līmenim, ekspluatantam ir jāpalielina noteiktā platuma robeža līdz 18,5 km (10 jūras jūdzēm).

| c) | Uzskata, ka divi dzinēji pārstās darboties viskritiskākajā maršruta daļā, kad lidmašīna atrodas tādā attālumā no lidlauka, kas atbilst paredzētai piezemēšanās masai piemērojamajiem tehnisko raksturojumu kritērijiem, kas ir lielāks nekā attālums, ko lidmašīna nolido 90 minūtēs kreisēšanas ātrumā, visiem dzinējiem esot darba kārtībā, standarta temperatūrā, mierīgos laika apstākļos. |
| --- | --- |

c)

Uzskata, ka divi dzinēji pārstās darboties viskritiskākajā maršruta daļā, kad lidmašīna atrodas tādā attālumā no lidlauka, kas atbilst paredzētai piezemēšanās masai piemērojamajiem tehnisko raksturojumu kritērijiem, kas ir lielāks nekā attālums, ko lidmašīna nolido 90 minūtēs kreisēšanas ātrumā, visiem dzinējiem esot darba kārtībā, standarta temperatūrā, mierīgos laika apstākļos.

| d) | Tīrai trajektorijai ir jābūt ar pozitīvu kāpumu 1 500 pēdu augstumā no lidlauka, kurā paredzēts piezemēties, kad divi dzinēji pārstājuši darboties. |
| --- | --- |

d)

Tīrai trajektorijai ir jābūt ar pozitīvu kāpumu 1 500 pēdu augstumā no lidlauka, kurā paredzēts piezemēties, kad divi dzinēji pārstājuši darboties.

| e) | Atbrīvoties no degvielas ir atļauts tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru. |
| --- | --- |

e)

Atbrīvoties no degvielas ir atļauts tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru.

| f) | Paredzētā lidmašīnas masa punktā, kurā paredzēta divu dzinēju iziešana no ierindas, nedrīkst būt mazāka par to masu, kurā ietilptu degviela, kas vajadzīga, lai turpinātu lidojumu uz to lidlauku, kurā ir paredzēts piezemēties, un lai ierastos tur vismaz 1 500 pēdu augstumā tieši virs piezemēšanās zonas, un tad šādā augstumā lidotu vēl 15 minūtes. |
| --- | --- |

f)

Paredzētā lidmašīnas masa punktā, kurā paredzēta divu dzinēju iziešana no ierindas, nedrīkst būt mazāka par to masu, kurā ietilptu degviela, kas vajadzīga, lai turpinātu lidojumu uz to lidlauku, kurā ir paredzēts piezemēties, un lai ierastos tur vismaz 1 500 pēdu augstumā tieši virs piezemēšanās zonas, un tad šādā augstumā lidotu vēl 15 minūtes.

OPS 1.510

Piezemēšanās — galapunkta un rezerves lidlauks

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), nepārsniedz maksimālo piezemēšanās masu paredzētajā augstumā un apkārtējās vides temperatūrā aprēķinātajā piezemēšanās laikā galapunkta un rezerves lidlaukā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), nepārsniedz maksimālo piezemēšanās masu paredzētajā augstumā un apkārtējās vides temperatūrā aprēķinātajā piezemēšanās laikā galapunkta un rezerves lidlaukā.

| b) | Instrumentālas glisādes gadījumā ar atkārtotas glisādes slīpumu, kas lielāks nekā 2,5 %, ekspluatants pārliecinās, ka paredzētā lidmašīnas piezemēšanās masa ļauj veikt atkārtotu glisādi ar augstuma uzņemšanas slīpumu, kas vienāds ar vai lielāks nekā piemērojamais atkārtotās glisādes slīpums viena dzinēja darbības traucējumu gadījumā atkārtotas glisādes konfigurācijā un ātrumā (skat. piemērojamās prasības attiecībā uz lielu lidmašīnu sertifikāciju). Iestādei ir jāapstiprina alternatīvas metodes izmantojums. |
| --- | --- |

b)

Instrumentālas glisādes gadījumā ar atkārtotas glisādes slīpumu, kas lielāks nekā 2,5 %, ekspluatants pārliecinās, ka paredzētā lidmašīnas piezemēšanās masa ļauj veikt atkārtotu glisādi ar augstuma uzņemšanas slīpumu, kas vienāds ar vai lielāks nekā piemērojamais atkārtotās glisādes slīpums viena dzinēja darbības traucējumu gadījumā atkārtotas glisādes konfigurācijā un ātrumā (skat. piemērojamās prasības attiecībā uz lielu lidmašīnu sertifikāciju). Iestādei ir jāapstiprina alternatīvas metodes izmantojums.

| c) | Instrumentālas glisādes gadījumā ar kritisko augstumu, lielāku par 200 pēdām, ekspluatantam ir jāpārliecinās, ka paredzētā lidmašīnas piezemēšanās masa ļauj veikt atkārtotu glisādi ar augstuma uzņemšanas slīpumu, svarīgākajam dzinējam nedarbojoties, un ar ātrumu un konfigurāciju, ko virzībai izmanto vismaz 2,5 % apjomā, vai publiskoto slīpumu, izvēloties lielāko faktoru (skat. CS AWO 243). Iestādei ir jāapstiprina alternatīvas metodes izmantojums. |
| --- | --- |

c)

Instrumentālas glisādes gadījumā ar kritisko augstumu, lielāku par 200 pēdām, ekspluatantam ir jāpārliecinās, ka paredzētā lidmašīnas piezemēšanās masa ļauj veikt atkārtotu glisādi ar augstuma uzņemšanas slīpumu, svarīgākajam dzinējam nedarbojoties, un ar ātrumu un konfigurāciju, ko virzībai izmanto vismaz 2,5 % apjomā, vai publiskoto slīpumu, izvēloties lielāko faktoru (skat. CS AWO 243). Iestādei ir jāapstiprina alternatīvas metodes izmantojums.

OPS 1.515

Piezemēšanās — sausi skrejceļi

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), paredzētā piezemēšanās laikā galapunkta lidlaukā vai jebkurā rezerves lidlaukā ļautu veikt piezemēšanos un pilnīgu apstāšanos no 50 pēdu augstuma virs skrejceļa sliekšņa:






  (1) | turboreaktīvajām lidmašīnām — 60 % no pieejamās piezemēšanās distances; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), paredzētā piezemēšanās laikā galapunkta lidlaukā vai jebkurā rezerves lidlaukā ļautu veikt piezemēšanos un pilnīgu apstāšanos no 50 pēdu augstuma virs skrejceļa sliekšņa:

(1)

turboreaktīvajām lidmašīnām — 60 % no pieejamās piezemēšanās distances; vai

| (2) | turbopropelleru lidmašīnām — 70 % no pieejamās piezemēšanās distances; |
| --- | --- |

(2)

turbopropelleru lidmašīnām — 70 % no pieejamās piezemēšanās distances;

| (3) | veicot stāvas glisādes procedūras, Iestāde var atļaut izmantot piezemēšanās distances datus, kas noteikti attiecīgi saskaņā ar (a)(1) un (a)(2) apakšpunktu, par pamatu ņemot ekrāna augstumu mazāku par 50 pēdām, bet ne mazāku par 35 pēdām. (Skat. OPS 1.515(a)(3) 1. pielikumu); |
| --- | --- |

(3)

veicot stāvas glisādes procedūras, Iestāde var atļaut izmantot piezemēšanās distances datus, kas noteikti attiecīgi saskaņā ar (a)(1) un (a)(2) apakšpunktu, par pamatu ņemot ekrāna augstumu mazāku par 50 pēdām, bet ne mazāku par 35 pēdām. (Skat. OPS 1.515(a)(3) 1. pielikumu);

| (4) | demonstrējot atbilstību (a)(1) un (a)(2) apakšpunktam, Iestāde, ja uzskata par vajadzīgu, izņēmuma kārtā var atļaut (skat. I. pielikumu) izmantot īsu piezemēšanās operāciju saskaņā ar I. pielikumu un Nr. 2, kā arī ar citiem papildu nosacījumiem, ko Iestāde uzskata par vajadzīgiem, lai konkrētajā gadījumā garantētu pieņemamu drošību. |
| --- | --- |

(4)

demonstrējot atbilstību (a)(1) un (a)(2) apakšpunktam, Iestāde, ja uzskata par vajadzīgu, izņēmuma kārtā var atļaut (skat. I. pielikumu) izmantot īsu piezemēšanās operāciju saskaņā ar I. pielikumu un Nr. 2, kā arī ar citiem papildu nosacījumiem, ko Iestāde uzskata par vajadzīgiem, lai konkrētajā gadījumā garantētu pieņemamu drošību.

| b) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | augstums virs lidlauka; |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

augstums virs lidlauka;

| (2) | ne vairāk kā 50 % no pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ceļavēja komponenta; un |
| --- | --- |

(2)

ne vairāk kā 50 % no pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ceļavēja komponenta; un

| (3) | skrejceļa slīpums piezemēšanās virzienā, ja tas ir lielāks nekā +/– 2 %. |
| --- | --- |

(3)

skrejceļa slīpums piezemēšanās virzienā, ja tas ir lielāks nekā +/– 2 %.

| c) | Demonstrējot atbilstību (a) punktam, ir jāpieņem, ka:






  (1) | lidmašīna piezemēsies uz ekspluatācijai vislabvēlīgākā skrejceļa mierīgos meteoroloģiskos apstākļos; un |
| --- | --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību (a) punktam, ir jāpieņem, ka:

(1)

lidmašīna piezemēsies uz ekspluatācijai vislabvēlīgākā skrejceļa mierīgos meteoroloģiskos apstākļos; un

| (2) | lidmašīna piezemēsies uz skrejceļa, ko visticamāk izvēlēsies, ņemot vērā iespējamo vēja ātrumu un virzienu, kā arī lidmašīnas apkalpošanas specifiku lidlaukā, un ņemot vērā citus apstākļus, kā, piemēram, piezemēšanās līdzekļus un reljefu. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīna piezemēsies uz skrejceļa, ko visticamāk izvēlēsies, ņemot vērā iespējamo vēja ātrumu un virzienu, kā arī lidmašīnas apkalpošanas specifiku lidlaukā, un ņemot vērā citus apstākļus, kā, piemēram, piezemēšanās līdzekļus un reljefu.

| d) | Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību (c)(1) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku ar vienu skrejceļu, kur piezemēšanās ir atkarīga no noteiktā vēja komponenta, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēti 2 rezerves lidlauki, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam. Pirms glisādes sākuma, lai veiktu piezemēšanos galapunkta lidlaukā, kapteinim ir jāpārliecinās, ka nolaišanos var veikt pilnīgi saskaņā ar OPS 1.510 un a) un b) punktu. |
| --- | --- |

d)

Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību (c)(1) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku ar vienu skrejceļu, kur piezemēšanās ir atkarīga no noteiktā vēja komponenta, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēti 2 rezerves lidlauki, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam. Pirms glisādes sākuma, lai veiktu piezemēšanos galapunkta lidlaukā, kapteinim ir jāpārliecinās, ka nolaišanos var veikt pilnīgi saskaņā ar OPS 1.510 un a) un b) punktu.

| e) | Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību (c)(2) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēts rezerves lidlauks, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam. |
| --- | --- |

e)

Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību (c)(2) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēts rezerves lidlauks, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam.

OPS 1.520

Piezemēšanās — slapji un piesārņoti skrejceļi

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgās laika ziņas vai prognozes, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būt slapjš, pieejamais piezemēšanās attālums ir vismaz 115 % no vajadzīgā piezemēšanās attāluma, kas noteikts saskaņā ar OPS 1.515. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgās laika ziņas vai prognozes, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būt slapjš, pieejamais piezemēšanās attālums ir vismaz 115 % no vajadzīgā piezemēšanās attāluma, kas noteikts saskaņā ar OPS 1.515.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgās laika ziņas vai prognozes, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būt piesārņots, pieejamam piezemēšanās attālumam ir jābūt vismaz tādam, kas noteikts saskaņā ar a) punktu vai ir vismaz 115 % no piezemēšanās attāluma, kas noteikts saskaņā ar apstiprinātiem piezemēšanās datiem par piesārņotiem skrejceļiem vai līdzīgiem datiem, ko akceptējusi Iestāde, izvēloties lielāko faktoru. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgās laika ziņas vai prognozes, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būt piesārņots, pieejamam piezemēšanās attālumam ir jābūt vismaz tādam, kas noteikts saskaņā ar a) punktu vai ir vismaz 115 % no piezemēšanās attāluma, kas noteikts saskaņā ar apstiprinātiem piezemēšanās datiem par piesārņotiem skrejceļiem vai līdzīgiem datiem, ko akceptējusi Iestāde, izvēloties lielāko faktoru.

| c) | Ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir ietverta papildu informācija par piezemēšanās attālumiem uz slapjiem skrejceļiem, uz slapja skrejceļa var izmantot īsāku piezemēšanās attālumu nekā noteikts a) punktā, tomēr ne mazāku, kā noteikts OPS 1.515 a) punktā. |
| --- | --- |

c)

Ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir ietverta papildu informācija par piezemēšanās attālumiem uz slapjiem skrejceļiem, uz slapja skrejceļa var izmantot īsāku piezemēšanās attālumu nekā noteikts a) punktā, tomēr ne mazāku, kā noteikts OPS 1.515 a) punktā.

| d) | Ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir īpaši ietverta papildu informācija par piezemēšanās attālumiem uz piesārņotiem skrejceļiem, var izmantot piezemēšanās attālumu uz īpaši sagatavota, piesārņota skrejceļa, kas ir īsāks nekā tas, kas paredzēts b) punktā, tomēr ne mazāku kā noteikts OPS 1.515 a) punktā. |
| --- | --- |

d)

Ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir īpaši ietverta papildu informācija par piezemēšanās attālumiem uz piesārņotiem skrejceļiem, var izmantot piezemēšanās attālumu uz īpaši sagatavota, piesārņota skrejceļa, kas ir īsāks nekā tas, kas paredzēts b) punktā, tomēr ne mazāku kā noteikts OPS 1.515 a) punktā.

| e) | Demonstrējot atbilstību b), c) un d) punktam, attiecīgi piemēro OPS 1.515 kritērijus, ar tādu izņēmumu, ka OPS 1.515 a)1) un 2) nepiemēro attiecībā uz b) punktu. |
| --- | --- |

e)

Demonstrējot atbilstību b), c) un d) punktam, attiecīgi piemēro OPS 1.515 kritērijus, ar tādu izņēmumu, ka OPS 1.515 a)1) un 2) nepiemēro attiecībā uz b) punktu.

OPS 1.495 (c)(3) 1. pielikums

Palielinātu sānsveres leņķu apstiprināšana

| a) | Izmantojot palielinātus sānsveres leņķus, kam vajadzīga īpaša atļauja, ir jāievēro šādi kritēriji:






  (1) | lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jābūt apstiprinātiem datiem par obligātu darbības ātruma palielinājumu, kā arī datiem, kas ļauj konstruēt trajektoriju, ņemot vērā palielinātus sānsveres leņķus un ātrumu, |
| --- | --- | --- |

a)

Izmantojot palielinātus sānsveres leņķus, kam vajadzīga īpaša atļauja, ir jāievēro šādi kritēriji:

(1)

lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jābūt apstiprinātiem datiem par obligātu darbības ātruma palielinājumu, kā arī datiem, kas ļauj konstruēt trajektoriju, ņemot vērā palielinātus sānsveres leņķus un ātrumu,

| (2) | ir jābūt pieejamai vizuālai informācijai navigācijas precizitātes dēļ, |
| --- | --- |

(2)

ir jābūt pieejamai vizuālai informācijai navigācijas precizitātes dēļ,

| (3) | ir jābūt noteiktiem un Iestādes apstiprinātiem obligātiem laika apstākļu nosacījumiem un vēja ierobežojumiem katram skrejceļam. |
| --- | --- |

(3)

ir jābūt noteiktiem un Iestādes apstiprinātiem obligātiem laika apstākļu nosacījumiem un vēja ierobežojumiem katram skrejceļam.

| (4) | mācības saskaņā ar OPS 1.975. |
| --- | --- |

(4)

mācības saskaņā ar OPS 1.975.

OPS 1.515 (a)(3) 1. pielikums

Stāvas glisādes procedūras

| a) | Iestāde var apstiprināt stāvas glisādes procedūru piemērojumu, izmantojot 4,5° vai lielākus slīdēšanas leņķus un ekrāna augstumu, mazāku par 50 pēdām, tomēr ne mazāku par 35 pēdām, ja ir ievēroti šādi kritēriji:






  (1) | lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jābūt noteiktam maksimāli pieļaujamam, apstiprinātam slīdēšanas leņķim, visiem citiem ierobežojumiem, normālām, nenormālām vai ārkārtas procedūrām attiecībā uz stāvas glisādes procedūrām, kā arī grozījumiem attiecībā uz laukuma garuma datiem, izmantojot stāvas glisādes kritērijus; |
| --- | --- | --- |

a)

Iestāde var apstiprināt stāvas glisādes procedūru piemērojumu, izmantojot 4,5° vai lielākus slīdēšanas leņķus un ekrāna augstumu, mazāku par 50 pēdām, tomēr ne mazāku par 35 pēdām, ja ir ievēroti šādi kritēriji:

(1)

lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jābūt noteiktam maksimāli pieļaujamam, apstiprinātam slīdēšanas leņķim, visiem citiem ierobežojumiem, normālām, nenormālām vai ārkārtas procedūrām attiecībā uz stāvas glisādes procedūrām, kā arī grozījumiem attiecībā uz laukuma garuma datiem, izmantojot stāvas glisādes kritērijus;

| (2) | katrā lidlaukā, kurā ir jāveic stāvas glisādes procedūras, ir jābūt pieejamai piemērotai slīdēšanas norādes sistēmai, ietverot vismaz vizuālo glisādes norādes sistēmu; un |
| --- | --- |

(2)

katrā lidlaukā, kurā ir jāveic stāvas glisādes procedūras, ir jābūt pieejamai piemērotai slīdēšanas norādes sistēmai, ietverot vismaz vizuālo glisādes norādes sistēmu; un

| (3) | katram skrejceļam ir jānosaka un jāapstiprina obligāti nosacījumi saistībā ar laika apstākļiem, kas jāizmanto, piemērojot stāvas glisādes procedūras. Jāņem vērā šādi faktori:






  i) | situācija saistībā ar šķēršļiem; |
| --- | --- | --- |

(3)

katram skrejceļam ir jānosaka un jāapstiprina obligāti nosacījumi saistībā ar laika apstākļiem, kas jāizmanto, piemērojot stāvas glisādes procedūras. Jāņem vērā šādi faktori:

i)

situācija saistībā ar šķēršļiem;

| ii) | glisādes vizuālās norādes tips un vizuāli skrejceļa objekti, piemēram, vizuāli līdzekļi: MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB; |
| --- | --- |

ii)

glisādes vizuālās norādes tips un vizuāli skrejceļa objekti, piemēram, vizuāli līdzekļi: MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB;

| iii) | obligāti vizuālas norādes elementi, kas vajadzīgi DHun MDA augstumā; |
| --- | --- |

iii)

obligāti vizuālas norādes elementi, kas vajadzīgi DHun MDA augstumā;

| iv) | pieejamās lidojuma iekārtas; |
| --- | --- |

iv)

pieejamās lidojuma iekārtas;

| v) | pilotu kvalifikācija un īpašas zināšanas par lidlauku; |
| --- | --- |

v)

pilotu kvalifikācija un īpašas zināšanas par lidlauku;

| vi) | lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas ierobežojumi un procedūras; un |
| --- | --- |

vi)

lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas ierobežojumi un procedūras; un

| vii) | atkārtotas glisādes kritēriji. |
| --- | --- |

vii)

atkārtotas glisādes kritēriji.

OPS 1.515 (a)(4) 1. pielikums

Īsas piezemēšanās darbības

| a) | OPS 1.550 a) 4) vajadzībām attālumā, ko izmanto atļautās piezemēšanās masas aprēķināšanai, var iekļaut izmantojamā deklarētās drošās zonas garumu, pieskaitot deklarēto pieejamo piezemēšanās attālumu. Iestāde var apstiprināt šādas darbības saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  (1) | īsu piezemēšanās operāciju vajadzības demonstrēšana. Ir jābūt skaidrai sabiedrības interesei un ekspluatācijas vajadzībai attiecīgās darbības veikšanai lidostas tāluma vai fizisku ierobežojumu dēļ, kas saistīti ar skrejceļa paplašināšanu. |
| --- | --- | --- |

a)

OPS 1.550 a) 4) vajadzībām attālumā, ko izmanto atļautās piezemēšanās masas aprēķināšanai, var iekļaut izmantojamā deklarētās drošās zonas garumu, pieskaitot deklarēto pieejamo piezemēšanās attālumu. Iestāde var apstiprināt šādas darbības saskaņā ar šādiem kritērijiem:

(1)

īsu piezemēšanās operāciju vajadzības demonstrēšana. Ir jābūt skaidrai sabiedrības interesei un ekspluatācijas vajadzībai attiecīgās darbības veikšanai lidostas tāluma vai fizisku ierobežojumu dēļ, kas saistīti ar skrejceļa paplašināšanu.

| (2) | Lidmašīnas un ekspluatācijas kritēriji.






  i) | Īsas piezemēšanās darbības atļaus tikai tādām lidmašīnām, kam parastā glisādes trajektorijā vertikālais attālums starp pilota acu augstumu un riteņu zemāko daļu nepārsniedz 3 metrus. |
| --- | --- | --- |

(2)

Lidmašīnas un ekspluatācijas kritēriji.

i)

Īsas piezemēšanās darbības atļaus tikai tādām lidmašīnām, kam parastā glisādes trajektorijā vertikālais attālums starp pilota acu augstumu un riteņu zemāko daļu nepārsniedz 3 metrus.

| ii) | Nosakot lidlauka darbības obligātos nosacījumus, redzamība/RVR nedrīkst būt mazāka par 1,5 km. Turklāt ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jānosaka vēja ierobežojumi. |
| --- | --- |

ii)

Nosakot lidlauka darbības obligātos nosacījumus, redzamība/RVR nedrīkst būt mazāka par 1,5 km. Turklāt ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jānosaka vēja ierobežojumi.

| iii) | Šādām darbībām ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jānosaka obligātā pilota pieredze, mācību prasības un īpašas zināšanas saistībā ar lidlauku. |
| --- | --- |

iii)

Šādām darbībām ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jānosaka obligātā pilota pieredze, mācību prasības un īpašas zināšanas saistībā ar lidlauku.

| (3) | Uzskata, ka šķērsojamais augstums virs deklarētās drošās zonas izmantojamā garuma sākuma ir 50 pēdas. |
| --- | --- |

(3)

Uzskata, ka šķērsojamais augstums virs deklarētās drošās zonas izmantojamā garuma sākuma ir 50 pēdas.

| (4) | Papildu kritēriji. Iestāde var piemērot tādus papildu nosacījumus, ko uzskata par vajadzīgiem drošai ekspluatācijai, ņemot vērā lidmašīnas tipa raksturlielumus, orogrāfiskas iezīmes glisādes zonā, pieejamos glisādes līdzekļus un apsvērumus saistībā ar atkārtotu glisādi/ierobežotu piezemēšanos. Papildu nosacījumi var būt, piemēram, prasība attiecībā uz VASI/PAPI veida vizuālo slīpuma indikatoru sistēmu. |
| --- | --- |

(4)

Papildu kritēriji. Iestāde var piemērot tādus papildu nosacījumus, ko uzskata par vajadzīgiem drošai ekspluatācijai, ņemot vērā lidmašīnas tipa raksturlielumus, orogrāfiskas iezīmes glisādes zonā, pieejamos glisādes līdzekļus un apsvērumus saistībā ar atkārtotu glisādi/ierobežotu piezemēšanos. Papildu nosacījumi var būt, piemēram, prasība attiecībā uz VASI/PAPI veida vizuālo slīpuma indikatoru sistēmu.

OPS 1.515 (a)(4) 2. pielikums

Lidlauku kritēriji īsās piezemēšanās darbībām

| a) | Drošas zonas izmantojums ir jāapstiprina lidlauka Iestādei. |
| --- | --- |

a)

Drošas zonas izmantojums ir jāapstiprina lidlauka Iestādei.

| b) | Deklarētās drošās zonas izmantojamais garums saskaņā ar 1.515 (a)(4) noteikumiem un šo pielikumu nedrīkst pārsniegt 90 metrus. |
| --- | --- |

b)

Deklarētās drošās zonas izmantojamais garums saskaņā ar 1.515 (a)(4) noteikumiem un šo pielikumu nedrīkst pārsniegt 90 metrus.

| c) | Deklarētās drošās zonas platums nav mazāks par divkāršu skrejceļa platumu vai spārnu plētuma platumu, izvēloties lielāko faktoru, un tās centrs sakrīt ar pagarināto skrejceļa centra līniju. |
| --- | --- |

c)

Deklarētās drošās zonas platums nav mazāks par divkāršu skrejceļa platumu vai spārnu plētuma platumu, izvēloties lielāko faktoru, un tās centrs sakrīt ar pagarināto skrejceļa centra līniju.

| d) | Deklarētajai drošajai zonai ir jābūt atbrīvotai no šķēršļiem vai ieplakām, kas varētu apdraudēt kļūdījušos lidmašīnu, un deklarētajā drošajā zonā nav pieļaujama mobilu objektu atrašanās laikā, kad skrejceļu izmanto īsās piezemēšanās darbību veikšanai. |
| --- | --- |

d)

Deklarētajai drošajai zonai ir jābūt atbrīvotai no šķēršļiem vai ieplakām, kas varētu apdraudēt kļūdījušos lidmašīnu, un deklarētajā drošajā zonā nav pieļaujama mobilu objektu atrašanās laikā, kad skrejceļu izmanto īsās piezemēšanās darbību veikšanai.

| e) | Deklarētās drošās zonas slīpums nedrīkst pārsniegt 5 % uz augšu vai 2 % uz leju piezemēšanās virzienā. |
| --- | --- |

e)

Deklarētās drošās zonas slīpums nedrīkst pārsniegt 5 % uz augšu vai 2 % uz leju piezemēšanās virzienā.

| f) | Šīs darbības nolūkā kravnesības prasība, kas minēta OPS 1.480 (a)(5), nav jāpiemēro attiecībā uz deklarēto drošo zonu. |
| --- | --- |

f)

Šīs darbības nolūkā kravnesības prasība, kas minēta OPS 1.480 (a)(5), nav jāpiemēro attiecībā uz deklarēto drošo zonu.

H APAKŠSADAĻA

B KATEGORIJAS TEHNISKIE RAKSTUROJUMI

OPS 1.525

Vispārējas prasības

| a) | Ekspluatants neizmanto viena dzinēja lidmašīnu:






  (1) | naktī; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants neizmanto viena dzinēja lidmašīnu:

(1)

naktī; vai

| (2) | sliktas redzamības meteoroloģiskos apstākļos to ekspluatē vienīgi saskaņā ar īpašiem vizuāla lidojuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

sliktas redzamības meteoroloģiskos apstākļos to ekspluatē vienīgi saskaņā ar īpašiem vizuāla lidojuma noteikumiem.

Piezīme: uz ierobežojumiem viena dzinēja lidmašīnu ekspluatācijai attiecas OPS 1.240 (a)(6).

| b) | Ekspluatants divu dzinēju lidmašīnas, kas neatbilst augstuma uzņemšanas prasībām OPS 1.525 (b) 1. pielikumā, ekspluatē kā viena dzinēja lidmašīnas. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants divu dzinēju lidmašīnas, kas neatbilst augstuma uzņemšanas prasībām OPS 1.525 (b) 1. pielikumā, ekspluatē kā viena dzinēja lidmašīnas.

OPS 1.530

Pacelšanās

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās masa nepārsniedz maksimālo pacelšanās masu, kas minēta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz barometrisko augstumu un apkārtējās vides temperatūru lidlaukā, kurā jāveic pacelšanās. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās masa nepārsniedz maksimālo pacelšanās masu, kas minēta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz barometrisko augstumu un apkārtējās vides temperatūru lidlaukā, kurā jāveic pacelšanās.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka parasts pacelšanās attālums, kā noteikts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, nepārsniedz:






  (1) | pieejamo pacelšanās ieskrējiena ceļu, kas reizināts ar koeficientu 1,25; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka parasts pacelšanās attālums, kā noteikts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, nepārsniedz:

(1)

pieejamo pacelšanās ieskrējiena ceļu, kas reizināts ar koeficientu 1,25; vai

| (2) | ja ir pieejams bremzēšanas ceļš un/vai ātrgaitas ceļš — šādus faktorus:






  i) | pieejamo pacelšanās ieskrējiena ceļu; |
| --- | --- | --- |

(2)

ja ir pieejams bremzēšanas ceļš un/vai ātrgaitas ceļš — šādus faktorus:

i)

pieejamo pacelšanās ieskrējiena ceļu;

| ii) | pieejamo pacelšanās ieskrējiena ceļu, kas reizināts ar koeficientu 1,15; un |
| --- | --- |

ii)

pieejamo pacelšanās ieskrējiena ceļu, kas reizināts ar koeficientu 1,15; un

| iii) | pieejamo paātrinātās apstāšanās attālumu, kas reizināts ar koeficientu 1,3. |
| --- | --- |

iii)

pieejamo paātrinātās apstāšanās attālumu, kas reizināts ar koeficientu 1,3.

| c) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:






  (1) | lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu; |
| --- | --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:

(1)

lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu;

| (2) | barometriskais augstums lidlaukā; |
| --- | --- |

(2)

barometriskais augstums lidlaukā;

| (3) | apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; |
| --- | --- |

(3)

apkārtējās vides temperatūra lidlaukā;

| (4) | skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips; |
| --- | --- |

(4)

skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips;

| (5) | skrejceļa slīpums pacelšanās ceļa virzienā; un |
| --- | --- |

(5)

skrejceļa slīpums pacelšanās ceļa virzienā; un

| (6) | ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta. |
| --- | --- |

(6)

ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta.

OPS 1.535

Šķēršļu pārvarēšana pacelšanās laikā — vairāku dzinēju lidmašīnas

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnām ar diviem vai vairākiem dzinējiem pacelšanās trajektorijai, kas noteikta saskaņā ar šo punktu, attālums no visiem šķēršļiem būtu vismaz 50 pēdas vertikāli vai horizontāli vismaz 90 m, plus 0,125 × D, ja D ir horizontālais attālums, ko veic lidmašīna no pieejamā pacelšanās attāluma vai pacelšanās attāluma beigām, ja ir plānots pagrieziens pirms pieejamā pacelšanās attāluma beigām, izņemot gadījumus, kas aprakstīti b) un c) punktā. Lidmašīnām, kurām spārnu plētums ir mazāks par 60 m, var izmantot tādu horizontālu šķēršļu brīvu zonu, kas ir puse no lidmašīnas spārnu plētuma, pieskaitot 60 m un 0,125 × D. Demonstrējot atbilstību šim punktam, ir jāpieņem, ka:






  (1) | pacelšanās trajektorija sākas 50 pēdu augstumā virs zemes pacelšanās distances beigās, kā noteikts OPS 1.530 (b), un beidzas 1 500 pēdu augstumā virs zemes; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnām ar diviem vai vairākiem dzinējiem pacelšanās trajektorijai, kas noteikta saskaņā ar šo punktu, attālums no visiem šķēršļiem būtu vismaz 50 pēdas vertikāli vai horizontāli vismaz 90 m, plus 0,125 × D, ja D ir horizontālais attālums, ko veic lidmašīna no pieejamā pacelšanās attāluma vai pacelšanās attāluma beigām, ja ir plānots pagrieziens pirms pieejamā pacelšanās attāluma beigām, izņemot gadījumus, kas aprakstīti b) un c) punktā. Lidmašīnām, kurām spārnu plētums ir mazāks par 60 m, var izmantot tādu horizontālu šķēršļu brīvu zonu, kas ir puse no lidmašīnas spārnu plētuma, pieskaitot 60 m un 0,125 × D. Demonstrējot atbilstību šim punktam, ir jāpieņem, ka:

(1)

pacelšanās trajektorija sākas 50 pēdu augstumā virs zemes pacelšanās distances beigās, kā noteikts OPS 1.530 (b), un beidzas 1 500 pēdu augstumā virs zemes;

| (2) | lidmašīnai nav sānsveres, pirms lidmašīna ir sasniegusi 50 pēdu augstumu virs zemes, un sānsveres leņķis nepārsniedz 15°; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnai nav sānsveres, pirms lidmašīna ir sasniegusi 50 pēdu augstumu virs zemes, un sānsveres leņķis nepārsniedz 15°;

| (3) | paceļoties, ja darbojas visi dzinēji, svarīgākais dzinējs pārtrauc darboties tajā pacelšanās trajektorijas punktā, kurā paredzēts, ka ir zaudēts vizuālais kontakts ar signāliem uz zemes saistībā ar šķēršļu apiešanu; |
| --- | --- |

(3)

paceļoties, ja darbojas visi dzinēji, svarīgākais dzinējs pārtrauc darboties tajā pacelšanās trajektorijas punktā, kurā paredzēts, ka ir zaudēts vizuālais kontakts ar signāliem uz zemes saistībā ar šķēršļu apiešanu;

| (4) | pacelšanās trajektorijas gradients no 50 pēdu augstuma līdz pieņemtajam augstumam, kurā pārstāj darboties dzinējs, ir vienāds ar vidējo visu dzinēju darbības gradientu, uzņemot augstumu un pārejot uz maršruta konfigurāciju, kas reizināts ar koeficientu 0,77; un |
| --- | --- |

(4)

pacelšanās trajektorijas gradients no 50 pēdu augstuma līdz pieņemtajam augstumam, kurā pārstāj darboties dzinējs, ir vienāds ar vidējo visu dzinēju darbības gradientu, uzņemot augstumu un pārejot uz maršruta konfigurāciju, kas reizināts ar koeficientu 0,77; un

| (5) | pacelšanās trajektorijas gradients no sasniegtā augstuma saskaņā ar (4) apakšpunktu līdz pacelšanās trajektorijas beigām ir vienāds ar augstuma uzņemšanas gradientu, maršrutā nedarbojoties vienam dzinējam, kā norādīts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

(5)

pacelšanās trajektorijas gradients no sasniegtā augstuma saskaņā ar (4) apakšpunktu līdz pacelšanās trajektorijas beigām ir vienāds ar augstuma uzņemšanas gradientu, maršrutā nedarbojoties vienam dzinējam, kā norādīts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā.

| b) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētajām trajektorijām nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:






  (1) | 300 m, ja lidojums notiek apstākļos, kas ļauj veikt vizuālu kursa vadības navigāciju, vai ir pieejami navigācijas līdzekļi, kuri ļauj pilotam tikpat precīzi saglabāt paredzēto trajektoriju (skatīt OPS 1.535 (b)(1) un (c)(1) 1. pielikumu); vai |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētajām trajektorijām nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:

(1)

300 m, ja lidojums notiek apstākļos, kas ļauj veikt vizuālu kursa vadības navigāciju, vai ir pieejami navigācijas līdzekļi, kuri ļauj pilotam tikpat precīzi saglabāt paredzēto trajektoriju (skatīt OPS 1.535 (b)(1) un (c)(1) 1. pielikumu); vai

| (2) | 600 m lidojumiem visos pārējos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

600 m lidojumiem visos pārējos apstākļos.

| c) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētai trajektorijai nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:






  (1) | 600 m lidojumiem, kas veikti apstākļos, kuri ļauj veikt vizuālu kursa vadības navigāciju (skat. OPS 1.535 (b)(1) un (c)(1) 1. pielikumu); |
| --- | --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad paredzētai trajektorijai nav vajadzīgas lielākas kursa maiņas par 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kam ir lielāks sānu attālums nekā:

(1)

600 m lidojumiem, kas veikti apstākļos, kuri ļauj veikt vizuālu kursa vadības navigāciju (skat. OPS 1.535 (b)(1) un (c)(1) 1. pielikumu);

| (2) | 900 m lidojumiem visos citos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

900 m lidojumiem visos citos apstākļos.

| d) | Demonstrējot atbilstību a), b) un c) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu; |
| --- | --- | --- |

d)

Demonstrējot atbilstību a), b) un c) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu;

| (2) | barometriskais augstums lidlaukā; |
| --- | --- |

(2)

barometriskais augstums lidlaukā;

| (3) | apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; un |
| --- | --- |

(3)

apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; un

| (4) | ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta. |
| --- | --- |

(4)

ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta.

OPS 1.540

Maršrutā — vairāku dzinēju lidmašīnas

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīna lidojumam paredzētos meteoroloģiskos apstākļos un nedarbojoties vienam dzinējiem, atlikušajiem dzinējiem darbojoties maksimālajā nepārtrauktas jaudas režīmā, spēj turpināt lidojumu attiecīgā minimālā vai lielākā augstumā, lai veiktu drošu lidojumu, kas aprakstīts ekspluatācijas rokasgrāmatā, līdz 1 000 pēdām virs lidlauka, kurā var ievērot tehnisko raksturojumu prasības. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīna lidojumam paredzētos meteoroloģiskos apstākļos un nedarbojoties vienam dzinējiem, atlikušajiem dzinējiem darbojoties maksimālajā nepārtrauktas jaudas režīmā, spēj turpināt lidojumu attiecīgā minimālā vai lielākā augstumā, lai veiktu drošu lidojumu, kas aprakstīts ekspluatācijas rokasgrāmatā, līdz 1 000 pēdām virs lidlauka, kurā var ievērot tehnisko raksturojumu prasības.

| b) | Demonstrējot atbilstību a) punktam:






  (1) | nekādā gadījumā nedrīkst pieņemt, ka lidmašīna lidos augstumā, kas pārsniegs augstumu, kādā lidmašīnas augstuma uzņemšanas koeficients, visiem dzinējiem darbojoties maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā, ir vienāds ar 300 pēdām minūtē; un |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību a) punktam:

(1)

nekādā gadījumā nedrīkst pieņemt, ka lidmašīna lidos augstumā, kas pārsniegs augstumu, kādā lidmašīnas augstuma uzņemšanas koeficients, visiem dzinējiem darbojoties maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā, ir vienāds ar 300 pēdām minūtē; un

| (2) | pieņemtais maršruta gradients, vienam dzinējam nedarbojoties, attiecīgi ir netīrs augstuma zaudēšanas vai augstuma uzņemšanas gradients, kas ir palielināts vai samazināts par gradientu 0,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(2)

pieņemtais maršruta gradients, vienam dzinējam nedarbojoties, attiecīgi ir netīrs augstuma zaudēšanas vai augstuma uzņemšanas gradients, kas ir palielināts vai samazināts par gradientu 0,5 % apmērā.

OPS 1.542

Maršrutā — viena dzinēja lidmašīnas

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīna lidojumam paredzētos meteoroloģiskos apstākļos un nedarbojoties vienam dzinējam, spēj sasniegt vietu, kurā var veikt drošu piespiedu nolaišanos. Sauszemes lidmašīnām ir vajadzīga vieta uz sauszemes, ja vien Iestāde nav apstiprinājusi ko citu. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīna lidojumam paredzētos meteoroloģiskos apstākļos un nedarbojoties vienam dzinējam, spēj sasniegt vietu, kurā var veikt drošu piespiedu nolaišanos. Sauszemes lidmašīnām ir vajadzīga vieta uz sauszemes, ja vien Iestāde nav apstiprinājusi ko citu.

| b) | Demonstrējot atbilstību a) punktam:






  (1) | nedrīkst pieņemt, ka lidmašīna lidos ar ekspluatācijas kārtībā esošo dzinēju maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā augstumā, kas pārsniedz augstumu, kurā pacelšanās augstuma uzņemšanas ātrums ir vienāds ar 300 pēdām minūtē; un |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību a) punktam:

(1)

nedrīkst pieņemt, ka lidmašīna lidos ar ekspluatācijas kārtībā esošo dzinēju maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā augstumā, kas pārsniedz augstumu, kurā pacelšanās augstuma uzņemšanas ātrums ir vienāds ar 300 pēdām minūtē; un

| (2) | pieņemtais maršruta gradients lidojuma laikā ir bruto nolaišanās gradients, kas palielināts par 0,5 %. |
| --- | --- |

(2)

pieņemtais maršruta gradients lidojuma laikā ir bruto nolaišanās gradients, kas palielināts par 0,5 %.

OPS 1.545

Piezemēšanās — galapunkta un rezerves lidlauks

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), nepārsniedz maksimālo piezemēšanās masu paredzētā augstumā un apkārtējās vides temperatūrā laikā, kas aprēķināts piezemēšanās galapunktam un rezerves lidlaukam.

OPS 1.550

Piezemēšanās — sauss skrejceļš

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), paredzētajā piezemēšanās laikā ļauj veikt pilnīgas apstāšanās piezemēšanos no 50 pēdu augstuma virs sliekšņa 70 % no piezemēšanās distances, kas pieejama galapunkta lidlaukā un jebkurā rezerves lidlaukā.






  (1) | Iestāde var apstiprināt piezemēšanās distances datu izmantošanu, kas precizēti saskaņā ar šo punktu, balstoties uz ekrāna augstumu ne mazāku par 50 pēdām, taču nepārsniedzot 35 pēdas (skatīt OPS 1.550 (a) 1. pielikumu); |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), paredzētajā piezemēšanās laikā ļauj veikt pilnīgas apstāšanās piezemēšanos no 50 pēdu augstuma virs sliekšņa 70 % no piezemēšanās distances, kas pieejama galapunkta lidlaukā un jebkurā rezerves lidlaukā.

(1)

Iestāde var apstiprināt piezemēšanās distances datu izmantošanu, kas precizēti saskaņā ar šo punktu, balstoties uz ekrāna augstumu ne mazāku par 50 pēdām, taču nepārsniedzot 35 pēdas (skatīt OPS 1.550 (a) 1. pielikumu);

| (2) | Iestāde var apstiprināt īsas piezemēšanās darbības saskaņā ar kritērijiem, kas sniegti OPS 1.550 (a) 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Iestāde var apstiprināt īsas piezemēšanās darbības saskaņā ar kritērijiem, kas sniegti OPS 1.550 (a) 2. pielikumā.

| b) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:






  (1) | augstums virs lidlauka; |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatants ņem vērā šādus faktorus:

(1)

augstums virs lidlauka;

| (2) | ne vairāk kā 50 % no pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ceļavēja komponenta; |
| --- | --- |

(2)

ne vairāk kā 50 % no pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ceļavēja komponenta;

| (3) | skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips; un |
| --- | --- |

(3)

skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips; un

| (4) | skrejceļa slīpums piezemēšanās virzienā; |
| --- | --- |

(4)

skrejceļa slīpums piezemēšanās virzienā;

| c) | Lai vadītu lidmašīnu saskaņā ar a) punktu, ir jāpieņem, ka:






  (1) | lidmašīna piezemēsies uz ekspluatācijai vislabvēlīgākā skrejceļa mierīgos meteoroloģiskos apstākļos; un |
| --- | --- | --- |

c)

Lai vadītu lidmašīnu saskaņā ar a) punktu, ir jāpieņem, ka:

(1)

lidmašīna piezemēsies uz ekspluatācijai vislabvēlīgākā skrejceļa mierīgos meteoroloģiskos apstākļos; un

| (2) | lidmašīna piezemēsies uz skrejceļa, ko visticamāk izvēlēsies, ņemot vērā iespējamo vēja ātrumu un virzienu, kā arī lidmašīnas apkalpošanas specifiku lidlaukā, un ņemot vērā citus apstākļus, piemēram, piezemēšanās līdzekļus un reljefu. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīna piezemēsies uz skrejceļa, ko visticamāk izvēlēsies, ņemot vērā iespējamo vēja ātrumu un virzienu, kā arī lidmašīnas apkalpošanas specifiku lidlaukā, un ņemot vērā citus apstākļus, piemēram, piezemēšanās līdzekļus un reljefu.

| d) | Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību c)2) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēts rezerves lidlauks, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam. |
| --- | --- |

d)

Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību c)2) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēts rezerves lidlauks, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam.

OPS 1.555

Piezemēšanās — slapjš un piesārņots skrejceļš

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgie ziņojumi vai prognozes par laika apstākļiem, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš paredzētajā ielidošanas laikā varētu būt slapjš, pieejamais piezemēšanās attālums ir vienāds ar vai lielāks par vajadzīgo piezemēšanās attālumu, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.550, reizināts ar koeficientu 1,15. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgie ziņojumi vai prognozes par laika apstākļiem, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš paredzētajā ielidošanas laikā varētu būt slapjš, pieejamais piezemēšanās attālums ir vienāds ar vai lielāks par vajadzīgo piezemēšanās attālumu, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.550, reizināts ar koeficientu 1,15.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgie ziņojumi vai prognozes par laika apstākļiem, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš paredzētajā ielidošanas laikā varētu būt piesārņots, piezemēšanās attālums, kas noteikts, izmantojot datus, ko Iestāde akceptējusi šādiem apstākļiem, nepārsniedz pieejamo piezemēšanās attālumu. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgie ziņojumi vai prognozes par laika apstākļiem, vai to apvienojums rāda, ka skrejceļš paredzētajā ielidošanas laikā varētu būt piesārņots, piezemēšanās attālums, kas noteikts, izmantojot datus, ko Iestāde akceptējusi šādiem apstākļiem, nepārsniedz pieejamo piezemēšanās attālumu.

| c) | Ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir ietverta īpaša papildu informācija par piezemēšanās attālumiem uz slapjiem skrejceļiem, var izmantot piezemēšanās attālumu uz slapja skrejceļa, kas ir īsāks par attālumu, kas prasīts a) punktā, bet nav mazāks par attālumu, kas noteikts OPS 1.550 (a). |
| --- | --- |

c)

Ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir ietverta īpaša papildu informācija par piezemēšanās attālumiem uz slapjiem skrejceļiem, var izmantot piezemēšanās attālumu uz slapja skrejceļa, kas ir īsāks par attālumu, kas prasīts a) punktā, bet nav mazāks par attālumu, kas noteikts OPS 1.550 (a).

OPS 1.525 (b) 1. pielikums

Vispārēja informācija — pacelšanās un piezemēšanās sākums

(Šī pielikuma prasības ir balstītas uz JAR-23.63 (c)(1) un JAR-23.63 (c)(2), kas ir spēkā no 1994. gada 11. marta)

| a) | Augstuma uzņemšana pacelšanās laikā






  (1) | darbojoties visiem dzinējiem






  i) | vienmērīgajam augstuma uzņemšanas trajektorijas gradientam pēc pacelšanās ir jābūt vismaz 4 %:






  A) | visiem dzinējiem strādājot pacelšanās jaudas režīmā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Augstuma uzņemšana pacelšanās laikā

(1)

darbojoties visiem dzinējiem

i)

vienmērīgajam augstuma uzņemšanas trajektorijas gradientam pēc pacelšanās ir jābūt vismaz 4 %:

A)

visiem dzinējiem strādājot pacelšanās jaudas režīmā;

| B) | ar izlaistu šasiju, izņemot gadījumus, ja šasiju var ievilkt nepilnās 7 sekundēs, to var uzskatīt par ievilktu; |
| --- | --- |

B)

ar izlaistu šasiju, izņemot gadījumus, ja šasiju var ievilkt nepilnās 7 sekundēs, to var uzskatīt par ievilktu;

| C) | ar spārna aizplākšņiem pacelšanās pozīcijā(-s); un |
| --- | --- |

C)

ar spārna aizplākšņiem pacelšanās pozīcijā(-s); un

| D) | ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ne mazāku par lielāko no 1,1 VMC un 1,2 VS1. |
| --- | --- |

D)

ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ne mazāku par lielāko no 1,1 VMC un 1,2 VS1.

| 2) | nedarbojoties vienam dzinējam






  i) | vienmērīgajam augstuma uzņemšanas trajektorijas gradientam pēc pacelšanās 400 pēdu augstumā virs pacelšanās virsmas ir jābūt izmērojami pozitīvam:






  A) | svarīgākajam dzinējam nedarbojoties un tā propellerim atrodoties mazākās pretestības pozīcijā; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

nedarbojoties vienam dzinējam

i)

vienmērīgajam augstuma uzņemšanas trajektorijas gradientam pēc pacelšanās 400 pēdu augstumā virs pacelšanās virsmas ir jābūt izmērojami pozitīvam:

A)

svarīgākajam dzinējam nedarbojoties un tā propellerim atrodoties mazākās pretestības pozīcijā;

| B) | atlikušajiem dzinējiem darbojoties pacelšanās jaudas režīmā; |
| --- | --- |

B)

atlikušajiem dzinējiem darbojoties pacelšanās jaudas režīmā;

| C) | ar ievilktu šasiju; |
| --- | --- |

C)

ar ievilktu šasiju;

| D) | ar spārna aizplākšņiem pacelšanās pozīcijā(-s); un |
| --- | --- |

D)

ar spārna aizplākšņiem pacelšanās pozīcijā(-s); un

| E) | ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ko sasniedz pie 50 pēdu augstumā. |
| --- | --- |

E)

ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ko sasniedz pie 50 pēdu augstumā.

| ii) | vienmērīgajam augstuma uzņemšanas trajektorijas gradientam pēc pacelšanās ir jābūt vismaz 0,75 % 1 500 pēdu augstumā virs pacelšanās virsmas:






  A) | svarīgākajam dzinējam nedarbojoties un tā propellerim atrodoties mazākās pretestības pozīcijā; |
| --- | --- | --- |

ii)

vienmērīgajam augstuma uzņemšanas trajektorijas gradientam pēc pacelšanās ir jābūt vismaz 0,75 % 1 500 pēdu augstumā virs pacelšanās virsmas:

A)

svarīgākajam dzinējam nedarbojoties un tā propellerim atrodoties mazākās pretestības pozīcijā;

| B) | atlikušajiem dzinējiem nedarbojoties intensīvāk kā maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā; |
| --- | --- |

B)

atlikušajiem dzinējiem nedarbojoties intensīvāk kā maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā;

| C) | ar ievilktu šasiju; |
| --- | --- |

C)

ar ievilktu šasiju;

| D) | ar ievilktiem spārnu aizplākšņiem; un |
| --- | --- |

D)

ar ievilktiem spārnu aizplākšņiem; un

| E) | ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ne mazāku par 1,2 VS1. |
| --- | --- |

E)

ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ne mazāku par 1,2 VS1.

| b) | Augstuma uzņemšana, piezemējoties (pārtrauktā piezemēšanās)






  1) | darbojoties visiem dzinējiem






  i) | vienmērīgajam augstuma uzņemšanas ceļa gradientam jābūt vismaz 2,5 %:






  A) | ar jaudu jeb vilkmi, ne lielāku par to, kas pieejama 8 sekundēs pēc vadības sviru izkustināšanas no lidojuma minimālās jaudas pozīcijas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Augstuma uzņemšana, piezemējoties (pārtrauktā piezemēšanās)

1)

darbojoties visiem dzinējiem

i)

vienmērīgajam augstuma uzņemšanas ceļa gradientam jābūt vismaz 2,5 %:

A)

ar jaudu jeb vilkmi, ne lielāku par to, kas pieejama 8 sekundēs pēc vadības sviru izkustināšanas no lidojuma minimālās jaudas pozīcijas;

| B) | ar izlaistu šasiju; |
| --- | --- |

B)

ar izlaistu šasiju;

| C) | ar spārna aizplākšņiem piezemēšanās pozīcijā; un |
| --- | --- |

C)

ar spārna aizplākšņiem piezemēšanās pozīcijā; un

| D) | ar augstuma uzņemšanas ātrumu, kas vienāds ar VREF. |
| --- | --- |

D)

ar augstuma uzņemšanas ātrumu, kas vienāds ar VREF.

| 2) | nedarbojoties vienam dzinējam






  i) | vienmērīgajam augstuma uzņemšanas gradientam jābūt ne mazākam par 0,75 % 1 500 pēdu augstumā virs piezemēšanās virsmas:






  A) | svarīgākajam dzinējam nedarbojoties un propellerim atrodoties mazākās pretestības pozīcijā; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

nedarbojoties vienam dzinējam

i)

vienmērīgajam augstuma uzņemšanas gradientam jābūt ne mazākam par 0,75 % 1 500 pēdu augstumā virs piezemēšanās virsmas:

A)

svarīgākajam dzinējam nedarbojoties un propellerim atrodoties mazākās pretestības pozīcijā;

| B) | atlikušajiem dzinējiem nedarbojoties intensīvāk kā maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā; |
| --- | --- |

B)

atlikušajiem dzinējiem nedarbojoties intensīvāk kā maksimālas nepārtrauktas jaudas režīmā;

| C) | ar ievilktu šasiju; |
| --- | --- |

C)

ar ievilktu šasiju;

| D) | ar ievilktiem spārnu aizplākšņiem; un |
| --- | --- |

D)

ar ievilktiem spārnu aizplākšņiem; un

| E) | ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ne mazāku par 1,2 VS1. |
| --- | --- |

E)

ar augstuma uzņemšanas ātrumu, ne mazāku par 1,2 VS1.

OPS 1.535 (b)(1) un (c)(1) 1. pielikums

Pacelšanās trajektorija — vizuālā kursa vadības navigācija

Lai ļautu veikt vizuālo kursa vadīšanas navigāciju, ekspluatantam ir jānodrošina, ka laika apstākļi, ekspluatācijas laikā, tostarp maksimālais augstums un redzamība, ir tādi, ka šķēršļi un/vai lidlauka norādes ir saredzamas un identificējamas. Ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz konkrēto lidlauku(-iem) ir jānosaka obligāti laika apstākļu nosacījumi, kādos lidojuma apkalpe var nepārtraukti noteikt un saglabāt pareizu trajektoriju, ņemot vērā norādes uz zemes tā, lai nodrošinātu drošu attālumu no šķēršļiem un labu teritorijas pārredzamību:

| a) | procedūrai ir jābūt labi definētai attiecībā uz zemes norādēm tā, lai lidojamo maršrutu var analizēt saistībā ar prasībām par attālumu no šķēršļiem; |
| --- | --- |

a)

procedūrai ir jābūt labi definētai attiecībā uz zemes norādēm tā, lai lidojamo maršrutu var analizēt saistībā ar prasībām par attālumu no šķēršļiem;

| b) | procedūrai jābūt noteiktai lidmašīnas iespēju robežās attiecībā uz paātrinājumu, sānsveres leņķi un vēja ietekmi; |
| --- | --- |

b)

procedūrai jābūt noteiktai lidmašīnas iespēju robežās attiecībā uz paātrinājumu, sānsveres leņķi un vēja ietekmi;

| c) | ir jābūt nodrošinātam rakstiskam un/vai ilustrētam procedūras aprakstam, ko apkalpei izmantot; un |
| --- | --- |

c)

ir jābūt nodrošinātam rakstiskam un/vai ilustrētam procedūras aprakstam, ko apkalpei izmantot; un

| d) | ir jānosaka ierobežojoši vides apstākļi (piemēram, vējš, mākoņi, redzamība, diena/nakts, apkārtējais apgaismojums, šķēršļu apgaismojums). |
| --- | --- |

d)

ir jānosaka ierobežojoši vides apstākļi (piemēram, vējš, mākoņi, redzamība, diena/nakts, apkārtējais apgaismojums, šķēršļu apgaismojums).

OPS 1.005(a) 1. pielikums

Stāvas glisādes procedūras

| a) | Iestāde var apstiprināt stāvas glisādes procedūras, izmantojot 4, 5° vai lielākus glisādes leņķus, un ar ekrāna augstumu, mazāku par 50 pēdām, bet nepārsniedzot 35 pēdas, ar nosacījumu, ka ir ievēroti šādi kritēriji:






  (1) | lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jābūt noteiktam maksimāli pieļaujamam, apstiprinātam slīdēšanas leņķim, visiem citiem ierobežojumiem, normālām, nenormālām vai ārkārtas procedūrām attiecībā uz stāvas glisādes procedūrām, kā arī grozījumiem attiecībā uz laukuma garuma datiem, izmantojot stāvas glisādes kritērijus; |
| --- | --- | --- |

a)

Iestāde var apstiprināt stāvas glisādes procedūras, izmantojot 4, 5° vai lielākus glisādes leņķus, un ar ekrāna augstumu, mazāku par 50 pēdām, bet nepārsniedzot 35 pēdas, ar nosacījumu, ka ir ievēroti šādi kritēriji:

(1)

lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir jābūt noteiktam maksimāli pieļaujamam, apstiprinātam slīdēšanas leņķim, visiem citiem ierobežojumiem, normālām, nenormālām vai ārkārtas procedūrām attiecībā uz stāvas glisādes procedūrām, kā arī grozījumiem attiecībā uz laukuma garuma datiem, izmantojot stāvas glisādes kritērijus;

| (2) | katrā lidlaukā, kurā ir jāveic stāvas glisādes procedūras, ir jābūt pieejamai derīgai glisādes leņķa norādes sistēmai, ietverot vismaz vizuālo glisādes leņķa norādes sistēmu; un |
| --- | --- |

(2)

katrā lidlaukā, kurā ir jāveic stāvas glisādes procedūras, ir jābūt pieejamai derīgai glisādes leņķa norādes sistēmai, ietverot vismaz vizuālo glisādes leņķa norādes sistēmu; un

| (3) | katram skrejceļam ir jānosaka un jāapstiprina obligāti nosacījumi saistībā ar laika apstākļiem, kas jāizmanto, piemērojot stāvas glisādes procedūras. Jāņem vērā šādi faktori:






  i) | situācija saistībā ar šķēršļiem; |
| --- | --- | --- |

(3)

katram skrejceļam ir jānosaka un jāapstiprina obligāti nosacījumi saistībā ar laika apstākļiem, kas jāizmanto, piemērojot stāvas glisādes procedūras. Jāņem vērā šādi faktori:

i)

situācija saistībā ar šķēršļiem;

| ii) | glisādes vizuālās norādes tips un vizuāli skrejceļa objekti, piemēram, vizuāli līdzekļi: MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB; |
| --- | --- |

ii)

glisādes vizuālās norādes tips un vizuāli skrejceļa objekti, piemēram, vizuāli līdzekļi: MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB;

| iii) | obligāti vizuālas norādes elementi, kas vajadzīgi DH un MDA augstumā; |
| --- | --- |

iii)

obligāti vizuālas norādes elementi, kas vajadzīgi DH un MDA augstumā;

| iv) | pieejamās lidojuma iekārtas; |
| --- | --- |

iv)

pieejamās lidojuma iekārtas;

| v) | pilotu kvalifikācija un īpašas zināšanas par lidlauku; |
| --- | --- |

v)

pilotu kvalifikācija un īpašas zināšanas par lidlauku;

| vi) | lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas ierobežojumi un procedūras; un |
| --- | --- |

vi)

lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas ierobežojumi un procedūras; un

| vii) | atkārtotas glisādes kritēriji. |
| --- | --- |

vii)

atkārtotas glisādes kritēriji.

OPS 1.005(a) 1. pielikums

Īsas piezemēšanās darbības

| a) | OPS 1.550 (a)(2) vajadzībām attālums, ko izmanto atļautās piezemēšanās masas aprēķināšanai, var sastāvēt no izmantojamā deklarētās drošās zonas garuma, kam pieskaita deklarēto pieejamo piezemēšanās attālumu. Iestāde var apstiprināt šādas darbības saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  (1) | lidlauka Iestādei ir jāapstiprina deklarētās drošās zonas izmantošana; |
| --- | --- | --- |

a)

OPS 1.550 (a)(2) vajadzībām attālums, ko izmanto atļautās piezemēšanās masas aprēķināšanai, var sastāvēt no izmantojamā deklarētās drošās zonas garuma, kam pieskaita deklarēto pieejamo piezemēšanās attālumu. Iestāde var apstiprināt šādas darbības saskaņā ar šādiem kritērijiem:

(1)

lidlauka Iestādei ir jāapstiprina deklarētās drošās zonas izmantošana;

| (2) | deklarētajai drošajai zonai ir jābūt atbrīvotai no šķēršļiem vai ieplakām, kas varētu apdraudēt kļūdījušos lidmašīnu, un deklarētajā drošajā zonā nav pieļaujama mobilu objektu atrašanās laikā, kad skrejceļu izmanto īsās piezemēšanās darbību veikšanai; |
| --- | --- |

(2)

deklarētajai drošajai zonai ir jābūt atbrīvotai no šķēršļiem vai ieplakām, kas varētu apdraudēt kļūdījušos lidmašīnu, un deklarētajā drošajā zonā nav pieļaujama mobilu objektu atrašanās laikā, kad skrejceļu izmanto īsās piezemēšanās darbību veikšanai;

| (3) | deklarētās drošās zonas slīpums nedrīkst pārsniegt 5 % uz augšu vai 2 % uz leju piezemēšanās virzienā; |
| --- | --- |

(3)

deklarētās drošās zonas slīpums nedrīkst pārsniegt 5 % uz augšu vai 2 % uz leju piezemēšanās virzienā;

| (4) | deklarētās drošās zonas izmantojamais garums saskaņā ar šī pielikuma noteikumiem nepārsniedz 90 metrus; |
| --- | --- |

(4)

deklarētās drošās zonas izmantojamais garums saskaņā ar šī pielikuma noteikumiem nepārsniedz 90 metrus;

| (5) | deklarētās drošās zonas platums nav mazāks par divkāršu skrejceļa un tās centrs sakrīt ar pagarināto skrejceļa centra līniju; |
| --- | --- |

(5)

deklarētās drošās zonas platums nav mazāks par divkāršu skrejceļa un tās centrs sakrīt ar pagarināto skrejceļa centra līniju;

| (6) | tiek pieņemts, ka šķērsošanas augstums virs izmantojamā deklarētās drošās zonas garuma nav mazāks par 50 pēdām; |
| --- | --- |

(6)

tiek pieņemts, ka šķērsošanas augstums virs izmantojamā deklarētās drošās zonas garuma nav mazāks par 50 pēdām;

| (7) | šīs darbības nolūkā kravnesības prasība, kas minēta OPS 1.480 (a)(5), nav jāpiemēro attiecībā uz deklarēto drošo zonu; |
| --- | --- |

(7)

šīs darbības nolūkā kravnesības prasība, kas minēta OPS 1.480 (a)(5), nav jāpiemēro attiecībā uz deklarēto drošo zonu;

| (8) | ir jābūt noteiktiem un apstiprinātiem obligātajiem laika apstākļu nosacījumiem attiecībā uz katru izmantojamo skrejceļu un tie nevar būt mazāki par VFR vai obligātiem neprecīzas glisādes nosacījumiem, izvēloties lielāko faktoru; |
| --- | --- |

(8)

ir jābūt noteiktiem un apstiprinātiem obligātajiem laika apstākļu nosacījumiem attiecībā uz katru izmantojamo skrejceļu un tie nevar būt mazāki par VFR vai obligātiem neprecīzas glisādes nosacījumiem, izvēloties lielāko faktoru;

| (9) | jābūt noteiktām pilota prasībām (atsauce uz OPS 1.975 (a)); |
| --- | --- |

(9)

jābūt noteiktām pilota prasībām (atsauce uz OPS 1.975 (a));

| (10) | Iestāde var piemērot tādus papildu nosacījumus, ko uzskata par vajadzīgiem drošai ekspluatācijai, ņemot vērā lidmašīnas tipa raksturlielumus, pieejamos glisādes līdzekļus un apsvērumus saistībā ar atkārtotu glisādi/ierobežotu piezemēšanos. |
| --- | --- |

(10)

Iestāde var piemērot tādus papildu nosacījumus, ko uzskata par vajadzīgiem drošai ekspluatācijai, ņemot vērā lidmašīnas tipa raksturlielumus, pieejamos glisādes līdzekļus un apsvērumus saistībā ar atkārtotu glisādi/ierobežotu piezemēšanos.

I APAKŠSADAĻA

C KATEGORIJAS TEHNISKIE RAKSTUROJUMI

OPS 1.560

Vispārējas prasības

Ekspluatants nodrošina, ka, nosakot atbilstību šīs apakšsadaļas prasībām, apstiprinātos tehnisko raksturojumu datus lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā vajadzības gadījumā papildina ar citiem datiem, ko akceptē Iestāde, ja apstiprinātie tehniskie raksturojumu dati lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā nav pietiekami.

OPS 1.565

Pacelšanās

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās masa nepārsniedz maksimālo pacelšanās masu, kas minēta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz barometrisko augstumu un apkārtējās vides temperatūru lidlaukā, kurā jāveic pacelšanās. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās masa nepārsniedz maksimālo pacelšanās masu, kas minēta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecībā uz barometrisko augstumu un apkārtējās vides temperatūru lidlaukā, kurā jāveic pacelšanās.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, kurām pacelšanās lidlauka garuma dati, kas ietverti to lidmašīnu ekspluatācijas rokasgrāmatās, neizskatot iespējamību, ka nedarbosies viens dzinējs, distance no pacelšanās ieskrējiena sākuma, kas vajadzīgs lidmašīnai, lai sasniegtu 50 pēdu augstumu virs virsmas, visiem dzinējiem darbojoties maksimālās pacelšanās jaudas režīmā, kas reizināta ar vienu no šiem faktoriem:






  (1) | 1,33 lidmašīnām ar diviem dzinējiem; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, kurām pacelšanās lidlauka garuma dati, kas ietverti to lidmašīnu ekspluatācijas rokasgrāmatās, neizskatot iespējamību, ka nedarbosies viens dzinējs, distance no pacelšanās ieskrējiena sākuma, kas vajadzīgs lidmašīnai, lai sasniegtu 50 pēdu augstumu virs virsmas, visiem dzinējiem darbojoties maksimālās pacelšanās jaudas režīmā, kas reizināta ar vienu no šiem faktoriem:

(1)

1,33 lidmašīnām ar diviem dzinējiem; vai

| (2) | 1,25 lidmašīnām ar trijiem dzinējiem; vai |
| --- | --- |

(2)

1,25 lidmašīnām ar trijiem dzinējiem; vai

| (3) | 1,18 lidmašīnām ar četriem dzinējiem, nepārsniedz pacelšanās ceļu, kas pieejams lidlaukā, kurā ir jāveic pacelšanās. |
| --- | --- |

(3)

1,18 lidmašīnām ar četriem dzinējiem, nepārsniedz pacelšanās ceļu, kas pieejams lidlaukā, kurā ir jāveic pacelšanās.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, kurām pacelšanās lidlauka garuma dati, kas ietverti to lidmašīnu ekspluatācijas rokasgrāmatās, izskatot iespējamību, ka nedarbosies viens dzinējs, ir ievērotas šādas prasības saskaņā ar specifikācijām lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā:






  (1) | paātrinājuma un apstāšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo paātrinājuma un apstāšanās attālumu; |
| --- | --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka attiecībā uz lidmašīnām, kurām pacelšanās lidlauka garuma dati, kas ietverti to lidmašīnu ekspluatācijas rokasgrāmatās, izskatot iespējamību, ka nedarbosies viens dzinējs, ir ievērotas šādas prasības saskaņā ar specifikācijām lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā:

(1)

paātrinājuma un apstāšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo paātrinājuma un apstāšanās attālumu;

| (2) | pacelšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo pacelšanās attālumu, ja ātrgaitas ceļa distance nepārsniedz pusi no pieejamā pacelšanās ceļa; |
| --- | --- |

(2)

pacelšanās attālums nedrīkst pārsniegt pieejamo pacelšanās attālumu, ja ātrgaitas ceļa distance nepārsniedz pusi no pieejamā pacelšanās ceļa;

| (3) | pacelšanās ceļš nedrīkst būt garāks par pieejamo pacelšanās ceļu; |
| --- | --- |

(3)

pacelšanās ceļš nedrīkst būt garāks par pieejamo pacelšanās ceļu;

| (4) | šā punkta ievērošana ir jāpierāda, izmantojot V1 vienoto vērtību attiecībā uz pārtrauktu un turpinātu pacelšanos; un |
| --- | --- |

(4)

šā punkta ievērošana ir jāpierāda, izmantojot V1 vienoto vērtību attiecībā uz pārtrauktu un turpinātu pacelšanos; un

| (5) | uz slapja vai piesārņota skrejceļa pacelšanās masa nedrīkst pārsniegt atļauto pacelšanās masu uz sausa skrejceļa tādos pašos apstākļos. |
| --- | --- |

(5)

uz slapja vai piesārņota skrejceļa pacelšanās masa nedrīkst pārsniegt atļauto pacelšanās masu uz sausa skrejceļa tādos pašos apstākļos.

| d) | Demonstrējot atbilstību (b) un (c) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | barometriskais augstums lidlaukā; |
| --- | --- | --- |

d)

Demonstrējot atbilstību (b) un (c) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

barometriskais augstums lidlaukā;

| (2) | apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; |
| --- | --- |

(2)

apkārtējās vides temperatūra lidlaukā;

| (3) | skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips; |
| --- | --- |

(3)

skrejceļa virsmas stāvoklis un skrejceļa virsmas tips;

| (4) | skrejceļa slīpums pacelšanās virzienā; |
| --- | --- |

(4)

skrejceļa slīpums pacelšanās virzienā;

| (5) | ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta; un |
| --- | --- |

(5)

ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta; un

| (6) | skrejceļa garuma zaudējumi, ja tādi ir, lidmašīnas pozīcijas dēļ pirms pacelšanās. |
| --- | --- |

(6)

skrejceļa garuma zaudējumi, ja tādi ir, lidmašīnas pozīcijas dēļ pirms pacelšanās.

OPS 1.570

Šķēršļu pārvarēšana pacelšanās laikā

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnām ar vienu dzinēju pacelšanās trajektorijai attālums no visiem šķēršļiem būtu vertikāli vismaz 50 pēdas plus 0,01 × D vai horizontāli vismaz 90 m plus 0,125 × D, kur D ir horizontālais attālums, ko lidmašīna ir veikusi no pieejamās pacelšanās distances beigām. Lidmašīnām, kurām spārnu plētums ir mazāks par 60 m, var izmantot tādu horizontālu šķēršļu brīvu zonu, kas ir puse no lidmašīnas spārnu plētuma, pieskaitot 60 m un 0,125 × D. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīnām ar vienu dzinēju pacelšanās trajektorijai attālums no visiem šķēršļiem būtu vertikāli vismaz 50 pēdas plus 0,01 × D vai horizontāli vismaz 90 m plus 0,125 × D, kur D ir horizontālais attālums, ko lidmašīna ir veikusi no pieejamās pacelšanās distances beigām. Lidmašīnām, kurām spārnu plētums ir mazāks par 60 m, var izmantot tādu horizontālu šķēršļu brīvu zonu, kas ir puse no lidmašīnas spārnu plētuma, pieskaitot 60 m un 0,125 × D.

| b) | Pacelšanās trajektorijai ir jāsākas 50 pēdu augstumā virs pacelšanās distances beigu posma virsmas, kas noteikta OPS 1.565 attiecīgi (b) vai (c) punktā, un jābeidzas 1 500 pēdu augstumā virs virsmas. |
| --- | --- |

b)

Pacelšanās trajektorijai ir jāsākas 50 pēdu augstumā virs pacelšanās distances beigu posma virsmas, kas noteikta OPS 1.565 attiecīgi (b) vai (c) punktā, un jābeidzas 1 500 pēdu augstumā virs virsmas.

| c) | Demonstrējot atbilstību (a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu; |
| --- | --- | --- |

c)

Demonstrējot atbilstību (a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

lidmašīnas masa, sākot pacelšanās ieskrējienu;

| (2) | barometriskais augstums lidlaukā; |
| --- | --- |

(2)

barometriskais augstums lidlaukā;

| (3) | apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; un |
| --- | --- |

(3)

apkārtējās vides temperatūra lidlaukā; un

| (4) | ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta. |
| --- | --- |

(4)

ne vairāk kā 50 % no ziņotā pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ziņotā ceļavēja komponenta.

| d) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, nav atļautas kursa maiņas līdz pacelšanās trajektorijas punktam, kad ir sasniegts 50 pēdu augstums virs virsmas. Pēc tam, līdz pat 400 pēdu augstumam uzskata, ka lidmašīnas sānsvere nepārsniedz 15°. Augstumā, kas lielāks par 400 pēdām, var paredzēt sānsveres leņķus lielākus par 15°, bet ne lielākus par 25°. ir jādod piemērota korekcija attiecībā uz sānsveres leņķa ietekmi uz ekspluatācijas ātrumu un lidojuma trajektoriju, tostarp attāluma pieaugumu, ko rada palielināts ekspluatācijas ātrums. |
| --- | --- |

d)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, nav atļautas kursa maiņas līdz pacelšanās trajektorijas punktam, kad ir sasniegts 50 pēdu augstums virs virsmas. Pēc tam, līdz pat 400 pēdu augstumam uzskata, ka lidmašīnas sānsvere nepārsniedz 15°. Augstumā, kas lielāks par 400 pēdām, var paredzēt sānsveres leņķus lielākus par 15°, bet ne lielākus par 25°. ir jādod piemērota korekcija attiecībā uz sānsveres leņķa ietekmi uz ekspluatācijas ātrumu un lidojuma trajektoriju, tostarp attāluma pieaugumu, ko rada palielināts ekspluatācijas ātrums.

| e) | Demonstrējot atbilstību (a) punktam, tajos gadījumos, kuros nav vajadzīgas kursa maiņas par vairāk nekā 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kuriem sānu attālums ir lielāks par:






  (1) | 300 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai |
| --- | --- | --- |

e)

Demonstrējot atbilstību (a) punktam, tajos gadījumos, kuros nav vajadzīgas kursa maiņas par vairāk nekā 15°, ekspluatantam nav jāņem vērā šķēršļi, kuriem sānu attālums ir lielāks par:

(1)

300 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai

| (2) | 600 m lidojumiem visos pārējos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

600 m lidojumiem visos pārējos apstākļos.

| f) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad nav vajadzīgas kursa maiņas par vairāk nekā 15°, ekspluatantam ir jāņem vērā šķēršļi, līdz kuriem sānu attālums ir lielāks par:






  (1) | 600 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai |
| --- | --- | --- |

f)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, gadījumos, kad nav vajadzīgas kursa maiņas par vairāk nekā 15°, ekspluatantam ir jāņem vērā šķēršļi, līdz kuriem sānu attālums ir lielāks par:

(1)

600 m, ja pilots var saglabāt vajadzīgo navigācijas precizitāti šķēršļu zonā; vai

| (2) | 900 m lidojumiem visos citos apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

900 m lidojumiem visos citos apstākļos.

| g) | Ekspluatants izstrādā ārkārtas procedūras, lai ievērotu OPS 1.570 prasības un lai nodrošinātu drošu lidojumu, izvairoties no šķēršļiem, lai lidmašīna vai nu atbilstu OPS 1.580 prasībām maršrutā, vai arī lai tā varētu piezemētos izlidošanas lidlaukā vai pacelšanās rezerves lidlaukā. |
| --- | --- |

g)

Ekspluatants izstrādā ārkārtas procedūras, lai ievērotu OPS 1.570 prasības un lai nodrošinātu drošu lidojumu, izvairoties no šķēršļiem, lai lidmašīna vai nu atbilstu OPS 1.580 prasībām maršrutā, vai arī lai tā varētu piezemētos izlidošanas lidlaukā vai pacelšanās rezerves lidlaukā.

OPS 1.575

Maršrutā — visi dzinēji darbojas

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīna lidojumam paredzētajos meteoroloģiskajos apstākļos no jebkura punkta tās maršrutā vai plānotas novirzīšanās gadījumā no tā var uzņemt augstumu ar ātrumu vismaz 300 pēdas minūtē, visiem dzinējiem darbojoties maksimālas ilgstošas jaudas režīmā, kas noteikts:






  (1) | mazākajam pieļaujamam augstumam drošam lidojumam katrā maršruta posmā vai katrā plānotā novirzē no tā, kas noteikta vai aprēķināta, ņemot vērā ekspluatācijas rokasgrāmatā ietverto informāciju par lidmašīnu; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīna lidojumam paredzētajos meteoroloģiskajos apstākļos no jebkura punkta tās maršrutā vai plānotas novirzīšanās gadījumā no tā var uzņemt augstumu ar ātrumu vismaz 300 pēdas minūtē, visiem dzinējiem darbojoties maksimālas ilgstošas jaudas režīmā, kas noteikts:

(1)

mazākajam pieļaujamam augstumam drošam lidojumam katrā maršruta posmā vai katrā plānotā novirzē no tā, kas noteikta vai aprēķināta, ņemot vērā ekspluatācijas rokasgrāmatā ietverto informāciju par lidmašīnu; un

| (2) | mazākajam pieļaujamam augstumam, lai panāktu atbilstību, attiecīgi, OPS 1.580 un 1.585 prasībām. |
| --- | --- |

(2)

mazākajam pieļaujamam augstumam, lai panāktu atbilstību, attiecīgi, OPS 1.580 un 1.585 prasībām.

OPS 1.580

Maršrutā — viens dzinējs nedarbojas

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai lidojumam paredzētos meteoroloģiskos apstākļos gadījumā, ja viens dzinējs pārstāj darboties jebkurā maršruta punktā vai jebkurā plānotā novirzē no tā, un otrs vai pārējie dzinēji darbojas paredzētā maksimālas ilgstošas jaudas režīmā, lidmašīna varētu turpināt lidojumu no kursēšanas augstuma līdz lidlaukam, kur veikt piezemēšanos attiecīgi saskaņā ar OPS 1.595 vai OPS 1.600 ieturot 9,3 km (5 jūras jūdžu) attālumu no šķēršļiem abās paredzētā kursa pusēs ar vertikālo intervālu, kas ir vismaz:






  (1) | 1 000 pēdas, ja augstuma uzņemšanas ātrums ir nulle vai lielāks; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai lidojumam paredzētos meteoroloģiskos apstākļos gadījumā, ja viens dzinējs pārstāj darboties jebkurā maršruta punktā vai jebkurā plānotā novirzē no tā, un otrs vai pārējie dzinēji darbojas paredzētā maksimālas ilgstošas jaudas režīmā, lidmašīna varētu turpināt lidojumu no kursēšanas augstuma līdz lidlaukam, kur veikt piezemēšanos attiecīgi saskaņā ar OPS 1.595 vai OPS 1.600 ieturot 9,3 km (5 jūras jūdžu) attālumu no šķēršļiem abās paredzētā kursa pusēs ar vertikālo intervālu, kas ir vismaz:

(1)

1 000 pēdas, ja augstuma uzņemšanas ātrums ir nulle vai lielāks; vai

| (2) | 2 000 pēdas, ja augstuma uzņemšanas ātrums ir mazāks par nulli. |
| --- | --- |

(2)

2 000 pēdas, ja augstuma uzņemšanas ātrums ir mazāks par nulli.

| b) | Trajektorijai ir pozitīvs gradients 450 m (1 500 pēdas) augstumā virs lidlauka, kur ir paredzēts veikt piezemēšanos, vienam dzinējam pārstājot darboties. |
| --- | --- |

b)

Trajektorijai ir pozitīvs gradients 450 m (1 500 pēdas) augstumā virs lidlauka, kur ir paredzēts veikt piezemēšanos, vienam dzinējam pārstājot darboties.

| c) | Šajā punktā pieņem, ka lidmašīnas augstuma uzņemšanas ātrums ir par 150 pēdām minūtē mazāks par noteikto pilno augstuma uzņemšanas ātrumu. |
| --- | --- |

c)

Šajā punktā pieņem, ka lidmašīnas augstuma uzņemšanas ātrums ir par 150 pēdām minūtē mazāks par noteikto pilno augstuma uzņemšanas ātrumu.

| d) | Demonstrējot atbilstību šim punktam, ekspluatantam ir jāpalielina joslas platuma robežas, kas minētas a) punktā, līdz 18,5 km (10 jūras jūdzes), ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % no stabilitātes līmeņa. |
| --- | --- |

d)

Demonstrējot atbilstību šim punktam, ekspluatantam ir jāpalielina joslas platuma robežas, kas minētas a) punktā, līdz 18,5 km (10 jūras jūdzes), ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % no stabilitātes līmeņa.

| e) | Atbrīvoties no degvielas ir atļauts tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru. |
| --- | --- |

e)

Atbrīvoties no degvielas ir atļauts tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru.

OPS 1.585

Maršrutā — lidmašīnas ar trijiem vai vairākiem dzinējiem, no kuriem divi dzinēji nedarbojas

| a) | Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīna ar trijiem vai vairākiem dzinējiem nevienā maršruta punktā neatrastos tālāk no lidlauka, kurā ir ievērotas paredzētajai piezemēšanās masai piemērojamās tehnisko raksturojumu prasības, kas ir lielāks par attālumu, ko lidmašīna nolido 90 minūtēs kreisēšanas ātrumā, darbojoties visiem dzinējiem, standarta temperatūrā mierīgos meteoroloģiskos apstākļos, izņemot gadījumus, ja tas atbilst b) līdz e) punktam. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, lai lidmašīna ar trijiem vai vairākiem dzinējiem nevienā maršruta punktā neatrastos tālāk no lidlauka, kurā ir ievērotas paredzētajai piezemēšanās masai piemērojamās tehnisko raksturojumu prasības, kas ir lielāks par attālumu, ko lidmašīna nolido 90 minūtēs kreisēšanas ātrumā, darbojoties visiem dzinējiem, standarta temperatūrā mierīgos meteoroloģiskos apstākļos, izņemot gadījumus, ja tas atbilst b) līdz e) punktam.

| b) | Ja nedarbojas divi lidmašīnas dzinēji, trajektorijai ir jāļauj lidmašīnai turpināt lidojumu paredzētos meteoroloģiskos apstākļos, ieturot 9,3 km (5 jūras jūdžu) attālumu no šķēršļiem abās paredzētā kursa pusēs ar vertikālu intervālu, kas ir vismaz 2 000 pēdas, uz lidlauku, kurā ir ievērotas paredzētajai piezemēšanās masai piemērojamās tehnisko raksturojumu prasības. |
| --- | --- |

b)

Ja nedarbojas divi lidmašīnas dzinēji, trajektorijai ir jāļauj lidmašīnai turpināt lidojumu paredzētos meteoroloģiskos apstākļos, ieturot 9,3 km (5 jūras jūdžu) attālumu no šķēršļiem abās paredzētā kursa pusēs ar vertikālu intervālu, kas ir vismaz 2 000 pēdas, uz lidlauku, kurā ir ievērotas paredzētajai piezemēšanās masai piemērojamās tehnisko raksturojumu prasības.

| c) | Uzskata, ka divi dzinēji pārstāj darboties viskritiskākajā maršruta daļā, kad lidmašīna atrodas tādā attālumā no lidlauka, kas atbilst paredzētai piezemēšanās masai piemērojamajiem tehnisko raksturojumu kritērijiem, kas ir lielāks nekā attālums, ko lidmašīna nolido 90 minūtēs kreisēšanas ātrumā, visiem dzinējiem esot darba kārtībā, standarta temperatūrā, mierīgos laika apstākļos. |
| --- | --- |

c)

Uzskata, ka divi dzinēji pārstāj darboties viskritiskākajā maršruta daļā, kad lidmašīna atrodas tādā attālumā no lidlauka, kas atbilst paredzētai piezemēšanās masai piemērojamajiem tehnisko raksturojumu kritērijiem, kas ir lielāks nekā attālums, ko lidmašīna nolido 90 minūtēs kreisēšanas ātrumā, visiem dzinējiem esot darba kārtībā, standarta temperatūrā, mierīgos laika apstākļos.

| d) | Paredzētā lidmašīnas masa punktā, kurā pieņem, ka atsakās darboties divi dzinēji, nedrīkst būt mazāka nekā tā, kas ietvertu pietiekamu degvielas daudzumu, lai lidmašīna varētu turpināt ceļu līdz lidlaukam, kurā ir pieņemts veikt piezemēšanos, un ierasties lidlaukā augstumā, kas ir vismaz 450 m (1 500 pēdas) tieši virs piezemēšanās zonas, un pēc tam varētu horizontāli lidot 15 minūtes. |
| --- | --- |

d)

Paredzētā lidmašīnas masa punktā, kurā pieņem, ka atsakās darboties divi dzinēji, nedrīkst būt mazāka nekā tā, kas ietvertu pietiekamu degvielas daudzumu, lai lidmašīna varētu turpināt ceļu līdz lidlaukam, kurā ir pieņemts veikt piezemēšanos, un ierasties lidlaukā augstumā, kas ir vismaz 450 m (1 500 pēdas) tieši virs piezemēšanās zonas, un pēc tam varētu horizontāli lidot 15 minūtes.

| e) | Šajā punktā pieņem, ka lidmašīnas augstuma uzņemšanas ātrums ir par 150 pēdām minūtē mazāks par noteikto augstuma uzņemšanas ātrumu. |
| --- | --- |

e)

Šajā punktā pieņem, ka lidmašīnas augstuma uzņemšanas ātrums ir par 150 pēdām minūtē mazāks par noteikto augstuma uzņemšanas ātrumu.

| f) | Demonstrējot atbilstību šim punktam, ekspluatantam ir jāpalielina joslas platuma robežas, kas minētas a) punktā, līdz 18,5 km (10 jūras jūdzes), ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % no stabilitātes līmeņa. |
| --- | --- |

f)

Demonstrējot atbilstību šim punktam, ekspluatantam ir jāpalielina joslas platuma robežas, kas minētas a) punktā, līdz 18,5 km (10 jūras jūdzes), ja navigācijas precizitāte neatbilst 95 % no stabilitātes līmeņa.

| g) | Atbrīvoties no degvielas ir atļauts tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru. |
| --- | --- |

g)

Atbrīvoties no degvielas ir atļauts tādā apjomā, lai spētu sasniegt lidlauku ar vajadzīgo degvielas rezervi, ja izmanto drošu procedūru.

OPS 1.590

Piezemēšanās — galapunkta un rezerves lidlauks

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a), nepārsniedz maksimālo piezemēšanās masu, kas noteikta lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā attiecīgajam augstumam, un gadījumā, ja tas noteikts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā, vidējai paredzētajai gaisa temperatūrai paredzētajā piezemēšanās laikā galamērķa un rezerves lidlaukā.

OPS 1.595

Piezemēšanās — sausi skrejceļi

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a) punktu, paredzētajā piezemēšanās laikā ļauj veikt nolaišanos no 50 pēdu augstuma virs sliekšņa 70 % no pieejamās piezemēšanās distances galapunkta un jebkādā rezerves lidlaukā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnas piezemēšanās masa, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.475 (a) punktu, paredzētajā piezemēšanās laikā ļauj veikt nolaišanos no 50 pēdu augstuma virs sliekšņa 70 % no pieejamās piezemēšanās distances galapunkta un jebkādā rezerves lidlaukā.

| b) | Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:






  (1) | augstums virs lidlauka; |
| --- | --- | --- |

b)

Demonstrējot atbilstību a) punktam, ekspluatantam ir jāņem vērā šādi faktori:

(1)

augstums virs lidlauka;

| (2) | ne vairāk kā 50 % no pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ceļavēja komponenta; |
| --- | --- |

(2)

ne vairāk kā 50 % no pretvēja komponenta vai ne mazāk kā 150 % no ceļavēja komponenta;

| (3) | skrejceļa virsmas tips; un |
| --- | --- |

(3)

skrejceļa virsmas tips; un

| (4) | skrejceļa slīpums piezemēšanās virzienā. |
| --- | --- |

(4)

skrejceļa slīpums piezemēšanās virzienā.

| c) | Lai vadītu lidmašīnu saskaņā ar a) punktu, ir jāpieņem, ka:






  (1) | lidmašīna piezemēsies uz ekspluatācijai vislabvēlīgākā skrejceļa mierīgos meteoroloģiskos apstākļos; un |
| --- | --- | --- |

c)

Lai vadītu lidmašīnu saskaņā ar a) punktu, ir jāpieņem, ka:

(1)

lidmašīna piezemēsies uz ekspluatācijai vislabvēlīgākā skrejceļa mierīgos meteoroloģiskos apstākļos; un

| (2) | lidmašīna piezemēsies uz skrejceļa, ko visticamāk izvēlēsies, ņemot vērā iespējamo vēja ātrumu un virzienu, kā arī lidmašīnas apkalpošanas specifiku lidlaukā, un ņemot vērā citus apstākļus, piemēram, piezemēšanās līdzekļus un reljefu. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīna piezemēsies uz skrejceļa, ko visticamāk izvēlēsies, ņemot vērā iespējamo vēja ātrumu un virzienu, kā arī lidmašīnas apkalpošanas specifiku lidlaukā, un ņemot vērā citus apstākļus, piemēram, piezemēšanās līdzekļus un reljefu.

| d) | Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību (c)(2) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēts rezerves lidlauks, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam. |
| --- | --- |

d)

Ja ekspluatants nevar nodrošināt atbilstību (c)(2) apakšpunktam attiecībā uz galapunkta lidlauku, lidmašīnu var novadīt, ja ir izvēlēts rezerves lidlauks, kas ļauj pilnībā ievērot atbilstību a), b) un c) punktam.

OPS 1.600

Piezemēšanās — slapjš un piesārņots skrejceļš

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgos laika apstākļu ziņojumos vai prognozēs, vai to apvienojumos ir rādīts, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būts slapjš, pieejamā piezemēšanās distance ir vienāda ar vai pārsniedz nepieciešamo piezemēšanās distanci, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.595, kas reizināta ar 1,15. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgos laika apstākļu ziņojumos vai prognozēs, vai to apvienojumos ir rādīts, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būts slapjš, pieejamā piezemēšanās distance ir vienāda ar vai pārsniedz nepieciešamo piezemēšanās distanci, kas noteikta saskaņā ar OPS 1.595, kas reizināta ar 1,15.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgajos laika apstākļu ziņojumos vai prognozēs, vai to kombinācijās, ir norādīts, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būt piesārņots, piezemēšanās distance, kas noteikta, izmantojot datus, ko Iestāde akceptē attiecībā uz šādiem apstākļiem, nepārsniedz pieejamo piezemēšanās distanci. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka gadījumā, ja attiecīgajos laika apstākļu ziņojumos vai prognozēs, vai to kombinācijās, ir norādīts, ka skrejceļš aprēķinātajā ielidošanas laikā varētu būt piesārņots, piezemēšanās distance, kas noteikta, izmantojot datus, ko Iestāde akceptē attiecībā uz šādiem apstākļiem, nepārsniedz pieejamo piezemēšanās distanci.

J APAKŠSADAĻA

SVARS UN LĪDZSVARS

OPS 1.605

Vispārējas prasības

(Skatīt OPS 1.605 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka jebkuras ekspluatācijas fāzes laikā, lidmašīnas slodze, masa un smaguma centrs atbilst ierobežojumiem, kas noteikti apstiprinātajā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā vai ekspluatācijas rokasgrāmatā, ja tās nosacījumi ir stingrāki. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka jebkuras ekspluatācijas fāzes laikā, lidmašīnas slodze, masa un smaguma centrs atbilst ierobežojumiem, kas noteikti apstiprinātajā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā vai ekspluatācijas rokasgrāmatā, ja tās nosacījumi ir stingrāki.

| b) | Ekspluatantam pirms lidmašīnas ekspluatācijas sākuma ir jānosaka katras lidmašīnas svars un smaguma centrs, to faktiski nosverot, un pēc tam tas jādara ik pēc 4 gadiem, ja izmanto konkrētu lidmašīnu svaru, un ik pēc 9 gadiem, ja izmanto lidmašīnu parka svaru. Ir jāņem vērā un atbilstoši jāreģistrē dokumentācijā pārbūvēs un remontdarbos radītā ietekme uz svaru un līdzsvaru. Turklāt, ja pārmaiņu ietekme uz svaru un līdzsvaru nav precīzi zināma, lidmašīnas ir jāsver atkārtoti. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatantam pirms lidmašīnas ekspluatācijas sākuma ir jānosaka katras lidmašīnas svars un smaguma centrs, to faktiski nosverot, un pēc tam tas jādara ik pēc 4 gadiem, ja izmanto konkrētu lidmašīnu svaru, un ik pēc 9 gadiem, ja izmanto lidmašīnu parka svaru. Ir jāņem vērā un atbilstoši jāreģistrē dokumentācijā pārbūvēs un remontdarbos radītā ietekme uz svaru un līdzsvaru. Turklāt, ja pārmaiņu ietekme uz svaru un līdzsvaru nav precīzi zināma, lidmašīnas ir jāsver atkārtoti.

| c) | Ekspluatantam ir jānosaka visu ekspluatācijas vienību un apkalpes locekļu svars, kas jāietver lidmašīnas sausajā ekspluatācijas svara, nosverot vai izmantojot standartsvaru. Ir jānosaka viņu atrašanās vietas ietekme uz lidmašīnas smaguma centru. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatantam ir jānosaka visu ekspluatācijas vienību un apkalpes locekļu svars, kas jāietver lidmašīnas sausajā ekspluatācijas svara, nosverot vai izmantojot standartsvaru. Ir jānosaka viņu atrašanās vietas ietekme uz lidmašīnas smaguma centru.

| d) | Ekspluatantam ir jānosaka pārvadājuma kravas svars, arī balasta svars, faktiski sverot, vai jānosaka pārvadājumu masas krava saskaņā ar standarta pasažieru un bagāžas masu, kā tas noteikts OPS 1.620. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatantam ir jānosaka pārvadājuma kravas svars, arī balasta svars, faktiski sverot, vai jānosaka pārvadājumu masas krava saskaņā ar standarta pasažieru un bagāžas masu, kā tas noteikts OPS 1.620.

| e) | Ekspluatantam ir jānosaka degvielas svars, izmantojot faktisko blīvumu vai, ja tas nav zināms, blīvumu, ko aprēķina saskaņā ar metodi, kas precizēta ekspluatācijas rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatantam ir jānosaka degvielas svars, izmantojot faktisko blīvumu vai, ja tas nav zināms, blīvumu, ko aprēķina saskaņā ar metodi, kas precizēta ekspluatācijas rokasgrāmatā.

OPS 1.607

Terminoloģija

| a) | Sausais ekspluatācijas svars. Kopējais svars lidmašīnai, kas ir gatava konkrētai ekspluatācijai, neņemot vērā visu izmantojamās degvielas un pārvadājumu kravu. Svars ietver tādas vienības kā:






  (1) | apkalpe un apkalpes bagāža; |
| --- | --- | --- |

a)

Sausais ekspluatācijas svars. Kopējais svars lidmašīnai, kas ir gatava konkrētai ekspluatācijai, neņemot vērā visu izmantojamās degvielas un pārvadājumu kravu. Svars ietver tādas vienības kā:

(1)

apkalpe un apkalpes bagāža;

| (2) | sabiedriskās ēdināšanas un pārvietojama pasažieru apkalpošanas iekārtas; un |
| --- | --- |

(2)

sabiedriskās ēdināšanas un pārvietojama pasažieru apkalpošanas iekārtas; un

| (3) | dzeramais ūdens un tualetes ķimikālijas. |
| --- | --- |

(3)

dzeramais ūdens un tualetes ķimikālijas.

| b) | Maksimālais svars bez degvielas. Maksimāli pieļaujamais lidmašīnas svars bez izmantojamās degvielas. Masā bez degvielas ir jāietver degvielas svars atsevišķās cisternās, ja tas ir skaidri minēts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas ierobežojumos. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais svars bez degvielas. Maksimāli pieļaujamais lidmašīnas svars bez izmantojamās degvielas. Masā bez degvielas ir jāietver degvielas svars atsevišķās cisternās, ja tas ir skaidri minēts lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatas ierobežojumos.

| c) | Maksimālais strukturālais piezemēšanās svars. Maksimāli pieļaujamais kopējais lidmašīnas svars piezemēšanās laikā, normālos apstākļos. |
| --- | --- |

c)

Maksimālais strukturālais piezemēšanās svars. Maksimāli pieļaujamais kopējais lidmašīnas svars piezemēšanās laikā, normālos apstākļos.

| d) | Maksimālais strukturālais pacelšanās svars. Maksimāli pieļaujamais kopējais lidmašīnas svars pacelšanās ieskrējiena sākumā. |
| --- | --- |

d)

Maksimālais strukturālais pacelšanās svars. Maksimāli pieļaujamais kopējais lidmašīnas svars pacelšanās ieskrējiena sākumā.

| e) | Pasažieru klasifikācija.






  (1) | Pieaugušos, vīriešus un sievietes, definē kā personas, kas ir sasniegušas 12 gadu un lielāku vecumu. |
| --- | --- | --- |

e)

Pasažieru klasifikācija.

(1)

Pieaugušos, vīriešus un sievietes, definē kā personas, kas ir sasniegušas 12 gadu un lielāku vecumu.

| (2) | Bērnus definēt kā personas, kuras ir sasniegušas divu gadu un lielāku vecumu, bet nepārsniedz 12 gadu vecumu. |
| --- | --- |

(2)

Bērnus definēt kā personas, kuras ir sasniegušas divu gadu un lielāku vecumu, bet nepārsniedz 12 gadu vecumu.

| (3) | Zīdaiņus definē kā personas, kas ir jaunākas par 2 gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Zīdaiņus definē kā personas, kas ir jaunākas par 2 gadiem.

| f) | Pārvadājumu masa. Kopējais pasažieru, bagāžas un kravas svars, tostarp jebkādas nekomerciālas pārvadājumu kravas svars. |
| --- | --- |

f)

Pārvadājumu masa. Kopējais pasažieru, bagāžas un kravas svars, tostarp jebkādas nekomerciālas pārvadājumu kravas svars.

OPS 1.610

Kravas iekraušana, svars un līdzsvars

Ekspluatants precizē ekspluatācijas rokasgrāmatā principus un metodes, kas izmantotas kraušanas darbos un svara un līdzsvara sistēmā, kas atbilst OPS 1.605 prasībām. Šajā sistēmā ir jāietver paredzētās visu tipu darbības.

OPS 1.615

Apkalpes svars

| a) | Ekspluatants izmanto šādus svara lielumus, lai noteiktu sauso ekspluatācijas svaru:






  (1) | faktisko svaru, tostarp apkalpes bagāžas svaru; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants izmanto šādus svara lielumus, lai noteiktu sauso ekspluatācijas svaru:

(1)

faktisko svaru, tostarp apkalpes bagāžas svaru; vai

| (2) | standarta svaru, tostarp rokas bagāžai, 85 kg — lidojuma apkalpes locekļiem, un 75 kg — uz pasažieru salona apkalpes locekļiem; vai |
| --- | --- |

(2)

standarta svaru, tostarp rokas bagāžai, 85 kg — lidojuma apkalpes locekļiem, un 75 kg — uz pasažieru salona apkalpes locekļiem; vai

| (3) | citus standarta svarus, ko akceptējusi Iestāde. |
| --- | --- |

(3)

citus standarta svarus, ko akceptējusi Iestāde.

| b) | Ekspluatantam ir jākoriģē sausais ekspluatācijas svars, lai ņemtu vērā papildu bagāžu. Papildu bagāžas novietojums ir jāņem vērā, nosakot lidmašīnas smaguma centru. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatantam ir jākoriģē sausais ekspluatācijas svars, lai ņemtu vērā papildu bagāžu. Papildu bagāžas novietojums ir jāņem vērā, nosakot lidmašīnas smaguma centru.

OPS 1.620

Pasažieru un bagāžas svars

| a) | Ekspluatants aprēķina pasažieru un reģistrētās bagāžas svaru, izmantojot vai nu katras personas faktisko svaru un bagāžas faktisko svaru vai standarta svarus, kas precizēti 1.-3. tabulā, ja vien pasažieru sēdvietu skaits nav mazāks par 10. Tādos gadījumos pasažieru svaru var noteikt, izmantojot mutisku apliecinājumu, ko sniedz katras pasažieris savā vai cita pasažiera vārdā, un pieskaitot tai iepriekš noteiktu nemainīgu lielumu attiecībā uz rokas bagāžu un apģērbu. (Procedūra, kas nosaka, kad izvēlēties faktisko vai standarta svaru, un procedūra, kas jāievēro, izmantojot mutiskos apliecinājumus, ir jāietver ekspluatācijas rokasgrāmatā.) |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants aprēķina pasažieru un reģistrētās bagāžas svaru, izmantojot vai nu katras personas faktisko svaru un bagāžas faktisko svaru vai standarta svarus, kas precizēti 1.-3. tabulā, ja vien pasažieru sēdvietu skaits nav mazāks par 10. Tādos gadījumos pasažieru svaru var noteikt, izmantojot mutisku apliecinājumu, ko sniedz katras pasažieris savā vai cita pasažiera vārdā, un pieskaitot tai iepriekš noteiktu nemainīgu lielumu attiecībā uz rokas bagāžu un apģērbu. (Procedūra, kas nosaka, kad izvēlēties faktisko vai standarta svaru, un procedūra, kas jāievēro, izmantojot mutiskos apliecinājumus, ir jāietver ekspluatācijas rokasgrāmatā.)

| b) | Ja faktisko svaru nosaka sverot, ekspluatantam ir jānodrošina, ka ir ietvertas pasažieru personiskās lietas un rokas bagāža. Svēršana ir jāveic tieši pirms iekāpšanas un blakus iekāpšanas vietai. |
| --- | --- |

b)

Ja faktisko svaru nosaka sverot, ekspluatantam ir jānodrošina, ka ir ietvertas pasažieru personiskās lietas un rokas bagāža. Svēršana ir jāveic tieši pirms iekāpšanas un blakus iekāpšanas vietai.

| c) | Ja pasažieru svaru nosaka, izmantojot standarta svarus, ir jāizmanto standarta svari, kas minēti 1. tabulā un 2. tabulā. Standarta svari ietver rokas bagāžu un zīdaiņa svaru, kas nav sasniedzis 2 gadu vecumu un ko ved pieaugušais vienā pasažiera sēdvietā. Zīdaiņi, kas aizņem visu pasažieru sēdvietu, šā punkta nozīmē ir jāuzskata par bērniem. |
| --- | --- |

c)

Ja pasažieru svaru nosaka, izmantojot standarta svarus, ir jāizmanto standarta svari, kas minēti 1. tabulā un 2. tabulā. Standarta svari ietver rokas bagāžu un zīdaiņa svaru, kas nav sasniedzis 2 gadu vecumu un ko ved pieaugušais vienā pasažiera sēdvietā. Zīdaiņi, kas aizņem visu pasažieru sēdvietu, šā punkta nozīmē ir jāuzskata par bērniem.

| d) | Svari pasažieriem — 20 vai vairāk sēdvietu






  (1) | Ja kopējais pieejamo pasažieru sēdvietu skaits lidmašīnā ir 20 vai vairāk, piemēro 1. tabulā noteikto standartsvaru vīriešiem un sievietēm. Gadījumos, kad kopējais pieejamais pasažieru sēdvietu skaits ir 30 vai vairāk, kā alternatīvu risinājumu var piemērot 1. tabulā noteiktos “visu pieaugušo” svarus. |
| --- | --- | --- |

d)

Svari pasažieriem — 20 vai vairāk sēdvietu

(1)

Ja kopējais pieejamo pasažieru sēdvietu skaits lidmašīnā ir 20 vai vairāk, piemēro 1. tabulā noteikto standartsvaru vīriešiem un sievietēm. Gadījumos, kad kopējais pieejamais pasažieru sēdvietu skaits ir 30 vai vairāk, kā alternatīvu risinājumu var piemērot 1. tabulā noteiktos “visu pieaugušo” svarus.

| (2) | Tabulas Nr. 1 vajadzībām brīvdienu čārterreiss ir čārtera lidojums, kas paredzēts tikai kā brīvdienu ceļojuma komplekta elements. Brīvdienu čārtera svarus piemēro ar nosacījumu, ka ne vairāk kā 5 % pasažieru sēdvietas, kas uzstādīts lidmašīnā, izmanto nekomerciāliem konkrētu kategoriju pasažieru pārvadājumiem.
  1. tabula








  Pasažieru sēdvietas: | 20 un vairāk | 30 un vairāk
  Visi pieaugušie |
| --- | --- | --- | --- |
| Vīrieši | Sievietes |
| Visi lidojumi, izņemot brīvdienu čārterreisus | 88 kg | 70 kg | 84 kg |
| Brīvdienu čārterreisi | 83 kg | 69 kg | 76 kg |
| Bērni | 35 kg | 35 kg | 35 kg |

(2)

Tabulas Nr. 1 vajadzībām brīvdienu čārterreiss ir čārtera lidojums, kas paredzēts tikai kā brīvdienu ceļojuma komplekta elements. Brīvdienu čārtera svarus piemēro ar nosacījumu, ka ne vairāk kā 5 % pasažieru sēdvietas, kas uzstādīts lidmašīnā, izmanto nekomerciāliem konkrētu kategoriju pasažieru pārvadājumiem.

1. tabula

Pasažieru sēdvietas:

20 un vairāk

30 un vairāk

Visi pieaugušie

Vīrieši

Sievietes

Visi lidojumi, izņemot brīvdienu čārterreisus

88 kg

70 kg

84 kg

Brīvdienu čārterreisi

83 kg

69 kg

76 kg

Bērni

35 kg

35 kg

35 kg

| e) | Svari pasažieriem — 19 vai mazāk sēdvietu.






  (1) | Ja kopējais pieejamais pasažieru sēdvietu skaits lidmašīnā ir 19 vai mazāk, piemēro 2. tabulā dotos standarta svarus. |
| --- | --- | --- |

e)

Svari pasažieriem — 19 vai mazāk sēdvietu.

(1)

Ja kopējais pieejamais pasažieru sēdvietu skaits lidmašīnā ir 19 vai mazāk, piemēro 2. tabulā dotos standarta svarus.

| (2) | Lidojumos, kad pasažieru salonā nepārvadā rokas bagāžu, vai kuros rokas bagāžu skaitīta atsevišķi, no iepriekš dotajiem vīriešu un sieviešu svariem var atskaitīt 6 kg. Tādus priekšmetus kā mēteli, lietussargu, mazu rokassomu vai maku, lasāmvielu vai mazu fotoaparātu šā apakšpunkta nozīmē neuzskata par rokas bagāžu.
  2. tabula








  Pasažieru sēdvietas | 1 — 5 | 6 — 9 | 10 — 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vīrieši | 104 kg | 96 kg | 92 kg |
| Sievietes | 86 kg | 78 kg | 74 kg |
| Bērni | 35 kg | 35 kg | 35 kg |

(2)

Lidojumos, kad pasažieru salonā nepārvadā rokas bagāžu, vai kuros rokas bagāžu skaitīta atsevišķi, no iepriekš dotajiem vīriešu un sieviešu svariem var atskaitīt 6 kg. Tādus priekšmetus kā mēteli, lietussargu, mazu rokassomu vai maku, lasāmvielu vai mazu fotoaparātu šā apakšpunkta nozīmē neuzskata par rokas bagāžu.

2. tabula

Pasažieru sēdvietas

1 — 5

6 — 9

10 — 19

Vīrieši

104 kg

96 kg

92 kg

Sievietes

86 kg

78 kg

74 kg

Bērni

35 kg

35 kg

35 kg

| f) | Svari bagāžai






  (1) | Ja kopējais lidmašīnā pieejamais pasažieru sēdvietu skaits ir 20 vai vairāk, katrai reģistrētās bagāžas vienībai piemēro standarta svarus, kas doti 3. tabulā. Lidmašīnām ar 19 pasažieru sēdvietām vai mazāk ir jāizmanto faktiskais pārbaudītās bagāžas svars, kas noteikts sverot. |
| --- | --- | --- |

f)

Svari bagāžai

(1)

Ja kopējais lidmašīnā pieejamais pasažieru sēdvietu skaits ir 20 vai vairāk, katrai reģistrētās bagāžas vienībai piemēro standarta svarus, kas doti 3. tabulā. Lidmašīnām ar 19 pasažieru sēdvietām vai mazāk ir jāizmanto faktiskais pārbaudītās bagāžas svars, kas noteikts sverot.

| (2) | 3. tabulā:






  i) | iekšzemes reiss ir lidojums ar sākumu un galapunktu vienas valsts robežās; |
| --- | --- | --- |

(2)

3. tabulā:

i)

iekšzemes reiss ir lidojums ar sākumu un galapunktu vienas valsts robežās;

| ii) | reisi Eiropas robežās ir lidojumi, kuri nav vietēji lidojumi un kuru sākums un galapunkts ir teritorijā, kas noteikta OPS 1.620 (f) 1. pielikumā; un |
| --- | --- |

ii)

reisi Eiropas robežās ir lidojumi, kuri nav vietēji lidojumi un kuru sākums un galapunkts ir teritorijā, kas noteikta OPS 1.620 (f) 1. pielikumā; un

| iii) | starpkontinentu reisi ir lidojumi, kas nav lidojumi Eiropas robežās un kuru sākums un galapunkts ir dažādos kontinentos.
  3. tabula
  20 vai vairāk sēdvietu






  Lidojuma tips | Bagāžas standarta svars |
| --- | --- | --- |
| Iekšzemes | 11 kg |
| Eiropas robežās | 13 kg |
| Starpkontinentu | 15 kg |
| Visi pārējie | 13 kg |

iii)

starpkontinentu reisi ir lidojumi, kas nav lidojumi Eiropas robežās un kuru sākums un galapunkts ir dažādos kontinentos.

3. tabula

20 vai vairāk sēdvietu

Lidojuma tips

Bagāžas standarta svars

Iekšzemes

11 kg

Eiropas robežās

13 kg

Starpkontinentu

15 kg

Visi pārējie

13 kg

| g) | Ja ekspluatants vēlas izmantot standarta svara vērtības, kas atšķiras no tām, kas ietvertas 1.-3. tabulā, viņam iepriekš jāinformē Iestāde par iemesliem un jāsaņem apstiprinājums. Viņam arī jāiesniedz apstiprināšanai sīks svēršanas izpētes plāns, un jāpiemēro statistikas analīzes metode, kas aprakstīta OPS 1.620 (g) 1. pielikumā. Pēc tam, kad svēršanas izpētes rezultātus ir pārbaudījusi un apstiprinājusi Iestāde, pārskatītie standarta svari ir piemērojami tikai attiecīgam ekspluatantam. Pārskatītos standarta svarus var izmantot tikai tādos apstākļos, kas saskan ar apstākļiem, kādos notikusi izpēte. Ja pārskatītais standarta svars pārsniedz svariem, kas minēti 1. tabulā — Nr. 3, tad jāizmanto lielākie skaitļi. |
| --- | --- |

g)

Ja ekspluatants vēlas izmantot standarta svara vērtības, kas atšķiras no tām, kas ietvertas 1.-3. tabulā, viņam iepriekš jāinformē Iestāde par iemesliem un jāsaņem apstiprinājums. Viņam arī jāiesniedz apstiprināšanai sīks svēršanas izpētes plāns, un jāpiemēro statistikas analīzes metode, kas aprakstīta OPS 1.620 (g) 1. pielikumā. Pēc tam, kad svēršanas izpētes rezultātus ir pārbaudījusi un apstiprinājusi Iestāde, pārskatītie standarta svari ir piemērojami tikai attiecīgam ekspluatantam. Pārskatītos standarta svarus var izmantot tikai tādos apstākļos, kas saskan ar apstākļiem, kādos notikusi izpēte. Ja pārskatītais standarta svars pārsniedz svariem, kas minēti 1. tabulā — Nr. 3, tad jāizmanto lielākie skaitļi.

| h) | Lidojumā, kurā pārvadā ievērojamu skaitu pasažieru, kuru svars, iekļaujot rokas bagāžu, varētu pārsniegt standarta pasažieru svaru, ekspluatantam ir jānosaka šādu pasažieru faktiskā svars, sverot vai pieskaitot atbilstošu svara pieaugumu. |
| --- | --- |

h)

Lidojumā, kurā pārvadā ievērojamu skaitu pasažieru, kuru svars, iekļaujot rokas bagāžu, varētu pārsniegt standarta pasažieru svaru, ekspluatantam ir jānosaka šādu pasažieru faktiskā svars, sverot vai pieskaitot atbilstošu svara pieaugumu.

| i) | Ja izmanto standarta svari reģistrētai bagāžai, un ievērojams pasažieru skaits reģistrē bagāžu, kas varētu pārsniegt standarta bagāžas svaru, ekspluatantam ir jānosaka bagāžas faktiskais svars, sverot vai pieskaitot attiecīgu svara daudzumu. |
| --- | --- |

i)

Ja izmanto standarta svari reģistrētai bagāžai, un ievērojams pasažieru skaits reģistrē bagāžu, kas varētu pārsniegt standarta bagāžas svaru, ekspluatantam ir jānosaka bagāžas faktiskais svars, sverot vai pieskaitot attiecīgu svara daudzumu.

| j) | Ekspluatants nodrošina, ka kapteini informēts gadījumā, ja nestandarta metode ir izmantota kravas svara noteikšanai, un ka šī metode ir minēta svara un līdzsvara dokumentos. |
| --- | --- |

j)

Ekspluatants nodrošina, ka kapteini informēts gadījumā, ja nestandarta metode ir izmantota kravas svara noteikšanai, un ka šī metode ir minēta svara un līdzsvara dokumentos.

OPS 1.625

Svara un līdzsvara dokumentācija

(Skat. OPS 1.625 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants pirms katra lidojuma sagatavo svara un līdzsvara dokumentus, precizējot kravu un tās izvietojumu. Izmantojot svara un līdzsvara dokumentus, kapteinim ir jāspēj noteikt, ka krava un tās izvietojums ir tāds, ka nav pārsniegti lidmašīnas svara un līdzsvara ierobežojumi. Dokumentā ir jābūt norādītai personai, kas sagatavo svara un līdzsvara dokumentus. Personai, kas uzrauga lidmašīnas iekraušanas darbus, ir jāapstiprina ar parakstu, ka krava un tās izvietojums ir saskaņā ar svara un līdzsvara dokumentiem. Šim dokumentam ir jābūt pieņemamam kapteinim, kas piekrišanu apliecina ar parakstu vai līdzvērtīgu apliecinājumu. (Skat. arī OPS 1.1055 (a)(12)). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants pirms katra lidojuma sagatavo svara un līdzsvara dokumentus, precizējot kravu un tās izvietojumu. Izmantojot svara un līdzsvara dokumentus, kapteinim ir jāspēj noteikt, ka krava un tās izvietojums ir tāds, ka nav pārsniegti lidmašīnas svara un līdzsvara ierobežojumi. Dokumentā ir jābūt norādītai personai, kas sagatavo svara un līdzsvara dokumentus. Personai, kas uzrauga lidmašīnas iekraušanas darbus, ir jāapstiprina ar parakstu, ka krava un tās izvietojums ir saskaņā ar svara un līdzsvara dokumentiem. Šim dokumentam ir jābūt pieņemamam kapteinim, kas piekrišanu apliecina ar parakstu vai līdzvērtīgu apliecinājumu. (Skat. arī OPS 1.1055 (a)(12)).

| b) | Ekspluatantam ir jāprecizē pēdējā mirklī notikušu pārmaiņu procedūras kravai. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatantam ir jāprecizē pēdējā mirklī notikušu pārmaiņu procedūras kravai.

| c) | Saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu ekspluatants var izmantot alternatīvu risinājumu procedūrām, kas noteiktas a) un b) punktā. |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu ekspluatants var izmantot alternatīvu risinājumu procedūrām, kas noteiktas a) un b) punktā.

OPS 1.605 1. pielikums

Svars un līdzsvars — vispārēja informācija

(Skat. OPS 1.605)

| a) | Lidmašīnas sausas ekspluatācijas svars






  (1) | Lidmašīnas svēršana






  i) | Jaunas lidmašīnas parasti nosver fabrikā, un tās drīkst laist ekspluatācijā bez atkārtotas svēršanas, ja masas un līdzsvara ieraksti ir koriģēti atbilstīgi pārmaiņām vai uzlabojumiem lidmašīnā. Lidmašīnas, ko viens ekspluatants ar apstiprinātu svara kontroles programmu nodod citam ekspluatantam ar apstiprinātu programmu, saņēmējam ekspluatantam nevajag svērt pirms to ekspluatācijas sākuma, izņemot gadījumus, ja kopš pēdējās svēršanas ir pagājuši vairāk nekā 4 gadi. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Lidmašīnas sausas ekspluatācijas svars

(1)

Lidmašīnas svēršana

i)

Jaunas lidmašīnas parasti nosver fabrikā, un tās drīkst laist ekspluatācijā bez atkārtotas svēršanas, ja masas un līdzsvara ieraksti ir koriģēti atbilstīgi pārmaiņām vai uzlabojumiem lidmašīnā. Lidmašīnas, ko viens ekspluatants ar apstiprinātu svara kontroles programmu nodod citam ekspluatantam ar apstiprinātu programmu, saņēmējam ekspluatantam nevajag svērt pirms to ekspluatācijas sākuma, izņemot gadījumus, ja kopš pēdējās svēršanas ir pagājuši vairāk nekā 4 gadi.

| ii) | Individuālu svara un smaguma centra (CG) izvietojumu regulāri un atkārtoti nosaka katrai lidmašīnai. Ekspluatantam ir jānosaka maksimālais intervāls starp divām svēršanas reizēm, un tam ir jāatbilst OPS 1.605 (b) prasībām. Turklāt katras lidmašīnas svars un CG ir atkārtoti jānosaka vai nu:






  A) | sverot; vai |
| --- | --- | --- |

ii)

Individuālu svara un smaguma centra (CG) izvietojumu regulāri un atkārtoti nosaka katrai lidmašīnai. Ekspluatantam ir jānosaka maksimālais intervāls starp divām svēršanas reizēm, un tam ir jāatbilst OPS 1.605 (b) prasībām. Turklāt katras lidmašīnas svars un CG ir atkārtoti jānosaka vai nu:

A)

sverot; vai

| B) | aprēķinot, ja ekspluatants var sniegt vajadzīgo attaisnojumu, lai pierādītu izvēlētās aprēķināšanas metodes derīgumu ikreiz, kad kopīgās sausās ekspluatācijas svara pārmaiņas pārsniedz ± 0,5 % no maksimālās piezemēšanās masas vai kopējās pārmaiņas CG izvietojumā pārsniedz 0,5 % uz vidējās aerodinamiskās hordas. |
| --- | --- |

B)

aprēķinot, ja ekspluatants var sniegt vajadzīgo attaisnojumu, lai pierādītu izvēlētās aprēķināšanas metodes derīgumu ikreiz, kad kopīgās sausās ekspluatācijas svara pārmaiņas pārsniedz ± 0,5 % no maksimālās piezemēšanās masas vai kopējās pārmaiņas CG izvietojumā pārsniedz 0,5 % uz vidējās aerodinamiskās hordas.

| (2) | Lidmašīnu parka svars un CG izvietojums






  i) | Lidmašīnu parkam vai grupai lidmašīnu, kam ir viens un tas pats modelis un konfigurācija, var izmantot vidējo sauso ekspluatācijas svaru un CG izvietojumu kā lidmašīnu parka svaru un CG izvietojumu, ja konkrētu lidmašīnu sausās ekspluatācijas svara un CG izvietojums atbilst pielaidēm, kas precizētas ii) apakšpunktā. Līdztekus piemēro kritērijus, kas aprakstīti iii), iv) un a)3) apakšpunktā. |
| --- | --- | --- |

(2)

Lidmašīnu parka svars un CG izvietojums

i)

Lidmašīnu parkam vai grupai lidmašīnu, kam ir viens un tas pats modelis un konfigurācija, var izmantot vidējo sauso ekspluatācijas svaru un CG izvietojumu kā lidmašīnu parka svaru un CG izvietojumu, ja konkrētu lidmašīnu sausās ekspluatācijas svara un CG izvietojums atbilst pielaidēm, kas precizētas ii) apakšpunktā. Līdztekus piemēro kritērijus, kas aprakstīti iii), iv) un a)3) apakšpunktā.

| ii) | Pielaides






  A) | Ja svērtas lidmašīnas sausais ekspluatācijas svars vai aprēķinātais sausais ekspluatācijas svars jebkurai parka lidmašīnai atšķiras vairāk kā par ± 0,5 % no maksimālā strukturālās piezemēšanās svara vai CG izvietojums no lidmašīnu parka CG atšķiras vairāk kā ± 0,5 % no vidējās aerodinamiskās hordas, konkrēto lidmašīnu atskaita no attiecīgā lidmašīnu parka. Var izveidot vairākus lidmašīnu parkus ar atšķirīgu vidējo parka svaru. |
| --- | --- | --- |

ii)

Pielaides

A)

Ja svērtas lidmašīnas sausais ekspluatācijas svars vai aprēķinātais sausais ekspluatācijas svars jebkurai parka lidmašīnai atšķiras vairāk kā par ± 0,5 % no maksimālā strukturālās piezemēšanās svara vai CG izvietojums no lidmašīnu parka CG atšķiras vairāk kā ± 0,5 % no vidējās aerodinamiskās hordas, konkrēto lidmašīnu atskaita no attiecīgā lidmašīnu parka. Var izveidot vairākus lidmašīnu parkus ar atšķirīgu vidējo parka svaru.

| B) | Ja lidmašīnas svars ir sausās ekspluatācijas svara pielaižu robežās, bet tās CG izvietojums ir ārpus parka pielaižu robežām, lidmašīnu joprojām var ekspluatēt saskaņā ar piemērojamo sauso ekspluatācijas parka svaru, tomēr ar individuālu CG izvietojumu. |
| --- | --- |

B)

Ja lidmašīnas svars ir sausās ekspluatācijas svara pielaižu robežās, bet tās CG izvietojums ir ārpus parka pielaižu robežām, lidmašīnu joprojām var ekspluatēt saskaņā ar piemērojamo sauso ekspluatācijas parka svaru, tomēr ar individuālu CG izvietojumu.

| C) | Ja konkrētai lidmašīnai salīdzinājumā ar citām parka lidmašīnām ir fiziska, precīzi nosakāma atšķirība (piemēram, kambīzes telpas vai sēdvietu konfigurācija), kā dēļ ir pārsniegtas parka pielaides robežas, šo lidmašīnu var saglabāt parkā ar nosacījumu, ka šīs lidmašīnas svaram un/vai CG izvietojumam piemēro attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

C)

Ja konkrētai lidmašīnai salīdzinājumā ar citām parka lidmašīnām ir fiziska, precīzi nosakāma atšķirība (piemēram, kambīzes telpas vai sēdvietu konfigurācija), kā dēļ ir pārsniegtas parka pielaides robežas, šo lidmašīnu var saglabāt parkā ar nosacījumu, ka šīs lidmašīnas svaram un/vai CG izvietojumam piemēro attiecīgas korekcijas.

| D) | Lidmašīnas, par kurām nav publicēta vidējā aerodinamiskā horda, ir jāekspluatē saskaņā ar to individuālo svaru un CG izvietojumu vai tām jāpiemēro īpaša izpēte un apstiprinājums. |
| --- | --- |

D)

Lidmašīnas, par kurām nav publicēta vidējā aerodinamiskā horda, ir jāekspluatē saskaņā ar to individuālo svaru un CG izvietojumu vai tām jāpiemēro īpaša izpēte un apstiprinājums.

| iii) | Parka lielumu izmantošana






  A) | Pēc lidmašīnas svēršanas vai gadījumā, ja lidmašīnas iekārtās vai konfigurācijā rodas pārmaiņas, ekspluatantam ir jāpārbauda, vai lidmašīna atbilst (2)ii) apakšpunktā noteiktajām pielaidēm. |
| --- | --- | --- |

iii)

Parka lielumu izmantošana

A)

Pēc lidmašīnas svēršanas vai gadījumā, ja lidmašīnas iekārtās vai konfigurācijā rodas pārmaiņas, ekspluatantam ir jāpārbauda, vai lidmašīna atbilst (2)ii) apakšpunktā noteiktajām pielaidēm.

| B) | Lidmašīnas, kas nav svērtas kopš pēdējās lidmašīnu parka svara novērtēšanas, joprojām var saglabāt lidmašīnu parkā un tās var ekspluatēt saskaņā ar parka lielumiem ar nosacījumu, ka individuālus lielumus pārskata, tos atkārtoti aprēķinot, un tie ir (2)ii) apakšpunktā noteikto pielaižu robežās. Ja individuālie lielumi vairs nav atļauto pielaižu robežās, ekspluatantam ir jānosaka jauni parka lielumi, kas atbilst (2)i) un (2)ii) apakšpunktam, vai ir jāekspluatē lidmašīnas, kuru individuālie raksturlielumi nav attiecīgās robežās. |
| --- | --- |

B)

Lidmašīnas, kas nav svērtas kopš pēdējās lidmašīnu parka svara novērtēšanas, joprojām var saglabāt lidmašīnu parkā un tās var ekspluatēt saskaņā ar parka lielumiem ar nosacījumu, ka individuālus lielumus pārskata, tos atkārtoti aprēķinot, un tie ir (2)ii) apakšpunktā noteikto pielaižu robežās. Ja individuālie lielumi vairs nav atļauto pielaižu robežās, ekspluatantam ir jānosaka jauni parka lielumi, kas atbilst (2)i) un (2)ii) apakšpunktam, vai ir jāekspluatē lidmašīnas, kuru individuālie raksturlielumi nav attiecīgās robežās.

| C) | Lai pievienotu lidmašīnu parkam tādu lidmašīnu, ko ekspluatē saskaņā ar parka lielumiem, ekspluatantam sverot vai skaitļojot ir jāpārbauda, ka tās faktiskie lielumi ir (2)ii) apakšpunktā būtu konkrētu pielaižu robežās. |
| --- | --- |

C)

Lai pievienotu lidmašīnu parkam tādu lidmašīnu, ko ekspluatē saskaņā ar parka lielumiem, ekspluatantam sverot vai skaitļojot ir jāpārbauda, ka tās faktiskie lielumi ir (2)ii) apakšpunktā būtu konkrētu pielaižu robežās.

| iv) | Lai ievērotu (2)i) apakšpunktu, parka lielumi ir jāaktualizē vismaz katras lidmašīnu parka svara novērtējuma beigās. |
| --- | --- |

iv)

Lai ievērotu (2)i) apakšpunktu, parka lielumi ir jāaktualizē vismaz katras lidmašīnu parka svara novērtējuma beigās.

| (3) | Lidmašīnu skaits, kas jāsver, lai iegūtu lidmašīnu parka lielumus






  i) | Ja “n” ir parkā izmantojamo lidmašīnu skaits, izmantojot parka lielumus, ekspluatantam laikā starp divām parka svara novērtējuma reizēm ir jānosver vismaz tāds lidmašīnu skaits, kas noteikts šajā tabulā:






  Lidmašīnu skaits parkā | Minimālais sveramo lidmašīnu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 vai 3 | N |
| 4 līdz 9 | (n + 3)/2 |
| 10 vai vairāk | (n + 51)/10 |

(3)

Lidmašīnu skaits, kas jāsver, lai iegūtu lidmašīnu parka lielumus

i)

Ja “n” ir parkā izmantojamo lidmašīnu skaits, izmantojot parka lielumus, ekspluatantam laikā starp divām parka svara novērtējuma reizēm ir jānosver vismaz tāds lidmašīnu skaits, kas noteikts šajā tabulā:

Lidmašīnu skaits parkā

Minimālais sveramo lidmašīnu skaits

2 vai 3

N

4 līdz 9

(n + 3)/2

10 vai vairāk

(n + 51)/10

| ii) | Izvēloties lidmašīnas, kas jānosver, ir jāizvēlas tās flotes lidmašīnas, kuras nav svērtas visilgāko laiku. |
| --- | --- |

ii)

Izvēloties lidmašīnas, kas jānosver, ir jāizvēlas tās flotes lidmašīnas, kuras nav svērtas visilgāko laiku.

| iii) | Intervāls starp 2 parka svara vērtēšanas reizēm nedrīkst pārsniegt 48 mēnešus. |
| --- | --- |

iii)

Intervāls starp 2 parka svara vērtēšanas reizēm nedrīkst pārsniegt 48 mēnešus.

| (4) | Svēršanas procedūra






  i) | Svēršana ir jāveic ražotājam vai apstiprinātai tehniskas apkopes organizācijai. |
| --- | --- | --- |

(4)

Svēršanas procedūra

i)

Svēršana ir jāveic ražotājam vai apstiprinātai tehniskas apkopes organizācijai.

| ii) | Ir jāveic piesardzības pasākumi atbilstīgi labai praksei, piemēram:






  A) | jāpārbauda, vai lidmašīna un iekārtas ir pilnībā komplektētas; |
| --- | --- | --- |

ii)

Ir jāveic piesardzības pasākumi atbilstīgi labai praksei, piemēram:

A)

jāpārbauda, vai lidmašīna un iekārtas ir pilnībā komplektētas;

| B) | jānosaka, ka ir atbilstīgi ņemti vērā šķidrumi; |
| --- | --- |

B)

jānosaka, ka ir atbilstīgi ņemti vērā šķidrumi;

| C) | jānodrošina, ka lidmašīna ir tīra; un |
| --- | --- |

C)

jānodrošina, ka lidmašīna ir tīra; un

| D) | jānodrošina, ka svēršana notiek norobežotā ēkā. |
| --- | --- |

D)

jānodrošina, ka svēršana notiek norobežotā ēkā.

| iii) | Iekārtām, ko izmanto sverot, ir jābūt attiecīgi kalibrētam, iestādītam uz nulli, un tas ir jāizmanto saskaņā ar ražotāja instrukcijām. Katrai skalai jābūt ražotāja, civilās svēršanas un mērīšanas departamenta vai attiecīgi pilnvarotas organizācijas kalibrētai ne senāk kā pirms 2 gadiem vai laikā, ko noteicis svēršanas iekārtas ražotājs, izvēloties mazāko faktoru. Iekārtai ir jānodrošina precīza lidmašīnas svara noteikšana. |
| --- | --- |

iii)

Iekārtām, ko izmanto sverot, ir jābūt attiecīgi kalibrētam, iestādītam uz nulli, un tas ir jāizmanto saskaņā ar ražotāja instrukcijām. Katrai skalai jābūt ražotāja, civilās svēršanas un mērīšanas departamenta vai attiecīgi pilnvarotas organizācijas kalibrētai ne senāk kā pirms 2 gadiem vai laikā, ko noteicis svēršanas iekārtas ražotājs, izvēloties mazāko faktoru. Iekārtai ir jānodrošina precīza lidmašīnas svara noteikšana.

| b) | Īpaši standartsvari kravai. Papildus standarta masām attiecībā uz pasažieriem un reģistrēto bagāžu ekspluatants var iesniegt Iestādei apstiprināšanai standarta masas citām kravas vienībām. |
| --- | --- |

b)

Īpaši standartsvari kravai. Papildus standarta masām attiecībā uz pasažieriem un reģistrēto bagāžu ekspluatants var iesniegt Iestādei apstiprināšanai standarta masas citām kravas vienībām.

| c) | Lidmašīnas piekraušana






  (1) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka lidmašīnu iekraušana notiek kvalificēta personāla uzraudzībā. |
| --- | --- | --- |

c)

Lidmašīnas piekraušana

(1)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka lidmašīnu iekraušana notiek kvalificēta personāla uzraudzībā.

| (2) | Ekspluatantam ir jānodrošina, ka kravas iekraušana notiek saskaņā ar datiem, ko izmanto lidmašīnas svara un līdzsvara aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatantam ir jānodrošina, ka kravas iekraušana notiek saskaņā ar datiem, ko izmanto lidmašīnas svara un līdzsvara aprēķināšanai.

| (3) | Ekspluatantam ir jāievēro papildu strukturāli ierobežojumi, piemēram, grīdu izturības ierobežojumi, maksimālais noslogojums uz kvadrātmetru, maksimālā svara attiecībā uz kravas nodalījumu un/vai maksimālie sēdvietu ierobežojumi. |
| --- | --- |

(3)

Ekspluatantam ir jāievēro papildu strukturāli ierobežojumi, piemēram, grīdu izturības ierobežojumi, maksimālais noslogojums uz kvadrātmetru, maksimālā svara attiecībā uz kravas nodalījumu un/vai maksimālie sēdvietu ierobežojumi.

| d) | Smaguma centra ierobežojumi






  (1) | CG izvietojuma ekspluatācijas diapazons. Ja nepiemēro sēdvietu piešķiršanas principu un ja līdzsvara aprēķinos nav precīzi izskaitļota ietekme, ko rada pasažieru skaits sēdvietu rindā, krava atsevišķos kravas nodalījumos un degviela atsevišķās cisternās, smaguma centra izvietojuma diapazonam ir jāpiemēro ekspluatācijas robežas. Nosakot CG robežas, ir jāņem vērā iespējamās novirzes no pieņemtā kravas izvietojuma. Ja piemēro brīvas sēdvietu izvēles principu, ekspluatantam ir jāievieš procedūras, lai nodrošinātu korekcijas pasākumus, ko veic lidojuma vai pasažieru salona apkalpe gadījumā, ja pasažieri ir izvēlējušies sēdvietas izteikti nevienmērīgi attiecībā uz lidmašīnas garenasi. CG robežām un ar tām saistītām ekspluatācijas procedūrām, tostarp pieņēmumiem attiecībā uz pasažieru sēdvietu izvietojumu, ir jābūt pieņemamiem Iestādei. |
| --- | --- | --- |

d)

Smaguma centra ierobežojumi

(1)

CG izvietojuma ekspluatācijas diapazons. Ja nepiemēro sēdvietu piešķiršanas principu un ja līdzsvara aprēķinos nav precīzi izskaitļota ietekme, ko rada pasažieru skaits sēdvietu rindā, krava atsevišķos kravas nodalījumos un degviela atsevišķās cisternās, smaguma centra izvietojuma diapazonam ir jāpiemēro ekspluatācijas robežas. Nosakot CG robežas, ir jāņem vērā iespējamās novirzes no pieņemtā kravas izvietojuma. Ja piemēro brīvas sēdvietu izvēles principu, ekspluatantam ir jāievieš procedūras, lai nodrošinātu korekcijas pasākumus, ko veic lidojuma vai pasažieru salona apkalpe gadījumā, ja pasažieri ir izvēlējušies sēdvietas izteikti nevienmērīgi attiecībā uz lidmašīnas garenasi. CG robežām un ar tām saistītām ekspluatācijas procedūrām, tostarp pieņēmumiem attiecībā uz pasažieru sēdvietu izvietojumu, ir jābūt pieņemamiem Iestādei.

| (2) | Smaguma centrs lidojuma laikā. Papildus (d)(1) apakšpunkta nosacījumiem ekspluatantam ir jādemonstrē, ka procedūru noteikšanā ir pilnībā ņemtas vērā ekstrēmas CG izvietojuma variācijas lidojuma laikā, ko rada pasažieru/kravas kustība un degvielas patēriņš/pārsūknēšana. |
| --- | --- |

(2)

Smaguma centrs lidojuma laikā. Papildus (d)(1) apakšpunkta nosacījumiem ekspluatantam ir jādemonstrē, ka procedūru noteikšanā ir pilnībā ņemtas vērā ekstrēmas CG izvietojuma variācijas lidojuma laikā, ko rada pasažieru/kravas kustība un degvielas patēriņš/pārsūknēšana.

OPS 1.620 (f) 1. pielikums

Lidojumu zonas definīcija Eiropā

OPS 1.620 (f) nozīmē lidojumi Eiropā, kas nav iekšzemes lidojumi, ir lidojumi, kas notiek gaisa zonā, ko ierobežo rumba līnijas starp punktiem ar šādām koordinātēm:

| — | N7200 | E04500 |
| --- | --- | --- |
| — | N4000 | E04500 |
| — | N3500 | E03700 |
| — | N3000 | E03700 |
| — | N3000 | W00600 |
| — | N2700 | W00900 |
| — | N2700 | W03000 |
| — | N6700 | W03000 |
| — | N7200 | W01000 |
| — | N7200 | E04500 |

—

N7200

E04500

—

N4000

E04500

—

N3500

E03700

—

N3000

E03700

—

N3000

W00600

—

N2700

W00900

—

N2700

W03000

—

N6700

W03000

—

N7200

W01000

—

N7200

E04500

kā attēlots 1. zīmējumā:

1. zīmējums

Eiropa

Image

OPS 1.620 (g) 1. pielikums

Procedūra pārskatīto standarta svaru noteikšanai pasažieriem un bagāžai

| a) | Pasažieri






  (1) | Svēršanas parauga metode. Vidējā pasažieru un to rokas bagāžas masa ir jānosaka sverot, izvēloties nejaušus paraugus. Atlasot paraugus pēc nejaušības principa, ir jāņem vērā, lai tie pēc rakstura un apjoma būtu reprezentatīvi saistībā ar pasažieru daudzumu, ņemot vērā ekspluatācijas tipu, lidojumu biežumu dažādos maršrutos, ienākošus/izejošus lidojumus, piemērojamo sezonu un lidmašīnas sēdvietu skaitu. |
| --- | --- | --- |

a)

Pasažieri

(1)

Svēršanas parauga metode. Vidējā pasažieru un to rokas bagāžas masa ir jānosaka sverot, izvēloties nejaušus paraugus. Atlasot paraugus pēc nejaušības principa, ir jāņem vērā, lai tie pēc rakstura un apjoma būtu reprezentatīvi saistībā ar pasažieru daudzumu, ņemot vērā ekspluatācijas tipu, lidojumu biežumu dažādos maršrutos, ienākošus/izejošus lidojumus, piemērojamo sezonu un lidmašīnas sēdvietu skaitu.

| (2) | Parauga izmērs. Izpētes plānā ir jāparedz nosvērt vismaz lielāko no šādiem faktoriem:






  i) | pasažieru skaitu, kas aprēķināts no pilota parauga, izmantojot ierastās statistikas procedūras un pamatojoties uz relatīvu precizitātes pielaidi — 1 % attiecībā uz visiem pieaugušajiem un 2 % — atsevišķi vīriešu un sieviešu vidējam svaram; un |
| --- | --- | --- |

(2)

Parauga izmērs. Izpētes plānā ir jāparedz nosvērt vismaz lielāko no šādiem faktoriem:

i)

pasažieru skaitu, kas aprēķināts no pilota parauga, izmantojot ierastās statistikas procedūras un pamatojoties uz relatīvu precizitātes pielaidi — 1 % attiecībā uz visiem pieaugušajiem un 2 % — atsevišķi vīriešu un sieviešu vidējam svaram; un

| ii) | lidmašīnām:






  A) | ar pasažieru sēdvietu skaitu 40 vai vairāk, kopsummā 2 000 pasažieri; vai |
| --- | --- | --- |

ii)

lidmašīnām:

A)

ar pasažieru sēdvietu skaitu 40 vai vairāk, kopsummā 2 000 pasažieri; vai

| B) | ar pasažieru sēdvietu skaitu mazāk par 40, kopsummā 50 × (pasažieru sēdvietu skaits). |
| --- | --- |

B)

ar pasažieru sēdvietu skaitu mazāk par 40, kopsummā 50 × (pasažieru sēdvietu skaits).

| (3) | Pasažieru svars. Pasažieru svarā ir jāietver lidmašīnā līdzi pasažieru ņemto personisko mantu svars. Ņemot nejaušus pasažieru masu paraugus, zīdaiņi ir jāsver kopā ar pavadītāju pieaugušo (skat. arī OPS 1620 (c) (d) un (e) punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pasažieru svars. Pasažieru svarā ir jāietver lidmašīnā līdzi pasažieru ņemto personisko mantu svars. Ņemot nejaušus pasažieru masu paraugus, zīdaiņi ir jāsver kopā ar pavadītāju pieaugušo (skat. arī OPS 1620 (c) (d) un (e) punktu.

| (4) | Svēršanas vieta. Pasažieru svēršanas vieta tiek izvēlēta, cik tuvu vien iespējams lidmašīnai, punktā, kur nevarētu rasties izmaiņas pasažieru masā, tiem atbrīvojoties vai iegūstot vairāk personīgo mantu, pirms pasažieri iekāpj lidmašīnā. |
| --- | --- |

(4)

Svēršanas vieta. Pasažieru svēršanas vieta tiek izvēlēta, cik tuvu vien iespējams lidmašīnai, punktā, kur nevarētu rasties izmaiņas pasažieru masā, tiem atbrīvojoties vai iegūstot vairāk personīgo mantu, pirms pasažieri iekāpj lidmašīnā.

| (5) | Svēršanas iekārta. Svēršanas iekārtas, kas tiek izmantotas pasažieru svēršanai, kapacitāte ir vismaz 150 kg. Masa tiek parādīta minimālajās 500 g iedaļās. Svēršanas iekārtas precizitātei ir jābūt 0,5 % vai 200 g robežās, izvēloties lielāko faktoru. |
| --- | --- |

(5)

Svēršanas iekārta. Svēršanas iekārtas, kas tiek izmantotas pasažieru svēršanai, kapacitāte ir vismaz 150 kg. Masa tiek parādīta minimālajās 500 g iedaļās. Svēršanas iekārtas precizitātei ir jābūt 0,5 % vai 200 g robežās, izvēloties lielāko faktoru.

| (6) | Masas lielumu reģistrēšana. Katram lidojumam, kas ietverts pasažieru masas izpētē, ir jāreģistrē attiecīgā pasažieru kategorija (t.i., vīrieši/sievietes/bērni) un lidojuma numurs. |
| --- | --- |

(6)

Masas lielumu reģistrēšana. Katram lidojumam, kas ietverts pasažieru masas izpētē, ir jāreģistrē attiecīgā pasažieru kategorija (t.i., vīrieši/sievietes/bērni) un lidojuma numurs.

| b) | Reģistrēta bagāža. Statistikas procedūra, lai noteiktu pārskatītos standarta bagāžas masas lielumus, pamatojoties uz vidējo bagāžas masu obligātam vajadzīgā parauga apjomam, pamatā ir tāda pati kā pasažieriem un kāda ir noteikta (a)(1) apakšpunktā. Attiecībā uz bagāžu relatīvā precizitātes pielaide ir 1 %. Ir jānosver vismaz 2 000 reģistrētas bagāžas vienības. |
| --- | --- |

b)

Reģistrēta bagāža. Statistikas procedūra, lai noteiktu pārskatītos standarta bagāžas masas lielumus, pamatojoties uz vidējo bagāžas masu obligātam vajadzīgā parauga apjomam, pamatā ir tāda pati kā pasažieriem un kāda ir noteikta (a)(1) apakšpunktā. Attiecībā uz bagāžu relatīvā precizitātes pielaide ir 1 %. Ir jānosver vismaz 2 000 reģistrētas bagāžas vienības.

| c) | Pārskatīto standarta svaru noteikšana attiecībā uz pasažieriem un reģistrēto bagāžu,






  (1) | lai nodrošinātu to, ka priekšroku dodot faktiskam, sverot noteiktam svaram, pārskatīto standarta svaru izmantošana attiecībā uz pasažieriem un reģistrēto bagāžu, nelabvēlīgi neietekmētu ekspluatācijas drošību, ir jāveic statistiska analīze. Analīzē noteiks vidējos svarus pasažieriem un bagāžai, kā arī citus datus. |
| --- | --- | --- |

c)

Pārskatīto standarta svaru noteikšana attiecībā uz pasažieriem un reģistrēto bagāžu,

(1)

lai nodrošinātu to, ka priekšroku dodot faktiskam, sverot noteiktam svaram, pārskatīto standarta svaru izmantošana attiecībā uz pasažieriem un reģistrēto bagāžu, nelabvēlīgi neietekmētu ekspluatācijas drošību, ir jāveic statistiska analīze. Analīzē noteiks vidējos svarus pasažieriem un bagāžai, kā arī citus datus.

| (2) | Lidmašīnās ar 20 vai vairāk pasažieru sēdvietām vidējos lielumus piemēro kā pārskatītus vīriešu un sieviešu svara standartlielumus. |
| --- | --- |

(2)

Lidmašīnās ar 20 vai vairāk pasažieru sēdvietām vidējos lielumus piemēro kā pārskatītus vīriešu un sieviešu svara standartlielumus.

| (3) | Mazākās lidmašīnās, lai iegūtu pārskatītus standarta svara lielumus, pasažieru vidējam svaram ir jāpieskaita šādas svara vērtības:






  Pasažieru sēdvietu skaits | Vajadzīgā svara palielinājuma vērtība |
| --- | --- | --- |
| 1 — 5 iesk. | 16 kg |
| 6 — 9 iesk. | 8 kg |
| 10 — 19 iesk. | 4 kg |

(3)

Mazākās lidmašīnās, lai iegūtu pārskatītus standarta svara lielumus, pasažieru vidējam svaram ir jāpieskaita šādas svara vērtības:

Pasažieru sēdvietu skaits

Vajadzīgā svara palielinājuma vērtība

1 — 5 iesk.

16 kg

6 — 9 iesk.

8 kg

10 — 19 iesk.

4 kg

Kā alternatīvu risinājumu lidmašīnām ar 30 vai vairāk pasažieru sēdvietām var piemērot visus pieaugušo pārskatītos (vidējos) svara standartlielumus. Lidmašīnām ar 20 vai vairāk pasažieru sēdvietām ir piemērojami pārskatītie (vidējie) reģistrētās bagāžas svara standartlielumi.

| (4) | Ekspluatantiem ir iespēja iesniegt Iestādei apstiprināšanai sīku izpētes plānu, lai apstiprinātu novirzi no pārskatītā svara standarta lieluma ar nosacījumu, ka novirzes lielumu nosaka, izmantojot procedūru, kas paskaidrota šajā pielikumā. Šādas novirzes ir jāpārskata intervālos, kas nepārsniedz 5 gadus. |
| --- | --- |

(4)

Ekspluatantiem ir iespēja iesniegt Iestādei apstiprināšanai sīku izpētes plānu, lai apstiprinātu novirzi no pārskatītā svara standarta lieluma ar nosacījumu, ka novirzes lielumu nosaka, izmantojot procedūru, kas paskaidrota šajā pielikumā. Šādas novirzes ir jāpārskata intervālos, kas nepārsniedz 5 gadus.

| (5) | Visi pieaugušo pārskatītie standarta masas lielumi ir jābalsta uz vīriešu/sieviešu proporciju 80/20 attiecībā uz visiem lidojumiem, izņemot brīvdienu čarterreisus, kur proporcija ir 50/50. Ja ekspluatants vēlas saņemt apstiprinājumu citas proporcijas izmantošanai īpašos maršrutos vai lidojumos, dati ir jāiesniedz Iestādei, demonstrējot, ka alternatīvā vīriešu/sieviešu proporcija ir pastāvīga un sasniedz vismaz 84 % no faktiskās vīriešu/sieviešu attiecības paraugā, kas ņemts vismaz 100 reprezentatīvos lidojumos. |
| --- | --- |

(5)

Visi pieaugušo pārskatītie standarta masas lielumi ir jābalsta uz vīriešu/sieviešu proporciju 80/20 attiecībā uz visiem lidojumiem, izņemot brīvdienu čarterreisus, kur proporcija ir 50/50. Ja ekspluatants vēlas saņemt apstiprinājumu citas proporcijas izmantošanai īpašos maršrutos vai lidojumos, dati ir jāiesniedz Iestādei, demonstrējot, ka alternatīvā vīriešu/sieviešu proporcija ir pastāvīga un sasniedz vismaz 84 % no faktiskās vīriešu/sieviešu attiecības paraugā, kas ņemts vismaz 100 reprezentatīvos lidojumos.

| (6) | Vidējos atklātos svara lielumus noapaļo līdz tuvākam apaļam skaitlim kilogramos. Reģistrētas bagāžas svarus tiek noapaļo līdz tuvākajam 0,5 kg skaitlim pēc vajadzības. |
| --- | --- |

(6)

Vidējos atklātos svara lielumus noapaļo līdz tuvākam apaļam skaitlim kilogramos. Reģistrētas bagāžas svarus tiek noapaļo līdz tuvākajam 0,5 kg skaitlim pēc vajadzības.

OPS 1.625 1. pielikums

Svara un līdzsvara dokumenti

| a) | Svara un līdzsvara dokumentācija






  (1) | Saturs






  i) | Svara un līdzsvara dokumentos ir jāietver šāda informācija:






  A) | lidmašīnas reģistrācija un tips; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Svara un līdzsvara dokumentācija

(1)

Saturs

i)

Svara un līdzsvara dokumentos ir jāietver šāda informācija:

A)

lidmašīnas reģistrācija un tips;

| B) | lidojuma identifikācijas numurs un datums; |
| --- | --- |

B)

lidojuma identifikācijas numurs un datums;

| C) | kapteiņa identitāte; |
| --- | --- |

C)

kapteiņa identitāte;

| D) | tās personas identitāte, kura sagatavojusi dokumentus; |
| --- | --- |

D)

tās personas identitāte, kura sagatavojusi dokumentus;

| E) | lidmašīnas sausais ekspluatācijas svars un atbilstošais CG; |
| --- | --- |

E)

lidmašīnas sausais ekspluatācijas svars un atbilstošais CG;

| F) | degvielas svars pacelšanās brīdī un lidojuma degvielas svars; |
| --- | --- |

F)

degvielas svars pacelšanās brīdī un lidojuma degvielas svars;

| G) | patērējamo vielu svars, kuras nav degviela; |
| --- | --- |

G)

patērējamo vielu svars, kuras nav degviela;

| H) | kravas komponenti, ietverot pasažierus, bagāžu, kravu un balastu; |
| --- | --- |

H)

kravas komponenti, ietverot pasažierus, bagāžu, kravu un balastu;

| I) | pacelšanās svars, piezemēšanās svars un svars bez degvielas; |
| --- | --- |

I)

pacelšanās svars, piezemēšanās svars un svars bez degvielas;

| J) | kravas izvietojums; |
| --- | --- |

J)

kravas izvietojums;

| K) | piemērojamie lidmašīnas CG izvietojumi; un |
| --- | --- |

K)

piemērojamie lidmašīnas CG izvietojumi; un

| L) | svara un CG lielumu ierobežojumi. |
| --- | --- |

L)

svara un CG lielumu ierobežojumi.

| ii) | Saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu ekspluatants masas un līdzsvara dokumentos var neiekļaut dažus no šiem datiem. |
| --- | --- |

ii)

Saskaņā ar Iestādes apstiprinājumu ekspluatants masas un līdzsvara dokumentos var neiekļaut dažus no šiem datiem.

| (2) | Pēdējābrīža pārmaiņas. Ja rodas pārmaiņas pēdējā brīdī pēc tam, kad ir aizpildīti svara un līdzsvara dokumenti, uz to jāvērš kapteiņa uzmanība, un pārmaiņas ir jāievada masas un līdzsvara dokumentos. Maksimāli pieļaujamās pārmaiņas pasažieru skaitā vai kravas telpu kravas ziņā, kas ir pieņemamas kā pārmaiņas pēdējā brīdī, ir jāprecizē ekspluatācijas rokasgrāmatā. Ja šis skaitlis ir pārsniegts, ir jāsagatavo jauni svara un līdzsvara dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējābrīža pārmaiņas. Ja rodas pārmaiņas pēdējā brīdī pēc tam, kad ir aizpildīti svara un līdzsvara dokumenti, uz to jāvērš kapteiņa uzmanība, un pārmaiņas ir jāievada masas un līdzsvara dokumentos. Maksimāli pieļaujamās pārmaiņas pasažieru skaitā vai kravas telpu kravas ziņā, kas ir pieņemamas kā pārmaiņas pēdējā brīdī, ir jāprecizē ekspluatācijas rokasgrāmatā. Ja šis skaitlis ir pārsniegts, ir jāsagatavo jauni svara un līdzsvara dokumenti.

| b) | Datorizētas sistēmas. Ja svara un līdzsvara dokumentus sagatavo datorizēta svara un līdzsvara sistēma, ekspluatantam ir jāpārbauda galīgo datu integritāte. Viņam ir jāizveido sistēma, lai pārbaudītu, ka grozījumi viņa izejas datos ir atbilstoši iestrādāti sistēmā, un sistēma darbojas pareizi un nepārtraukti, pārbaudot galīgos datus ik pēc sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

b)

Datorizētas sistēmas. Ja svara un līdzsvara dokumentus sagatavo datorizēta svara un līdzsvara sistēma, ekspluatantam ir jāpārbauda galīgo datu integritāte. Viņam ir jāizveido sistēma, lai pārbaudītu, ka grozījumi viņa izejas datos ir atbilstoši iestrādāti sistēmā, un sistēma darbojas pareizi un nepārtraukti, pārbaudot galīgos datus ik pēc sešiem mēnešiem.

| c) | Svara un līdzsvara sistēmas lidmašīnā. Ekspluatantam ir jāsaņem Iestādes apstiprinājums, ja viņš vēlas izmantot datorizētu svara un līdzsvara sistēmu lidmašīnā kā primāro avotu. |
| --- | --- |

c)

Svara un līdzsvara sistēmas lidmašīnā. Ekspluatantam ir jāsaņem Iestādes apstiprinājums, ja viņš vēlas izmantot datorizētu svara un līdzsvara sistēmu lidmašīnā kā primāro avotu.

| d) | Datu pārraides tīkls. Ja svara un līdzsvara dokumentus nosūtīta uz lidmašīnām pa datu pārraides tīklu, lidlaukā ir jābūt pieejamai kapteiņa akceptēto galīgo svara un līdzsvara dokumentu kopijai. |
| --- | --- |

d)

Datu pārraides tīkls. Ja svara un līdzsvara dokumentus nosūtīta uz lidmašīnām pa datu pārraides tīklu, lidlaukā ir jābūt pieejamai kapteiņa akceptēto galīgo svara un līdzsvara dokumentu kopijai.

K APAKŠSADAĻA

INSTRUMENTI UN IEKĀRTAS

OPS 1.630

Vispārējs ievads

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu sāk vienīgi tad, ja instrumenti un iekārtas saskaņā ar šīs apakšsadaļas prasībām:






  (1) | ir apstiprinātas, izņemot c) punktā noteikto, un uzstādīts saskaņā ar tām piemērojamām prasībām, ietverot obligātus tehniskā raksturojuma standartus un ekspluatācijas un lidojuma derīguma prasības; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu sāk vienīgi tad, ja instrumenti un iekārtas saskaņā ar šīs apakšsadaļas prasībām:

(1)

ir apstiprinātas, izņemot c) punktā noteikto, un uzstādīts saskaņā ar tām piemērojamām prasībām, ietverot obligātus tehniskā raksturojuma standartus un ekspluatācijas un lidojuma derīguma prasības; un

| (2) | ir darbaspējīgā, paredzamai ekspluatācijai vajadzīgā stāvoklī, izņemot MEL noteikto (OPS 1.030 atsauce). |
| --- | --- |

(2)

ir darbaspējīgā, paredzamai ekspluatācijai vajadzīgā stāvoklī, izņemot MEL noteikto (OPS 1.030 atsauce).

| b) | Instrumentu un iekārtu obligātie darbības standarti ir noteikti piemērojamā Eiropas tehnisko standartu instrukcijā (ETSO), kā uzskaitīts spēkā esošos Tehniskajos noteikumos par Eiropas tehnisko standartu instrukciju (CS-ETSO), ja vien darbības vai lidojuma derīguma noteikumos nav aprakstīti citādi tehniskā raksturojuma standarti. Instrumenti un iekārtas, kas OPS ieviešanas datumā atbilst citiem, nevis ETSO konstrukcijas un tehniskā raksturojuma noteikumiem, var izmantot vai uzstādīt, ja šajā apakšsadaļā nav noteiktas papildu prasības. Jau apstiprinātiem instrumentiem un aparatūrai nav jāatbilst pārstrādātajai ETSO vai pārstrādātiem tehniskiem noteikumiem, kas nav ETSO, ja nav noteiktas prasības ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

b)

Instrumentu un iekārtu obligātie darbības standarti ir noteikti piemērojamā Eiropas tehnisko standartu instrukcijā (ETSO), kā uzskaitīts spēkā esošos Tehniskajos noteikumos par Eiropas tehnisko standartu instrukciju (CS-ETSO), ja vien darbības vai lidojuma derīguma noteikumos nav aprakstīti citādi tehniskā raksturojuma standarti. Instrumenti un iekārtas, kas OPS ieviešanas datumā atbilst citiem, nevis ETSO konstrukcijas un tehniskā raksturojuma noteikumiem, var izmantot vai uzstādīt, ja šajā apakšsadaļā nav noteiktas papildu prasības. Jau apstiprinātiem instrumentiem un aparatūrai nav jāatbilst pārstrādātajai ETSO vai pārstrādātiem tehniskiem noteikumiem, kas nav ETSO, ja nav noteiktas prasības ar atpakaļejošu datumu.

| c) | Iekārtu apstiprinājums nav vajadzīgs šādiem ierakstiem:






  (1) | drošinātāji, saskaņā ar OPS 1.635; |
| --- | --- | --- |

c)

Iekārtu apstiprinājums nav vajadzīgs šādiem ierakstiem:

(1)

drošinātāji, saskaņā ar OPS 1.635;

| (2) | elektriskie lukturīši, saskaņā ar OPS 1.640 (a)(4); |
| --- | --- |

(2)

elektriskie lukturīši, saskaņā ar OPS 1.640 (a)(4);

| (3) | precīzie hronometri, saskaņā ar OPS 1.650 (b) un 1.652 (b); |
| --- | --- |

(3)

precīzie hronometri, saskaņā ar OPS 1.650 (b) un 1.652 (b);

| (4) | karšu turētāji, saskaņā ar OPS 1.652 (n); |
| --- | --- |

(4)

karšu turētāji, saskaņā ar OPS 1.652 (n);

| (5) | pirmās palīdzības komplekti, saskaņā ar OPS 1.745; |
| --- | --- |

(5)

pirmās palīdzības komplekti, saskaņā ar OPS 1.745;

| (6) | avārijas medicīniskās palīdzības komplekts, saskaņā ar OPS 1.755; |
| --- | --- |

(6)

avārijas medicīniskās palīdzības komplekts, saskaņā ar OPS 1.755;

| (7) | megafoni, saskaņā ar OPS 1.810; |
| --- | --- |

(7)

megafoni, saskaņā ar OPS 1.810;

| (8) | izdzīvošanas un pirotehnikas signalizācijas ierīces, saskaņā ar OPS 1.835 (a) un (c); un |
| --- | --- |

(8)

izdzīvošanas un pirotehnikas signalizācijas ierīces, saskaņā ar OPS 1.835 (a) un (c); un

| (9) | jūras enkuri un hidroplānu un amfībiju pietauvošanās, noenkurošanās un manevrēšanas ierīces, saskaņā ar OPS 1.840. |
| --- | --- |

(9)

jūras enkuri un hidroplānu un amfībiju pietauvošanās, noenkurošanās un manevrēšanas ierīces, saskaņā ar OPS 1.840.

| d) | Ja iekārtas darba vietā lidojuma laikā izmanto viens apkalpes loceklis, tam jābūt ērti ekspluatējumam no viņa darba vietas. Ja atsevišķu ierīci ir paredzēts darbināt vairāk nekā vienam lidmašīnas apkalpes loceklim, tā ir jāuzstāda tā, lai būtu ērti darbināma no jebkuras darba vietas, kur to paredzēts darbināt. |
| --- | --- |

d)

Ja iekārtas darba vietā lidojuma laikā izmanto viens apkalpes loceklis, tam jābūt ērti ekspluatējumam no viņa darba vietas. Ja atsevišķu ierīci ir paredzēts darbināt vairāk nekā vienam lidmašīnas apkalpes loceklim, tā ir jāuzstāda tā, lai būtu ērti darbināma no jebkuras darba vietas, kur to paredzēts darbināt.

| e) | Instrumentiem, ko izmanto tikai viens apkalpes loceklis, jābūt izvietotiem tā, lai apkalpes loceklis no savas darba vietas varētu bez piepūles redzēt rādījumus, faktiski minimāli mainot stāvokli un redzes līniju, ko parasti ieņem, skatoties uz priekšu lidojuma virzienā. Ja kaut vienu instrumentu lidmašīnā jāizmanto vairāk nekā 1 apkalpes loceklim, tas jānovieto tā, lai instruments būtu redzams no katra apkalpes locekļa darba vietas. |
| --- | --- |

e)

Instrumentiem, ko izmanto tikai viens apkalpes loceklis, jābūt izvietotiem tā, lai apkalpes loceklis no savas darba vietas varētu bez piepūles redzēt rādījumus, faktiski minimāli mainot stāvokli un redzes līniju, ko parasti ieņem, skatoties uz priekšu lidojuma virzienā. Ja kaut vienu instrumentu lidmašīnā jāizmanto vairāk nekā 1 apkalpes loceklim, tas jānovieto tā, lai instruments būtu redzams no katra apkalpes locekļa darba vietas.

OPS 1.635

Īssavienojuma aizsardzības ierīces

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kurā lietoti drošinātāji, vienīgi tad, ja lidojuma laikā ir pieejami rezerves drošinātāji, kuru skaits ir vismaz 10 % no katras jaudas drošinātājiem, vai arī ir trīs drošinātāji katrai jaudai, izvēloties lielāko faktoru.

OPS 1.640

Lidmašīnas ekspluatācijas gaismas

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tai ir uzstādīta:

| a) | Lidojumam dienā:






  (1) | pretsadursmes gaismu sistēma; |
| --- | --- | --- |

a)

Lidojumam dienā:

(1)

pretsadursmes gaismu sistēma;

| (2) | apgaismojums, kas saņem enerģiju no lidmašīnas elektriskās sistēmas, lai visiem instrumentiem un iekārtām, kas ir būtisks drošai lidmašīnas ekspluatācijai, nodrošinātu atbilstošu apgaismojumu; |
| --- | --- |

(2)

apgaismojums, kas saņem enerģiju no lidmašīnas elektriskās sistēmas, lai visiem instrumentiem un iekārtām, kas ir būtisks drošai lidmašīnas ekspluatācijai, nodrošinātu atbilstošu apgaismojumu;

| (3) | apgaismojumu, kas saņem enerģiju no lidmašīnas elektriskās sistēmas, lai nodrošinātu apgaismojumu visos pasažieru nodalījumos; un |
| --- | --- |

(3)

apgaismojumu, kas saņem enerģiju no lidmašīnas elektriskās sistēmas, lai nodrošinātu apgaismojumu visos pasažieru nodalījumos; un

| (4) | elektrisku lukturīti katram apkalpes loceklim, kas būtu viegli sasniedzams, sēžot viņiem norādītajās darba vietās. |
| --- | --- |

(4)

elektrisku lukturīti katram apkalpes loceklim, kas būtu viegli sasniedzams, sēžot viņiem norādītajās darba vietās.

| b) | Lidojumam naktī papildus iepriekš a) norādītajam aprīkojumam:






  (1) | navigācijas/pozīcijas gaismas; un |
| --- | --- | --- |

b)

Lidojumam naktī papildus iepriekš a) norādītajam aprīkojumam:

(1)

navigācijas/pozīcijas gaismas; un

| (2) | divas piezemēšanās gaismas vai viena gaisma, kam ir divi atsevišķi barojami kvēldiegi; un |
| --- | --- |

(2)

divas piezemēšanās gaismas vai viena gaisma, kam ir divi atsevišķi barojami kvēldiegi; un

| (3) | gaismām, kas atbilst starptautiskiem noteikumiem sadursmju novēršanai uz jūras, ja lidmašīna ir hidroplāns vai amfībija. |
| --- | --- |

(3)

gaismām, kas atbilst starptautiskiem noteikumiem sadursmju novēršanai uz jūras, ja lidmašīna ir hidroplāns vai amfībija.

OPS 1.645

Vējstiklu tīrītāji

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās svaru, lielāku par 5 700 kg vienīgi, ja katrā pilota darba vietā tai ir vējstiklu tīrītājs vai līdzīga ierīce, lai nokrišņu laikā saglabātu skaidru vējstikla caurredzamību.

OPS 1.650

Ekspluatācija saskaņā ar VFR dienā — lidojuma un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas

Ekspluatants saskaņā ar Vizuālo lidojumu noteikumiem (VFR) dienā ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja tai ir lidojuma un navigācijas instrumenti un attiecīgas iekārtas, un, ja vajadzīgs, ievērojot turpmākajos punktos dotos nosacījumus:

| a) | magnētisks kompass; |
| --- | --- |

a)

magnētisks kompass;

| b) | precīzs hronometrs, kas rāda laiku stundās, minūtēs un sekundēs; |
| --- | --- |

b)

precīzs hronometrs, kas rāda laiku stundās, minūtēs un sekundēs;

| c) | jūtīgs spiediena altimetrs, kalibrēts pēdās un ar papildu skalu, kalibrētu hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kāds iespējams lidojuma laikā; |
| --- | --- |

c)

jūtīgs spiediena altimetrs, kalibrēts pēdās un ar papildu skalu, kalibrētu hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kāds iespējams lidojuma laikā;

| d) | mezglos kalibrēts gaisa ātruma indikators; |
| --- | --- |

d)

mezglos kalibrēts gaisa ātruma indikators;

| e) | vertikāla ātruma indikatoru; |
| --- | --- |

e)

vertikāla ātruma indikatoru;

| f) | pagrieziena un slīdēšanas indikators vai pagrieziena koordinators ar iemontētu slīdēšanas indikatoru; |
| --- | --- |

f)

pagrieziena un slīdēšanas indikators vai pagrieziena koordinators ar iemontētu slīdēšanas indikatoru;

| g) | telpiskā stāvokļa indikators; |
| --- | --- |

g)

telpiskā stāvokļa indikators;

| h) | stabilizēts virziena indikators; un |
| --- | --- |

h)

stabilizēts virziena indikators; un

| i) | lidojumu kabīnē uzstādītu ārējās gaisa temperatūras rādītāju, kalibrētu Celsija grādos; |
| --- | --- |

i)

lidojumu kabīnē uzstādītu ārējās gaisa temperatūras rādītāju, kalibrētu Celsija grādos;

| j) | Lidojumiem, kuru ilgums nepārsniedz 60 minūtes un kuru pacelšanās un nosēšanās notiek vienā un tajā pašā lidlaukā, un kuru lidojumu attālums nepārsniedz 50 jūras jūdzes no šī lidlauka, visi iepriekš (f), (g) un (h) punktos un tālāk (k)(4), (k)(5) un (k)(6) apakšpunktos aprakstītie instrumenti var tikt aizstāti vai nu ar pagrieziena un slīdēšanas indikatoru vai pagrieziena koordinatoru, kurā ietverts slīdēšanas indikators, vai gan telpiskā stāvokļa, gan slīdēšanas indikatoru; |
| --- | --- |

j)

Lidojumiem, kuru ilgums nepārsniedz 60 minūtes un kuru pacelšanās un nosēšanās notiek vienā un tajā pašā lidlaukā, un kuru lidojumu attālums nepārsniedz 50 jūras jūdzes no šī lidlauka, visi iepriekš (f), (g) un (h) punktos un tālāk (k)(4), (k)(5) un (k)(6) apakšpunktos aprakstītie instrumenti var tikt aizstāti vai nu ar pagrieziena un slīdēšanas indikatoru vai pagrieziena koordinatoru, kurā ietverts slīdēšanas indikators, vai gan telpiskā stāvokļa, gan slīdēšanas indikatoru;

| (k) | Ja nepieciešami divi piloti, otrā pilota darba vietā ir aprīkota ar šādiem atsevišķiem instrumentiem:






  (1) | jūtīgu spiediena altimetru, kalibrētu pēdās un aprīkotu ar papildu skalu, kalibrētu hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kas iespējams lidojuma laikā; |
| --- | --- | --- |

(k)

Ja nepieciešami divi piloti, otrā pilota darba vietā ir aprīkota ar šādiem atsevišķiem instrumentiem:

(1)

jūtīgu spiediena altimetru, kalibrētu pēdās un aprīkotu ar papildu skalu, kalibrētu hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kas iespējams lidojuma laikā;

| (2) | mezglos kalibrēts lidojuma ātruma indikators; |
| --- | --- |

(2)

mezglos kalibrēts lidojuma ātruma indikators;

| (3) | vertikāla ātruma indikators; |
| --- | --- |

(3)

vertikāla ātruma indikators;

| (4) | pagrieziena un slīdēšanas indikators vai pagrieziena koordinators ar iemontētu slīdēšanas indikatoru; |
| --- | --- |

(4)

pagrieziena un slīdēšanas indikators vai pagrieziena koordinators ar iemontētu slīdēšanas indikatoru;

| (5) | telpiskā stāvokļa indikatoru; un |
| --- | --- |

(5)

telpiskā stāvokļa indikatoru; un

| (6) | stabilizēts virziena indikators; |
| --- | --- |

(6)

stabilizēts virziena indikators;

| l) | Lai nepieļautu nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ, katrai gaisa ātrumu mērīšanas sistēmai jābūt ar apsildāmu pito caurulīti vai līdzīgām ierīcēm šādās lidmašīnās:






  (1) | lidmašīnās ar sertificētu pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālu apstiprināto sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām; |
| --- | --- | --- |

l)

Lai nepieļautu nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ, katrai gaisa ātrumu mērīšanas sistēmai jābūt ar apsildāmu pito caurulīti vai līdzīgām ierīcēm šādās lidmašīnās:

(1)

lidmašīnās ar sertificētu pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālu apstiprināto sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām;

| (2) | lidmašīnās, kuru sertifikāts par derīgumu lidojumiem pirmo reizi izsniegts 1999. gada 1. aprīlī vai vēlāk; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnās, kuru sertifikāts par derīgumu lidojumiem pirmo reizi izsniegts 1999. gada 1. aprīlī vai vēlāk;

| m) | Ja ir vajadzīgi dubulti instrumenti, ir jābūt atsevišķai ekrānpultij katram pilotam un atsevišķiem pārslēdzējiem vai citam atbilstošai saistītai iekārtai; |
| --- | --- |

m)

Ja ir vajadzīgi dubulti instrumenti, ir jābūt atsevišķai ekrānpultij katram pilotam un atsevišķiem pārslēdzējiem vai citam atbilstošai saistītai iekārtai;

| n) | Visās lidmašīnās jābūt iekārtai, kas uzrādītu, kad vajadzīgie lidojuma instrumenti nav atbilstoši apgādāti ar elektroenerģiju; un |
| --- | --- |

n)

Visās lidmašīnās jābūt iekārtai, kas uzrādītu, kad vajadzīgie lidojuma instrumenti nav atbilstoši apgādāti ar elektroenerģiju; un

| o) | visas lidmašīnas ar gaisa saspiežamības ierobežojumiem, kurus citādi neuzrāda iekļautie gaisa ātruma rādītāji, katrā pilota atrašanās vietā aprīkotas ar Maha skaitļa rādītāju; |
| --- | --- |

o)

visas lidmašīnas ar gaisa saspiežamības ierobežojumiem, kurus citādi neuzrāda iekļautie gaisa ātruma rādītāji, katrā pilota atrašanās vietā aprīkotas ar Maha skaitļa rādītāju;

| p) | Ekspluatants veic VFR ekspluatāciju dienā vienīgi tad, ja lidmašīnā katram apkalpes loceklim, kas attiecīgā darba vietā pilda pienākumus, lidojumā ir austiņas ar mikrofonu vai līdzīgu iekārtu. |
| --- | --- |

p)

Ekspluatants veic VFR ekspluatāciju dienā vienīgi tad, ja lidmašīnā katram apkalpes loceklim, kas attiecīgā darba vietā pilda pienākumus, lidojumā ir austiņas ar mikrofonu vai līdzīgu iekārtu.

OPS 1.652

Ekspluatācija saskaņā ar IFR vai naktī — lidojuma un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu saskaņā ar Instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR) vai naktī saskaņā Vizuālo lidojumu noteikumiem (VFR) vienīgi tad, ja tai ir lidojuma un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas, un, ja vajadzīgs, saskaņā ar šādiem punktos noteiktiem nosacījumiem:

| a) | magnētisks kompass; |
| --- | --- |

a)

magnētisks kompass;

| b) | precīzs hronometrs, kas rāda laiku stundās, minūtēs un sekundēs; |
| --- | --- |

b)

precīzs hronometrs, kas rāda laiku stundās, minūtēs un sekundēs;

| c) | divi jūtīgi, pēdās kalibrēti spiediena altimetri, kam ir papildu skalas, kalibrētas hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kāds iespējams lidojuma laikā; Altimetriem jābūt ar cilindrisku bultas rādītāju vai līdzīgu rādītāju; |
| --- | --- |

c)

divi jūtīgi, pēdās kalibrēti spiediena altimetri, kam ir papildu skalas, kalibrētas hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kāds iespējams lidojuma laikā; Altimetriem jābūt ar cilindrisku bultas rādītāju vai līdzīgu rādītāju;

| d) | Lai nepieļautu nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ, katrai gaisa ātrumu mērīšanas sistēmai jābūt ar apsildāmu pito caurulīti vai līdzvērtīgu ierīci, ietverot arī brīdinājumu par darbības traucējumiem pito apsildē. Prasība par darbības traucējumu noteikšanu pito apsildē neattiecas uz lidmašīnām ar maksimālu apstiprināto sēdvietu konfigurāciju 9 un mazāk sēdvietām un sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg un mazāku, un kuru individuālā lidojumderīguma apliecība izdota pirms 1998. gada 1. aprīļa; |
| --- | --- |

d)

Lai nepieļautu nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ, katrai gaisa ātrumu mērīšanas sistēmai jābūt ar apsildāmu pito caurulīti vai līdzvērtīgu ierīci, ietverot arī brīdinājumu par darbības traucējumiem pito apsildē. Prasība par darbības traucējumu noteikšanu pito apsildē neattiecas uz lidmašīnām ar maksimālu apstiprināto sēdvietu konfigurāciju 9 un mazāk sēdvietām un sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg un mazāku, un kuru individuālā lidojumderīguma apliecība izdota pirms 1998. gada 1. aprīļa;

| e) | vertikāla ātruma indikators; |
| --- | --- |

e)

vertikāla ātruma indikators;

| f) | pagrieziena un slīdēšanas indikators; |
| --- | --- |

f)

pagrieziena un slīdēšanas indikators;

| g) | telpiskā stāvokļa indikators; |
| --- | --- |

g)

telpiskā stāvokļa indikators;

| h) | stabilizēta virziena indikators; |
| --- | --- |

h)

stabilizēta virziena indikators;

| i) | lidojumu kabīnē uzstādīts ārējā gaisa temperatūras rādītājs, kalibrēts Celsija grādos; un |
| --- | --- |

i)

lidojumu kabīnē uzstādīts ārējā gaisa temperatūras rādītājs, kalibrēts Celsija grādos; un

| j) | divas neatkarīgas statiskā spiediena sistēmas — izņemot propelleru vilkmes lidmašīnas ar maksimālo pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāku, kurām ir pieļaujama viena statiskā spiediena sistēma un viens rezerves statiskā spiediena avots; |
| --- | --- |

j)

divas neatkarīgas statiskā spiediena sistēmas — izņemot propelleru vilkmes lidmašīnas ar maksimālo pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāku, kurām ir pieļaujama viena statiskā spiediena sistēma un viens rezerves statiskā spiediena avots;

| k) | Ja vajadzīgi divi piloti, otrā pilota darba vietā ir šādi atsevišķi instrumenti:






  (1) | jūtīgs spiediena altimetrs, kalibrēts pēdās un ar papildu skalu, kalibrētu hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kāds iespējams lidojuma laikā, un kas var būt viens no 2 iepriekš (c) punktā paredzētajiem altimetriem. Altimetriem jābūt ar cilindrisku bultas rādītāju vai līdzīgu rādītāju. |
| --- | --- | --- |

k)

Ja vajadzīgi divi piloti, otrā pilota darba vietā ir šādi atsevišķi instrumenti:

(1)

jūtīgs spiediena altimetrs, kalibrēts pēdās un ar papildu skalu, kalibrētu hektopaskālos/milibāros, ko var pielāgot jebkuram barometriskam spiedienam, kāds iespējams lidojuma laikā, un kas var būt viens no 2 iepriekš (c) punktā paredzētajiem altimetriem. Altimetriem jābūt ar cilindrisku bultas rādītāju vai līdzīgu rādītāju.

| (2) | Lai nepieļautu nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ, katrai gaisa ātruma mērīšanas sistēmai jābūt ar apsildāmu pito caurulīti vai līdzvērtīgu ierīci, ietverot arī brīdinājumu par darbības traucējumiem pito apsildē. Prasība par darbības traucējumu noteikšanu pito apsildē neattiecas uz lidmašīnām ar maksimālu apstiprinātu sēdvietu konfigurāciju 9 un mazāk sēdvietām un sertificētu pacelšanās masu 5 700 kg un mazāku, un kuru individuālā lidojumderīguma apliecība izdota pirms 1998. gada 1. aprīļa; |
| --- | --- |

(2)

Lai nepieļautu nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ, katrai gaisa ātruma mērīšanas sistēmai jābūt ar apsildāmu pito caurulīti vai līdzvērtīgu ierīci, ietverot arī brīdinājumu par darbības traucējumiem pito apsildē. Prasība par darbības traucējumu noteikšanu pito apsildē neattiecas uz lidmašīnām ar maksimālu apstiprinātu sēdvietu konfigurāciju 9 un mazāk sēdvietām un sertificētu pacelšanās masu 5 700 kg un mazāku, un kuru individuālā lidojumderīguma apliecība izdota pirms 1998. gada 1. aprīļa;

| (3) | vertikāla ātruma indikators; |
| --- | --- |

(3)

vertikāla ātruma indikators;

| (4) | pagrieziena un slīdēšanas indikators; |
| --- | --- |

(4)

pagrieziena un slīdēšanas indikators;

| (5) | telpiskā stāvokļa indikators; un |
| --- | --- |

(5)

telpiskā stāvokļa indikators; un

| (6) | stabilizēts virziena indikators; |
| --- | --- |

(6)

stabilizēts virziena indikators;

| l) | Lidmašīnām ar sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālo apstiprināto sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām jābūt ar papildu, rezerves telpiskā stāvokļa indikatoru (mākslīgais horizonts), pieejamu izmantošanai no jebkuras pilota darba vietas un kas:






  (1) | normālas ekspluatācijas laikā nepārtraukti saņem enerģiju, un ko pēc elektrības ražošanas sistēmas pilnīgas atteices apgādā ar enerģiju no enerģijas avota, kas ir neatkarīgs no elektrības ražošanas sistēmas; |
| --- | --- | --- |

l)

Lidmašīnām ar sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālo apstiprināto sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām jābūt ar papildu, rezerves telpiskā stāvokļa indikatoru (mākslīgais horizonts), pieejamu izmantošanai no jebkuras pilota darba vietas un kas:

(1)

normālas ekspluatācijas laikā nepārtraukti saņem enerģiju, un ko pēc elektrības ražošanas sistēmas pilnīgas atteices apgādā ar enerģiju no enerģijas avota, kas ir neatkarīgs no elektrības ražošanas sistēmas;

| (2) | garantē drošu ekspluatāciju vismaz 30 minūtes pēc elektrības ražošanas sistēmas pilnīgas atteices, ņemot vērā citas slodzes avārijas elektroenerģijas padeves sistēmā un ekspluatācijas procesus; |
| --- | --- |

(2)

garantē drošu ekspluatāciju vismaz 30 minūtes pēc elektrības ražošanas sistēmas pilnīgas atteices, ņemot vērā citas slodzes avārijas elektroenerģijas padeves sistēmā un ekspluatācijas procesus;

| (3) | darbojas neatkarīgi no jebkuras citas stāvokļa indikācijas sistēmas; |
| --- | --- |

(3)

darbojas neatkarīgi no jebkuras citas stāvokļa indikācijas sistēmas;

| (4) | pēc parastās elektrības ražošanas sistēmas pilnīgas atteices darbojas automātiski; un |
| --- | --- |

(4)

pēc parastās elektrības ražošanas sistēmas pilnīgas atteices darbojas automātiski; un

| (5) | ir pienācīgi apgaismots visos ekspluatācijas posmos, |
| --- | --- |

(5)

ir pienācīgi apgaismots visos ekspluatācijas posmos,

izņemot lidmašīnas ar maksimālo pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāku, kas 1995. gada 1. aprīlī jau bijušas reģistrētas dalībvalstī, un kam kreisās puses instrumentu panelī ir rezerves telpiskā stāvokļa indikators;

| m) | Saskaņā ar iepriekš 1) apakšpunktā minēto, apkalpei ir jābūt skaidri zināmam, kad šajā punktā pieprasītais rezerves telpiskā stāvokļa indikatoru darbina ar avārijas enerģiju. Ja rezerves telpiskā stāvokļa indikatoram ir pašam sava īpaša enerģijas padeve, uz instrumenta vai uz instrumentu paneļa ir attiecīga indikācija, kas norāda, ka šī padeve darbojas; |
| --- | --- |

m)

Saskaņā ar iepriekš 1) apakšpunktā minēto, apkalpei ir jābūt skaidri zināmam, kad šajā punktā pieprasītais rezerves telpiskā stāvokļa indikatoru darbina ar avārijas enerģiju. Ja rezerves telpiskā stāvokļa indikatoram ir pašam sava īpaša enerģijas padeve, uz instrumenta vai uz instrumentu paneļa ir attiecīga indikācija, kas norāda, ka šī padeve darbojas;

| n) | Karšu turētājs, uzstādīts informācijas nolasīšanai ērtā vietā, ko var apgaismot nakts ekspluatāciju laikā; |
| --- | --- |

n)

Karšu turētājs, uzstādīts informācijas nolasīšanai ērtā vietā, ko var apgaismot nakts ekspluatāciju laikā;

| o) | Ja rezerves attāluma instrumentu sistēma ir sertificēta saskaņā ar CS 25.1303(b)(4) vai līdzīgi, pagriezienu un slīdēšanas indikatorus var aizvietot ar slīdēšanas indikatoriem; |
| --- | --- |

o)

Ja rezerves attāluma instrumentu sistēma ir sertificēta saskaņā ar CS 25.1303(b)(4) vai līdzīgi, pagriezienu un slīdēšanas indikatorus var aizvietot ar slīdēšanas indikatoriem;

| p) | Ja vajadzīgi dubulti instrumenti, šī prasība katram pilotam paredz savus indikatorus un pārslēdzējus vai vajadzības gadījumā citas attiecīgas ierīces; |
| --- | --- |

p)

Ja vajadzīgi dubulti instrumenti, šī prasība katram pilotam paredz savus indikatorus un pārslēdzējus vai vajadzības gadījumā citas attiecīgas ierīces;

| q) | Visās lidmašīnās jābūt iekārtai, kas rāda, kad vajadzīgie lidojuma instrumenti nav atbilstoši apgādāti ar elektroenerģiju; un |
| --- | --- |

q)

Visās lidmašīnās jābūt iekārtai, kas rāda, kad vajadzīgie lidojuma instrumenti nav atbilstoši apgādāti ar elektroenerģiju; un

| r) | visās lidmašīnās ar gaisa saspiežamības ierobežojumiem, ko citādi neuzrāda iekļautie gaisa ātruma rādītāji, katrā pilota darba vietā ir Maha skaitļa rādītājs; |
| --- | --- |

r)

visās lidmašīnās ar gaisa saspiežamības ierobežojumiem, ko citādi neuzrāda iekļautie gaisa ātruma rādītāji, katrā pilota darba vietā ir Maha skaitļa rādītājs;

| s) | Ekspluatants veic ekspluatāciju saskaņā ar IFR vai ekspluatāciju naktī vienīgi tad, ja lidmašīnā ir austiņas ar mikrofonu vai līdzvērtīgu ierīci katram apkalpes loceklim, kas pilda apkalpes pienākumus un attiecīgo pārraides pogu uz vadības stūres katram pilotam. |
| --- | --- |

s)

Ekspluatants veic ekspluatāciju saskaņā ar IFR vai ekspluatāciju naktī vienīgi tad, ja lidmašīnā ir austiņas ar mikrofonu vai līdzvērtīgu ierīci katram apkalpes loceklim, kas pilda apkalpes pienākumus un attiecīgo pārraides pogu uz vadības stūres katram pilotam.

OPS 1.655

Papildu iekārtas viena pilota lidojumam saskaņā ar IFR vai naktī

Ekspluatants veic lidmašīnas ekspluatāciju ar vienu pilotu vienīgi tad, ja lidmašīnai ir autopilots, kam ir vismaz augstuma un kursa noturēšanas režīms.

OPS 1.660

Augstuma brīdināšanas sistēma

| a) | Ekspluatants ekspluatē turbo propelleru lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu vairāk par 5 700 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām vai turboreaktīvo lidmašīnu vienīgi tad, ja tajā ir augstuma brīdināšanas sistēma, kas spēj:






  (1) | brīdināt apkalpi par tuvošanos iepriekš izvēlētam augstumam; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē turbo propelleru lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu vairāk par 5 700 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām vai turboreaktīvo lidmašīnu vienīgi tad, ja tajā ir augstuma brīdināšanas sistēma, kas spēj:

(1)

brīdināt apkalpi par tuvošanos iepriekš izvēlētam augstumam; un

| (2) | vismaz ar skaņas signālu brīdināt apkalpes komandu par iepriekš izvēlētā augstuma pārsniegšanu vai samazināšanu,
  izņemot lidmašīnas ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāku vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 9 vai mazāk sēdvietām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība izdota pirms 1972. gada 1. aprīļa un kuri 1995. gada 1. aprīlī jau ir reģistrēti dalībvalstī. |
| --- | --- |

(2)

vismaz ar skaņas signālu brīdināt apkalpes komandu par iepriekš izvēlētā augstuma pārsniegšanu vai samazināšanu,

izņemot lidmašīnas ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāku vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 9 vai mazāk sēdvietām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība izdota pirms 1972. gada 1. aprīļa un kuri 1995. gada 1. aprīlī jau ir reģistrēti dalībvalstī.

OPS 1.665

Zemes tuvošanās brīdināšanas sistēma un reljefa apzināšanās brīdināšanas sistēma

| a) | Ekspluatants ekspluatē turbodzinēju lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru skaitu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām vienīgi tad, ja tajā ir zemes tuvošanās brīdinājuma sistēma, kas brīdina, lai izvairītos no reljefa (Reljefa apzināšanās un brīdināšanas sistēma — TAWS). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē turbodzinēju lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru skaitu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām vienīgi tad, ja tajā ir zemes tuvošanās brīdinājuma sistēma, kas brīdina, lai izvairītos no reljefa (Reljefa apzināšanās un brīdināšanas sistēma — TAWS).

| b) | Zemes tuvošanās brīdināšanas sistēmai automātiski ar skaņu signāliem, k var papildināt ar vizuāliem signāliem, laicīgi un skaidri jābrīdina apkalpe par vertikālo ātrumu zemes virzienā, zemes tuvošanos, augstuma samazināšanos pēc pacelšanās vai aiziešanas uz otro riņķi, nepareizu nosēšanos konfigurāciju un novirzi lejup no planēšanas trajektorijas. |
| --- | --- |

b)

Zemes tuvošanās brīdināšanas sistēmai automātiski ar skaņu signāliem, k var papildināt ar vizuāliem signāliem, laicīgi un skaidri jābrīdina apkalpe par vertikālo ātrumu zemes virzienā, zemes tuvošanos, augstuma samazināšanos pēc pacelšanās vai aiziešanas uz otro riņķi, nepareizu nosēšanos konfigurāciju un novirzi lejup no planēšanas trajektorijas.

| c) | Reljefa apzināšanās un brīdināšanas sistēmai automātiski ar skaņas un vizuālo signālu palīdzību un reljefa apzināšanās displeju jānodrošina apkalpe ar brīdinājumā laikā, lai kontrolētā lidojumā nepieļautu sadursmi ar zemi un nodrošinātu uz priekšu izvērstu šķēršļu pārvarēšanas iespēju un izvairīšanos no reljefa. |
| --- | --- |

c)

Reljefa apzināšanās un brīdināšanas sistēmai automātiski ar skaņas un vizuālo signālu palīdzību un reljefa apzināšanās displeju jānodrošina apkalpe ar brīdinājumā laikā, lai kontrolētā lidojumā nepieļautu sadursmi ar zemi un nodrošinātu uz priekšu izvērstu šķēršļu pārvarēšanas iespēju un izvairīšanos no reljefa.

OPS 1.668

Lidmašīnu sadursmes novēršanas sistēma

Ekspluatants ekspluatē turbodzinēju lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar lidmašīnu sadursmes novēršanas sistēmu ar minimālo tehnisko raksturojuma līmeni vismaz ACAS II.

OPS 1.670

Lidmašīnas meteoroloģiskā radara iekārtas

| a) | Ekspluatants neekspluatē:






  (1) | hermetizējamu lidmašīnu; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants neekspluatē:

(1)

hermetizējamu lidmašīnu; vai

| (2) | nehermetizējamu lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg; vai |
| --- | --- |

(2)

nehermetizējamu lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg; vai

| (3) | nehermetizējamu lidmašīnu ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām vienīgi tad, ja tajā nav lidmašīnas meteoroloģiskā radara iekārta, neatkarīgi no tā, vai šo lidmašīnu ekspluatē naktī vai instrumentālos meteoroloģiskos apstākļos rajonos, kur lidojuma maršrutā iespējami pērkonu negaisi vai citi potenciāli bīstami laika apstākļi, kurus uzskata par uztveramiem ar lidmašīnas meteoroloģisko radaru. |
| --- | --- |

(3)

nehermetizējamu lidmašīnu ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 sēdvietām vienīgi tad, ja tajā nav lidmašīnas meteoroloģiskā radara iekārta, neatkarīgi no tā, vai šo lidmašīnu ekspluatē naktī vai instrumentālos meteoroloģiskos apstākļos rajonos, kur lidojuma maršrutā iespējami pērkonu negaisi vai citi potenciāli bīstami laika apstākļi, kurus uzskata par uztveramiem ar lidmašīnas meteoroloģisko radaru.

| b) | Propelleru vilkmes hermetizējamām lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu līdz 5 700 kg un maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju ne vairāk par 9 sēdvietām lidmašīnas meteoroloģiskā radara iekārtu var aizstāt ar citu iekārtu, kas spēj atklāt pērkona negaisus un citus potenciāli bīstamus laika apstākļus, ko uzskata par uztveramiem ar lidmašīnas meteoroloģisko radaru, šādam iekārtām ir vajadzīgs Iestādes apstiprinājums. |
| --- | --- |

b)

Propelleru vilkmes hermetizējamām lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu līdz 5 700 kg un maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju ne vairāk par 9 sēdvietām lidmašīnas meteoroloģiskā radara iekārtu var aizstāt ar citu iekārtu, kas spēj atklāt pērkona negaisus un citus potenciāli bīstamus laika apstākļus, ko uzskata par uztveramiem ar lidmašīnas meteoroloģisko radaru, šādam iekārtām ir vajadzīgs Iestādes apstiprinājums.

OPS 1.675

Aprīkojums ekspluatācijai apledošanas apstākļos

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu iespējamos vai esošos apledošanas apstākļos vienīgi tad, ja tā ir sertificēta un piemērota ekspluatācijai apledošanas apstākļos. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu iespējamos vai esošos apledošanas apstākļos vienīgi tad, ja tā ir sertificēta un piemērota ekspluatācijai apledošanas apstākļos.

| b) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu iespējamos vai esošos apledošanas apstākļos naktī vienīgi tad, ja tai ir ierīci, kas izgaismo vai nosaka ledus veidošanos. Jebkuram izmantojamajam apgaismojumam jābūt tādam, kas nežilbina vai neatstaro, traucējot apkalpei tās pienākumu veikšanā. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu iespējamos vai esošos apledošanas apstākļos naktī vienīgi tad, ja tai ir ierīci, kas izgaismo vai nosaka ledus veidošanos. Jebkuram izmantojamajam apgaismojumam jābūt tādam, kas nežilbina vai neatstaro, traucējot apkalpei tās pienākumu veikšanā.

OPS 1.680

Kosmiskā starojuma uztveršanas iekārtas

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnās, kas paredzētas ekspluatācijai virs 15 000 m (49 000 pēdām) ir instruments nepārtrauktai saņemtās kopējās kosmiskā starojuma (t.i. galaktikas un saules izcelsmes kopējā jonizācijas un neitronu starojuma) devas mērīšanai un indikācijai un katra lidojuma kopējās devas mērīšanai un indikācijai.

OPS 1.685

Lidojuma apkalpes iekšējā telefonu sistēma

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kurai vajadzīgs vairāk nekā viens apkalpes loceklis, vienīgi tad, ja tajā ir apkalpes iekšējā telefona sistēma, kas ietver katram apkalpes loceklim domātas austiņas un mikrofonus, kas nav rokas mikrofons.

OPS 1.690

Apkalpes locekļu iekšējā telefonu sistēma

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 15 000 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar apkalpes locekļu iekšēja telefona sistēmu, izņemot lidmašīnas, kurām pirmā individuālā lidojumderīguma apliecība izsniegta līdz 1965. gada 1. aprīlim, un kas 1995. gada 1. aprīlī jau ir reģistrētas dalībvalstī. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 15 000 kg vai maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar apkalpes locekļu iekšēja telefona sistēmu, izņemot lidmašīnas, kurām pirmā individuālā lidojumderīguma apliecība izsniegta līdz 1965. gada 1. aprīlim, un kas 1995. gada 1. aprīlī jau ir reģistrētas dalībvalstī.

| b) | Šajā punktā noteiktajai apkalpes locekļu iekšējā telefonu sistēmai:






  (1) | jādarbojas neatkarīgi no publiskās informācijas sistēmas, izņemot telefona aparātus, austiņas, mikrofonus, pārslēdzējus un signālierīces; |
| --- | --- | --- |

b)

Šajā punktā noteiktajai apkalpes locekļu iekšējā telefonu sistēmai:

(1)

jādarbojas neatkarīgi no publiskās informācijas sistēmas, izņemot telefona aparātus, austiņas, mikrofonus, pārslēdzējus un signālierīces;

| (2) | jānodrošina divpusējus sakarus starp apkalpes nodalījumu un:






  i) | katru pasažieru nodalījumu; |
| --- | --- | --- |

(2)

jānodrošina divpusējus sakarus starp apkalpes nodalījumu un:

i)

katru pasažieru nodalījumu;

| ii) | katru virtuvi, kura nav izvietota pasažieru salona līmenī; un |
| --- | --- |

ii)

katru virtuvi, kura nav izvietota pasažieru salona līmenī; un

| iii) | katru attālu apkalpes nodalījumu, kas neatrodas pasažieru salonā un nav viegli pieejams no pasažieru nodalījuma; |
| --- | --- |

iii)

katru attālu apkalpes nodalījumu, kas neatrodas pasažieru salonā un nav viegli pieejams no pasažieru nodalījuma;

| (3) | jābūt viegli pieejamai izmantošanai no katras nepieciešamās lidojuma apkalpes locekļa darba vietas apkalpes nodalījumā; |
| --- | --- |

(3)

jābūt viegli pieejamai izmantošanai no katras nepieciešamās lidojuma apkalpes locekļa darba vietas apkalpes nodalījumā;

| (4) | jābūt viegli pieejamai izmantošanai no katras nepieciešamās lidojuma apkalpes locekļa darba vietas tuvu katrai atsevišķai vai pārotai avārijas izejai grīdas līmenī; |
| --- | --- |

(4)

jābūt viegli pieejamai izmantošanai no katras nepieciešamās lidojuma apkalpes locekļa darba vietas tuvu katrai atsevišķai vai pārotai avārijas izejai grīdas līmenī;

| (5) | jābūt aprīkotai ar brīdināšanas sistēmu, kura ietver skaņas vai vizuālos signālus lidojuma apkalpes locekļu izmantošanai, lai brīdinātu pasažieru salona apkalpi un pasažieru salona apkalpes locekļu izmantošanai, lai brīdinātu lidojuma apkalpi; |
| --- | --- |

(5)

jābūt aprīkotai ar brīdināšanas sistēmu, kura ietver skaņas vai vizuālos signālus lidojuma apkalpes locekļu izmantošanai, lai brīdinātu pasažieru salona apkalpi un pasažieru salona apkalpes locekļu izmantošanai, lai brīdinātu lidojuma apkalpi;

| (6) | jābūt aprīkotai ar līdzekļiem izsaukuma saņēmējam, lai noteiktu, vai tas ir normāls izsaukums vai avārijas izsaukums; un |
| --- | --- |

(6)

jābūt aprīkotai ar līdzekļiem izsaukuma saņēmējam, lai noteiktu, vai tas ir normāls izsaukums vai avārijas izsaukums; un

| (7) | atrodoties uz zemes, jānodrošina divpusējus sakarus starp personālu uz zemes un vismaz diviem apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

(7)

atrodoties uz zemes, jānodrošina divpusējus sakarus starp personālu uz zemes un vismaz diviem apkalpes locekļiem.

OPS 1.695

Publiskās informācijas sistēma

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad, ja ir uzstādīta publiskās informācijas sistēma. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad, ja ir uzstādīta publiskās informācijas sistēma.

| b) | Šajā punktā noteiktajai publiskās informācijas sistēmai:






  (1) | jādarbojas neatkarīgi no apkalpes locekļu iekšējās telefonu sistēmas, izņemot telefona aparātus, austiņas, mikrofonus, pārslēdzējus un signālierīces; |
| --- | --- | --- |

b)

Šajā punktā noteiktajai publiskās informācijas sistēmai:

(1)

jādarbojas neatkarīgi no apkalpes locekļu iekšējās telefonu sistēmas, izņemot telefona aparātus, austiņas, mikrofonus, pārslēdzējus un signālierīces;

| (2) | jābūt ērti sasniedzamai nekavējošai lietošanai no katras nepieciešamās apkalpes locekļa darba vietas; |
| --- | --- |

(2)

jābūt ērti sasniedzamai nekavējošai lietošanai no katras nepieciešamās apkalpes locekļa darba vietas;

| (3) | jābūt uzstādītai tā, lai pie katras nepieciešamās grīdas līmeņa pasažieru izejas, kurai blakus atrodas pasažieru salona apkalpes sēdeklis, atrodas mikrofons, kas ir viegli pieejams sēdošam apkalpes loceklim, izņemot gadījumus, kad mikrofons var apkalpot vairāk kā vienu izeju, ja izejas tuvums ļauj sēdošiem apkalpes locekļiem savstarpēji mutiski sazināties bez starpnieku palīdzības; |
| --- | --- |

(3)

jābūt uzstādītai tā, lai pie katras nepieciešamās grīdas līmeņa pasažieru izejas, kurai blakus atrodas pasažieru salona apkalpes sēdeklis, atrodas mikrofons, kas ir viegli pieejams sēdošam apkalpes loceklim, izņemot gadījumus, kad mikrofons var apkalpot vairāk kā vienu izeju, ja izejas tuvums ļauj sēdošiem apkalpes locekļiem savstarpēji mutiski sazināties bez starpnieku palīdzības;

| (4) | jābūt izmantojamai 10 sekunžu laikā no jebkuras pasažieru salona apkalpes locekļu darba vietas nodalījumos, kuros tās izmantošana ir pieejama; un |
| --- | --- |

(4)

jābūt izmantojamai 10 sekunžu laikā no jebkuras pasažieru salona apkalpes locekļu darba vietas nodalījumos, kuros tās izmantošana ir pieejama; un

| (5) | jābūt sadzirdamai un saprotamai visos pasažieru sēdekļos, tualetēs un pasažieru salona apkalpes sēdekļos un darba vietās. |
| --- | --- |

(5)

jābūt sadzirdamai un saprotamai visos pasažieru sēdekļos, tualetēs un pasažieru salona apkalpes sēdekļos un darba vietās.

OPS 1.700

Pilotu kabīnes skaņas reģistratori — 1

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1998. gada 1. aprīlī vai vēlāk un kura:






  (1) | ir vairāku dzinēju turbo lidmašīna ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 9 sēdvietām; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1998. gada 1. aprīlī vai vēlāk un kura:

(1)

ir vairāku dzinēju turbo lidmašīna ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 9 sēdvietām; vai

| (2) | kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg,
  vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, kurš, fiksējot laiku, ieraksta:






  i) | balss sakarus, kuri tiek pārraidīti vai uztverti pilotu kabīnē ar radio palīdzību; |
| --- | --- | --- |

(2)

kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg,

vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, kurš, fiksējot laiku, ieraksta:

i)

balss sakarus, kuri tiek pārraidīti vai uztverti pilotu kabīnē ar radio palīdzību;

| ii) | akustisko vidi pilotu kabīnē, tostarp bez pārtraukuma audio signālus, kas saņemti no katra izmantotā piestiprinātā mikrofona un maskas mikrofona; |
| --- | --- |

ii)

akustisko vidi pilotu kabīnē, tostarp bez pārtraukuma audio signālus, kas saņemti no katra izmantotā piestiprinātā mikrofona un maskas mikrofona;

| iii) | lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot lidmašīnas iekšējā telefona sistēmu; |
| --- | --- |

iii)

lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot lidmašīnas iekšējā telefona sistēmu;

| iv) | balss vai audio signālus, identificējot austiņām vai skaļrunim pieslēgtos navigācijas vai pieejas līdzekļus; un |
| --- | --- |

iv)

balss vai audio signālus, identificējot austiņām vai skaļrunim pieslēgtos navigācijas vai pieejas līdzekļus; un

| v) | lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot publiskās informācijas sistēmu, ja tāda ir uzstādīta. |
| --- | --- |

v)

lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot publiskās informācijas sistēmu, ja tāda ir uzstādīta.

| b) | Pilotu kabīnes skaņas reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 2 stundās ierakstīto informāciju, izņemot lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk, kurām šis periods var tikt samazināts līdz 30 minūtēm. |
| --- | --- |

b)

Pilotu kabīnes skaņas reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 2 stundās ierakstīto informāciju, izņemot lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk, kurām šis periods var tikt samazināts līdz 30 minūtēm.

| c) | Pilotu kabīnes skaņas reģistratoram automātiski jāuzsāk ierakstīšana pirms lidmašīna uzsāk kustību ar savu dzinējspēku un jāturpina ierakstīšana līdz lidojuma izbeigšanai, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. Bez tam, atkarībā no apgādājamības ar elektroenerģiju, pilotu kabīnes skaņas reģistratoram pēc iespējas ātrāk jāuzsāk ieraksts pilota kabīnes pārbaužu laikā pirms dzinēja iedarbināšanas lidojuma sākumā līdz pat pilota kabīnes pārbaudēm pēc dzinēja izslēgšanas lidojuma beigās. |
| --- | --- |

c)

Pilotu kabīnes skaņas reģistratoram automātiski jāuzsāk ierakstīšana pirms lidmašīna uzsāk kustību ar savu dzinējspēku un jāturpina ierakstīšana līdz lidojuma izbeigšanai, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. Bez tam, atkarībā no apgādājamības ar elektroenerģiju, pilotu kabīnes skaņas reģistratoram pēc iespējas ātrāk jāuzsāk ieraksts pilota kabīnes pārbaužu laikā pirms dzinēja iedarbināšanas lidojuma sākumā līdz pat pilota kabīnes pārbaudēm pēc dzinēja izslēgšanas lidojuma beigās.

| d) | Pilotu kabīnes skaņas reģistrētājam jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī. |
| --- | --- |

d)

Pilotu kabīnes skaņas reģistrētājam jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī.

OPS 1.705

Pilotu kabīnes skaņas reģistratori — 2

| a) | Ekspluatants ekspluatē vairāku dzinēju turbo lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1990. gada 1. janvārī vai vēlāk un kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir 5 700 kg vai mazāk, un kuras apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija vairāk par 9 sēdvietām, vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, kas ieraksta:






  (1) | balss sakarus, kuri tiek pārraidīti vai uztverti pilotu kabīnē ar radio palīdzību; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē vairāku dzinēju turbo lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1990. gada 1. janvārī vai vēlāk un kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir 5 700 kg vai mazāk, un kuras apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija vairāk par 9 sēdvietām, vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, kas ieraksta:

(1)

balss sakarus, kuri tiek pārraidīti vai uztverti pilotu kabīnē ar radio palīdzību;

| (2) | akustisko vidi pilotu kabīnē, tostarp bez pārtraukuma audio signālus, kas saņemti no katra izmantotā piestiprinātā mikrofona un maskas mikrofona; |
| --- | --- |

(2)

akustisko vidi pilotu kabīnē, tostarp bez pārtraukuma audio signālus, kas saņemti no katra izmantotā piestiprinātā mikrofona un maskas mikrofona;

| (3) | lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot lidmašīnas iekšējā telefona sistēmu; |
| --- | --- |

(3)

lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot lidmašīnas iekšējā telefona sistēmu;

| (4) | balss vai audio signālus, identificējot austiņām vai skaļrunim pieslēgtos navigācijas vai pieejas līdzekļus; un |
| --- | --- |

(4)

balss vai audio signālus, identificējot austiņām vai skaļrunim pieslēgtos navigācijas vai pieejas līdzekļus; un

| (5) | lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot publiskās informācijas sistēmu, ja tāda ir uzstādīta. |
| --- | --- |

(5)

lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot publiskās informācijas sistēmu, ja tāda ir uzstādīta.

| b) | Pilotu kabīnes skaņas reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 30 minūtēs ierakstīto informāciju. |
| --- | --- |

b)

Pilotu kabīnes skaņas reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 30 minūtēs ierakstīto informāciju.

| c) | Pilotu kabīnes skaņas reģistratoram automātiski jāuzsāk ierakstīšana pirms lidmašīna uzsāk kustību ar savu dzinējspēku un jāturpina ierakstīšana līdz lidojuma izbeigšanai, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. Bez tam, atkarībā no apgādājamības ar elektroenerģiju, pilotu kabīnes skaņas reģistratoram pēc iespējas ātrāk jāuzsāk ieraksts pilota kabīnes pārbaužu laikā pirms dzinēja iedarbināšanas lidojuma sākumā līdz pat pilotu kabīnes pārbaudēm pēc dzinēja izslēgšanas lidojuma beigās. |
| --- | --- |

c)

Pilotu kabīnes skaņas reģistratoram automātiski jāuzsāk ierakstīšana pirms lidmašīna uzsāk kustību ar savu dzinējspēku un jāturpina ierakstīšana līdz lidojuma izbeigšanai, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. Bez tam, atkarībā no apgādājamības ar elektroenerģiju, pilotu kabīnes skaņas reģistratoram pēc iespējas ātrāk jāuzsāk ieraksts pilota kabīnes pārbaužu laikā pirms dzinēja iedarbināšanas lidojuma sākumā līdz pat pilotu kabīnes pārbaudēm pēc dzinēja izslēgšanas lidojuma beigās.

| d) | Pilotu kabīnes skaņas reģistrētājam jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī. |
| --- | --- |

d)

Pilotu kabīnes skaņas reģistrētājam jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī.

OPS 1.710

Pilotu kabīnes skaņas reģistratori — 3

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 1998, gada 1. aprīļa, vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, kas ieraksta:






  (1) | balss sakarus, kuri tiek pārraidīti vai uztverti pilotu kabīnē ar radio palīdzību; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 1998, gada 1. aprīļa, vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru, kas ieraksta:

(1)

balss sakarus, kuri tiek pārraidīti vai uztverti pilotu kabīnē ar radio palīdzību;

| (2) | akustisko vidi pilotu kabīnē; |
| --- | --- |

(2)

akustisko vidi pilotu kabīnē;

| (3) | lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot lidmašīnas iekšējā telefona sistēmu; |
| --- | --- |

(3)

lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot lidmašīnas iekšējā telefona sistēmu;

| (4) | balss vai audio signālus, identificējot austiņām vai skaļrunim pieslēgtos navigācijas vai pieejas līdzekļus; un |
| --- | --- |

(4)

balss vai audio signālus, identificējot austiņām vai skaļrunim pieslēgtos navigācijas vai pieejas līdzekļus; un

| (5) | lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot publiskās informācijas sistēmu, ja tāda ir uzstādīta. |
| --- | --- |

(5)

lidojuma apkalpes locekļu balss sakarus pilotu kabīnē, izmantojot publiskās informācijas sistēmu, ja tāda ir uzstādīta.

| b) | Pilotu kabīnes skaņas reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 30 minūtēs ierakstīto informāciju. |
| --- | --- |

b)

Pilotu kabīnes skaņas reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 30 minūtēs ierakstīto informāciju.

| c) | Pilotu kabīnes skaņas reģistratoram automātiski jāuzsāk ierakstīšana pirms lidmašīna uzsāk kustību ar savu dzinējspēku un jāturpina ierakstīšana līdz lidojuma izbeigšanai, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. |
| --- | --- |

c)

Pilotu kabīnes skaņas reģistratoram automātiski jāuzsāk ierakstīšana pirms lidmašīna uzsāk kustību ar savu dzinējspēku un jāturpina ierakstīšana līdz lidojuma izbeigšanai, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku.

| d) | Pilotu kabīnes skaņas reģistrētājam jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī. |
| --- | --- |

d)

Pilotu kabīnes skaņas reģistrētājam jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī.

OPS 1.715

Lidojuma parametru reģistratori — 1

(Skat. OPS 1.715 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1998. gada 1. aprīlī vai vēlāk un kura:






  (1) | ir vairāku dzinēju turbo lidmašīna ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 9 sēdvietām; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1998. gada 1. aprīlī vai vēlāk un kura:

(1)

ir vairāku dzinēju turbo lidmašīna ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 9 sēdvietām; vai

| (2) | kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, |
| --- | --- |

(2)

kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg,

vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar lidojuma parametru reģistratoru, kurā pielietota datu ierakstīšanas un uzglabāšanas ciparu metode un ir pieejama metode ērtai šo datu iegūšanai no uzglabāšanas līdzekļa.

| b) | Lidojuma parametru reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 25 stundās ierakstīto informāciju, izņemot lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk, kurām šis periods var tikt samazināts līdz 10 stundām. |
| --- | --- |

b)

Lidojuma parametru reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības laika pēdējās 25 stundās ierakstīto informāciju, izņemot lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk, kurām šis periods var tikt samazināts līdz 10 stundām.

| c) | Lidojuma parametru reģistrators, fiksējot laiku, ieraksta:






  (1) | OPS 1.715 1. pielikuma A1 un A2 tabulā uzskaitītos piemērojamos parametrus; |
| --- | --- | --- |

c)

Lidojuma parametru reģistrators, fiksējot laiku, ieraksta:

(1)

OPS 1.715 1. pielikuma A1 un A2 tabulā uzskaitītos piemērojamos parametrus;

| (2) | lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg papildu parametri uzskaitīti OPS 1.715 1. pielikuma B tabulā; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg papildu parametri uzskaitīti OPS 1.715 1. pielikuma B tabulā;

| (3) | iepriekš (a) punktā noteiktajām lidmašīnām lidojuma parametru reģistratoram jāieraksta jebkurus raksturojošus parametrus, kas attiecas uz jaunu vai unikālu konstrukciju vai lidmašīnas ekspluatācijas raksturojumiem, kā to tipa sertifikācijas vai papildu tipa sertifikācijas laikā noteikusi Iestāde; un |
| --- | --- |

(3)

iepriekš (a) punktā noteiktajām lidmašīnām lidojuma parametru reģistratoram jāieraksta jebkurus raksturojošus parametrus, kas attiecas uz jaunu vai unikālu konstrukciju vai lidmašīnas ekspluatācijas raksturojumiem, kā to tipa sertifikācijas vai papildu tipa sertifikācijas laikā noteikusi Iestāde; un

| (4) | lidmašīnām, kas aprīkotas ar elektroniskajām indikācijas sistēmām — parametrus, uzskaitītus OPS 1.715 1. pielikuma C tabulā, izņemot lidmašīnām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 2002. gada 20. augusta, tos parametrus, kuriem:






  i) | nav pieejams sensors; vai |
| --- | --- | --- |

(4)

lidmašīnām, kas aprīkotas ar elektroniskajām indikācijas sistēmām — parametrus, uzskaitītus OPS 1.715 1. pielikuma C tabulā, izņemot lidmašīnām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 2002. gada 20. augusta, tos parametrus, kuriem:

i)

nav pieejams sensors; vai

| ii) | lidmašīnas datus ģenerējošo sistēmu vai aprīkojumu nepieciešams modificēt; vai |
| --- | --- |

ii)

lidmašīnas datus ģenerējošo sistēmu vai aprīkojumu nepieciešams modificēt; vai

| iii) | signāli nav savietojami ar ierakstu sistēmu; nav nepieciešams ierakstīt, ja to pieļauj Iestāde. |
| --- | --- |

iii)

signāli nav savietojami ar ierakstu sistēmu; nav nepieciešams ierakstīt, ja to pieļauj Iestāde.

| d) | Datiem jābūt iegūtiem no lidmašīnas avotiem, kas nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kura tiek uzrādīta apkalpei. |
| --- | --- |

d)

Datiem jābūt iegūtiem no lidmašīnas avotiem, kas nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kura tiek uzrādīta apkalpei.

| e) | Lidojuma parametru reģistratoram jāsāk automātiski ierakstīt datus pirms lidmašīna ir spējīga uzsākt kustību ar savu dzinējspēku un automātiski jāapstājas, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. |
| --- | --- |

e)

Lidojuma parametru reģistratoram jāsāk automātiski ierakstīt datus pirms lidmašīna ir spējīga uzsākt kustību ar savu dzinējspēku un automātiski jāapstājas, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku.

| f) | Lidojuma parametru reģistratoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī. |
| --- | --- |

f)

Lidojuma parametru reģistratoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī.

| g) | Lidmašīnas, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pēc 1998. gada 1. aprīļa, bet ne vēlāk par 2001. gada 1. aprīli, var neatbilst OPS 1.715(c) punkta noteikumiem, ja to apstiprinājusi Iestāde, paredzot, ka:






  (1) | atbilstību OPS 1.715(c) punkta noteikumiem nevar sasniegt bez ievērojamas lidmašīnas sistēmu un tāda aprīkojuma nomaiņas, kas nav lidojuma parametru reģistrācijas sistēma; un |
| --- | --- | --- |

g)

Lidmašīnas, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pēc 1998. gada 1. aprīļa, bet ne vēlāk par 2001. gada 1. aprīli, var neatbilst OPS 1.715(c) punkta noteikumiem, ja to apstiprinājusi Iestāde, paredzot, ka:

(1)

atbilstību OPS 1.715(c) punkta noteikumiem nevar sasniegt bez ievērojamas lidmašīnas sistēmu un tāda aprīkojuma nomaiņas, kas nav lidojuma parametru reģistrācijas sistēma; un

| (2) | lidmašīna atbilst OPS 1.715(c) punkta noteikumiem, izņemot, ka OPS 1.720 1. pielikuma A tabulas 15b parametru nav nepieciešams ierakstīt. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīna atbilst OPS 1.715(c) punkta noteikumiem, izņemot, ka OPS 1.720 1. pielikuma A tabulas 15b parametru nav nepieciešams ierakstīt.

OPS 1.720

Lidojuma parametru reģistratori — 2

(Skat. OPS 1.720 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība izsniegta 1990. gada 1. jūnijā vai vēlāk, bet līdz 1998. gada 31. martam ieskaitot un kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, vienīgi tad, ja tajā ir lidojuma parametru reģistrators, kurā lietota digitāla datu ierakstīšanas un uzglabāšanas metode, un ir pieejama metode ērtai datu iegūšanai no glabāšanas līdzekļa. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība izsniegta 1990. gada 1. jūnijā vai vēlāk, bet līdz 1998. gada 31. martam ieskaitot un kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, vienīgi tad, ja tajā ir lidojuma parametru reģistrators, kurā lietota digitāla datu ierakstīšanas un uzglabāšanas metode, un ir pieejama metode ērtai datu iegūšanai no glabāšanas līdzekļa.

| b) | Lidojuma parametru reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības pēdējās 25 stundās ierakstīto informāciju. |
| --- | --- |

b)

Lidojuma parametru reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības pēdējās 25 stundās ierakstīto informāciju.

| c) | Lidojuma parametru reģistrators, fiksējot laiku, ieraksta:






  (1) | parametrus, kas uzskaitīti OPS 1.720 1. pielikuma A tabulā; un |
| --- | --- | --- |

c)

Lidojuma parametru reģistrators, fiksējot laiku, ieraksta:

(1)

parametrus, kas uzskaitīti OPS 1.720 1. pielikuma A tabulā; un

| (2) | lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg — papildu parametrus, kas uzskaitīti OPS 1.720 1. pielikuma B tabulā. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg — papildu parametrus, kas uzskaitīti OPS 1.720 1. pielikuma B tabulā.

| d) | Tām lidmašīnām, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir 27 000 kg vai mazāka, ja to pieļauj Iestāde, nav nepieciešams ierakstīt OPS 1.720 1. pielikuma A tabulas 14. un 15.b parametru, ja tiek ievērots jebkurš no šiem nosacījumiem:






  (1) | sensors nav ērti pieejams, |
| --- | --- | --- |

d)

Tām lidmašīnām, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir 27 000 kg vai mazāka, ja to pieļauj Iestāde, nav nepieciešams ierakstīt OPS 1.720 1. pielikuma A tabulas 14. un 15.b parametru, ja tiek ievērots jebkurš no šiem nosacījumiem:

(1)

sensors nav ērti pieejams,

| (2) | lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai nav pietiekamas kapacitātes, |
| --- | --- |

(2)

lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai nav pietiekamas kapacitātes,

| (3) | nepieciešamas izmaiņas datus ģenerējošajā aprīkojumā. |
| --- | --- |

(3)

nepieciešamas izmaiņas datus ģenerējošajā aprīkojumā.

| e) | Lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg nav nepieciešams ierakstīt šādus parametrus, ja to pieļauj Iestāde: OPS 1.720 1. pielikuma A tabulas 15.b parametru un 1. pielikuma B tabulas 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30. un 31. parametru, ja tiek ievērots jebkurš no šiem nosacījumiem:






  (1) | sensors nav ērti pieejams, |
| --- | --- | --- |

e)

Lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg nav nepieciešams ierakstīt šādus parametrus, ja to pieļauj Iestāde: OPS 1.720 1. pielikuma A tabulas 15.b parametru un 1. pielikuma B tabulas 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 30. un 31. parametru, ja tiek ievērots jebkurš no šiem nosacījumiem:

(1)

sensors nav ērti pieejams,

| (2) | lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai nav pietiekamas kapacitātes, |
| --- | --- |

(2)

lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai nav pietiekamas kapacitātes,

| (3) | nepieciešamas izmaiņas datus ģenerējošajā aprīkojumā, |
| --- | --- |

(3)

nepieciešamas izmaiņas datus ģenerējošajā aprīkojumā,

| (4) | navigācijas datiem (NAV frekvences izvēle, DME distance, ģeogrāfiskais platums un garums, ātrums attiecībā pret zemi un noneses leņķis) nav pieejami signāli ciparu formātā. |
| --- | --- |

(4)

navigācijas datiem (NAV frekvences izvēle, DME distance, ģeogrāfiskais platums un garums, ātrums attiecībā pret zemi un noneses leņķis) nav pieejami signāli ciparu formātā.

| f) | Individuālos parametrus, kuri iegūstami, aprēķinot tos no citiem ierakstītajiem parametriem, nav nepieciešams ierakstīt, ja to atļauj Iestāde. |
| --- | --- |

f)

Individuālos parametrus, kuri iegūstami, aprēķinot tos no citiem ierakstītajiem parametriem, nav nepieciešams ierakstīt, ja to atļauj Iestāde.

| g) | datus jāiegūst no tiem lidmašīnas avotiem, kuri nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kas tiek uzrādīta apkalpei; |
| --- | --- |

g)

datus jāiegūst no tiem lidmašīnas avotiem, kuri nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kas tiek uzrādīta apkalpei;

| h) | Lidojuma parametru reģistratoram jāsāk ierakstīt datus pirms lidmašīna ir spējīga uzsākt kustību ar savu dzinējspēku un jāapstājas, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. |
| --- | --- |

h)

Lidojuma parametru reģistratoram jāsāk ierakstīt datus pirms lidmašīna ir spējīga uzsākt kustību ar savu dzinējspēku un jāapstājas, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku.

| i) | Lidojuma parametru reģistratoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī. |
| --- | --- |

i)

Lidojuma parametru reģistratoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī.

OPS 1.725

Lidojuma parametru reģistratori — 3

(Skat. OPS 1.725 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants ekspluatē turbodzinēju lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 1990. gada 1. jūnija un kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar lidojuma parametru reģistratoru, kurā pielietota datu ierakstīšanas un uzglabāšanas ciparu metode un ir pieejama metode ērtai šo datu iegūšanai no uzglabāšanas līdzekļa. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē turbodzinēju lidmašīnu, kuras individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta pirms 1990. gada 1. jūnija un kuras maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, vienīgi tad, ja tā ir aprīkota ar lidojuma parametru reģistratoru, kurā pielietota datu ierakstīšanas un uzglabāšanas ciparu metode un ir pieejama metode ērtai šo datu iegūšanai no uzglabāšanas līdzekļa.

| b) | Lidojuma parametru reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības pēdējās 25 stundās ierakstīto informāciju. |
| --- | --- |

b)

Lidojuma parametru reģistrators spēj saglabāt vismaz tā darbības pēdējās 25 stundās ierakstīto informāciju.

| c) | Lidojuma parametru reģistrators, fiksējot laiku, ieraksta:






  (1) | parametrus, kas uzskaitīti OPS 1.725 1. pielikuma A tabulā; |
| --- | --- | --- |

c)

Lidojuma parametru reģistrators, fiksējot laiku, ieraksta:

(1)

parametrus, kas uzskaitīti OPS 1.725 1. pielikuma A tabulā;

| (2) | tām lidmašīnām, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir virs 27 000 kg, un kas pieder pie lidmašīnu tipa, kurš pirmo reizi sertificēts pēc 1969. gada 30. septembra, papildu parametrus no šī punkta OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas 6 līdz 15.b parametram. Ja Iestāde atļauj, nav nepieciešams ierakstīt šādus parametrus: OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas 13, 14 un 15b parametrus, ja tiek ievērots jebkurš no šiem nosacījumiem:






  i) | sensors nav ērti pieejams, |
| --- | --- | --- |

(2)

tām lidmašīnām, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir virs 27 000 kg, un kas pieder pie lidmašīnu tipa, kurš pirmo reizi sertificēts pēc 1969. gada 30. septembra, papildu parametrus no šī punkta OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas 6 līdz 15.b parametram. Ja Iestāde atļauj, nav nepieciešams ierakstīt šādus parametrus: OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas 13, 14 un 15b parametrus, ja tiek ievērots jebkurš no šiem nosacījumiem:

i)

sensors nav ērti pieejams,

| ii) | lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai nav pietiekamas kapacitātes, |
| --- | --- |

ii)

lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai nav pietiekamas kapacitātes,

| iii) | nepieciešamas izmaiņas datus ģenerējošajā aprīkojumā. un |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamas izmaiņas datus ģenerējošajā aprīkojumā. un

| (3) | ja lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai ir pietiekama kapacitāte, sensors ir ērti pieejams un datus ģenerējošajā aprīkojumā nav nepieciešamas izmaiņas:






  i) | lidmašīnām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1989. gada 1. janvārī vai vēlāk un kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg bet nav lielāka par 27 000 kg — OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas 6 līdz 15.b parametrus; un |
| --- | --- | --- |

(3)

ja lidojuma parametru reģistrācijas sistēmai ir pietiekama kapacitāte, sensors ir ērti pieejams un datus ģenerējošajā aprīkojumā nav nepieciešamas izmaiņas:

i)

lidmašīnām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1989. gada 1. janvārī vai vēlāk un kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg bet nav lielāka par 27 000 kg — OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas 6 līdz 15.b parametrus; un

| ii) | lidmašīnām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1987. gada 1. janvārī vai vēlāk un kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 27 000 kg — pārējos OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas parametrus. |
| --- | --- |

ii)

lidmašīnām, kuru individuālā lidojumderīguma apliecība pirmo reizi izsniegta 1987. gada 1. janvārī vai vēlāk un kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 27 000 kg — pārējos OPS 1.725 1. pielikuma B tabulas parametrus.

| d) | Individuālos parametrus, kuri iegūstami, aprēķinot tos no citiem ierakstītajiem parametriem, nav nepieciešams ierakstīt, ja to atļauj Iestāde. |
| --- | --- |

d)

Individuālos parametrus, kuri iegūstami, aprēķinot tos no citiem ierakstītajiem parametriem, nav nepieciešams ierakstīt, ja to atļauj Iestāde.

| e) | Datus jāiegūst no tiem lidmašīnas avotiem, kas nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kura tiek uzrādīta apkalpei. |
| --- | --- |

e)

Datus jāiegūst no tiem lidmašīnas avotiem, kas nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kura tiek uzrādīta apkalpei.

| f) | Lidojuma parametru reģistratoram jāsāk ierakstīt datus pirms lidmašīna ir spējīga uzsākt kustību ar savu dzinējspēku un jāapstājas, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku. |
| --- | --- |

f)

Lidojuma parametru reģistratoram jāsāk ierakstīt datus pirms lidmašīna ir spējīga uzsākt kustību ar savu dzinējspēku un jāapstājas, kad lidmašīna vairs nav spējīga pārvietoties ar savu dzinējspēku.

| g) | Lidojuma parametru reģistratoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī. |
| --- | --- |

g)

Lidojuma parametru reģistratoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas palīdzētu atrast tā atrašanās vietu ūdenī.

OPS 1.727

Kombinēts reģistrators

| a) | Atbilstību prasībām par pilotu kabīnes skaņas reģistratoru un lidojuma datu reģistratoru var nodrošināt ar:






  (1) | vienu kombinētu reģistratoru, ja lidmašīnai jābūt aprīkotai tikai ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru vai ar lidojuma datu reģistratoru; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Atbilstību prasībām par pilotu kabīnes skaņas reģistratoru un lidojuma datu reģistratoru var nodrošināt ar:

(1)

vienu kombinētu reģistratoru, ja lidmašīnai jābūt aprīkotai tikai ar pilotu kabīnes skaņas reģistratoru vai ar lidojuma datu reģistratoru; vai

| (2) | vienu kombinētu reģistratoru, ja lidmašīnai ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk jābūt aprīkotai ar kabīnes skaņas reģistratoru un lidojuma datu reģistratoru; vai |
| --- | --- |

(2)

vienu kombinētu reģistratoru, ja lidmašīnai ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk jābūt aprīkotai ar kabīnes skaņas reģistratoru un lidojuma datu reģistratoru; vai

| (3) | diviem kombinētiem reģistratoriem, ja lidmašīnai ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg jābūt aprīkotai ar kabīnes skaņas reģistratoru un lidojuma datu reģistratoru. |
| --- | --- |

(3)

diviem kombinētiem reģistratoriem, ja lidmašīnai ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg jābūt aprīkotai ar kabīnes skaņas reģistratoru un lidojuma datu reģistratoru.

| b) | Kombinētais reģistrators ir lidojuma reģistrators, kas ieraksta:






  (1) | visus balss sakarus un akustisko vidi saskaņā ar prasībām attiecīgajā punktā par kabīnes skaņas reģistratoru; un |
| --- | --- | --- |

b)

Kombinētais reģistrators ir lidojuma reģistrators, kas ieraksta:

(1)

visus balss sakarus un akustisko vidi saskaņā ar prasībām attiecīgajā punktā par kabīnes skaņas reģistratoru; un

| (2) | visus parametrus saskaņā ar prasībām attiecīgajā punktā par lidojuma datu reģistratoru, piemērojot šajos punktos noteiktās specifikācijas. |
| --- | --- |

(2)

visus parametrus saskaņā ar prasībām attiecīgajā punktā par lidojuma datu reģistratoru, piemērojot šajos punktos noteiktās specifikācijas.

OPS 1.730

Sēdekļi, sēdekļu drošības jostas, drošības jostas ar plecu siksnām un bērnu ierobežotājsistēmas

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tai ir uzstādīts:






  (1) | sēdekli vai guļvietu katrai personai, kas ir divus vai vairāk gadus veca; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tai ir uzstādīts:

(1)

sēdekli vai guļvietu katrai personai, kas ir divus vai vairāk gadus veca;

| (2) | drošības jostu ar diagonālo plecu siksnu vai bez tās vai drošības jostu ar plecu siksnām katrā pasažieru sēdvietā katram pasažierim, kas ir 2 vai vairāk gadus vecs; |
| --- | --- |

(2)

drošības jostu ar diagonālo plecu siksnu vai bez tās vai drošības jostu ar plecu siksnām katrā pasažieru sēdvietā katram pasažierim, kas ir 2 vai vairāk gadus vecs;

| (3) | papildu cilpas jostu vai citu ierobežotājierīci katram zīdainim; |
| --- | --- |

(3)

papildu cilpas jostu vai citu ierobežotājierīci katram zīdainim;

| (4) | izņemot turpmāk b) apakšpunktā noteikto, drošības jostu ar plecu siksnām katram apkalpes locekļa sēdeklim un jebkurai sēdvietai līdzās pilota sēdeklim, ar iemontētu ierīci, kas automātiski notur sēdētāja ķermeni ātruma straujas samazināšanās gadījumā; |
| --- | --- |

(4)

izņemot turpmāk b) apakšpunktā noteikto, drošības jostu ar plecu siksnām katram apkalpes locekļa sēdeklim un jebkurai sēdvietai līdzās pilota sēdeklim, ar iemontētu ierīci, kas automātiski notur sēdētāja ķermeni ātruma straujas samazināšanās gadījumā;

| (5) | izņemot turpmāk b) apakšpunktā noteikto, drošības jostu ar plecu siksnām katram salona apkalpes locekļa sēdeklim un novērotāja sēdeklim. Tomēr šī prasība neaizliedz salona apkalpes locekļiem izmantot pasažieru sēdekļus, ja salona apkalpes locekļu skaits pārsniedz obligāti noteikto personālsastāva lielumu; un |
| --- | --- |

(5)

izņemot turpmāk b) apakšpunktā noteikto, drošības jostu ar plecu siksnām katram salona apkalpes locekļa sēdeklim un novērotāja sēdeklim. Tomēr šī prasība neaizliedz salona apkalpes locekļiem izmantot pasažieru sēdekļus, ja salona apkalpes locekļu skaits pārsniedz obligāti noteikto personālsastāva lielumu; un

| (6) | salona apkalpes locekļu sēdekļiem līdzās normatīvajos aktos noteiktajām avārijas izejām grīdas līmenī, tomēr ja salona apkalpes locekļu izvietošana citur atvieglotu pasažieru evakuāciju avārijas gadījumā, ir pieļaujams sēdekļus izvietot citur. Minētie sēdekļi ir vērsti uz priekšu vai uz aizmuguri ar 15° novirzi no lidmašīnas garenvirziena ass. |
| --- | --- |

(6)

salona apkalpes locekļu sēdekļiem līdzās normatīvajos aktos noteiktajām avārijas izejām grīdas līmenī, tomēr ja salona apkalpes locekļu izvietošana citur atvieglotu pasažieru evakuāciju avārijas gadījumā, ir pieļaujams sēdekļus izvietot citur. Minētie sēdekļi ir vērsti uz priekšu vai uz aizmuguri ar 15° novirzi no lidmašīnas garenvirziena ass.

| b) | Visām drošības jostām ar plecu siksnām jābūt atsprādzējām vienā punktā. |
| --- | --- |

b)

Visām drošības jostām ar plecu siksnām jābūt atsprādzējām vienā punktā.

| c) | Ja uzstādīt drošības jostas ar plecu siksnām nav praktiski lietderīgi, tās var aizstāt ar drošības jostām ar diagonālu plecu siksnu lidmašīnās ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu līdz 5 700 kg un ar drošības jostām lidmašīnās ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu līdz 2 730 kg. |
| --- | --- |

c)

Ja uzstādīt drošības jostas ar plecu siksnām nav praktiski lietderīgi, tās var aizstāt ar drošības jostām ar diagonālu plecu siksnu lidmašīnās ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu līdz 5 700 kg un ar drošības jostām lidmašīnās ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu līdz 2 730 kg.

OPS 1.731

Zīmes “Piesprādzēt drošības jostas” un “Nesmēķēt”

Ekspluatants ekspluatē tikai tādu lidmašīnu, kurā no pilotu kabīnes ir redzamas visas pasažieru sēdvietas, ja vien tajā nav ierīču, kas norāda visiem pasažieriem un salona apkalpes locekļiem, kad ir jāpiesprādzējas un kad nav atļauts smēķēt.

OPS 1.735

Iekšējās durvis un aizkari

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja tajā ir uzstādītas šādas ierīces:

| a) | lidmašīnā ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 19 pasažieriem tādas durvis starp pasažieru nodalījumu un pilotu kabīni, uz kurām ir uzraksts “Tikai apkalpei” un kuras ir aizslēdzamas, lai pasažieri tās nevarētu atvērt bez lidojumu apkalpes locekļa atļaujas; |
| --- | --- |

a)

lidmašīnā ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 19 pasažieriem tādas durvis starp pasažieru nodalījumu un pilotu kabīni, uz kurām ir uzraksts “Tikai apkalpei” un kuras ir aizslēdzamas, lai pasažieri tās nevarētu atvērt bez lidojumu apkalpes locekļa atļaujas;

| b) | visām durvīm, kas atdala pasažieru nodalījumu no cita nodalījuma, kurā ir avārijas izeja, ierīces to atvēršanai. Atvēršanas ierīcēm jābūt viegli pieejamām; |
| --- | --- |

b)

visām durvīm, kas atdala pasažieru nodalījumu no cita nodalījuma, kurā ir avārijas izeja, ierīces to atvēršanai. Atvēršanas ierīcēm jābūt viegli pieejamām;

| c) | gadījumos, kad, lai no jebkuras pasažieru sēdvietas pasažieru salonā nokļūtu līdz vajadzīgai avārijas izejai citā zonā, ir jāšķērso durvju vai aizkara aile, ierīces, kas attiecīgās durvis vai aizkaru fiksē atvērtā stāvoklī; |
| --- | --- |

c)

gadījumos, kad, lai no jebkuras pasažieru sēdvietas pasažieru salonā nokļūtu līdz vajadzīgai avārijas izejai citā zonā, ir jāšķērso durvju vai aizkara aile, ierīces, kas attiecīgās durvis vai aizkaru fiksē atvērtā stāvoklī;

| d) | uzraksts uz visām iekšējām durvīm vai pie aizkariem, caur ko var nokļūt līdz pasažieru avārijas izejai, ar norādi, ka šīs durvis un aizkari pacelšanās un nosēšanās laikā ir jāfiksē atvērtā stāvoklī; un |
| --- | --- |

d)

uzraksts uz visām iekšējām durvīm vai pie aizkariem, caur ko var nokļūt līdz pasažieru avārijas izejai, ar norādi, ka šīs durvis un aizkari pacelšanās un nosēšanās laikā ir jāfiksē atvērtā stāvoklī; un

| e) | līdzekļi, ar ko ikviens apkalpes loceklis var atslēgt jebkuras pasažieriem pieejamas durvis, kuras pasažieri var aizslēgt. |
| --- | --- |

e)

līdzekļi, ar ko ikviens apkalpes loceklis var atslēgt jebkuras pasažieriem pieejamas durvis, kuras pasažieri var aizslēgt.

OPS 1.745

Pirmās palīdzības komplekti

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tā ir aprīkota ar lietošanai ērti pieejamiem pirmās palīdzības komplektiem saskaņā ar šo tabulu:






  Uzstādīto pasažieru sēdvietu skaits | Vajadzīgais pirmās palīdzības komplektu skaits |
| --- | --- | --- |
| 0 līdz 99 | 1 |
| 100 līdz 199 | 2 |
| 200 līdz 299 | 3 |
| 300 un vairāk | 4 |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tā ir aprīkota ar lietošanai ērti pieejamiem pirmās palīdzības komplektiem saskaņā ar šo tabulu:

Uzstādīto pasažieru sēdvietu skaits

Vajadzīgais pirmās palīdzības komplektu skaits

0 līdz 99

1

100 līdz 199

2

200 līdz 299

3

300 un vairāk

4

| b) | ekspluatants nodrošina, ka pirmās palīdzības komplektus:






  (1) | periodiski pārbauda, lai pēc iespējas pārliecinātos, ka to saturs pastāvīgi ir paredzētajai izmantošanai vajadzīgā stāvoklī; un |
| --- | --- | --- |

b)

ekspluatants nodrošina, ka pirmās palīdzības komplektus:

(1)

periodiski pārbauda, lai pēc iespējas pārliecinātos, ka to saturs pastāvīgi ir paredzētajai izmantošanai vajadzīgā stāvoklī; un

| (2) | regulāri atjauno saskaņā ar norādēm uz etiķetēm vai atkarībā no apstākļiem. |
| --- | --- |

(2)

regulāri atjauno saskaņā ar norādēm uz etiķetēm vai atkarībā no apstākļiem.

OPS 1.755

Medicīnas komplekts ārkārtas gadījumiem

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 30 pasažieriem vienīgi tad, ja tajā ir medicīnas komplekts ārkārtas gadījumiem, ja jebkurš punkts plānotajā maršrutā ir vairāk kā 60 minūšu lidojuma attālumā (normālā kreisēšanas ātrumā) no lidlauka, kur būtu pieejama profesionāla medicīniskā palīdzība. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk kā 30 pasažieriem vienīgi tad, ja tajā ir medicīnas komplekts ārkārtas gadījumiem, ja jebkurš punkts plānotajā maršrutā ir vairāk kā 60 minūšu lidojuma attālumā (normālā kreisēšanas ātrumā) no lidlauka, kur būtu pieejama profesionāla medicīniskā palīdzība.

| b) | Komandieris nodrošina, lai medikamentus dotu tikai profesionāli ārsti, medmāsas vai atbilstoši kvalificētas personas. |
| --- | --- |

b)

Komandieris nodrošina, lai medikamentus dotu tikai profesionāli ārsti, medmāsas vai atbilstoši kvalificētas personas.

| c) | Pārvadāšanas apstākļi






  (1) | Medicīnas komplektam ārkārtas gadījumiem jābūt izturīgam pret putekļiem un mitrumu, un to pārvadā drošā vietā, ja praktiski iespējams, pilotu kabīnē; un |
| --- | --- | --- |

c)

Pārvadāšanas apstākļi

(1)

Medicīnas komplektam ārkārtas gadījumiem jābūt izturīgam pret putekļiem un mitrumu, un to pārvadā drošā vietā, ja praktiski iespējams, pilotu kabīnē; un

| (2) | ekspluatants nodrošina, ka medicīnas komplektus ārkārtas gadījumiem:






  i) | periodiski pārbauda, lai pēc iespējas pārliecinātos, ka to saturs pastāvīgi ir paredzētajai izmantošanai vajadzīgā stāvoklī; un |
| --- | --- | --- |

(2)

ekspluatants nodrošina, ka medicīnas komplektus ārkārtas gadījumiem:

i)

periodiski pārbauda, lai pēc iespējas pārliecinātos, ka to saturs pastāvīgi ir paredzētajai izmantošanai vajadzīgā stāvoklī; un

| ii) | regulāri atjauno saskaņā ar norādēm uz etiķetēm vai atkarībā no apstākļiem. |
| --- | --- |

ii)

regulāri atjauno saskaņā ar norādēm uz etiķetēm vai atkarībā no apstākļiem.

OPS 1.760

Pirmās palīdzības skābeklis

| a) | Ja lidojumā jāpiedalās salona apkalpes loceklim, ekspluatants ekspluatē hermetizētu lidmašīnu augstāk par 25 000 pēdām tikai tad, ja ir nodrošināta tīra skābekļa padeve pasažieriem, kam fizioloģisku iemeslu dēļ kabīnes dehermetizācijas gadījumā varētu būt vajadzīgs skābeklis. Skābekļa krājumu aprēķina, izmantojot vidējo plūsmas intensitāti standarta temperatūrā un spiedienā bez ūdens tvaika (STPD) vismaz 3 litri minūtē uz cilvēku, visam lidojuma laikam pēc salona dehermetizācijas, kamēr salons ir augstāk par 8 000 pēdām, vismaz diviem procentiem pārvadājamo pasažieru, bet nekādā gadījumā mazāk kā vienam cilvēkam. Salonā ir pietiekami daudz padeves ierīču, bet nekādā gadījumā mazāk par divām, ar iespēju padevi izmantot salona apkalpei. |
| --- | --- |

a)

Ja lidojumā jāpiedalās salona apkalpes loceklim, ekspluatants ekspluatē hermetizētu lidmašīnu augstāk par 25 000 pēdām tikai tad, ja ir nodrošināta tīra skābekļa padeve pasažieriem, kam fizioloģisku iemeslu dēļ kabīnes dehermetizācijas gadījumā varētu būt vajadzīgs skābeklis. Skābekļa krājumu aprēķina, izmantojot vidējo plūsmas intensitāti standarta temperatūrā un spiedienā bez ūdens tvaika (STPD) vismaz 3 litri minūtē uz cilvēku, visam lidojuma laikam pēc salona dehermetizācijas, kamēr salons ir augstāk par 8 000 pēdām, vismaz diviem procentiem pārvadājamo pasažieru, bet nekādā gadījumā mazāk kā vienam cilvēkam. Salonā ir pietiekami daudz padeves ierīču, bet nekādā gadījumā mazāk par divām, ar iespēju padevi izmantot salona apkalpei.

| b) | Konkrētam lidojumam vajadzīgo pirmās palīdzības skābekļa krājumu nosaka, pamatojoties uz salona barometrisko augstumu un lidojuma ilgumu, atbilstīgi ekspluatācijas procedūrām, kas noteiktas katram lidojumam un maršrutam. |
| --- | --- |

b)

Konkrētam lidojumam vajadzīgo pirmās palīdzības skābekļa krājumu nosaka, pamatojoties uz salona barometrisko augstumu un lidojuma ilgumu, atbilstīgi ekspluatācijas procedūrām, kas noteiktas katram lidojumam un maršrutam.

| c) | Uzstādītās skābekļa padeves ierīces katram lietotājam spēj radīt plūsmu, kuras intensitāte ir vismaz četri litri minūtē, STPD. Var paredzēt līdzekļus jebkurā augstumā samazināt plūsmas intensitāti līdz diviem litriem minūtē, STPD, bet ne mazāk. |
| --- | --- |

c)

Uzstādītās skābekļa padeves ierīces katram lietotājam spēj radīt plūsmu, kuras intensitāte ir vismaz četri litri minūtē, STPD. Var paredzēt līdzekļus jebkurā augstumā samazināt plūsmas intensitāti līdz diviem litriem minūtē, STPD, bet ne mazāk.

OPS 1.770

Papildu skābeklis — hermetizētas lidmašīnas

(Skat. OPS 1.770 1. pielikumu)

| a) | Vispārējas prasības






  (1) | Ekspluatants ekspluatē hermetizētu lidmašīnu barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām tikai tad, ja tajā ir papildu skābekļa iekārta, ar ko var uzglabāt skābekli un nodrošināt tā padevi atbilstīgi šā punkta prasībām. |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības

(1)

Ekspluatants ekspluatē hermetizētu lidmašīnu barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām tikai tad, ja tajā ir papildu skābekļa iekārta, ar ko var uzglabāt skābekli un nodrošināt tā padevi atbilstīgi šā punkta prasībām.

| (2) | Vajadzīgo papildu skābekļa daudzumu nosaka, ņemot vērā salona barometrisko augstumu, lidojuma ilgumu, un pieņemot, ka salona dehermetizācija notiks no skābekļa vajadzības aspekta visnelabvēlīgākajā lidojuma augstumā vai punktā un ka pēc atteices lidmašīna samazinās augstumu saskaņā ar lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktajām avārijas procedūrām līdz drošam maršruta augstumam, kas dos iespēju droši turpināt lidojumu un nosēsties. |
| --- | --- |

(2)

Vajadzīgo papildu skābekļa daudzumu nosaka, ņemot vērā salona barometrisko augstumu, lidojuma ilgumu, un pieņemot, ka salona dehermetizācija notiks no skābekļa vajadzības aspekta visnelabvēlīgākajā lidojuma augstumā vai punktā un ka pēc atteices lidmašīna samazinās augstumu saskaņā ar lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā noteiktajām avārijas procedūrām līdz drošam maršruta augstumam, kas dos iespēju droši turpināt lidojumu un nosēsties.

| (3) | Pēc salona hermetizācijas atteices salona barometrisko augstumu uzskata par vienādu ar lidmašīnas barometrisko augstumu, ja vien Iestādei nepierāda, ka nekāda salona vai hermetizācijas sistēmas iespējamā atteice nevar izraisīt salona spiediena krišanos līdz augstumam, kas vienāds ar lidmašīnas barometrisko augstumu. Šādos apstākļos pierādīto maksimālo salona barometrisko augstumu var ņemt par pamatu vajadzīgā skābekļa krājuma noteikšanai. |
| --- | --- |

(3)

Pēc salona hermetizācijas atteices salona barometrisko augstumu uzskata par vienādu ar lidmašīnas barometrisko augstumu, ja vien Iestādei nepierāda, ka nekāda salona vai hermetizācijas sistēmas iespējamā atteice nevar izraisīt salona spiediena krišanos līdz augstumam, kas vienāds ar lidmašīnas barometrisko augstumu. Šādos apstākļos pierādīto maksimālo salona barometrisko augstumu var ņemt par pamatu vajadzīgā skābekļa krājuma noteikšanai.

| b) | Prasības skābekļa iekārtai un padevei






  (1) | Lidojumu apkalpes locekļi






  i) | Katru lidojumu apkalpes locekli, kas veic pienākumus pilotu kabīnē, nodrošina ar papildu skābekli saskaņā ar 1. pielikumu. Ja visiem pilotu kabīnes sēdvietās sēdošajiem skābekli piegādā no lidojumu apkalpes locekļiem paredzētā skābekļa padeves avota, tad no skābekļa padeves viedokļa viņus uzskata par lidojumu apkalpes locekļiem, kas veic pienākumus pilotu kabīnē. Pilotu kabīnē sēdošos, kuriem skābekli nepiegādā no lidojumu apkalpes skābekļa avota, no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Prasības skābekļa iekārtai un padevei

(1)

Lidojumu apkalpes locekļi

i)

Katru lidojumu apkalpes locekli, kas veic pienākumus pilotu kabīnē, nodrošina ar papildu skābekli saskaņā ar 1. pielikumu. Ja visiem pilotu kabīnes sēdvietās sēdošajiem skābekli piegādā no lidojumu apkalpes locekļiem paredzētā skābekļa padeves avota, tad no skābekļa padeves viedokļa viņus uzskata par lidojumu apkalpes locekļiem, kas veic pienākumus pilotu kabīnē. Pilotu kabīnē sēdošos, kuriem skābekli nepiegādā no lidojumu apkalpes skābekļa avota, no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem.

| ii) | Lidojumu apkalpes locekļus, uz kuriem neattiecas b) apakšpunkta 1) daļas i) iedaļa, no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem. |
| --- | --- |

ii)

Lidojumu apkalpes locekļus, uz kuriem neattiecas b) apakšpunkta 1) daļas i) iedaļa, no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem.

| iii) | Skābekļa maskas izvieto tā, lai lidojumu apkalpes locekļi, atrodoties savā darba vietā, varētu tās nekavējoties aizsniegt. |
| --- | --- |

iii)

Skābekļa maskas izvieto tā, lai lidojumu apkalpes locekļi, atrodoties savā darba vietā, varētu tās nekavējoties aizsniegt.

| iv) | Skābekļa maskas, kas paredzētas lidojumu apkalpes locekļiem hermetizētās lidmašīnās, kuras ekspluatē barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām, ir ātri uzliekama tipa maskas. |
| --- | --- |

iv)

Skābekļa maskas, kas paredzētas lidojumu apkalpes locekļiem hermetizētās lidmašīnās, kuras ekspluatē barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām, ir ātri uzliekama tipa maskas.

| (2) | Salona apkalpes locekļi, papildu apkalpes locekļi un pasažieri






  i) | Salona apkalpes locekļus un pasažierus apgādā ar papildu skābekli saskaņā ar 1. pielikumu, izņemot gadījumus, kad piemēro v) apakšpunktu turpmāk. Salona apkalpes locekļus, kuri atrodas lidmašīnā papildus noteiktajam minimālajam kabīnes apkalpes locekļu skaitam, un papildu apkalpes locekļus no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem. |
| --- | --- | --- |

(2)

Salona apkalpes locekļi, papildu apkalpes locekļi un pasažieri

i)

Salona apkalpes locekļus un pasažierus apgādā ar papildu skābekli saskaņā ar 1. pielikumu, izņemot gadījumus, kad piemēro v) apakšpunktu turpmāk. Salona apkalpes locekļus, kuri atrodas lidmašīnā papildus noteiktajam minimālajam kabīnes apkalpes locekļu skaitam, un papildu apkalpes locekļus no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem.

| ii) | Lidmašīnās, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām, nodrošina pietiekami daudz rezerves izvadu un masku un/vai pietiekami daudz pārnēsājamu skābekļa padeves ierīču ar maskām, ko var lietot visi noteikumos paredzētie salona apkalpes locekļi. Rezerves izvadus un/vai pārnēsājamās skābekļa padeves ierīces izvieto vienmērīgi pa visu salonu, lai katram noteikumos paredzētajam salona apkalpes loceklim, neatkarīgi no viņa atrašanās vietas brīdī, kad rodas salona hermetizācijas atteice, nekavējoties būtu pieejams skābeklis. |
| --- | --- |

ii)

Lidmašīnās, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām, nodrošina pietiekami daudz rezerves izvadu un masku un/vai pietiekami daudz pārnēsājamu skābekļa padeves ierīču ar maskām, ko var lietot visi noteikumos paredzētie salona apkalpes locekļi. Rezerves izvadus un/vai pārnēsājamās skābekļa padeves ierīces izvieto vienmērīgi pa visu salonu, lai katram noteikumos paredzētajam salona apkalpes loceklim, neatkarīgi no viņa atrašanās vietas brīdī, kad rodas salona hermetizācijas atteice, nekavējoties būtu pieejams skābeklis.

| iii) | Lidmašīnās, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām, katrai sēdošai personai neatkarīgi no sēdvietas atrašanās vietas nodrošina nekavējoties pieejamu skābekļa padeves ierīci, kas pieslēgta skābekļa padeves termināliem. Kopējais padeves ierīču un izvadu skaits pārsniedz sēdvietu skaitu vismaz par 10 %. Papildu padeves ierīcēm jābūt vienmērīgi izvietotām pa visu salonu. |
| --- | --- |

iii)

Lidmašīnās, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām, katrai sēdošai personai neatkarīgi no sēdvietas atrašanās vietas nodrošina nekavējoties pieejamu skābekļa padeves ierīci, kas pieslēgta skābekļa padeves termināliem. Kopējais padeves ierīču un izvadu skaits pārsniedz sēdvietu skaitu vismaz par 10 %. Papildu padeves ierīcēm jābūt vienmērīgi izvietotām pa visu salonu.

| iv) | Lidmašīnās, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām vai kuras, tās ekspluatējot barometriskajā augstumā 25 000 pēdas vai zemāk, nevar 4 minūšu laikā droši samazināt augstumu līdz 13 000 pēdām un kuru individuālie lidojum-derīguma sertifikāti pirmo reizi izsniegti 1998. gada 9. novembrī vai vēlāk, nodrošina ar automātiski atveramām skābekļa padeves ierīcēm, kas nekavējoties ir pieejamas katrai sēdošai personai neatkarīgi no sēdvietas atrašanās vietas. Kopējais padeves ierīču un izvadu skaits pārsniedz sēdvietu skaitu vismaz par 10 %. Papildu padeves ierīcēm jābūt vienmērīgi izvietotām pa visu salonu. |
| --- | --- |

iv)

Lidmašīnās, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 25 000 pēdām vai kuras, tās ekspluatējot barometriskajā augstumā 25 000 pēdas vai zemāk, nevar 4 minūšu laikā droši samazināt augstumu līdz 13 000 pēdām un kuru individuālie lidojum-derīguma sertifikāti pirmo reizi izsniegti 1998. gada 9. novembrī vai vēlāk, nodrošina ar automātiski atveramām skābekļa padeves ierīcēm, kas nekavējoties ir pieejamas katrai sēdošai personai neatkarīgi no sēdvietas atrašanās vietas. Kopējais padeves ierīču un izvadu skaits pārsniedz sēdvietu skaitu vismaz par 10 %. Papildu padeves ierīcēm jābūt vienmērīgi izvietotām pa visu salonu.

| v) | Lidmašīnās, kas nav sertificētas lidojumiem augstāk par 25 000 pēdām, I. pielikumā noteiktās prasības skābekļa padevei var samazināt līdz līmenim, kad visā lidojuma laikā salona barometriskajā augstumā no 10 000 un 13 000 pēdām skābekli nodrošina visiem noteikumos paredzētajiem salona apkalpes locekļiem un vismaz 10 % pasažieru, ja visā lidojuma maršrutā lidmašīna spēj 4 minūšu laikā droši samazināt augstumu līdz salona barometriskajam augstumam 13 000 pēdas. |
| --- | --- |

v)

Lidmašīnās, kas nav sertificētas lidojumiem augstāk par 25 000 pēdām, I. pielikumā noteiktās prasības skābekļa padevei var samazināt līdz līmenim, kad visā lidojuma laikā salona barometriskajā augstumā no 10 000 un 13 000 pēdām skābekli nodrošina visiem noteikumos paredzētajiem salona apkalpes locekļiem un vismaz 10 % pasažieru, ja visā lidojuma maršrutā lidmašīna spēj 4 minūšu laikā droši samazināt augstumu līdz salona barometriskajam augstumam 13 000 pēdas.

OPS 1.775

Papildu skābeklis — nehermetizētās lidmašīnas

(Skat. OPS 1.775 1. pielikumu)

| a) | Vispārējas prasības






  (1) | Ekspluatants neekspluatē nehermetizētu lidmašīnu barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām, ja tajā nav papildu skābekļa iekārtas, ar kuru var uzglabāt skābekli un nodrošināt tā padevi atbilstīgi prasībām. |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības

(1)

Ekspluatants neekspluatē nehermetizētu lidmašīnu barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām, ja tajā nav papildu skābekļa iekārtas, ar kuru var uzglabāt skābekli un nodrošināt tā padevi atbilstīgi prasībām.

| (2) | Konkrētam lidojumam vajadzīgo papildu skābekļa daudzumu normālas elpošanas nodrošināšanai nosaka, pamatojoties uz lidojuma augstumu un lidojuma ilgumu, atbilstīgi darbības rokasgrāmatā katram lidojumam noteiktajām ekspluatācijas procedūrām un lidojuma maršrutiem, kā arī darbības rokasgrāmatā izklāstītajām avārijas procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

Konkrētam lidojumam vajadzīgo papildu skābekļa daudzumu normālas elpošanas nodrošināšanai nosaka, pamatojoties uz lidojuma augstumu un lidojuma ilgumu, atbilstīgi darbības rokasgrāmatā katram lidojumam noteiktajām ekspluatācijas procedūrām un lidojuma maršrutiem, kā arī darbības rokasgrāmatā izklāstītajām avārijas procedūrām.

| (3) | Lidmašīnu, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām, aprīko ar iekārtu, kura spēj uzglabāt skābekli un nodrošināt tā vajadzīgo padevi. |
| --- | --- |

(3)

Lidmašīnu, ko paredzēts ekspluatēt barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām, aprīko ar iekārtu, kura spēj uzglabāt skābekli un nodrošināt tā vajadzīgo padevi.

| b) | Prasības skābekļa padevei






  (1) | Lidojumu apkalpes locekļi. Katru lidojumu apkalpes locekli, kas veic pienākumus pilotu kabīnē, nodrošina ar papildu skābekli saskaņā ar I. pielikumu. Ja visiem pilotu kabīnes sēdvietās sēdošajiem skābekli piegādā no lidojumu apkalpes locekļiem paredzētā skābekļa padeves avota, tad no skābekļa padeves viedokļa viņus uzskata par lidojumu apkalpes locekļiem, kas veic pienākumus pilotu kabīnē. |
| --- | --- | --- |

b)

Prasības skābekļa padevei

(1)

Lidojumu apkalpes locekļi. Katru lidojumu apkalpes locekli, kas veic pienākumus pilotu kabīnē, nodrošina ar papildu skābekli saskaņā ar I. pielikumu. Ja visiem pilotu kabīnes sēdvietās sēdošajiem skābekli piegādā no lidojumu apkalpes locekļiem paredzētā skābekļa padeves avota, tad no skābekļa padeves viedokļa viņus uzskata par lidojumu apkalpes locekļiem, kas veic pienākumus pilotu kabīnē.

| (2) | Salona apkalpes locekļi, papildu apkalpes locekļi un pasažieri. Salona apkalpes locekļus un pasažierus apgādā ar skābekli saskaņā ar I. pielikumu. Salona apkalpes locekļus, kas atrodas lidmašīnā papildus noteiktajam obligātajam kabīnes apkalpes locekļu skaitam, un papildu apkalpes locekļus no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem. |
| --- | --- |

(2)

Salona apkalpes locekļi, papildu apkalpes locekļi un pasažieri. Salona apkalpes locekļus un pasažierus apgādā ar skābekli saskaņā ar I. pielikumu. Salona apkalpes locekļus, kas atrodas lidmašīnā papildus noteiktajam obligātajam kabīnes apkalpes locekļu skaitam, un papildu apkalpes locekļus no skābekļa padeves viedokļa uzskata par pasažieriem.

OPS 1.780

Apkalpes elpošanas aizsargiekārta

| a) | Ekspluatants ekspluatē hermetizētu lidmašīnu vai nehermetizētu lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālo apstiprināto sēdvietu konfigurāciju, kurā ir vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad:






  (1) | ja tajā ir ierīces acu, deguna un mutes aizsardzībai katram lidojumu apkalpes loceklim, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē un ja tās nodrošina skābekļa padevi vismaz 15 minūtes. Padevi aizsargājošai elpošanas iekārtai (PBE) var nodrošināt no papildu skābekļa avota atbilstīgi OPS 1.770 b) apakšpunkta 1) daļas vai OPS 1.775 b) apakšpunkta 1) daļas prasībām. Turklāt, ja lidojumu apkalpē ir vairāk par vienu personu un lidmašīnā nav salona apkalpes locekļu, lidmašīnā viena lidojumu apkalpes locekļa acu, deguna un mutes aizsargāšanai jābūt pārnēsājamam PBE, kas nodrošina gāzi elpošanai vismaz 15 minūtes; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē hermetizētu lidmašīnu vai nehermetizētu lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālo apstiprināto sēdvietu konfigurāciju, kurā ir vairāk par 19 sēdvietām vienīgi tad:

(1)

ja tajā ir ierīces acu, deguna un mutes aizsardzībai katram lidojumu apkalpes loceklim, kas pilda pienākumus pilotu kabīnē un ja tās nodrošina skābekļa padevi vismaz 15 minūtes. Padevi aizsargājošai elpošanas iekārtai (PBE) var nodrošināt no papildu skābekļa avota atbilstīgi OPS 1.770 b) apakšpunkta 1) daļas vai OPS 1.775 b) apakšpunkta 1) daļas prasībām. Turklāt, ja lidojumu apkalpē ir vairāk par vienu personu un lidmašīnā nav salona apkalpes locekļu, lidmašīnā viena lidojumu apkalpes locekļa acu, deguna un mutes aizsargāšanai jābūt pārnēsājamam PBE, kas nodrošina gāzi elpošanai vismaz 15 minūtes; un

| (2) | ja tajā visu noteikumos paredzēto salona apkalpes locekļu acu, deguna un mutes aizsargāšanai ir pietiekami daudz pārnēsājamu PBE, kas nodrošina gāzi elpošanai vismaz 15 minūtes. |
| --- | --- |

(2)

ja tajā visu noteikumos paredzēto salona apkalpes locekļu acu, deguna un mutes aizsargāšanai ir pietiekami daudz pārnēsājamu PBE, kas nodrošina gāzi elpošanai vismaz 15 minūtes.

| b) | PBE iekārtām, kas paredzētas lidojumu apkalpes lietošanai, jābūt parocīgi novietotām pilotu kabīnē un viegli pieejamām tūlītējai lietošanai katram noteikumos paredzētajam lidojumu apkalpes loceklim tā norādītajā darba vietā. |
| --- | --- |

b)

PBE iekārtām, kas paredzētas lidojumu apkalpes lietošanai, jābūt parocīgi novietotām pilotu kabīnē un viegli pieejamām tūlītējai lietošanai katram noteikumos paredzētajam lidojumu apkalpes loceklim tā norādītajā darba vietā.

| c) | PBE iekārtām, kas paredzētas salona apkalpes lietošanai, jābūt uzstādītām līdzās katra salona apkalpes locekļa darba vietai. |
| --- | --- |

c)

PBE iekārtām, kas paredzētas salona apkalpes lietošanai, jābūt uzstādītām līdzās katra salona apkalpes locekļa darba vietai.

| d) | Papildus vienai viegli pieejamai pārnēsājamai PBE jābūt novietotai kopā ar OPS 1.790 c) un d) apakšpunktā paredzētajiem pārnēsājamajiem ugunsdzēsības aparātiem vai līdzās tiem, tomēr, ja ugunsdzēsības aparāts ir kravas nodalījumā, PBE ir jānovieto ārpus tā, bet līdzās ieejai šajā nodalījumā. |
| --- | --- |

d)

Papildus vienai viegli pieejamai pārnēsājamai PBE jābūt novietotai kopā ar OPS 1.790 c) un d) apakšpunktā paredzētajiem pārnēsājamajiem ugunsdzēsības aparātiem vai līdzās tiem, tomēr, ja ugunsdzēsības aparāts ir kravas nodalījumā, PBE ir jānovieto ārpus tā, bet līdzās ieejai šajā nodalījumā.

| e) | PBE, to lietojot, nedrīkst traucēt sazināšanos atbilstīgi OPS 1.685, OPS 1.690, OPS 1.810 un OPS 1.850 prasībām. |
| --- | --- |

e)

PBE, to lietojot, nedrīkst traucēt sazināšanos atbilstīgi OPS 1.685, OPS 1.690, OPS 1.810 un OPS 1.850 prasībām.

OPS 1.790

Pārnēsājami ugunsdzēsības aparāti

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja apkalpes, pasažieru un, ja vajadzīgs, kravas nodalījumos un virtuvēs ir pārnēsājamie ugunsdzēsības aparāti saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | ugunsdzēsīgās vielas īpašībām un daudzumam jābūt piemērotam tiem ugunsgrēku tipiem, kādi, iespējams, var notikt nodalījumā, kur ugunsdzēsības aparātu paredzēts lietot, turklāt personāla nodalījumos tai līdz minimumam jāsamazina toksisko gāzu koncentrācijas risks; |
| --- | --- |

a)

ugunsdzēsīgās vielas īpašībām un daudzumam jābūt piemērotam tiem ugunsgrēku tipiem, kādi, iespējams, var notikt nodalījumā, kur ugunsdzēsības aparātu paredzēts lietot, turklāt personāla nodalījumos tai līdz minimumam jāsamazina toksisko gāzu koncentrācijas risks;

| b) | vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēsības aparātam, kurā kā ugunsdzēsīgā viela izmantots halons-1211 (bromhlordifluormetāns, CBrCIF2) vai tā ekvivalents, jābūt parocīgi novietotam pilotu kabīnē, kur to var lietot lidojumu apkalpe; |
| --- | --- |

b)

vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēsības aparātam, kurā kā ugunsdzēsīgā viela izmantots halons-1211 (bromhlordifluormetāns, CBrCIF2) vai tā ekvivalents, jābūt parocīgi novietotam pilotu kabīnē, kur to var lietot lidojumu apkalpe;

| c) | vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēsības aparātam jāatrodas vai jābūt viegli pieejamam lietošanai katrā virtuvē, kas neatrodas uz galvenā pasažieru klāja; |
| --- | --- |

c)

vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēsības aparātam jāatrodas vai jābūt viegli pieejamam lietošanai katrā virtuvē, kas neatrodas uz galvenā pasažieru klāja;

| d) | vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēsības aparātam jābūt pieejamam lietošanai katrā A vai B klases kravas vai bagāžas nodalījumā un katrā E klases kravas nodalījumā, kas apkalpes locekļiem ir pieejams lidojuma laikā; un |
| --- | --- |

d)

vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēsības aparātam jābūt pieejamam lietošanai katrā A vai B klases kravas vai bagāžas nodalījumā un katrā E klases kravas nodalījumā, kas apkalpes locekļiem ir pieejams lidojuma laikā; un

| e) | vismaz šādam skaitam pārnēsājamu ugunsdzēsības aparātu jābūt ērti izvietotam pasažieru nodalījumā(-os):






  Maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija | Ugunsdzēsības aparātu skaits |
| --- | --- | --- |
| 7 līdz 30 | 1 |
| 31 līdz 60 | 2 |
| 61 līdz 200 | 3 |
| 201 līdz 300 | 4 |
| 301 līdz 400 | 5 |
| 401 līdz 500 | 6 |
| 501 līdz 600 | 7 |
| 601 vai vairāk | 8 |

e)

vismaz šādam skaitam pārnēsājamu ugunsdzēsības aparātu jābūt ērti izvietotam pasažieru nodalījumā(-os):

Maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija

Ugunsdzēsības aparātu skaits

7 līdz 30

1

31 līdz 60

2

61 līdz 200

3

201 līdz 300

4

301 līdz 400

5

401 līdz 500

6

501 līdz 600

7

601 vai vairāk

8

Ja ir vajadzīgi divi vai vairāk ugunsdzēsības aparātu, tiem pasažieru nodalījumā jābūt vienmērīgi izvietotiem.

| f) | Vismaz vienā no vajadzīgajiem ugunsdzēsības aparātiem, kas izvietoti pasažieru nodalījumā lidmašīnā ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vismaz 31, bet ne vairāk par 60 pasažieriem, un vismaz divos ugunsdzēsības aparātos, kas izvietoti pasažieru nodalījumā lidmašīnā ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 61 vai vairāk pasažieriem, kā ugunsdzēsīgajai vielai jābūt halonam-1211 (bromhlordifluormetāns, CBrCIF2) vai tā ekvivalentam. |
| --- | --- |

f)

Vismaz vienā no vajadzīgajiem ugunsdzēsības aparātiem, kas izvietoti pasažieru nodalījumā lidmašīnā ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vismaz 31, bet ne vairāk par 60 pasažieriem, un vismaz divos ugunsdzēsības aparātos, kas izvietoti pasažieru nodalījumā lidmašīnā ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 61 vai vairāk pasažieriem, kā ugunsdzēsīgajai vielai jābūt halonam-1211 (bromhlordifluormetāns, CBrCIF2) vai tā ekvivalentam.

OPS 1.795

Avārijas cirvji un laužņi

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 pasažieriem vienīgi tad, ja tās apkalpes kabīnē ir vismaz viens avārijas cirvis vai lauznis. Ja maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija pārsniedz 200 sēdvietu, lidmašīnas tālākajā aizmugurējā virtuves zonā vai tās tuvumā jābūt novietotam papildu avārijas cirvim vai lauznim. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg vai ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 pasažieriem vienīgi tad, ja tās apkalpes kabīnē ir vismaz viens avārijas cirvis vai lauznis. Ja maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija pārsniedz 200 sēdvietu, lidmašīnas tālākajā aizmugurējā virtuves zonā vai tās tuvumā jābūt novietotam papildu avārijas cirvim vai lauznim.

| b) | Avārijas cirvji un laužņi, kas atrodas pasažieru nodalījumā, nedrīkst būt redzami pasažieriem. |
| --- | --- |

b)

Avārijas cirvji un laužņi, kas atrodas pasažieru nodalījumā, nedrīkst būt redzami pasažieriem.

OPS 1.800

Uzlaušanas vietu marķējums

Ekspluatants nodrošina, lai tad, ja uz lidmašīnas fizelāžas ir marķēti noteikti laukumi, ko glābšanas brigādes avārijas gadījumā var izmantot, lai ielauztos lidmašīnā, šos laukumus marķē tā, kā norādīts turpmāk. Marķējums ir sarkanā vai dzeltenā krāsā, un, ja vajadzīgs, tā kontūras apvelk ar baltu krāsu, lai kontrastētu ar fonu. Ja stūru marķējumi ir vairāk kā 2 metru attālumā viens no otra, ievieto papildu līnijas ar izmēru 9 cm × 3 cm, lai attālums starp blakus marķējumiem nepārsniegtu 2 metrus.

Image

OPS 1.805

Avārijas evakuācijas līdzekļi

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja pasažieru avārijas izejas sliekšņa augstums:






  (1) | ir vairāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes, lidmašīnai esot uz zemes ar izlaistu šasiju; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja pasažieru avārijas izejas sliekšņa augstums:

(1)

ir vairāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes, lidmašīnai esot uz zemes ar izlaistu šasiju; vai

| (2) | būtu vairāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes pēc tam, kad sabrukusi vai nav varējusi būt izlaista viena vai vairākas no šasijas daļām, un attiecībā uz kuru tipa sertifikāta pieteikums pirmo reizi iesniegts 2000. gada 1. aprīlī vai vēlāk, ja vien pie katras avārijas izejas, uz ko attiecas 1) vai 2) apakšpunkts, nav ierīces vai mehānismi, kas pasažieriem un apkalpei avārijas gadījumā ļauj droši sasniegt zemi. |
| --- | --- |

(2)

būtu vairāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes pēc tam, kad sabrukusi vai nav varējusi būt izlaista viena vai vairākas no šasijas daļām, un attiecībā uz kuru tipa sertifikāta pieteikums pirmo reizi iesniegts 2000. gada 1. aprīlī vai vēlāk, ja vien pie katras avārijas izejas, uz ko attiecas 1) vai 2) apakšpunkts, nav ierīces vai mehānismi, kas pasažieriem un apkalpei avārijas gadījumā ļauj droši sasniegt zemi.

| b) | Šādām ierīcēm vai mehānismiem nav jābūt pie izejām virs spārniem, ja paredzētais beigu punkts evakuācijas ceļam pa lidmašīnas korpusu ir zemāk par 1,83 m (6 pēdām) no zemes, lidmašīnai atrodoties uz zemes ar izlaistām šasijām un aizspārņiem esot pacelšanās vai nosēšanās stāvoklī, atkarībā no tā, kurā stāvoklī tie atrodas augstāk no zemes. |
| --- | --- |

b)

Šādām ierīcēm vai mehānismiem nav jābūt pie izejām virs spārniem, ja paredzētais beigu punkts evakuācijas ceļam pa lidmašīnas korpusu ir zemāk par 1,83 m (6 pēdām) no zemes, lidmašīnai atrodoties uz zemes ar izlaistām šasijām un aizspārņiem esot pacelšanās vai nosēšanās stāvoklī, atkarībā no tā, kurā stāvoklī tie atrodas augstāk no zemes.

| c) | Lidmašīnās, kurās saskaņā ar noteikumiem jābūt atsevišķai avārijas izejai lidojumu apkalpei un:






  (1) | kurām avārijas izejas zemākais punkts ir augstāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes ar izlaistu šasiju; vai |
| --- | --- | --- |

c)

Lidmašīnās, kurās saskaņā ar noteikumiem jābūt atsevišķai avārijas izejai lidojumu apkalpei un:

(1)

kurām avārijas izejas zemākais punkts ir augstāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes ar izlaistu šasiju; vai

| (2) | attiecībā uz kurām tipa sertifikāta pieteikums pirmo reizi iesniegts 2000. gada 1. aprīlī vai vēlāk, ja avārijas izeja būtu augstāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes pēc tam, kad sabrukusi vai nav varējusi būt izlaista viena vai vairākas no šasijas daļām, jābūt mehānismam, kas avārijas gadījumā palīdzētu visiem lidojumu apkalpes locekļiem nolaižoties droši sasniegt zemi. |
| --- | --- |

(2)

attiecībā uz kurām tipa sertifikāta pieteikums pirmo reizi iesniegts 2000. gada 1. aprīlī vai vēlāk, ja avārijas izeja būtu augstāk par 1,83 metriem (6 pēdām) no zemes pēc tam, kad sabrukusi vai nav varējusi būt izlaista viena vai vairākas no šasijas daļām, jābūt mehānismam, kas avārijas gadījumā palīdzētu visiem lidojumu apkalpes locekļiem nolaižoties droši sasniegt zemi.

OPS 1.810

Megafoni

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras maksimālā apstiprinātā sēdvietu konfigurācija ir virs 60 un kurā pārvadā vienu vai vairāk pasažieru, vienīgi tad, ja tajā ir apkalpes locekļiem avārijas evakuācijas laikā lietošanai ērti pieejami, pārnēsājami, ar baterijām darbināmi megafoni šādā skaitā:






  (1) | katram pasažieru klājam:






  Pasažieru sēdvietu konfigurācija | Vajadzīgais megafonu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 61 līdz 99 | 1 |
| 100 vai vairāk | 2 |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras maksimālā apstiprinātā sēdvietu konfigurācija ir virs 60 un kurā pārvadā vienu vai vairāk pasažieru, vienīgi tad, ja tajā ir apkalpes locekļiem avārijas evakuācijas laikā lietošanai ērti pieejami, pārnēsājami, ar baterijām darbināmi megafoni šādā skaitā:

(1)

katram pasažieru klājam:

Pasažieru sēdvietu konfigurācija

Vajadzīgais megafonu skaits

61 līdz 99

1

100 vai vairāk

2

| (2) | lidmašīnās, kurās ir vairāk par vienu pasažieru klāju, visos gadījumos, kad kopējā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk par 60, jābūt vismaz 1 megafonam. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnās, kurās ir vairāk par vienu pasažieru klāju, visos gadījumos, kad kopējā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir vairāk par 60, jābūt vismaz 1 megafonam.

OPS 1.815

Avārijas apgaismojums

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kurā ir pasažieri un kuras maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir virs 9, vienīgi tad, ja tajā ir neatkarīgam enerģijas avotam pieslēgta avārijas apgaismojuma sistēma, lai atvieglotu evakuāciju no lidmašīnas. Avārijas apgaismojuma sistēmā ir:






  (1) | lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju virs 19:






  i) | kabīnes vispārējā apgaismojuma avoti; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kurā ir pasažieri un kuras maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir virs 9, vienīgi tad, ja tajā ir neatkarīgam enerģijas avotam pieslēgta avārijas apgaismojuma sistēma, lai atvieglotu evakuāciju no lidmašīnas. Avārijas apgaismojuma sistēmā ir:

(1)

lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju virs 19:

i)

kabīnes vispārējā apgaismojuma avoti;

| ii) | iekšējais apgaismojums grīdas līmeņa avārijas izeju zonās; un |
| --- | --- |

ii)

iekšējais apgaismojums grīdas līmeņa avārijas izeju zonās; un

| iii) | apgaismotas avārijas izeju marķējuma un atrašanās vietu zīmes. |
| --- | --- |

iii)

apgaismotas avārijas izeju marķējuma un atrašanās vietu zīmes.

| iv) | Lidmašīnām, kurām pieteikums tipa sertifikāta vai tā ekvivalenta saņemšanai iesniegts pirms 1972. gada 1. maija, lidojot naktī, ārējais avārijas apgaismojums pie visām izejām virs spārniem un pie izejām, kurām saskaņā ar noteikumiem jābūt ar ierīcēm, kas atvieglo nokāpšanu. |
| --- | --- |

iv)

Lidmašīnām, kurām pieteikums tipa sertifikāta vai tā ekvivalenta saņemšanai iesniegts pirms 1972. gada 1. maija, lidojot naktī, ārējais avārijas apgaismojums pie visām izejām virs spārniem un pie izejām, kurām saskaņā ar noteikumiem jābūt ar ierīcēm, kas atvieglo nokāpšanu.

| v) | Lidmašīnām, kurām pieteikums tipa sertifikāta vai tā ekvivalenta saņemšanai iesniegts 1972. gada 1. maijā vai vēlāk, lidojot naktī, ārējais avārijas apgaismojums pie visām pasažieru avārijas izejām. |
| --- | --- |

v)

Lidmašīnām, kurām pieteikums tipa sertifikāta vai tā ekvivalenta saņemšanai iesniegts 1972. gada 1. maijā vai vēlāk, lidojot naktī, ārējais avārijas apgaismojums pie visām pasažieru avārijas izejām.

| vi) | Lidmašīnām, kurām tipa sertifikāts pirmo reizi piešķirts 1958. gada 1. janvārī vai vēlāk, avārijas evakuācijas ceļa apzīmēšanas sistēma grīdas tuvumā pasažieru nodalījumā(-os). |
| --- | --- |

vi)

Lidmašīnām, kurām tipa sertifikāts pirmo reizi piešķirts 1958. gada 1. janvārī vai vēlāk, avārijas evakuācijas ceļa apzīmēšanas sistēma grīdas tuvumā pasažieru nodalījumā(-os).

| (2) | Lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 19 vai mazāk, kas ir sertificētas saskaņā ar sertifikācijas specifikācijām CS-25 vai CS-23:






  i) | kabīnes vispārējā apgaismojuma avoti; |
| --- | --- | --- |

(2)

Lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 19 vai mazāk, kas ir sertificētas saskaņā ar sertifikācijas specifikācijām CS-25 vai CS-23:

i)

kabīnes vispārējā apgaismojuma avoti;

| ii) | iekšējais apgaismojums avārijas izeju zonās; un |
| --- | --- |

ii)

iekšējais apgaismojums avārijas izeju zonās; un

| iii) | apgaismotas avārijas izeju marķējuma un atrašanās vietu zīmes. |
| --- | --- |

iii)

apgaismotas avārijas izeju marķējuma un atrašanās vietu zīmes.

| (3) | Lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 19 vai mazāk, kas nav sertificētas saskaņā ar sertifikācijas specifikācijām CS-25 vai CS-23, kabīnes vispārējā apgaismojuma avoti. |
| --- | --- |

(3)

Lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju 19 vai mazāk, kas nav sertificētas saskaņā ar sertifikācijas specifikācijām CS-25 vai CS-23, kabīnes vispārējā apgaismojuma avoti.

| b) | Ekspluatants naktī ekspluatē lidmašīnu, kurā ir pasažieri un kuras maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir 9 vai mazāk, vienīgi tad, ja tajā ir kabīnes vispārējā apgaismojuma avots, lai atvieglotu lidmašīnas evakuāciju. Sistēmai var izmantot plafona gaismu vai citus lidmašīnā jau iebūvētus apgaismojuma avotus, kas spēj darboties pēc lidmašīnas akumulatora atslēgšanas. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants naktī ekspluatē lidmašīnu, kurā ir pasažieri un kuras maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir 9 vai mazāk, vienīgi tad, ja tajā ir kabīnes vispārējā apgaismojuma avots, lai atvieglotu lidmašīnas evakuāciju. Sistēmai var izmantot plafona gaismu vai citus lidmašīnā jau iebūvētus apgaismojuma avotus, kas spēj darboties pēc lidmašīnas akumulatora atslēgšanas.

OPS 1.820

Automātiskais avārijas atrašanās vietas raidītājs

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2002. gada 1. janvārī vai vēlāk, tikai tad, ja tajā ir automātiskais avārijas atrašanās vietas raidītājs (ELT), kas spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2002. gada 1. janvārī vai vēlāk, tikai tad, ja tajā ir automātiskais avārijas atrašanās vietas raidītājs (ELT), kas spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē.

| b) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts pirms 2002. gada 1. janvāra, tikai tad, ja tajā ir jebkura veida ELT, kas spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu, kuras individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts pirms 2002. gada 1. janvāra, tikai tad, ja tajā ir jebkura veida ELT, kas spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka visi ELT, kas spēj raidīt 406 MHz frekvencē, ir kodēti saskaņā ar ICAO X. pielikumu un reģistrēti par meklēšanas un glābšanas uzsākšanu atbildīgajā valsts iestādē vai citā šim nolūkam noteiktā iestādē. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka visi ELT, kas spēj raidīt 406 MHz frekvencē, ir kodēti saskaņā ar ICAO X. pielikumu un reģistrēti par meklēšanas un glābšanas uzsākšanu atbildīgajā valsts iestādē vai citā šim nolūkam noteiktā iestādē.

OPS 1.825

Glābšanas vestes

| a) | Sauszemes lidmašīnas. Ekspluatants ekspluatē sauszemes lidmašīnu:






  (1) | lidojumos virs ūdens un vairāk kā 50 jūras jūdžu attālumā no krasta; vai |
| --- | --- | --- |

a)

Sauszemes lidmašīnas. Ekspluatants ekspluatē sauszemes lidmašīnu:

(1)

lidojumos virs ūdens un vairāk kā 50 jūras jūdžu attālumā no krasta; vai

| (2) | paceļoties vai nolaižoties lidlaukā, kur pacelšanās vai pietuvošanās trajektorija ir tādā mērā virs ūdens, ka neveiksmes gadījumā iespējama piespiedu nolaišanās uz ūdens, vienīgi tad, ja tajā ir ar signālugunīm aprīkotas glābšanas vestes katrai lidmašīnā esošajai personai. Katru glābšanas vesti glabā vietā, kur tā ir viegli pieejama no tās personas sēdvietas vai guļvietas, kuras lietošanai tā ir paredzēta. Glābšanas vestes zīdaiņiem var aizstāt ar citām apstiprinātām peldierīcēm, kas aprīkotas ar avārijas signālugunīm. |
| --- | --- |

(2)

paceļoties vai nolaižoties lidlaukā, kur pacelšanās vai pietuvošanās trajektorija ir tādā mērā virs ūdens, ka neveiksmes gadījumā iespējama piespiedu nolaišanās uz ūdens, vienīgi tad, ja tajā ir ar signālugunīm aprīkotas glābšanas vestes katrai lidmašīnā esošajai personai. Katru glābšanas vesti glabā vietā, kur tā ir viegli pieejama no tās personas sēdvietas vai guļvietas, kuras lietošanai tā ir paredzēta. Glābšanas vestes zīdaiņiem var aizstāt ar citām apstiprinātām peldierīcēm, kas aprīkotas ar avārijas signālugunīm.

| b) | Hidroplāni un amfībijas. Ekspluatants ekspluatē hidroplānu vai amfībiju uz ūdens vienīgi tad, ja tajā ir ar signālugunīm aprīkotas glābšanas vestes katrai gaisa kuģī esošajai personai. Katru glābšanas vesti glabā vietā, kur tā ir viegli pieejama no tās personas sēdvietas vai guļvietas, kuras lietošanai tā ir paredzēta. Glābšanas vestes zīdaiņiem var aizstāt ar citām apstiprinātām peldierīcēm, kas aprīkotas ar avārijas signālugunīm. |
| --- | --- |

b)

Hidroplāni un amfībijas. Ekspluatants ekspluatē hidroplānu vai amfībiju uz ūdens vienīgi tad, ja tajā ir ar signālugunīm aprīkotas glābšanas vestes katrai gaisa kuģī esošajai personai. Katru glābšanas vesti glabā vietā, kur tā ir viegli pieejama no tās personas sēdvietas vai guļvietas, kuras lietošanai tā ir paredzēta. Glābšanas vestes zīdaiņiem var aizstāt ar citām apstiprinātām peldierīcēm, kas aprīkotas ar avārijas signālugunīm.

OPS 1.830

Glābšanas plosti un izdzīvojušo ELT ilgstošiem lidojumiem virs ūdens

| a) | Lidojumos virs ūdens ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tādā attālumā no sauszemes, kur iespējams veikt avārijas nosēšanos, kas attiecīgi pārsniedz:






  (1) | 120 minūtes kreisēšanas ātrumā vai 400 jūras jūdzes, atkarībā no tā, kurš attālums ir mazāks, lidmašīnām, kas spēj turpināt lidojumu līdz lidlaukam, ja jebkurā maršruta vai plānoto noviržu punktā pārstāj darboties kritiskais(-ie) dzinējs(-i); vai |
| --- | --- | --- |

a)

Lidojumos virs ūdens ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tādā attālumā no sauszemes, kur iespējams veikt avārijas nosēšanos, kas attiecīgi pārsniedz:

(1)

120 minūtes kreisēšanas ātrumā vai 400 jūras jūdzes, atkarībā no tā, kurš attālums ir mazāks, lidmašīnām, kas spēj turpināt lidojumu līdz lidlaukam, ja jebkurā maršruta vai plānoto noviržu punktā pārstāj darboties kritiskais(-ie) dzinējs(-i); vai

| (2) | 30 minūtes kreisēšanas ātrumā vai 100 jūras jūdzes, atkarībā no tā, kurš attālums ir mazāks, visām citām lidmašīnām, vienīgi tad, ja lidmašīnā ir turpmāk b) un c) apakšpunktā paredzētās ierīces. |
| --- | --- |

(2)

30 minūtes kreisēšanas ātrumā vai 100 jūras jūdzes, atkarībā no tā, kurš attālums ir mazāks, visām citām lidmašīnām, vienīgi tad, ja lidmašīnā ir turpmāk b) un c) apakšpunktā paredzētās ierīces.

| b) | Pietiekams skaits glābšanas plostu, lai uzņemtu visas lidmašīnā esošās personas. Ja nav papildu plostu ar pietiekamu ietilpību, plostu celtspējai un ietilpībai, kas pārsniedz plostu standarta ietilpību, jānodrošina visu lidmašīnā esošo uzņemšana, ja tiek zaudēts plosts ar lielāko standarta ietilpību. Glābšanas plostiem ir:






  (1) | avārijas signālugunis; un |
| --- | --- | --- |

b)

Pietiekams skaits glābšanas plostu, lai uzņemtu visas lidmašīnā esošās personas. Ja nav papildu plostu ar pietiekamu ietilpību, plostu celtspējai un ietilpībai, kas pārsniedz plostu standarta ietilpību, jānodrošina visu lidmašīnā esošo uzņemšana, ja tiek zaudēts plosts ar lielāko standarta ietilpību. Glābšanas plostiem ir:

(1)

avārijas signālugunis; un

| (2) | dzīvības glābšanas ierīces, tostarp veicamajam lidojumam atbilstoši dzīvības uzturēšanas līdzekļi; un |
| --- | --- |

(2)

dzīvības glābšanas ierīces, tostarp veicamajam lidojumam atbilstoši dzīvības uzturēšanas līdzekļi; un

| c) | vismaz divi izdzīvotāju avārijas atrašanās vietas raidītāji (ELT (S)), kas spēj raidīt avārijas frekvencēs saskaņā ar ICAO X. pielikuma V sējuma 2. nodaļu. |
| --- | --- |

c)

vismaz divi izdzīvotāju avārijas atrašanās vietas raidītāji (ELT (S)), kas spēj raidīt avārijas frekvencēs saskaņā ar ICAO X. pielikuma V sējuma 2. nodaļu.

OPS 1.835

Izdzīvošanas ierīces

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu virs apgabaliem, kuros meklēšana un glābšana būtu īpaši apgrūtināta, vienīgi tad, ja tajā ir šādas ierīces:

| a) | signalizēšanas ierīces pirotehnisko avārijas signālu radīšanai saskaņā ar ICAO II. pielikumu; |
| --- | --- |

a)

signalizēšanas ierīces pirotehnisko avārijas signālu radīšanai saskaņā ar ICAO II. pielikumu;

| b) | vismaz viens ELT (S), kas spēj raidīt avārijas frekvencēs saskaņā ar ICAO X. pielikuma V sējuma 2. nodaļu; un |
| --- | --- |

b)

vismaz viens ELT (S), kas spēj raidīt avārijas frekvencēs saskaņā ar ICAO X. pielikuma V sējuma 2. nodaļu; un

| c) | papildu izdzīvošanas ierīces paredzētajam lidojuma maršrutam, ņemot vērā lidmašīnā esošo personu skaitu, tomēr c) apakšpunktā minētās ierīces nav vajadzīgas, ja lidmašīna vai nu:






  (1) | nepārsniedz attālumu no rajoniem, kuros meklēšana un glābšana nav īpaši apgrūtināta, attiecīgi:






  i) | 120 minūtes kreisēšanas ātrumā ar vienu nestrādājošu dzinēju lidmašīnām, kas spēj turpināt lidojumu līdz lidlaukam, ja jebkurā maršruta vai plānoto noviržu punktā pārstāj darboties kritiskais(-ie) dzinējs(-i); vai |
| --- | --- | --- | --- |

c)

papildu izdzīvošanas ierīces paredzētajam lidojuma maršrutam, ņemot vērā lidmašīnā esošo personu skaitu, tomēr c) apakšpunktā minētās ierīces nav vajadzīgas, ja lidmašīna vai nu:

(1)

nepārsniedz attālumu no rajoniem, kuros meklēšana un glābšana nav īpaši apgrūtināta, attiecīgi:

i)

120 minūtes kreisēšanas ātrumā ar vienu nestrādājošu dzinēju lidmašīnām, kas spēj turpināt lidojumu līdz lidlaukam, ja jebkurā maršruta vai plānoto noviržu punktā pārstāj darboties kritiskais(-ie) dzinējs(-i); vai

| ii) | 30 minūtes kreisēšanas ātrumā visām citām lidmašīnām, |
| --- | --- |

ii)

30 minūtes kreisēšanas ātrumā visām citām lidmašīnām,

vai

| (2) | lidmašīnām, kas sertificētas saskaņā ar Sertifikācijas specifikācijām CS-25 vai ekvivalentām, ne tālāk par attālumu, kas atbilst 90 minūtēm kreisēšanas ātrumā veikta attāluma, no rajona, kas ir piemērots, lai veiktu avārijas nosēšanos. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnām, kas sertificētas saskaņā ar Sertifikācijas specifikācijām CS-25 vai ekvivalentām, ne tālāk par attālumu, kas atbilst 90 minūtēm kreisēšanas ātrumā veikta attāluma, no rajona, kas ir piemērots, lai veiktu avārijas nosēšanos.

OPS 1.840

Hidroplāni un amfībijas — dažādas ierīces

| a) | Ekspluatants ekspluatē uz ūdens hidroplānu vai amfībiju, vienīgi tad, ja tai ir:






  (1) | jūras enkurs un citas ierīces, kas vajadzīgas, lai atvieglotu gaisa kuģa pietauvošanos, noenkurošanos vai manevrēšanu uz ūdens atbilstoši tā izmēram, svaram un vadāmības īpašībām; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē uz ūdens hidroplānu vai amfībiju, vienīgi tad, ja tai ir:

(1)

jūras enkurs un citas ierīces, kas vajadzīgas, lai atvieglotu gaisa kuģa pietauvošanos, noenkurošanos vai manevrēšanu uz ūdens atbilstoši tā izmēram, svaram un vadāmības īpašībām; un

| (2) | vajadzības gadījumā, iekārtas skaņas signālu radīšanai, kā noteikts attiecīgās daļās Starptautiskajos noteikumos par sadursmju novēršanu uz jūras. |
| --- | --- |

(2)

vajadzības gadījumā, iekārtas skaņas signālu radīšanai, kā noteikts attiecīgās daļās Starptautiskajos noteikumos par sadursmju novēršanu uz jūras.

OPS 1.715 1. pielikums

Lidojuma datu reģistratori — 1 — Reģistrējamo parametru saraksts

A1 tabula — Lidmašīnas ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg

Piezīme: skaitlis kreisajā ailē atspoguļo EUROCAE dokumentā ED55 minētos kārtas skaitļus

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 1 | LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE |
| 2 | BAROMETRISKAIS AUGSTUMS |
| 3 | INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS |
| 4 | KURSS |
| 5 | NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS |
| 6 | GARENSVERES STĀVOKLIS |
| 7 | SĀNSVERES STĀVOKLIS |
| 8 | RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA |
| 9 | KATRA DZINĒJA VILCE/JAUDA UN VILCES/JAUDAS SVIRU POZĪCIJA PILOTU KABĪNĒ, JA VAJADZĪGS |
| 10 | AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 11 | PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 12 | REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS |
| 13 | LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE |
| 14 | PILNĀ VAI ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA |
| 15 | AUTOPILOTS, AUTOVILCES UN AFCS REŽĪMS UN IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS |
| 16 | GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS (LIDMAŠĪNAS ASS) |
| 17 | LATERĀLAIS (SĀNU) PAĀTRINĀJUMS |

NR.

PARAMETRS

1

LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE

2

BAROMETRISKAIS AUGSTUMS

3

INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS

4

KURSS

5

NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS

6

GARENSVERES STĀVOKLIS

7

SĀNSVERES STĀVOKLIS

8

RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA

9

KATRA DZINĒJA VILCE/JAUDA UN VILCES/JAUDAS SVIRU POZĪCIJA PILOTU KABĪNĒ, JA VAJADZĪGS

10

AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

11

PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

12

REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS

13

LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE

14

PILNĀ VAI ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA

15

AUTOPILOTS, AUTOVILCES UN AFCS REŽĪMS UN IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS

16

GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS (LIDMAŠĪNAS ASS)

17

LATERĀLAIS (SĀNU) PAĀTRINĀJUMS

A2 tabula — Lidmašīnas ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu 5 700 kg vai mazāk

Piezīme: skaitlis kreisajā ailē atspoguļo EUROCAE dokumentā ED55 minētos kārtas skaitļus

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 1 | LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE |
| 2 | BAROMETRISKAIS AUGSTUMS |
| 3 | INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS |
| 4 | KURSS |
| 5 | NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS |
| 6 | GARENSVERES STĀVOKLIS |
| 7 | SĀNSVERES STĀVOKLIS |
| 8 | RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA |
| 9 | KATRA DZINĒJA VILCE/JAUDA UN VILCES/JAUDAS SVIRU POZĪCIJA PILOTU KABĪNĒ, JA VAJADZĪGS |
| 10 | AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 11 | PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 12 | REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS |
| 13 | LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE |
| 14 | KOPĒJĀ VAI ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA |
| 15 | AUTOPILOTS, AUTOVILCES UN AFCS REŽĪMS UN IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS |
| 16 | UZPLŪDES LEŅĶIS (JA IR PIEEJAMS PIEMĒROTS DEVĒJS) |
| 17 | GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS (LIDMAŠĪNAS ASS) |

NR.

PARAMETRS

1

LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE

2

BAROMETRISKAIS AUGSTUMS

3

INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS

4

KURSS

5

NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS

6

GARENSVERES STĀVOKLIS

7

SĀNSVERES STĀVOKLIS

8

RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA

9

KATRA DZINĒJA VILCE/JAUDA UN VILCES/JAUDAS SVIRU POZĪCIJA PILOTU KABĪNĒ, JA VAJADZĪGS

10

AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

11

PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

12

REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS

13

LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE

14

KOPĒJĀ VAI ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA

15

AUTOPILOTS, AUTOVILCES UN AFCS REŽĪMS UN IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS

16

UZPLŪDES LEŅĶIS (JA IR PIEEJAMS PIEMĒROTS DEVĒJS)

17

GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS (LIDMAŠĪNAS ASS)

B tabula — Papildu parametri lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg

Piezīme: skaitlis kreisajā ailē atspoguļo EUROCAE dokumentā ED55 minētos kārtas skaitļus

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 18 | GALVENĀS VADĪBAS IERĪCES — VADĪBAS VIRSMU POZĪCIJA UN/VAI PILOTA IEVADE (GARENSVERE, SĀNSVERE, ROTĀCIJA AP VERTIKĀLO ASI) |
| 19 | GARENSVERES TRIMMERA STĀVOKLIS |
| 20 | RADIO AUGSTUMS |
| 21 | VERTIKĀLĀ NOVIRZE NO TRAJEKTORIJAS (ILS GLISĀDES VAI MLS PROFILA) |
| 22 | HORIZONTĀLĀ NOVIRZE NO TRAJEKTORIJAS (ILS KURSA VAI MLS AZIMUTA) |
| 23 | MARĶIERA BĀKAS PĀRLIDOŠANA |
| 24 | BRĪDINĀJUMI |
| 25 | REZERVĒTS (IETEICAMA NAVIGĀCIJAS UZTVĒRĒJA FREKVENCES IZVĒLE) |
| 26 | REZERVĒTS (IETEICAMA DME DISTANCE) |
| 27 | ŠASIJAS STATŅU GAISS/ZEME STĀVOKĻA INDIKĀCIJAS SLĒDŽA STĀVOKLIS |
| 28 | ZEMES TUVOŠANĀS BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA |
| 29 | UZPLŪDES LEŅĶIS |
| 30 | ZEMA SPIEDIENA BRĪDINĀJUMS (HIDRAULISKĀ UN PNEIMATISKĀ SISTĒMA) |
| 31 | ĀTRUMS ATTIECĪBĀ PRET ZEMI |
| 32 | ŠASIJAS STATŅU VAI ŠASIJAS SVIRAS POZĪCIJA |

NR.

PARAMETRS

18

GALVENĀS VADĪBAS IERĪCES — VADĪBAS VIRSMU POZĪCIJA UN/VAI PILOTA IEVADE (GARENSVERE, SĀNSVERE, ROTĀCIJA AP VERTIKĀLO ASI)

19

GARENSVERES TRIMMERA STĀVOKLIS

20

RADIO AUGSTUMS

21

VERTIKĀLĀ NOVIRZE NO TRAJEKTORIJAS (ILS GLISĀDES VAI MLS PROFILA)

22

HORIZONTĀLĀ NOVIRZE NO TRAJEKTORIJAS (ILS KURSA VAI MLS AZIMUTA)

23

MARĶIERA BĀKAS PĀRLIDOŠANA

24

BRĪDINĀJUMI

25

REZERVĒTS (IETEICAMA NAVIGĀCIJAS UZTVĒRĒJA FREKVENCES IZVĒLE)

26

REZERVĒTS (IETEICAMA DME DISTANCE)

27

ŠASIJAS STATŅU GAISS/ZEME STĀVOKĻA INDIKĀCIJAS SLĒDŽA STĀVOKLIS

28

ZEMES TUVOŠANĀS BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

29

UZPLŪDES LEŅĶIS

30

ZEMA SPIEDIENA BRĪDINĀJUMS (HIDRAULISKĀ UN PNEIMATISKĀ SISTĒMA)

31

ĀTRUMS ATTIECĪBĀ PRET ZEMI

32

ŠASIJAS STATŅU VAI ŠASIJAS SVIRAS POZĪCIJA

C tabula — Lidmašīnas ar elektroniskām displeju sistēmām

Piezīme: skaitlis vidējā ailē atspoguļo EUROCAE dokumenta ED55 A1.5 tabulā minētos kārtas skaitļus

| NR. | NR. | PARAMETRS |
| --- | --- | --- |
| 33 | 6 | IZVĒLĒTAIS BAROMETRISKAIS SPIEDIENS (KATRĀ PILOTA DARBA VIETĀ) |
| 34 | 7 | IZVĒLĒTAIS AUGSTUMS |
| 35 | 8 | IZVĒLĒTAIS ĀTRUMS |
| 36 | 9 | IZVĒLĒTAIS MAHA SKAITLIS |
| 37 | 10 | IZVĒLĒTAIS VERTIKĀLAIS ĀTRUMS |
| 38 | 11 | IZVĒLĒTAIS KURSS |
| 39 | 12 | IZVĒLĒTĀ LIDOJUMA TRAJEKTORIJA |
| 40 | 13 | IZVĒLĒTAIS LĒMUMA PIEŅEMŠANAS AUGSTUMS |
| 41 | 14 | EFIS DISPLEJA FORMĀTS |
| 42 | 15 | DAUDZFUNKCIONĀLĀ/DZINĒJA/TRAUKSMES SIGNĀLU DISPLEJA FORMĀTS |

NR.

NR.

PARAMETRS

33

6

IZVĒLĒTAIS BAROMETRISKAIS SPIEDIENS (KATRĀ PILOTA DARBA VIETĀ)

34

7

IZVĒLĒTAIS AUGSTUMS

35

8

IZVĒLĒTAIS ĀTRUMS

36

9

IZVĒLĒTAIS MAHA SKAITLIS

37

10

IZVĒLĒTAIS VERTIKĀLAIS ĀTRUMS

38

11

IZVĒLĒTAIS KURSS

39

12

IZVĒLĒTĀ LIDOJUMA TRAJEKTORIJA

40

13

IZVĒLĒTAIS LĒMUMA PIEŅEMŠANAS AUGSTUMS

41

14

EFIS DISPLEJA FORMĀTS

42

15

DAUDZFUNKCIONĀLĀ/DZINĒJA/TRAUKSMES SIGNĀLU DISPLEJA FORMĀTS

OPS 1.720 1. pielikums

Lidojuma datu reģistratori —2 — Reģistrējamo parametru saraksts

A tabula — Lidmašīnas ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 1 | LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE |
| 2 | BAROMETRISKAIS AUGSTUMS |
| 3 | INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS |
| 4 | KURSS |
| 5 | NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS |
| 6 | GARENSVERES STĀVOKLIS |
| 7 | SĀNSVERES STĀVOKLIS |
| 8 | RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA, JA NAV NODROŠINĀTI ALTERNATĪVI LĪDZEKĻI FDR UN CVR IERAKSTU SINHRONIZĀCIJAI |
| 9 | KATRA DZINĒJA JAUDA |
| 10 | AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 11 | PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 12 | REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS (TIKAI TURBOREAKTĪVAJĀM LIDMAŠĪNĀM) |
| 13 | LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE |
| 14 | ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA VAI PILNĀ GAISA TEMPERATŪRA |
| 15a | AUTOPILOTA IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS |
| 15b | AUTOPILOTA EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI, AUTOVILCES UN AFCS IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS UN EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI |

NR.

PARAMETRS

1

LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE

2

BAROMETRISKAIS AUGSTUMS

3

INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS

4

KURSS

5

NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS

6

GARENSVERES STĀVOKLIS

7

SĀNSVERES STĀVOKLIS

8

RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA, JA NAV NODROŠINĀTI ALTERNATĪVI LĪDZEKĻI FDR UN CVR IERAKSTU SINHRONIZĀCIJAI

9

KATRA DZINĒJA JAUDA

10

AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

11

PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

12

REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS (TIKAI TURBOREAKTĪVAJĀM LIDMAŠĪNĀM)

13

LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE

14

ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA VAI PILNĀ GAISA TEMPERATŪRA

15a

AUTOPILOTA IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS

15b

AUTOPILOTA EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI, AUTOVILCES UN AFCS IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS UN EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI

B tabula — Papildu parametri lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 16 | GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS |
| 17 | LATERĀLAIS (SĀNU) PAĀTRINĀJUMS |
| 18 | GALVENĀS VADĪBAS IERĪCES — VADĪBAS VIRSMU POZĪCIJA UN/VAI PILOTA IEVADE (GARENSVERE, SĀNSVERE, ROTĀCIJA AP VERTIKĀLO ASI) |
| 19 | GARENSVERES TRIMMERA STĀVOKLIS |
| 20 | RADIO AUGSTUMS |
| 21 | NOVIRZE NO GLISĀDES |
| 22 | NOVIRZE NO ILS KURSA |
| 23 | MARĶIERA BĀKAS PĀRLIDOŠANA |
| 24 | CENTRĀLAIS BRĪDINĀJUMS |
| 25 | NAV 1 UN NAV 2 FREKVENCES IZVĒLE |
| 26 | DME 1 UN DME 2 DISTANCE |
| 27 | ŠASIJAS STATŅU STĀVOKĻA INDIKĀCIJAS SLĒDŽA STĀVOKLIS |
| 28 | ZEMES TUVOŠANĀS BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA |
| 29 | UZPLŪDES LEŅĶIS |
| 30 | KATRA HIDRAULISKĀ SISTĒMA (ZEMS SPIEDIENS) |
| 31 | NAVIGĀCIJAS DATI |
| 32 | ŠASIJAS STATŅU VAI ŠASIJAS SVIRAS POZĪCIJA |

NR.

PARAMETRS

16

GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS

17

LATERĀLAIS (SĀNU) PAĀTRINĀJUMS

18

GALVENĀS VADĪBAS IERĪCES — VADĪBAS VIRSMU POZĪCIJA UN/VAI PILOTA IEVADE (GARENSVERE, SĀNSVERE, ROTĀCIJA AP VERTIKĀLO ASI)

19

GARENSVERES TRIMMERA STĀVOKLIS

20

RADIO AUGSTUMS

21

NOVIRZE NO GLISĀDES

22

NOVIRZE NO ILS KURSA

23

MARĶIERA BĀKAS PĀRLIDOŠANA

24

CENTRĀLAIS BRĪDINĀJUMS

25

NAV 1 UN NAV 2 FREKVENCES IZVĒLE

26

DME 1 UN DME 2 DISTANCE

27

ŠASIJAS STATŅU STĀVOKĻA INDIKĀCIJAS SLĒDŽA STĀVOKLIS

28

ZEMES TUVOŠANĀS BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

29

UZPLŪDES LEŅĶIS

30

KATRA HIDRAULISKĀ SISTĒMA (ZEMS SPIEDIENS)

31

NAVIGĀCIJAS DATI

32

ŠASIJAS STATŅU VAI ŠASIJAS SVIRAS POZĪCIJA

OPS 1.725 1. pielikums

Lidojuma datu reģistratori —3 — Reģistrējamo parametru saraksts

A tabula — Lidmašīnas ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 5 700 kg

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 1 | LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE |
| 2 | BAROMETRISKAIS AUGSTUMS |
| 3 | INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS |
| 4 | KURSS |
| 5 | NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS |

NR.

PARAMETRS

1

LAIKA VAI RELATĪVĀ LAIKA ATSKAITE

2

BAROMETRISKAIS AUGSTUMS

3

INSTRUMENTĀLAIS ĀTRUMS

4

KURSS

5

NORMĀLAIS PAĀTRINĀJUMS

B tabula — Papildu parametri lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu virs 27 000 kg

| NR. | PARAMETRS |
| --- | --- |
| 6 | GARENSVERES STĀVOKLIS |
| 7 | SĀNSVERES STĀVOKLIS |
| 8 | RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA, JA NAV NODROŠINĀTI ALTERNATĪVI LĪDZEKĻI FDR UN CVR IERAKSTU SINHRONIZĀCIJAI |
| 9 | KATRA DZINĒJA JAUDA |
| 10 | AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 11 | PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE |
| 12 | REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS (TIKAI TURBOREAKTĪVAJĀM LIDMAŠĪNĀM) |
| 13 | LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE |
| 14 | ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA VAI PILNĀ GAISA TEMPERATŪRA |
| 15a | AUTOPILOTA IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS |
| 15b | AUTOPILOTA EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI, AUTOVILCES UN AFCS IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS UN EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI |
| 16 | GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS |
| 17 | LATERĀLAIS (SĀNU) PAĀTRINĀJUMS |
| 18 | GALVENĀS VADĪBAS IERĪCES — VADĪBAS VIRSMU POZĪCIJA UN/VAI PILOTA IEVADE (GARENSVERE, SĀNSVERE, ROTĀCIJA AP VERTIKĀLO ASI) |
| 19 | GARENSVERES TRIMMERA STĀVOKLIS |
| 20 | RADIO AUGSTUMS |
| 21 | NOVIRZE NO GLISĀDES |
| 22 | NOVIRZE NO ILS KURSA |
| 23 | MARĶIERA BĀKAS PĀRLIDOŠANA |
| 24 | CENTRĀLAIS BRĪDINĀJUMS |
| 25 | NAV 1 UN NAV 2 FREKVENCES IZVĒLE |
| 26 | DME 1 UN DME 2 DISTANCE |
| 27 | ŠASIJAS STATŅU STĀVOKĻA INDIKĀCIJAS SLĒDŽA STĀVOKLIS |
| 28 | ZEMES TUVOŠANĀS BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA |
| 29 | UZPLŪDES LEŅĶIS |
| 30 | KATRA HIDRAULISKĀ SISTĒMA (ZEMS SPIEDIENS) |
| 31 | NAVIGĀCIJAS DATI (PLATUMS, GARUMS, ĀTRUMS ATTIECĪBĀ PRET ZEMI UN NONESUMA LEŅĶIS) |
| 32 | ŠASIJAS STATŅU VAI ŠASIJAS SVIRAS POZĪCIJA |

NR.

PARAMETRS

6

GARENSVERES STĀVOKLIS

7

SĀNSVERES STĀVOKLIS

8

RADIO RAIDĪTĀJA MANUĀLA IESLĒGŠANA, JA NAV NODROŠINĀTI ALTERNATĪVI LĪDZEKĻI FDR UN CVR IERAKSTU SINHRONIZĀCIJAI

9

KATRA DZINĒJA JAUDA

10

AIZSPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

11

PRIEKŠPĀRNIS VAI TĀ VADĪBAS SVIRAS PILOTU KABĪNĒ POZĪCIJAS IZVĒLE

12

REVERSĀS VILCES STĀVOKLIS (TIKAI TURBOREAKTĪVAJĀM LIDMAŠĪNĀM)

13

LIDMAŠĪNAS SPOILERA POZĪCIJA UN/VAI AERODINAMISKO BREMŽU IZVĒLE

14

ĀRĒJĀ GAISA TEMPERATŪRA VAI PILNĀ GAISA TEMPERATŪRA

15a

AUTOPILOTA IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS

15b

AUTOPILOTA EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI, AUTOVILCES UN AFCS IESLĒGŠANAS STĀVOKLIS UN EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMI

16

GARENVIRZIENA PAĀTRINĀJUMS

17

LATERĀLAIS (SĀNU) PAĀTRINĀJUMS

18

GALVENĀS VADĪBAS IERĪCES — VADĪBAS VIRSMU POZĪCIJA UN/VAI PILOTA IEVADE (GARENSVERE, SĀNSVERE, ROTĀCIJA AP VERTIKĀLO ASI)

19

GARENSVERES TRIMMERA STĀVOKLIS

20

RADIO AUGSTUMS

21

NOVIRZE NO GLISĀDES

22

NOVIRZE NO ILS KURSA

23

MARĶIERA BĀKAS PĀRLIDOŠANA

24

CENTRĀLAIS BRĪDINĀJUMS

25

NAV 1 UN NAV 2 FREKVENCES IZVĒLE

26

DME 1 UN DME 2 DISTANCE

27

ŠASIJAS STATŅU STĀVOKĻA INDIKĀCIJAS SLĒDŽA STĀVOKLIS

28

ZEMES TUVOŠANĀS BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

29

UZPLŪDES LEŅĶIS

30

KATRA HIDRAULISKĀ SISTĒMA (ZEMS SPIEDIENS)

31

NAVIGĀCIJAS DATI (PLATUMS, GARUMS, ĀTRUMS ATTIECĪBĀ PRET ZEMI UN NONESUMA LEŅĶIS)

32

ŠASIJAS STATŅU VAI ŠASIJAS SVIRAS POZĪCIJA

OPS 1.770 1. pielikums

Skābeklis — Obligātās prasības attiecībā uz papildu skābekli hermetizētām lidmašīnām avārijas nolaišanās laikā un pēc tās

1. tabula

| a) | b) |
| --- | --- |
| PADEVE: | ILGUMS UN SALONA BAROMETRISKAIS AUGSTUMS |
| 1. | Visām personām, kas atrodas pilotu kabīnes sēdvietās un veic pienākumu izpildi |

a)

b)

PADEVE:

ILGUMS UN SALONA BAROMETRISKAIS AUGSTUMS

1.

Visām personām, kas atrodas pilotu kabīnes sēdvietās un veic pienākumu izpildi

Visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 13 000 pēdas, un visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 10 000 pēdas, bet nepārsniedz 13 000 pēdas pēc pirmajām 30 minūtēm šajos barometriskā augstuma līmeņos, bet nekādā gadījumā mazāk par:

| i) | 30 minūtēm lidmašīnām, kas sertificētas lidojumiem barometriskā augstuma līmeņos, kas nepārsniedz 25 000 pēdas (2. piezīme), |
| --- | --- |

i)

30 minūtēm lidmašīnām, kas sertificētas lidojumiem barometriskā augstuma līmeņos, kas nepārsniedz 25 000 pēdas (2. piezīme),

| ii) | 2 stundām lidmašīnām, kas sertificētas lidojumiem barometriskā augstuma līmeņos virs 25 000 pēdām (3. piezīme). |
| --- | --- |

ii)

2 stundām lidmašīnām, kas sertificētas lidojumiem barometriskā augstuma līmeņos virs 25 000 pēdām (3. piezīme).

| 2. | Visiem paredzētajiem salona apkalpes locekļiem |
| --- | --- |

2.

Visiem paredzētajiem salona apkalpes locekļiem

Visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 13 000 pēdas, bet ne mazāk kā 30 minūtēm (2. piezīme), un visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 10 000 pēdas, bet nepārsniedz 13 000 pēdas pēc pirmajām 30 minūtēm šajos barometriskā augstuma līmeņos.

| 3. | 100 % pasažieru (5. piezīme) |
| --- | --- |

3.

100 % pasažieru (5. piezīme)

Visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 15 000 pēdas, bet nekādā gadījumā mazāk kā 10 minūtēm (4. piezīme).

| 4. | 30 % pasažieru (5. piezīme) |
| --- | --- |

4.

30 % pasažieru (5. piezīme)

Visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 14 000 pēdas, bet nepārsniedz 15 000 pēdas.

| 5. | 10 % pasažieru (5. piezīme). |
| --- | --- |

5.

10 % pasažieru (5. piezīme).

Visam lidojuma laikam, ja salona barometriskais augstums pārsniedz 10 000 pēdas, bet nepārsniedz 14 000 pēdas pēc pirmajām 30 minūtēm šajos barometriskā augstuma līmeņos.

| 1. piezīme: | Nodrošinātās padeves apjomā ir jāņem vērā salona barometriskais augstums un attiecīgo maršrutu nolaišanās profils. |
| --- | --- |

1. piezīme:

Nodrošinātās padeves apjomā ir jāņem vērā salona barometriskais augstums un attiecīgo maršrutu nolaišanās profils.

| 2. piezīme: | Vajadzīgā minimālā skābekļa padeve ir skābekļa daudzums, kas vajadzīgs konstantam nolaišanās ātrumam no lidmašīnas maksimālā sertificētā ekspluatācijas augstuma līdz 10 000 pēdām 10 minūtēs un tad 20 minūtēm 10 000 pēdu augstumā. |
| --- | --- |

2. piezīme:

Vajadzīgā minimālā skābekļa padeve ir skābekļa daudzums, kas vajadzīgs konstantam nolaišanās ātrumam no lidmašīnas maksimālā sertificētā ekspluatācijas augstuma līdz 10 000 pēdām 10 minūtēs un tad 20 minūtēm 10 000 pēdu augstumā.

| 3. piezīme: | Vajadzīgā minimālā skābekļa padeve ir skābekļa daudzums, kas vajadzīgs konstantam nolaišanās ātrumam no lidmašīnas maksimālā sertificētā ekspluatācijas augstuma līdz 10 000 pēdām 10 minūtēs un tad 110 minūtēm 10 000 pēdu augstumā. Nosakot nepieciešamo daudzumu, var ņemt vērā OPS 1.780 a) apakšpunkta 1) daļā noteikto skābekļa daudzumu. |
| --- | --- |

3. piezīme:

Vajadzīgā minimālā skābekļa padeve ir skābekļa daudzums, kas vajadzīgs konstantam nolaišanās ātrumam no lidmašīnas maksimālā sertificētā ekspluatācijas augstuma līdz 10 000 pēdām 10 minūtēs un tad 110 minūtēm 10 000 pēdu augstumā. Nosakot nepieciešamo daudzumu, var ņemt vērā OPS 1.780 a) apakšpunkta 1) daļā noteikto skābekļa daudzumu.

| 4. piezīme: | Vajadzīgā minimālā skābekļa padeve ir skābekļa daudzums, kas vajadzīgs konstantam nolaišanās ātrumam no lidmašīnas maksimālā sertificētā ekspluatācijas augstuma līdz 15 000 pēdām 10 minūtēs. |
| --- | --- |

4. piezīme:

Vajadzīgā minimālā skābekļa padeve ir skābekļa daudzums, kas vajadzīgs konstantam nolaišanās ātrumam no lidmašīnas maksimālā sertificētā ekspluatācijas augstuma līdz 15 000 pēdām 10 minūtēs.

| 5. piezīme: | Šajā tabulā “pasažieri” nozīmē faktiski pārvadātos pasažierus, tostarp, mazus bērnus. |
| --- | --- |

5. piezīme:

Šajā tabulā “pasažieri” nozīmē faktiski pārvadātos pasažierus, tostarp, mazus bērnus.

OPS 1.775 1. pielikums

Papildu skābeklis nehermetizētām lidmašīnām

1. tabula

| a) | b) |
| --- | --- |
| PADEVE: | ILGUMS UN BAROMETRISKAIS AUGSTUMS |
| 1. | Visām personām, kas atrodas pilotu kabīnes sēdvietās un veic pienākumu izpildi |

a)

b)

PADEVE:

ILGUMS UN BAROMETRISKAIS AUGSTUMS

1.

Visām personām, kas atrodas pilotu kabīnes sēdvietās un veic pienākumu izpildi

Visam lidojuma laikam barometriskā augstuma līmeņos virs 10 000 pēdām.

| 2. | Visiem paredzētajiem salona apkalpes locekļiem |
| --- | --- |

2.

Visiem paredzētajiem salona apkalpes locekļiem

Visam lidojuma laikam barometriskā augstuma līmeņos virs 13 000 pēdām un jebkuram laika periodam, kas pārsniedz 30 minūtes barometriskā augstuma līmeņos, kas pārsniedz 10 000 pēdas, bet nepārsniedz 13 000 pēdas.

| 3. | 100 % pasažieru (Skatīt piezīmi) |
| --- | --- |

3.

100 % pasažieru (Skatīt piezīmi)

Visam lidojuma laikam barometriskā augstuma līmeņos virs 13 000 pēdām.

| 4. | 10 % pasažieru (Skatīt piezīmi) |
| --- | --- |

4.

10 % pasažieru (Skatīt piezīmi)

Visam lidojuma laikam pēc 30 minūtēm barometriskā augstuma līmeņos, kas pārsniedz 10 000 pēdas, bet nepārsniedz 13 000 pēdas.

| Piezīme: | Šajā tabulā “pasažieri” nozīmē faktiski pārvadātos pasažierus, tostarp bērnus, kas jaunāki par 2 gadiem. |
| --- | --- |

Piezīme:

Šajā tabulā “pasažieri” nozīmē faktiski pārvadātos pasažierus, tostarp bērnus, kas jaunāki par 2 gadiem.

L APAKŠSADAĻA

SAKARU UN NAVIGĀCIJAS IEKĀRTAS

OPS 1.845

Vispārējs ievads

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu sāk vienīgi tad, ja sakaru un navigācijas ierīces, kas paredzētas šajā apakšsadaļā, ir:






  (1) | apstiprinātas un uzstādītas saskaņā ar attiecīgām prasībām, tostarp obligātajiem darbības standartiem un ekspluatācijas un lidojumderīguma prasībām; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu sāk vienīgi tad, ja sakaru un navigācijas ierīces, kas paredzētas šajā apakšsadaļā, ir:

(1)

apstiprinātas un uzstādītas saskaņā ar attiecīgām prasībām, tostarp obligātajiem darbības standartiem un ekspluatācijas un lidojumderīguma prasībām;

| (2) | uzstādītas tā, ka sakariem, navigācijai vai abiem kopā paredzētas vienas atsevišķas vienības atteice neradīs citas sakariem vai navigācijai vajadzīgas vienības atteici; |
| --- | --- |

(2)

uzstādītas tā, ka sakariem, navigācijai vai abiem kopā paredzētas vienas atsevišķas vienības atteice neradīs citas sakariem vai navigācijai vajadzīgas vienības atteici;

| (3) | darba kārtībā attiecīgās darbības veikšanai, izņemot gadījumus, kas noteikti MEL (atsauce no OPS 1.030); un |
| --- | --- |

(3)

darba kārtībā attiecīgās darbības veikšanai, izņemot gadījumus, kas noteikti MEL (atsauce no OPS 1.030); un

| (4) | tā novietotas, lai tad, ja ierīci paredzēts izmantot vienam lidojumu apkalpes loceklim viņa darba vietā lidojuma laikā, tā būtu ērti darbināma no viņa darba vietas. Ja atsevišķu ierīci ir paredzēts darbināt vairāk nekā vienam lidmašīnas apkalpes loceklim, tā ir jāuzstāda tā, lai būtu ērti darbināma no jebkuras darba vietas, kur to paredzēts darbināt. |
| --- | --- |

(4)

tā novietotas, lai tad, ja ierīci paredzēts izmantot vienam lidojumu apkalpes loceklim viņa darba vietā lidojuma laikā, tā būtu ērti darbināma no viņa darba vietas. Ja atsevišķu ierīci ir paredzēts darbināt vairāk nekā vienam lidmašīnas apkalpes loceklim, tā ir jāuzstāda tā, lai būtu ērti darbināma no jebkuras darba vietas, kur to paredzēts darbināt.

| b) | Sakaru un navigācijas ierīču obligātie darbības standarti ir noteikti attiecīgos Eiropas tehnisko standartu rīkojumos (ETSO), kā uzskaitīts attiecīgās Eiropas tehnisko standartu rīkojumu (CS-TSO) specifikācijās, izņemot gadījumus, ja atšķirīgi darbības standarti ir paredzēti ekspluatācijas vai lidojumderīguma normatīvajos aktos. Sakaru un navigācijas ierīces, kas OPS ieviešanas brīdī atbilst tādām konstrukcijas un darbības specifikācijām, kas atšķiras no ETSO noteiktajām, var turpināt ekspluatēt vai uzstādīt, ja vien šajā apakšsadaļā nav paredzētas papildu prasības. Jau apstiprinātām sakaru un navigācijas ierīcēm nav jāatbilst grozīto ETSO prasībām vai grozītas no ETSO atšķirīgas citas specifikācijas prasībām, izņemot gadījumus, kad kāda prasība noteikta ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

b)

Sakaru un navigācijas ierīču obligātie darbības standarti ir noteikti attiecīgos Eiropas tehnisko standartu rīkojumos (ETSO), kā uzskaitīts attiecīgās Eiropas tehnisko standartu rīkojumu (CS-TSO) specifikācijās, izņemot gadījumus, ja atšķirīgi darbības standarti ir paredzēti ekspluatācijas vai lidojumderīguma normatīvajos aktos. Sakaru un navigācijas ierīces, kas OPS ieviešanas brīdī atbilst tādām konstrukcijas un darbības specifikācijām, kas atšķiras no ETSO noteiktajām, var turpināt ekspluatēt vai uzstādīt, ja vien šajā apakšsadaļā nav paredzētas papildu prasības. Jau apstiprinātām sakaru un navigācijas ierīcēm nav jāatbilst grozīto ETSO prasībām vai grozītas no ETSO atšķirīgas citas specifikācijas prasībām, izņemot gadījumus, kad kāda prasība noteikta ar atpakaļejošu spēku.

OPS 1.850

Radio ierīces

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja tā aprīkota ar radio ierīcēm, kas vajadzīgas attiecīgajam ekspluatācijas režīmam. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja tā aprīkota ar radio ierīcēm, kas vajadzīgas attiecīgajam ekspluatācijas režīmam.

| b) | Ja šajā apakšsadaļā ir paredzētas divas neatkarīgas (atsevišķas un nokomplektētas) radio sistēmas, katrai sistēmai ir jābūt ar neatkarīgu antenas iekārtu, tomēr, ja tiek izmantotas nekustīgi nostiprinātas bezvadu antenas vai citas antenu iekārtas ar līdzvērtīgu izturību, vajadzīga ir tikai viena antena. |
| --- | --- |

b)

Ja šajā apakšsadaļā ir paredzētas divas neatkarīgas (atsevišķas un nokomplektētas) radio sistēmas, katrai sistēmai ir jābūt ar neatkarīgu antenas iekārtu, tomēr, ja tiek izmantotas nekustīgi nostiprinātas bezvadu antenas vai citas antenu iekārtas ar līdzvērtīgu izturību, vajadzīga ir tikai viena antena.

| c) | Radiosakaru ierīcēm, kam jāatbilst a) apakšpunkta prasībām, ir arī jānodrošina sakari aeronavigācijas avārijas frekvencē 121,5 MHz. |
| --- | --- |

c)

Radiosakaru ierīcēm, kam jāatbilst a) apakšpunkta prasībām, ir arī jānodrošina sakari aeronavigācijas avārijas frekvencē 121,5 MHz.

OPS 1.855

Audio pārslēgu panelis

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu saskaņā ar IFR tikai tad, ja tā ir aprīkota ar katram paredzētajam lidojumu apkalpes loceklim pieejamu audio pārslēgu paneli.

OPS 1.860

Radio ierīces darbībām saskaņā ar VFR maršrutos, kuros navigāciju īsteno, izmantojot vizuālu kontaktu ar zemi

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu saskaņā ar VFR maršrutos, kuros navigāciju īsteno, izmantojot vizuālu kontaktu ar zemi, vienīgi tad, ja tajā ir normāliem ekspluatācijas režīmiem vajadzīgās radiosakaru ierīces šādu darbību veikšanai:

| a) | sazināties ar attiecīgajām darba stacijām uz zemes; |
| --- | --- |

a)

sazināties ar attiecīgajām darba stacijām uz zemes;

| b) | sazināties ar attiecīgajiem gaisa satiksmes kontroles punktiem no jebkuras vietas kontrolētā gaisa telpā, kurā ir paredzēts veikt lidojumus; un |
| --- | --- |

b)

sazināties ar attiecīgajiem gaisa satiksmes kontroles punktiem no jebkuras vietas kontrolētā gaisa telpā, kurā ir paredzēts veikt lidojumus; un

| c) | saņemt meteoroloģisku informāciju. |
| --- | --- |

c)

saņemt meteoroloģisku informāciju.

OPS 1.865

Sakaru un navigācijas ierīces darbībām saskaņā ar IFR vai saskaņā ar VFR maršrutos, kuros navigāciju neīsteno, izmantojot vizuālu kontaktu ar zemi

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu saskaņā ar IFR vai saskaņā ar VFR maršrutos, kuros navigāciju neīsteno, izmantojot vizuālas robežzīmes, vienīgi tad, ja lidmašīnā ir radiosakaru un SSR uztvērējraidītājs un navigācijas ierīces saskaņā ar gaisa satiksmes dienestu prasībām darbības apgabalā(-os). |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu saskaņā ar IFR vai saskaņā ar VFR maršrutos, kuros navigāciju neīsteno, izmantojot vizuālas robežzīmes, vienīgi tad, ja lidmašīnā ir radiosakaru un SSR uztvērējraidītājs un navigācijas ierīces saskaņā ar gaisa satiksmes dienestu prasībām darbības apgabalā(-os).

| b) | Radio ierīces. Ekspluatants nodrošina, ka radio ierīces ir vismaz:






  (1) | divas neatkarīgas radiosakaru ierīces, kas normālos ekspluatācijas režīmos vajadzīgas, lai sazinātos ar attiecīgajām darba stacijām uz zemes no jebkura maršruta punkta, ieskaitot novirzes no plānotā maršruta; un |
| --- | --- | --- |

b)

Radio ierīces. Ekspluatants nodrošina, ka radio ierīces ir vismaz:

(1)

divas neatkarīgas radiosakaru ierīces, kas normālos ekspluatācijas režīmos vajadzīgas, lai sazinātos ar attiecīgajām darba stacijām uz zemes no jebkura maršruta punkta, ieskaitot novirzes no plānotā maršruta; un

| (2) | SSR uztvērējraidītājs, kas vajadzīgs veicamajam maršrutam. |
| --- | --- |

(2)

SSR uztvērējraidītājs, kas vajadzīgs veicamajam maršrutam.

| c) | Navigācijas ierīces. Ekspluatants nodrošina, ka navigācijas ierīces






  (1) | ir vismaz:






  i) | viena VOR uztvērējsistēma, viena ADF sistēma, viena DME, tomēr ADF sistēma nav jāuzstāda, ja ADF izmantošana nav obligāta nevienā plānotā lidojuma fāzē; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Navigācijas ierīces. Ekspluatants nodrošina, ka navigācijas ierīces

(1)

ir vismaz:

i)

viena VOR uztvērējsistēma, viena ADF sistēma, viena DME, tomēr ADF sistēma nav jāuzstāda, ja ADF izmantošana nav obligāta nevienā plānotā lidojuma fāzē;

| ii) | viena ILS vai MLS, ja ILS vai MLS ir vajadzīga glisādes navigācijai; |
| --- | --- |

ii)

viena ILS vai MLS, ja ILS vai MLS ir vajadzīga glisādes navigācijai;

| iii) | viena aeronavigācijas bākas signālu uztvērējsistēma, ja aeronavigācijas bāka ir vajadzīga glisādes navigācijai; |
| --- | --- |

iii)

viena aeronavigācijas bākas signālu uztvērējsistēma, ja aeronavigācijas bāka ir vajadzīga glisādes navigācijai;

| iv) | zonālās navigācijas sistēma, ja zonālā navigācija ir vajadzīga veicamajā maršrutā; |
| --- | --- |

iv)

zonālās navigācijas sistēma, ja zonālā navigācija ir vajadzīga veicamajā maršrutā;

| v) | papildu DME sistēma jebkurā maršrutā vai tā daļā, ja navigācija pamatojas tikai uz DME signāliem; |
| --- | --- |

v)

papildu DME sistēma jebkurā maršrutā vai tā daļā, ja navigācija pamatojas tikai uz DME signāliem;

| vi) | papildu VOR uztvērējsistēma jebkurā maršrutā vai tā daļā, ja navigācija pamatojas tikai uz VOR signāliem; |
| --- | --- |

vi)

papildu VOR uztvērējsistēma jebkurā maršrutā vai tā daļā, ja navigācija pamatojas tikai uz VOR signāliem;

| vii) | ADF sistēma jebkurā maršrutā vai tā daļā, ja navigācija pamatojas tikai uz NDB signāliem; vai |
| --- | --- |

vii)

ADF sistēma jebkurā maršrutā vai tā daļā, ja navigācija pamatojas tikai uz NDB signāliem; vai

| (2) | atbilst nepieciešamās navigācijas precizitātes (RNP) tipam, lai veiktu ekspluatāciju attiecīgajā gaisa telpā. |
| --- | --- |

(2)

atbilst nepieciešamās navigācijas precizitātes (RNP) tipam, lai veiktu ekspluatāciju attiecīgajā gaisa telpā.

| d) | Ekspluatants var ekspluatēt lidmašīnu, kurā nav iepriekš c) apakšpunkta 1) daļas vi) un/vai vii) iedaļā noteikto ADF vai navigācijas ierīču, ja tajā ir alternatīvas ierīces, ko attiecīgā maršruta veikšanai apstiprinājusi Iestāde. Alternatīvo ierīču izturībai un precizitātei ir jānodrošina droša navigēšana paredzētajā maršrutā. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatants var ekspluatēt lidmašīnu, kurā nav iepriekš c) apakšpunkta 1) daļas vi) un/vai vii) iedaļā noteikto ADF vai navigācijas ierīču, ja tajā ir alternatīvas ierīces, ko attiecīgā maršruta veikšanai apstiprinājusi Iestāde. Alternatīvo ierīču izturībai un precizitātei ir jānodrošina droša navigēšana paredzētajā maršrutā.

| e) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnās, ko ekspluatēs saskaņā ar IFR, uzstādīto VHF sakaru ierīču, ILS lokalizatora un VOR uztvērēju tips ir apstiprināts kā atbilstīgs FM imunitātes prasību standartiem. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnās, ko ekspluatēs saskaņā ar IFR, uzstādīto VHF sakaru ierīču, ILS lokalizatora un VOR uztvērēju tips ir apstiprināts kā atbilstīgs FM imunitātes prasību standartiem.

OPS 1.866

Uztvērējraidītājs

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tai ir uzstādīts:






  (1) | SSR uztvērējraidītājs, kas informē par barometrisko augstumu; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu tikai tad, ja tai ir uzstādīts:

(1)

SSR uztvērējraidītājs, kas informē par barometrisko augstumu; un

| (2) | jebkura cita ierīce ar SSR uztvērējraidītāja funkcijām, kas vajadzīga konkrētajam maršrutu. |
| --- | --- |

(2)

jebkura cita ierīce ar SSR uztvērējraidītāja funkcijām, kas vajadzīga konkrētajam maršrutu.

OPS 1.870

Papildu navigācijas ierīces ekspluatācijai MNPS gaisa telpā

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu MNPS gaisa telpā vienīgi tad, ja tajā ir navigācijas ierīces, kas atbilst obligātajām navigācijas precizitātes specifikācijām, kas noteiktas ICAO dokumentā Nr. 7030 kā reģionālās papildu procedūras. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu MNPS gaisa telpā vienīgi tad, ja tajā ir navigācijas ierīces, kas atbilst obligātajām navigācijas precizitātes specifikācijām, kas noteiktas ICAO dokumentā Nr. 7030 kā reģionālās papildu procedūras.

| b) | Šajā apakšpunktā paredzētajām navigācijas ierīcēm jābūt katram pilotam redzamām un viņa rīcībā, atrodoties pienākumu izpildes vietā. |
| --- | --- |

b)

Šajā apakšpunktā paredzētajām navigācijas ierīcēm jābūt katram pilotam redzamām un viņa rīcībā, atrodoties pienākumu izpildes vietā.

| c) | Neierobežotai ekspluatācijai MNPS gaisa telpā lidmašīnā ir jābūt divām liela darbības rādiusa navigācijas sistēmām (LRNS). |
| --- | --- |

c)

Neierobežotai ekspluatācijai MNPS gaisa telpā lidmašīnā ir jābūt divām liela darbības rādiusa navigācijas sistēmām (LRNS).

| d) | Ekspluatācijai MNPS gaisa telpā īpašos izziņotos maršrutos lidmašīnā ir jābūt vienai liela darbības rādiusa navigācijas sistēmai (LRNS), ja nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatācijai MNPS gaisa telpā īpašos izziņotos maršrutos lidmašīnā ir jābūt vienai liela darbības rādiusa navigācijas sistēmai (LRNS), ja nav noteikts citādi.

OPS 1.872

Ierīces ekspluatācijai noteiktā gaisa telpā ar samazinātu minimālo vertikālo intervālu (RVSM)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnās, ko ekspluatē RVSM gaisa telpā, ir:






  (1) | divas neatkarīgas augstuma mērīšanas sistēmas; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnās, ko ekspluatē RVSM gaisa telpā, ir:

(1)

divas neatkarīgas augstuma mērīšanas sistēmas;

| (2) | augstuma brīdināšanas sistēma; |
| --- | --- |

(2)

augstuma brīdināšanas sistēma;

| (3) | automātiska augstuma kontroles sistēma; un |
| --- | --- |

(3)

automātiska augstuma kontroles sistēma; un

| (4) | sekundārā novērošanas radiolokatora (SSR) uztvērējraidītājs ar augstuma ziņošanas sistēmu, ko var savienot ar izmantoto augstuma mērīšanas sistēmu augstuma uzturēšanai. |
| --- | --- |

(4)

sekundārā novērošanas radiolokatora (SSR) uztvērējraidītājs ar augstuma ziņošanas sistēmu, ko var savienot ar izmantoto augstuma mērīšanas sistēmu augstuma uzturēšanai.

M APAKŠSADAĻA

LIDMAŠĪNU TEHNISKĀ APKOPE

OPS 1.875

Vispārējas prasības

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja organizācija, kas atbilstīgi apstiprināta/pieņemta saskaņā ar 145. daļu, tai ir veikusi tehnisko apkopi un to nodevusi izmantošanā, tomēr pirmslidojuma pārbaudes drīkst neveikt 145. daļā minēta organizācija. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu vienīgi tad, ja organizācija, kas atbilstīgi apstiprināta/pieņemta saskaņā ar 145. daļu, tai ir veikusi tehnisko apkopi un to nodevusi izmantošanā, tomēr pirmslidojuma pārbaudes drīkst neveikt 145. daļā minēta organizācija.

| b) | Lidmašīnas tehniskās apkopes prasības, kas jāievēro, lai panāktu atbilstību OPS 1.180 minētajām ekspluatanta sertifikācijas prasībām, izklāstītas M daļā. |
| --- | --- |

b)

Lidmašīnas tehniskās apkopes prasības, kas jāievēro, lai panāktu atbilstību OPS 1.180 minētajām ekspluatanta sertifikācijas prasībām, izklāstītas M daļā.

N APAKŠSADAĻA

LIDOJUMU APKALPE

OPS 1.940

Lidojumu apkalpes sastāvs

(Skatīt OPS 1.940 1. un 2. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | lidojumu apkalpes sastāvs un lidojumu apkalpes locekļu skaits to attiecīgajās apkalpes darba vietās atbilst un nav mazāks par lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā (AFM) noteikto minimumu; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

lidojumu apkalpes sastāvs un lidojumu apkalpes locekļu skaits to attiecīgajās apkalpes darba vietās atbilst un nav mazāks par lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā (AFM) noteikto minimumu;

| (2) | ja to paredz lidojumu specifika, lidojumu apkalpē iekļauj papildu lidojumu apkalpes locekļus, un lidojumu apkalpe nekad nav mazāka par darbības rokasgrāmatā noteikto; |
| --- | --- |

(2)

ja to paredz lidojumu specifika, lidojumu apkalpē iekļauj papildu lidojumu apkalpes locekļus, un lidojumu apkalpe nekad nav mazāka par darbības rokasgrāmatā noteikto;

| (3) | visiem lidojumu apkalpes locekļiem ir Iestādei pieņemamas un spēkā esošas apliecības, un viņi ir atbilstoši kvalificēti un kompetenti savu darba pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

(3)

visiem lidojumu apkalpes locekļiem ir Iestādei pieņemamas un spēkā esošas apliecības, un viņi ir atbilstoši kvalificēti un kompetenti savu darba pienākumu veikšanai;

| (4) | ir noteiktas Iestādei pieņemamas procedūras, kas izslēdz iespēju iekļaut vienā apkalpē lidojumu apkalpes locekļus ar nepietiekamu lidojumu pieredzi; |
| --- | --- |

(4)

ir noteiktas Iestādei pieņemamas procedūras, kas izslēdz iespēju iekļaut vienā apkalpē lidojumu apkalpes locekļus ar nepietiekamu lidojumu pieredzi;

| (5) | vienu no lidojumu apkalpes pilotiem, kas saskaņā ar lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumiem kvalificēts kā pilots kapteinis, ieceļ par lidojumu apkalpes komandieri, un viņam ir atļauts uzticēt lidmašīnas vadīšanu citam atbilstoši kvalificētam pilotam; un |
| --- | --- |

(5)

vienu no lidojumu apkalpes pilotiem, kas saskaņā ar lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumiem kvalificēts kā pilots kapteinis, ieceļ par lidojumu apkalpes komandieri, un viņam ir atļauts uzticēt lidmašīnas vadīšanu citam atbilstoši kvalificētam pilotam; un

| (6) | ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir noteikts, ka lidojumu apkalpes sastāvā lidojumu veikšanai vajadzīgs kvalificēts sistēmas vadības pults operators, lidojumu apkalpē iekļauj personu, kam ir bortinženiera apliecība, vai arī viņš ir atbilstoši kvalificēts un Iestādei pieņemams lidojumu apkalpes loceklis; |
| --- | --- |

(6)

ja lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā ir noteikts, ka lidojumu apkalpes sastāvā lidojumu veikšanai vajadzīgs kvalificēts sistēmas vadības pults operators, lidojumu apkalpē iekļauj personu, kam ir bortinženiera apliecība, vai arī viņš ir atbilstoši kvalificēts un Iestādei pieņemams lidojumu apkalpes loceklis;

| (7) | Lidojumu apkalpes locekļi, kas pieņemti darbā kā pašnodarbinātas personas un/vai kā ārštata darbinieki vai arī nepilna laika darbinieki, ir sagatavoti atbilstīgi N apakšsadaļas prasībām. Īpaša uzmanība jāpievērš gaisa kuģu tipu vai variantu kopējam skaitam, kuros lidojumu apkalpes loceklis var veikt lidojumus komerciālā gaisa transporta nolūkos un kas nedrīkst pārsniegt OPS 1.980 un OPS 1.981 noteikto, tostarp gadījumos, ja viņa pakalpojumus izmanto cits ekspluatants. Tie apkalpes locekļi, kas pilda apkalpes komandiera pienākumus, pirms patstāvīgu reisa lidojumu sākšanas ir beiguši ekspluatanta sākotnējo apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācību kursu, ja vien apkalpes loceklis nav jau agrāk beidzis ekspluatanta sākotnējo CRM kursu. |
| --- | --- |

(7)

Lidojumu apkalpes locekļi, kas pieņemti darbā kā pašnodarbinātas personas un/vai kā ārštata darbinieki vai arī nepilna laika darbinieki, ir sagatavoti atbilstīgi N apakšsadaļas prasībām. Īpaša uzmanība jāpievērš gaisa kuģu tipu vai variantu kopējam skaitam, kuros lidojumu apkalpes loceklis var veikt lidojumus komerciālā gaisa transporta nolūkos un kas nedrīkst pārsniegt OPS 1.980 un OPS 1.981 noteikto, tostarp gadījumos, ja viņa pakalpojumus izmanto cits ekspluatants. Tie apkalpes locekļi, kas pilda apkalpes komandiera pienākumus, pirms patstāvīgu reisa lidojumu sākšanas ir beiguši ekspluatanta sākotnējo apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācību kursu, ja vien apkalpes loceklis nav jau agrāk beidzis ekspluatanta sākotnējo CRM kursu.

| b) | Minimālā apkalpe lidojumu veikšanai saskaņā ar Instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR) vai naktī. IFR lidojumiem vai lidojumiem naktī ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | visām turbo propelleru lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 un visām turboreaktīvajām lidmašīnām minimālā lidojumu apkalpe ir 2 piloti; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Minimālā apkalpe lidojumu veikšanai saskaņā ar Instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR) vai naktī. IFR lidojumiem vai lidojumiem naktī ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

visām turbo propelleru lidmašīnām ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 9 un visām turboreaktīvajām lidmašīnām minimālā lidojumu apkalpe ir 2 piloti; vai

| (2) | lidmašīnas, kas nav minētas iepriekš b) apakšpunkta 1) daļā, veic lidojumus ar viena pilota apkalpi, nodrošinot OSP 1.940 2. pielikuma prasību izpildi. Ja šīs prasības nav ievērotas, minimālā lidojumu apkalpe ir 2 piloti. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnas, kas nav minētas iepriekš b) apakšpunkta 1) daļā, veic lidojumus ar viena pilota apkalpi, nodrošinot OSP 1.940 2. pielikuma prasību izpildi. Ja šīs prasības nav ievērotas, minimālā lidojumu apkalpe ir 2 piloti.

JAR-OPS 1.943

Ekspluatanta sākotnējās apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības

| a) | Ja lidojumu apkalpes loceklis (no jauna darbā pieņemtais vai jau strādājošais) nav agrāk beidzis ekspluatanta sākotnējo apkalpes darba optimizācijas mācību kursu, ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis beidz sākotnējo CRM mācību kursu. No jauna pieņemtie darbinieki šo mācību kursu beidz pirmā darba gada laikā. |
| --- | --- |

a)

Ja lidojumu apkalpes loceklis (no jauna darbā pieņemtais vai jau strādājošais) nav agrāk beidzis ekspluatanta sākotnējo apkalpes darba optimizācijas mācību kursu, ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis beidz sākotnējo CRM mācību kursu. No jauna pieņemtie darbinieki šo mācību kursu beidz pirmā darba gada laikā.

| b) | Ja lidojumu apkalpes loceklis agrāk nav izgājis mācību kursu par cilvēka faktoriem, tad pirms ekspluatanta sākotnējām CRM mācībām vai apvienojot ar tām tas apgūst teorētisku kursu, kura pamatā ir cilvēka spējām un ierobežojumiem veltītā ATPL programma (skatīt prasības, ko piemēro lidojumu apkalpes locekļu apliecību izsniegšanai). |
| --- | --- |

b)

Ja lidojumu apkalpes loceklis agrāk nav izgājis mācību kursu par cilvēka faktoriem, tad pirms ekspluatanta sākotnējām CRM mācībām vai apvienojot ar tām tas apgūst teorētisku kursu, kura pamatā ir cilvēka spējām un ierobežojumiem veltītā ATPL programma (skatīt prasības, ko piemēro lidojumu apkalpes locekļu apliecību izsniegšanai).

| c) | Sākotnējās CRM mācības vada vismaz viens Iestādei pieņemams CRM pasniedzējs, kam specifiskās jomās var palīdzēt eksperti. |
| --- | --- |

c)

Sākotnējās CRM mācības vada vismaz viens Iestādei pieņemams CRM pasniedzējs, kam specifiskās jomās var palīdzēt eksperti.

| d) | Sākotnējās CRM mācības veic atbilstoši darbības rokasgrāmatā iekļautai detalizētai mācību programmai. |
| --- | --- |

d)

Sākotnējās CRM mācības veic atbilstoši darbības rokasgrāmatā iekļautai detalizētai mācību programmai.

OPS 1.945

Pārejas mācības un pārbaude

(Skat. OPS 1.945 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | lidojumu apkalpes loceklis, pārejot no viena lidmašīnas tipa uz citu lidmašīnas tipu vai klasi, kam vajadzīga jauna tipa vai klases kvalifikācijas atzīme, beidz tipa kvalifikācijas mācību kursu, kas atbilst prasībām, ko piemēro lidojumu apkalpes locekļa apliecību izsniegšanai; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

lidojumu apkalpes loceklis, pārejot no viena lidmašīnas tipa uz citu lidmašīnas tipu vai klasi, kam vajadzīga jauna tipa vai klases kvalifikācijas atzīme, beidz tipa kvalifikācijas mācību kursu, kas atbilst prasībām, ko piemēro lidojumu apkalpes locekļa apliecību izsniegšanai;

| (2) | pirms reisa lidojumu bez uzraudzības sākšanas lidojumu apkalpes loceklis beidz ekspluatanta pārejas mācību kursu,






  i) | ja pāreja notiek uz lidmašīnu, kurai vajadzīga jauna tipa vai klases kvalifikācijas atzīme; vai |
| --- | --- | --- |

(2)

pirms reisa lidojumu bez uzraudzības sākšanas lidojumu apkalpes loceklis beidz ekspluatanta pārejas mācību kursu,

i)

ja pāreja notiek uz lidmašīnu, kurai vajadzīga jauna tipa vai klases kvalifikācijas atzīme; vai

| ii) | ja stājas darbā pie cita ekspluatanta; |
| --- | --- |

ii)

ja stājas darbā pie cita ekspluatanta;

| (3) | pārejas mācības vada attiecīgi kvalificēts personāls saskaņā ar detalizētu, darbības rokasgrāmatā iekļautu programmu. Ekspluatants nodrošina, ka personāls, kas CRM elementus integrē pārejas mācību kursā, ir atbilstoši kvalificēts; |
| --- | --- |

(3)

pārejas mācības vada attiecīgi kvalificēts personāls saskaņā ar detalizētu, darbības rokasgrāmatā iekļautu programmu. Ekspluatants nodrošina, ka personāls, kas CRM elementus integrē pārejas mācību kursā, ir atbilstoši kvalificēts;

| (4) | ekspluatanta pārejas mācību kursa vajadzīgo apjomu nosaka, ņemot vērā lidojumu apkalpes locekļa agrāko sagatavotību, kas fiksēta viņa mācību uzskaites materiālos atbilstīgi OPS 1.985; |
| --- | --- |

(4)

ekspluatanta pārejas mācību kursa vajadzīgo apjomu nosaka, ņemot vērā lidojumu apkalpes locekļa agrāko sagatavotību, kas fiksēta viņa mācību uzskaites materiālos atbilstīgi OPS 1.985;

| (5) | darbības rokasgrāmatā ir noteiktas minimālās lidojumu apkalpes locekļa kvalifikācijas un pieredzes prasības pārejas mācību kursa sākšanai; |
| --- | --- |

(5)

darbības rokasgrāmatā ir noteiktas minimālās lidojumu apkalpes locekļa kvalifikācijas un pieredzes prasības pārejas mācību kursa sākšanai;

| (6) | katram lidojumu apkalpes loceklim pirms uzraudzītu reisa lidojumu sākšanas veic pārbaudes atbilstīgi OPS 1.965 b) apakšpunktam, kā arī rīko mācības un veic pārbaudes atbilstīgi OPS 1.965 d) apakšpunktam,; |
| --- | --- |

(6)

katram lidojumu apkalpes loceklim pirms uzraudzītu reisa lidojumu sākšanas veic pārbaudes atbilstīgi OPS 1.965 b) apakšpunktam, kā arī rīko mācības un veic pārbaudes atbilstīgi OPS 1.965 d) apakšpunktam,;

| (7) | pēc uzraudzītu reisa lidojumu beigšanas veic pārbaudi atbilstīgi OPS 1.965 c) apakšpunktam; |
| --- | --- |

(7)

pēc uzraudzītu reisa lidojumu beigšanas veic pārbaudi atbilstīgi OPS 1.965 c) apakšpunktam;

| (8) | ja lidojumu apkalpes loceklis ir sācis ekspluatanta pārejas mācību kursu, viņš līdz šā kursa beigām vai pārtraukšanai nav tiesīgs veikt lidojumu apkalpes locekļa pienākumus cita tipa vai klases lidmašīnās; un |
| --- | --- |

(8)

ja lidojumu apkalpes loceklis ir sācis ekspluatanta pārejas mācību kursu, viņš līdz šā kursa beigām vai pārtraukšanai nav tiesīgs veikt lidojumu apkalpes locekļa pienākumus cita tipa vai klases lidmašīnās; un

| (9) | pārejas mācību kurss ietver CRM mācību elementus. |
| --- | --- |

(9)

pārejas mācību kurss ietver CRM mācību elementus.

| b) | Apgūstot jaunu lidmašīnas tipu vai klasi, OPS 1.965 b) apakšpunktā minēto pārbaudi var apvienot ar tipa vai klases kvalifikācijas lidojumu veikšanas prasmes pārbaudi, ievērojot lidojumu apkalpes locekļa apliecības izsniegšanas prasības. |
| --- | --- |

b)

Apgūstot jaunu lidmašīnas tipu vai klasi, OPS 1.965 b) apakšpunktā minēto pārbaudi var apvienot ar tipa vai klases kvalifikācijas lidojumu veikšanas prasmes pārbaudi, ievērojot lidojumu apkalpes locekļa apliecības izsniegšanas prasības.

| c) | Ekspluatanta pārejas mācību kursu un tipa vai klases kvalifikācijas mācību kursu, kas vajadzīgs lidojumu apkalpes locekļa apliecības izsniegšanai, var apvienot. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatanta pārejas mācību kursu un tipa vai klases kvalifikācijas mācību kursu, kas vajadzīgs lidojumu apkalpes locekļa apliecības izsniegšanai, var apvienot.

OPS 1.950

Atšķirību un iepazīšanas mācības

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis ir beidzis:






  (1) | Atšķirību mācības, kur vajadzīgs apgūt papildu zināšanas un iemaņas, izmantojot lidmašīnai atbilstošu mācību iekārtu:






  i) | ekspluatējot viena lidmašīnas tipa citu variantu vai vienas lidmašīnu klases citu tipu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis ir beidzis:

(1)

Atšķirību mācības, kur vajadzīgs apgūt papildu zināšanas un iemaņas, izmantojot lidmašīnai atbilstošu mācību iekārtu:

i)

ekspluatējot viena lidmašīnas tipa citu variantu vai vienas lidmašīnu klases citu tipu; vai

| ii) | ja maina ierīces un/vai procedūras ekspluatējamajā lidmašīnas tipā vai variantā; |
| --- | --- |

ii)

ja maina ierīces un/vai procedūras ekspluatējamajā lidmašīnas tipā vai variantā;

| (2) | iepazīšanas mācības, kur jāapgūst papildu zināšanas:






  i) | ekspluatējot tā paša tipa vai varianta citu lidmašīnu; vai |
| --- | --- | --- |

(2)

iepazīšanas mācības, kur jāapgūst papildu zināšanas:

i)

ekspluatējot tā paša tipa vai varianta citu lidmašīnu; vai

| ii) | ja maina ierīces un/vai procedūras ekspluatējamajā lidmašīnas tipā vai variantā. |
| --- | --- |

ii)

ja maina ierīces un/vai procedūras ekspluatējamajā lidmašīnas tipā vai variantā.

| b) | Ekspluatants darbības rokasgrāmatā nosaka, kad šādas atšķirību un iepazīšanas mācības ir vajadzīgas. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants darbības rokasgrāmatā nosaka, kad šādas atšķirību un iepazīšanas mācības ir vajadzīgas.

OPS 1.955

Komandiera iecelšana

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka otrajam pilotam, kas tiek paaugstināts par komandieri, un personām, ko ekspluatants pieņem darbā par komandieriem:






  (1) | minimālais Iestādei pieņemamais pieredzes līmenis ir noteikts darbības rokasgrāmatā; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka otrajam pilotam, kas tiek paaugstināts par komandieri, un personām, ko ekspluatants pieņem darbā par komandieriem:

(1)

minimālais Iestādei pieņemamais pieredzes līmenis ir noteikts darbības rokasgrāmatā; un

| (2) | apkalpē, kurā ir vairāki locekļi, pilots beidz attiecīgus komandiera kursus. |
| --- | --- |

(2)

apkalpē, kurā ir vairāki locekļi, pilots beidz attiecīgus komandiera kursus.

| b) | Komandiera kursiem, ko paredz a) apakšpunkta 2) daļa iepriekš, jābūt iekļautiem darbības rokasgrāmatā, un tajos jābūt vismaz šādām daļām:






  (1) | mācības STD trenažierī (tostarp mācības lidojumam reisa apstākļos) un/vai mācību lidojumi lidmašīnā; |
| --- | --- | --- |

b)

Komandiera kursiem, ko paredz a) apakšpunkta 2) daļa iepriekš, jābūt iekļautiem darbības rokasgrāmatā, un tajos jābūt vismaz šādām daļām:

(1)

mācības STD trenažierī (tostarp mācības lidojumam reisa apstākļos) un/vai mācību lidojumi lidmašīnā;

| (2) | ekspluatanta profesionalitātes pārbaude, pildot komandiera pienākumus; |
| --- | --- |

(2)

ekspluatanta profesionalitātes pārbaude, pildot komandiera pienākumus;

| (3) | komandiera pienākumu un atbildības apraksts; |
| --- | --- |

(3)

komandiera pienākumu un atbildības apraksts;

| (4) | mācības uzraudzītā lidojumā reisa apstākļos komandiera statusā. Pilotiem, kam jau ir attiecīgā lidmašīnas tipa kvalifikācijas atzīme, jāveic vismaz 10 maršruta sektori; |
| --- | --- |

(4)

mācības uzraudzītā lidojumā reisa apstākļos komandiera statusā. Pilotiem, kam jau ir attiecīgā lidmašīnas tipa kvalifikācijas atzīme, jāveic vismaz 10 maršruta sektori;

| (5) | komandiera pārbaude lidojumā reisa apstākļos, kā noteikts OPS 1.965 c) apakšpunktā, un maršrutu un lidlauku kompetences kvalifikācija, kā noteikts OPS 1.975; un |
| --- | --- |

(5)

komandiera pārbaude lidojumā reisa apstākļos, kā noteikts OPS 1.965 c) apakšpunktā, un maršrutu un lidlauku kompetences kvalifikācija, kā noteikts OPS 1.975; un

| (6) | apkalpes darba optimizācijas elementi. |
| --- | --- |

(6)

apkalpes darba optimizācijas elementi.

OPS 1.960

Komandieri ar komercpilota apliecību

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | komercpilota apliecības (CPL) īpašnieks veic lidojumus kā komandieris lidmašīnā, kas lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā sertificēta lidojumiem ar viena pilota apkalpi, vienīgi tad, ja:






  i) | veicot pasažieru pārvadājumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem (VFR) tālāk par 50 jūras jūdžu rādiusu no izlidošanas lidlauka, pilotam ir vismaz 500 lidmašīnā nolidotu stundu stāžs vai derīga instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīme; vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

komercpilota apliecības (CPL) īpašnieks veic lidojumus kā komandieris lidmašīnā, kas lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā sertificēta lidojumiem ar viena pilota apkalpi, vienīgi tad, ja:

i)

veicot pasažieru pārvadājumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem (VFR) tālāk par 50 jūras jūdžu rādiusu no izlidošanas lidlauka, pilotam ir vismaz 500 lidmašīnā nolidotu stundu stāžs vai derīga instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīme; vai

| ii) | veicot lidojumus ar daudzdzinēju lidmašīnu saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR), pilotam ir vismaz 700 lidmašīnā nolidotu stundu stāžs, tostarp 400 stundas kā komandierim (saskaņā ar prasībām par lidojumu apkalpes apliecībām), no kurām 100 stundas saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR), tostarp 40 stundas ar daudzdzinēju lidmašīnu. 400 stundu komandiera nolidojumu var aizstāt ar otrā pilota nolidojumu, pielīdzinot divas stundas otrā pilota nolidojuma vienai stundai komandiera nolidojuma, ar nosacījumu, ka šis nolidojums iegūts, veicot lidojumus vairāku pilotu lidojumu apkalpes sistēmā, kā noteikts darbības rokasgrāmatā; |
| --- | --- |

ii)

veicot lidojumus ar daudzdzinēju lidmašīnu saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR), pilotam ir vismaz 700 lidmašīnā nolidotu stundu stāžs, tostarp 400 stundas kā komandierim (saskaņā ar prasībām par lidojumu apkalpes apliecībām), no kurām 100 stundas saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR), tostarp 40 stundas ar daudzdzinēju lidmašīnu. 400 stundu komandiera nolidojumu var aizstāt ar otrā pilota nolidojumu, pielīdzinot divas stundas otrā pilota nolidojuma vienai stundai komandiera nolidojuma, ar nosacījumu, ka šis nolidojums iegūts, veicot lidojumus vairāku pilotu lidojumu apkalpes sistēmā, kā noteikts darbības rokasgrāmatā;

| (2) | papildus iepriekš a) apakšpunkta 1) daļas ii) apakšdaļā noteiktajam, lidojumos ar viena pilota apkalpi saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR), ir ievērotas OPS 1.940 2. pielikuma prasības; un |
| --- | --- |

(2)

papildus iepriekš a) apakšpunkta 1) daļas ii) apakšdaļā noteiktajam, lidojumos ar viena pilota apkalpi saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR), ir ievērotas OPS 1.940 2. pielikuma prasības; un

| (3) | izmantojot lidojumu apkalpi vairāku locekļu sastāvā, papildus iepriekš a) apakšpunkta 1) daļā noteiktajam un pirms pilots sāk lidojumus kā komandieris, viņš ir pabeidzis OPS 1.955 a) apakšpunkta 2) daļā paredzētos komandiera kursus. |
| --- | --- |

(3)

izmantojot lidojumu apkalpi vairāku locekļu sastāvā, papildus iepriekš a) apakšpunkta 1) daļā noteiktajam un pirms pilots sāk lidojumus kā komandieris, viņš ir pabeidzis OPS 1.955 a) apakšpunkta 2) daļā paredzētos komandiera kursus.

OPS 1.965

Periodiskās mācības un pārbaude

(Skatīt OPS 1.965 1. un 2. pielikumu)

| a) | Vispārējas prasības.
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | visiem lidojumu apkalpes locekļiem ir periodiskas mācības un pārbaudes, un visas šīs mācības un pārbaudes attiecas uz to lidmašīnas tipu un variantu, ar ko lidojumu apkalpes loceklis veic lidojumus; |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības.

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

visiem lidojumu apkalpes locekļiem ir periodiskas mācības un pārbaudes, un visas šīs mācības un pārbaudes attiecas uz to lidmašīnas tipu un variantu, ar ko lidojumu apkalpes loceklis veic lidojumus;

| (2) | periodisko mācību un pārbaužu programma ir iekļauta darbības rokasgrāmatā, un to ir apstiprinājusi Iestāde; |
| --- | --- |

(2)

periodisko mācību un pārbaužu programma ir iekļauta darbības rokasgrāmatā, un to ir apstiprinājusi Iestāde;

| (3) | periodiskās mācības vada šāds personāls:






  i) | mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšana — attiecīgi kvalificēts personāls; |
| --- | --- | --- |

(3)

periodiskās mācības vada šāds personāls:

i)

mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšana — attiecīgi kvalificēts personāls;

| ii) | mācības lidmašīnā/STD trenažierī — tipa kvalifikācijas instruktors (TRI), klases kvalifikācijas instruktors (CRI) vai — mācībām ar komplekso trenažieri — trenažiera lidojumu instruktors (SFI), ar noteikumu, ka TRI, CRI vai SFI sagatavotības līmenis un pieredze apmierina ekspluatanta prasības un ir pietiekama, lai mācītu OPS 1.965 1. pielikuma a) apakšpunkta 1) daļas i) iedaļas A) un B) apakšiedaļā minētas tēmas; |
| --- | --- |

ii)

mācības lidmašīnā/STD trenažierī — tipa kvalifikācijas instruktors (TRI), klases kvalifikācijas instruktors (CRI) vai — mācībām ar komplekso trenažieri — trenažiera lidojumu instruktors (SFI), ar noteikumu, ka TRI, CRI vai SFI sagatavotības līmenis un pieredze apmierina ekspluatanta prasības un ir pietiekama, lai mācītu OPS 1.965 1. pielikuma a) apakšpunkta 1) daļas i) iedaļas A) un B) apakšiedaļā minētas tēmas;

| iii) | mācības avārijas un drošības ierīču lietošanā — atbilstoši kvalificēts personāls; un |
| --- | --- |

iii)

mācības avārijas un drošības ierīču lietošanā — atbilstoši kvalificēts personāls; un

| iv) | Apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības:






  A) | apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības: (A) CRM elementu integrācija visās periodisko mācību fāzēs visi speciālisti, kas vada periodiskās mācības. Ekspluatants nodrošina, ka viss personāls, kas vada periodiskās mācības, ir pietiekami kvalificēts, lai šajās mācībās integrētu CRM elementus; |
| --- | --- | --- |

iv)

Apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības:

A)

apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības: (A) CRM elementu integrācija visās periodisko mācību fāzēs visi speciālisti, kas vada periodiskās mācības. Ekspluatants nodrošina, ka viss personāls, kas vada periodiskās mācības, ir pietiekami kvalificēts, lai šajās mācībās integrētu CRM elementus;

| B) | modulārās CRM mācības vismaz viens Iestādei pieņemams pasniedzējs, kam specifiskās jomās var palīdzēt eksperti. |
| --- | --- |

B)

modulārās CRM mācības vismaz viens Iestādei pieņemams pasniedzējs, kam specifiskās jomās var palīdzēt eksperti.

| (4) | Periodiskās pārbaudes veic šāds personāls:






  i) | ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes tipa kvalifikācijas eksaminētājs (TNE), klases kvalifikācijas eksaminētājs (CRE) vai, ja pārbaudi veic STD trenažierī, TNE, CRE vai trenažiera lidojumu eksaminētājs (SFE), kas apguvis CRM nostādnes un CFM iemaņu novērtējumu; |
| --- | --- | --- |

(4)

Periodiskās pārbaudes veic šāds personāls:

i)

ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes tipa kvalifikācijas eksaminētājs (TNE), klases kvalifikācijas eksaminētājs (CRE) vai, ja pārbaudi veic STD trenažierī, TNE, CRE vai trenažiera lidojumu eksaminētājs (SFE), kas apguvis CRM nostādnes un CFM iemaņu novērtējumu;

| ii) | pārbaudes reisa apstākļos ekspluatanta iecelti un Iestādei pieņemami attiecīgi kvalificēti komandieri; |
| --- | --- |

ii)

pārbaudes reisa apstākļos ekspluatanta iecelti un Iestādei pieņemami attiecīgi kvalificēti komandieri;

| iii) | pārbaudes avārijas un drošības ierīču lietošanā — attiecīgi kvalificēts personāls. |
| --- | --- |

iii)

pārbaudes avārijas un drošības ierīču lietošanā — attiecīgi kvalificēts personāls.

| b) | Ekspluatanta profesionalitātes pārbaude.






  (1) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  i) | katram lidojumu apkalpes loceklim veic ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi, lai demonstrētu viņa prasmi veikt normālas, nestandarta un avārijas procedūras; un |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ekspluatanta profesionalitātes pārbaude.

(1)

Ekspluatants nodrošina, ka:

i)

katram lidojumu apkalpes loceklim veic ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi, lai demonstrētu viņa prasmi veikt normālas, nestandarta un avārijas procedūras; un

| ii) | pārbaudi veic bez ārējiem vizuāliem orientieriem, ja lidojumu apkalpes loceklim būs jāveic ekspluatācija saskaņā ar IFR; |
| --- | --- |

ii)

pārbaudi veic bez ārējiem vizuāliem orientieriem, ja lidojumu apkalpes loceklim būs jāveic ekspluatācija saskaņā ar IFR;

| iii) | katram lidojumu apkalpes loceklim veic ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi normālā lidojumu apkalpes sastāvā. |
| --- | --- |

iii)

katram lidojumu apkalpes loceklim veic ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi normālā lidojumu apkalpes sastāvā.

| (2) | Ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes derīguma termiņš ir 6 kalendārie mēneši, skaitot no pirmās dienas nākamajā mēnesī pēc pārbaudes veikšanas. Ja kārtējā ekspluatanta profesionalitātes pārbaude ir veikta 3 kalendāro mēnešu laikā pirms iepriekšējās pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa, tad pārbaudes derīguma periods ir 6 kalendārie mēneši, skaitot no iepriekšējās ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa. |
| --- | --- |

(2)

Ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes derīguma termiņš ir 6 kalendārie mēneši, skaitot no pirmās dienas nākamajā mēnesī pēc pārbaudes veikšanas. Ja kārtējā ekspluatanta profesionalitātes pārbaude ir veikta 3 kalendāro mēnešu laikā pirms iepriekšējās pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa, tad pārbaudes derīguma periods ir 6 kalendārie mēneši, skaitot no iepriekšējās ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa.

| c) | Pārbaude reisa apstākļos.
  Ekspluatants nodrošina, ka katram lidojumu apkalpes loceklim tiek veikta pārbaude lidmašīnā reisa apstākļos, lai demonstrētu viņa prasmi veikt normālu reisa lidojumu atbilstīgi darbības rokasgrāmatas prasībām. Pārbaudes reisa apstākļos derīguma termiņš ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no pirmās dienas nākamajā mēnesī pēc pārbaudes veikšanas. Ja kārtējā pārbaude reisa apstākļos ir veikta 3 kalendāro mēnešu laikā pirms iepriekšējās pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa, tad pārbaudes derīguma periods ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no iepriekšējās pārbaudes reisa apstākļos derīguma perioda beigu termiņa. |
| --- | --- |

c)

Pārbaude reisa apstākļos.

Ekspluatants nodrošina, ka katram lidojumu apkalpes loceklim tiek veikta pārbaude lidmašīnā reisa apstākļos, lai demonstrētu viņa prasmi veikt normālu reisa lidojumu atbilstīgi darbības rokasgrāmatas prasībām. Pārbaudes reisa apstākļos derīguma termiņš ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no pirmās dienas nākamajā mēnesī pēc pārbaudes veikšanas. Ja kārtējā pārbaude reisa apstākļos ir veikta 3 kalendāro mēnešu laikā pirms iepriekšējās pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa, tad pārbaudes derīguma periods ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no iepriekšējās pārbaudes reisa apstākļos derīguma perioda beigu termiņa.

| d) | Mācības un pārbaudes avārijas un drošības ierīču lietošanā.
  Ekspluatants nodrošina, ka katrs lidojumu apkalpes loceklis iziet mācības un pārbaudes par visu lidmašīnā esošo avārijas un drošības ierīču izvietojumu un lietošanu. Avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaudes derīguma termiņš ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no pirmās dienas nākamajā mēnesī pēc pārbaudes veikšanas. Ja kārtējā avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaude ir veikta 3 kalendāro mēnešu laikā pirms iepriekšējās pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa, tad pārbaudes derīguma periods ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no iepriekšējās avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa. |
| --- | --- |

d)

Mācības un pārbaudes avārijas un drošības ierīču lietošanā.

Ekspluatants nodrošina, ka katrs lidojumu apkalpes loceklis iziet mācības un pārbaudes par visu lidmašīnā esošo avārijas un drošības ierīču izvietojumu un lietošanu. Avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaudes derīguma termiņš ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no pirmās dienas nākamajā mēnesī pēc pārbaudes veikšanas. Ja kārtējā avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaude ir veikta 3 kalendāro mēnešu laikā pirms iepriekšējās pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa, tad pārbaudes derīguma periods ir 12 kalendārie mēneši, skaitot no iepriekšējās avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaudes derīguma perioda beigu termiņa.

| e) | CRM.
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | CRM elementi ir integrēti visās attiecīgajās periodisko mācību fāzēs; un |
| --- | --- | --- |

e)

CRM.

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

CRM elementi ir integrēti visās attiecīgajās periodisko mācību fāzēs; un

| (2) | katrs lidmašīnas apkalpes loceklis iziet īpašas modulāras CRM mācības. Visas būtiskākās CRM mācību tēmas izskata ne ilgāk kā 3 gadu laikā. |
| --- | --- |

(2)

katrs lidmašīnas apkalpes loceklis iziet īpašas modulāras CRM mācības. Visas būtiskākās CRM mācību tēmas izskata ne ilgāk kā 3 gadu laikā.

| f) | Mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšana.
  Ekspluatants nodrošina, ka katrs lidojumu apkalpes loceklis iziet mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas kursu vismaz reizi 12 kalendārajos mēnešos. Ja mācības veic 3 kalendāro mēnešu laikā pirms 12 kalendāro mēnešu perioda beigu termiņa, nākošās mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas kursu beidz 12 kalendāro mēnešu laikā, skaitot no iepriekšējā mācību uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas kursa derīguma perioda beigu termiņa. |
| --- | --- |

f)

Mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšana.

Ekspluatants nodrošina, ka katrs lidojumu apkalpes loceklis iziet mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas kursu vismaz reizi 12 kalendārajos mēnešos. Ja mācības veic 3 kalendāro mēnešu laikā pirms 12 kalendāro mēnešu perioda beigu termiņa, nākošās mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas kursu beidz 12 kalendāro mēnešu laikā, skaitot no iepriekšējā mācību uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas kursa derīguma perioda beigu termiņa.

| g) | Mācības lidmašīnā/STD trenažierī
  Ekspluatants nodrošina, ka katrs lidojumu apkalpes loceklis iziet mācības lidmašīnā/STD trenažierī vismaz reizi 12 kalendārajos mēnešos. Ja mācības veic 3 kalendāro mēnešu laikā pirms 12 kalendāro mēnešu perioda beigu termiņa, nākošās mācības lidmašīnā/STD trenažierī beidz 12 kalendāro mēnešu laikā, skaitot no iepriekšējā mācību lidmašīnā/STD trenažierī derīguma perioda beigu termiņa. |
| --- | --- |

g)

Mācības lidmašīnā/STD trenažierī

Ekspluatants nodrošina, ka katrs lidojumu apkalpes loceklis iziet mācības lidmašīnā/STD trenažierī vismaz reizi 12 kalendārajos mēnešos. Ja mācības veic 3 kalendāro mēnešu laikā pirms 12 kalendāro mēnešu perioda beigu termiņa, nākošās mācības lidmašīnā/STD trenažierī beidz 12 kalendāro mēnešu laikā, skaitot no iepriekšējā mācību lidmašīnā/STD trenažierī derīguma perioda beigu termiņa.

OPS 1.968

Pilota kvalifikācija, lai vadītu lidmašīnu no jebkura pilota sēdekļa

(Skat. OPS 1.968 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | pilots, ko var norīkot lidojumu veikšanai no jebkura pilota sēdekļa, beidz attiecīgas mācības un pārbaudes; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

pilots, ko var norīkot lidojumu veikšanai no jebkura pilota sēdekļa, beidz attiecīgas mācības un pārbaudes; un

| (2) | mācību un pārbaužu programmas ir noteiktas darbības rokasgrāmatā un Iestādei pieņemamas. |
| --- | --- |

(2)

mācību un pārbaužu programmas ir noteiktas darbības rokasgrāmatā un Iestādei pieņemamas.

OPS 1.970

Nesenā pieredze

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | pilotam uztic vadīt lidmašīnu minimālās sertificētas apkalpes sastāvā kā pilotējošam vai nepilotējošam pilotam tikai tad, ja viņš iepriekšējo 90 dienu laikā ir veicis trīs pacelšanās un trīs nosēšanās kā pilotējošais pilots tā paša tipa/klases lidmašīnā vai trenažierī. |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

pilotam uztic vadīt lidmašīnu minimālās sertificētas apkalpes sastāvā kā pilotējošam vai nepilotējošam pilotam tikai tad, ja viņš iepriekšējo 90 dienu laikā ir veicis trīs pacelšanās un trīs nosēšanās kā pilotējošais pilots tā paša tipa/klases lidmašīnā vai trenažierī.

| (2) | pilotam, kam nav derīgas instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmes, uztic vadīt lidmašīnu nakts laikā kā komandierim, tikai tad ja viņš iepriekšējo 90 dienu laikā ir veicis vismaz vienu nosēšanos nakts laikā kā pilotējošais pilots tā paša tipa/klases lidmašīnā vai trenažierī. |
| --- | --- |

(2)

pilotam, kam nav derīgas instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmes, uztic vadīt lidmašīnu nakts laikā kā komandierim, tikai tad ja viņš iepriekšējo 90 dienu laikā ir veicis vismaz vienu nosēšanos nakts laikā kā pilotējošais pilots tā paša tipa/klases lidmašīnā vai trenažierī.

| b) | Iepriekš a) apakšpunkta 1) un 2) daļā minēto 90 dienu periodu var pagarināt līdz maksimāli 120 dienām, ja lidojumus reisa apstākļos veic tipa kvalifikācijas instruktora vai eksaminētāja uzraudzībā. Ja pārtraukums lidojumos ir lielāks par 120 dienām, nesenās pieredzes prasības ir izpildītas, veicot mācību lidojumu, vai izmantojot Lidojumu Trenažieri vai atbilstošo lidmašīnas tipu. |
| --- | --- |

b)

Iepriekš a) apakšpunkta 1) un 2) daļā minēto 90 dienu periodu var pagarināt līdz maksimāli 120 dienām, ja lidojumus reisa apstākļos veic tipa kvalifikācijas instruktora vai eksaminētāja uzraudzībā. Ja pārtraukums lidojumos ir lielāks par 120 dienām, nesenās pieredzes prasības ir izpildītas, veicot mācību lidojumu, vai izmantojot Lidojumu Trenažieri vai atbilstošo lidmašīnas tipu.

OPS 1.975

Maršruta un lidlauka kompetences kvalifikācija

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka, pilots, pirms viņu norīko par komandieri vai par pilotu, kam komandieris var uzticēt lidmašīnas vadību, ir ieguvis atbilstošas zināšanas par paredzēto lidojuma maršrutu, lidlaukiem (tostarp rezerves lidlaukiem), iekārtām un lidojuma procedūrām. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka, pilots, pirms viņu norīko par komandieri vai par pilotu, kam komandieris var uzticēt lidmašīnas vadību, ir ieguvis atbilstošas zināšanas par paredzēto lidojuma maršrutu, lidlaukiem (tostarp rezerves lidlaukiem), iekārtām un lidojuma procedūrām.

| b) | Maršruta un lidlauka kompetences kvalifikācijas derīguma periods ir 12 kalendārie mēneši papildus atlikušajam no:






  (1) | kvalifikācijas mēneša; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Maršruta un lidlauka kompetences kvalifikācijas derīguma periods ir 12 kalendārie mēneši papildus atlikušajam no:

(1)

kvalifikācijas mēneša; vai

| (2) | mēneša, kad tika veikts pēdējais lidojums konkrētajā maršrutā vai uz konkrēto lidlauku. |
| --- | --- |

(2)

mēneša, kad tika veikts pēdējais lidojums konkrētajā maršrutā vai uz konkrēto lidlauku.

| c) | Maršruta un lidlauka kompetences kvalifikāciju atjauno, veicot lidojumus attiecīgajā maršrutā vai uz attiecīgo lidlauku iepriekš b) apakšpunktā noteiktā derīguma perioda laikā. |
| --- | --- |

c)

Maršruta un lidlauka kompetences kvalifikāciju atjauno, veicot lidojumus attiecīgajā maršrutā vai uz attiecīgo lidlauku iepriekš b) apakšpunktā noteiktā derīguma perioda laikā.

| d) | Ja maršruta un lidlauka kompetences kvalifikāciju atjauno 3 mēnešu laikā pirms tās derīguma perioda beigām, tad kvalifikācijas derīguma perioda beigu termiņu pagarina līdz 12 kalendāriem mēnešiem, skaitot no iepriekšējā maršruta un lidlauka kompetences kvalifikācijas derīguma perioda beigu termiņa. |
| --- | --- |

d)

Ja maršruta un lidlauka kompetences kvalifikāciju atjauno 3 mēnešu laikā pirms tās derīguma perioda beigām, tad kvalifikācijas derīguma perioda beigu termiņu pagarina līdz 12 kalendāriem mēnešiem, skaitot no iepriekšējā maršruta un lidlauka kompetences kvalifikācijas derīguma perioda beigu termiņa.

OPS 1.978

Progresīvā kvalifikācijas programma

| a) | OPS 1.965 un 1.970 noteiktos derīguma periodus var pagarināt, ja ekspluatants ir ieviesis progresīvo kvalifikācijas programmu, ko apstiprinājusi Iestāde. |
| --- | --- |

a)

OPS 1.965 un 1.970 noteiktos derīguma periodus var pagarināt, ja ekspluatants ir ieviesis progresīvo kvalifikācijas programmu, ko apstiprinājusi Iestāde.

| b) | Progresīvajā kvalifikācijas programmā jābūt iekļautām mācībām un pārbaudēm, kas nodrošina un saglabā kompetenci, kas nav zemāka par OPS 1.945, 1.965 un 1.970 punktā noteikto. |
| --- | --- |

b)

Progresīvajā kvalifikācijas programmā jābūt iekļautām mācībām un pārbaudēm, kas nodrošina un saglabā kompetenci, kas nav zemāka par OPS 1.945, 1.965 un 1.970 punktā noteikto.

OPS 1.980

Vairāku lidmašīnu tipu vai variantu ekspluatācija

(Skat. OPS 1.980 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk kā vienu lidmašīnas tipu vai variantu tikai tad, ja viņš ir attiecīgi sagatavots. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk kā vienu lidmašīnas tipu vai variantu tikai tad, ja viņš ir attiecīgi sagatavots.

| b) | Apsverot iespējas ekspluatēt vairāk kā vienu lidmašīnas tipu vai variantu, ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnu attiecīgās atšķirības vai līdzības attaisno šādu ekspluatāciju, ņemot vērā:






  (1) | tehnoloģiju līmeni; |
| --- | --- | --- |

b)

Apsverot iespējas ekspluatēt vairāk kā vienu lidmašīnas tipu vai variantu, ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnu attiecīgās atšķirības vai līdzības attaisno šādu ekspluatāciju, ņemot vērā:

(1)

tehnoloģiju līmeni;

| (2) | ekspluatācijas procedūras; |
| --- | --- |

(2)

ekspluatācijas procedūras;

| (3) | vadāmības īpašības. |
| --- | --- |

(3)

vadāmības īpašības.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis, kas ekspluatē vairāk kā vienu lidmašīnas tipu vai variantu, atbilst visām N apakšsadaļas prasībām attiecībā uz katru tipu un variantu, ja vien Iestāde nav apstiprinājusi atvieglojumus attiecībā uz mācībām, pārbaudēm un neseno pieredzi. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu apkalpes loceklis, kas ekspluatē vairāk kā vienu lidmašīnas tipu vai variantu, atbilst visām N apakšsadaļas prasībām attiecībā uz katru tipu un variantu, ja vien Iestāde nav apstiprinājusi atvieglojumus attiecībā uz mācībām, pārbaudēm un neseno pieredzi.

| d) | Ekspluatants darbības rokasgrāmatā nosaka Iestādes apstiprinātas atbilstošas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumus jebkuram gadījumam, kad ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu, tostarp:






  (1) | lidojumu apkalpes locekļa minimālo pieredzes līmeni; |
| --- | --- | --- |

d)

Ekspluatants darbības rokasgrāmatā nosaka Iestādes apstiprinātas atbilstošas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumus jebkuram gadījumam, kad ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu, tostarp:

(1)

lidojumu apkalpes locekļa minimālo pieredzes līmeni;

| (2) | minimālo pieredzi ar viena tipa vai varianta lidmašīnu, pirms sākt mācības cita lidmašīnas tipa vai varianta ekspluatācijai; |
| --- | --- |

(2)

minimālo pieredzi ar viena tipa vai varianta lidmašīnu, pirms sākt mācības cita lidmašīnas tipa vai varianta ekspluatācijai;

| (3) | procesu, kādā lidojumu apkalpi, kas ir kvalificēta vienam lidmašīnas tipam vai variantam, māca un pārkvalificē citam lidmašīnas tipam vai variantam; |
| --- | --- |

(3)

procesu, kādā lidojumu apkalpi, kas ir kvalificēta vienam lidmašīnas tipam vai variantam, māca un pārkvalificē citam lidmašīnas tipam vai variantam;

| (4) | visas piemērojamās nesenās pieredzes prasības katram tipam vai variantam. |
| --- | --- |

(4)

visas piemērojamās nesenās pieredzes prasības katram tipam vai variantam.

OPS 1.981

Helikopteru un lidmašīnu ekspluatācija

| a) | Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē gan helikopterus, gan lidmašīnas:






  (1) | ekspluatants nodrošina, ka ir spēkā ierobežojums, kas pieļauj ekspluatēt tikai vienu helikoptera tipu un vienu lidmašīnas tipu; |
| --- | --- | --- |

a)

Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē gan helikopterus, gan lidmašīnas:

(1)

ekspluatants nodrošina, ka ir spēkā ierobežojums, kas pieļauj ekspluatēt tikai vienu helikoptera tipu un vienu lidmašīnas tipu;

| (2) | ekspluatants darbības rokasgrāmatā nosaka Iestādes apstiprinātas atbilstošas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumus. |
| --- | --- |

(2)

ekspluatants darbības rokasgrāmatā nosaka Iestādes apstiprinātas atbilstošas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumus.

OPS 1.985

Mācību dokumentācija

| a) | Ekspluatants:






  (1) | saglabā visus OPS 1.945, 1.955, 1.965, 1.968 un 1.975 paredzēto lidojumu apkalpes locekļa veikto mācību, pārbaužu un kvalifikāciju ierakstus; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants:

(1)

saglabā visus OPS 1.945, 1.955, 1.965, 1.968 un 1.975 paredzēto lidojumu apkalpes locekļa veikto mācību, pārbaužu un kvalifikāciju ierakstus; un

| (2) | pēc pieprasījuma nodrošina pārejas kursu un periodisko mācību un pārbaužu dokumentācijas pieejamību attiecīgajam lidojumu apkalpes loceklim. |
| --- | --- |

(2)

pēc pieprasījuma nodrošina pārejas kursu un periodisko mācību un pārbaužu dokumentācijas pieejamību attiecīgajam lidojumu apkalpes loceklim.

OPS 1.940 1. pielikums

Lidojumu apkalpes locekļu aizvietošana lidojumā

| a) | Lidojumu apkalpes locekli lidojumā var aizvietot cits atbilstoši kvalificēts lidojumu apkalpes loceklis. |
| --- | --- |

a)

Lidojumu apkalpes locekli lidojumā var aizvietot cits atbilstoši kvalificēts lidojumu apkalpes loceklis.

| b) | Komandiera aizvietošana:






  (1) | komandieris lidojuma vadīšanu var deleģēt:






  i) | citam kvalificētam komandierim; vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Komandiera aizvietošana:

(1)

komandieris lidojuma vadīšanu var deleģēt:

i)

citam kvalificētam komandierim; vai

| ii) | veicot lidojumus augstāk par FL 200, pilotam, kura kvalifikācija noteikta turpmāk c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

ii)

veicot lidojumus augstāk par FL 200, pilotam, kura kvalifikācija noteikta turpmāk c) apakšpunktā.

| c) | Minimālās prasības pilotam, kas aizvieto komandieri:






  (1) | derīga aviolīniju transporta pilota apliecība; |
| --- | --- | --- |

c)

Minimālās prasības pilotam, kas aizvieto komandieri:

(1)

derīga aviolīniju transporta pilota apliecība;

| (2) | pārejas mācības un pārbaudes (tostarp tipa kvalifikācijas mācības), kā noteikts OPS 1.945; |
| --- | --- |

(2)

pārejas mācības un pārbaudes (tostarp tipa kvalifikācijas mācības), kā noteikts OPS 1.945;

| (3) | visas periodiskās mācības un pārbaudes, kā noteikts OPS 1.965 un OPS 1.968; un |
| --- | --- |

(3)

visas periodiskās mācības un pārbaudes, kā noteikts OPS 1.965 un OPS 1.968; un

| (4) | maršruta kompetences kvalifikācija, kā noteikts OPS 1.975. |
| --- | --- |

(4)

maršruta kompetences kvalifikācija, kā noteikts OPS 1.975.

| d) | Otrā pilota aizvietošana:






  (1) | otro pilotu var aizvietot:






  i) | cits atbilstoši kvalificēts pilots; vai |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Otrā pilota aizvietošana:

(1)

otro pilotu var aizvietot:

i)

cits atbilstoši kvalificēts pilots; vai

| ii) | kreisēšanas lidojumā aizvietojošais otrais pilots, kura kvalifikācija noteikta e) apakšpunktā turpmāk. |
| --- | --- |

ii)

kreisēšanas lidojumā aizvietojošais otrais pilots, kura kvalifikācija noteikta e) apakšpunktā turpmāk.

| e) | Minimālās prasības otrajam pilotam, kas aizvieto kreisēšanas lidojumā:






  (1) | derīga komercpilota apliecība ar instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmi; |
| --- | --- | --- |

e)

Minimālās prasības otrajam pilotam, kas aizvieto kreisēšanas lidojumā:

(1)

derīga komercpilota apliecība ar instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmi;

| (2) | pārejas mācības un pārbaudes, tostarp tipa kvalifikācijas mācības, kā noteikts OPS 1.945, izņemot prasības pacelšanās un nosēšanās mācībām; |
| --- | --- |

(2)

pārejas mācības un pārbaudes, tostarp tipa kvalifikācijas mācības, kā noteikts OPS 1.945, izņemot prasības pacelšanās un nosēšanās mācībām;

| (3) | visas periodiskās mācības un pārbaudes, kā noteikts OPS 1.965, izņemot prasības pacelšanās un nosēšanās mācībām; un |
| --- | --- |

(3)

visas periodiskās mācības un pārbaudes, kā noteikts OPS 1.965, izņemot prasības pacelšanās un nosēšanās mācībām; un

| (4) | pildīt otrā pilota funkcijas tikai kreisēšanas lidojumā un ne zemāk par FL 200. |
| --- | --- |

(4)

pildīt otrā pilota funkcijas tikai kreisēšanas lidojumā un ne zemāk par FL 200.

| (5) | Nesenā pieredze, kā noteikts OPS 1.970, nav obligāta. Tomēr pilotam jāveic lidojumu trenažiera pieredzes un lidojumu prasmes atsvaidzināšanas mācības ar intervālu, kas nepārsniedz 90 dienas. Atsvaidzināšanas mācības var apvienot ar mācībām, kas noteiktas OPS 1.965. |
| --- | --- |

(5)

Nesenā pieredze, kā noteikts OPS 1.970, nav obligāta. Tomēr pilotam jāveic lidojumu trenažiera pieredzes un lidojumu prasmes atsvaidzināšanas mācības ar intervālu, kas nepārsniedz 90 dienas. Atsvaidzināšanas mācības var apvienot ar mācībām, kas noteiktas OPS 1.965.

| f) | Sistēmas vadības pults operatora aizvietošana. Sistēmas vadības pults operatoru lidojumā var aizvietot lidojumu apkalpes loceklis, kam ir bortinženiera apliecība, vai lidojumu apkalpes loceklis, kura kvalifikācija atbilst Iestādes prasībām. |
| --- | --- |

f)

Sistēmas vadības pults operatora aizvietošana. Sistēmas vadības pults operatoru lidojumā var aizvietot lidojumu apkalpes loceklis, kam ir bortinženiera apliecība, vai lidojumu apkalpes loceklis, kura kvalifikācija atbilst Iestādes prasībām.

OPS 1.940 2. pielikums

Ekspluatācija ar viena pilota apkalpi saskaņā ar IFR vai nakts apstākļos

| a) | OPS 1.940 b) apakšpunkta 2) daļā minētās lidmašīnas drīkst ekspluatēt viens pilots saskaņā ar IFR vai nakts laikā, ņemot vērā šādas prasības:






  (1) | ekspluatants darbības rokasgrāmatā iekļauj pilotu pārejas un periodisko mācību programmu, kas nosaka papildu prasības ekspluatācijai ar viena pilota apkalpi; |
| --- | --- | --- |

a)

OPS 1.940 b) apakšpunkta 2) daļā minētās lidmašīnas drīkst ekspluatēt viens pilots saskaņā ar IFR vai nakts laikā, ņemot vērā šādas prasības:

(1)

ekspluatants darbības rokasgrāmatā iekļauj pilotu pārejas un periodisko mācību programmu, kas nosaka papildu prasības ekspluatācijai ar viena pilota apkalpi;

| (2) | konkrēti, pilotu kabīnes procedūrās ir šādi elementi:






  i) | dzinēju ekspluatācija un rīcība avārijas situācijās; |
| --- | --- | --- |

(2)

konkrēti, pilotu kabīnes procedūrās ir šādi elementi:

i)

dzinēju ekspluatācija un rīcība avārijas situācijās;

| ii) | normālo, nestandarta un avārijas situāciju kontrolsarakstu lietošana; |
| --- | --- |

ii)

normālo, nestandarta un avārijas situāciju kontrolsarakstu lietošana;

| iii) | ATC radiosakari; |
| --- | --- |

iii)

ATC radiosakari;

| iv) | izlidošanas un glisādes procedūras; |
| --- | --- |

iv)

izlidošanas un glisādes procedūras;

| v) | autopilota lietošana; un |
| --- | --- |

v)

autopilota lietošana; un

| vi) | vienkāršotas lidojuma dokumentācijas lietošana; |
| --- | --- |

vi)

vienkāršotas lidojuma dokumentācijas lietošana;

| (3) | OPS 1.965 noteiktās periodiskās pārbaudes veic ekspluatācijai raksturīgā vidē, atbilstoši lidmašīnas tipam vai klasei, viena pilota apkalpes lomā; |
| --- | --- |

(3)

OPS 1.965 noteiktās periodiskās pārbaudes veic ekspluatācijai raksturīgā vidē, atbilstoši lidmašīnas tipam vai klasei, viena pilota apkalpes lomā;

| (4) | pilots attiecīgā tipa vai klases lidmašīnā saskaņā ar IFR ir nolidojis vismaz 50 stundas, no kurām vismaz 10 stundas kā komandieris; un |
| --- | --- |

(4)

pilots attiecīgā tipa vai klases lidmašīnā saskaņā ar IFR ir nolidojis vismaz 50 stundas, no kurām vismaz 10 stundas kā komandieris; un

| (5) | minimālā vajadzīgā nesenā lidojumu pieredze pilotam, kas veic lidojumus viena pilota apkalpē saskaņā ar IFR vai nakts apstākļos, ir 5 IFR lidojumi, tostarp 3 instrumentālās glisādes manevri, kas veikti iepriekšējo 90 dienu laikā ar attiecīgā tipa vai klases lidmašīnu viena pilota apkalpes lomā. Šo prasību var aizstāt ar pārbaudi, veicot IFR instrumentālās glisādes manevru, izmantojot attiecīgā tipa vai klases lidmašīnu. |
| --- | --- |

(5)

minimālā vajadzīgā nesenā lidojumu pieredze pilotam, kas veic lidojumus viena pilota apkalpē saskaņā ar IFR vai nakts apstākļos, ir 5 IFR lidojumi, tostarp 3 instrumentālās glisādes manevri, kas veikti iepriekšējo 90 dienu laikā ar attiecīgā tipa vai klases lidmašīnu viena pilota apkalpes lomā. Šo prasību var aizstāt ar pārbaudi, veicot IFR instrumentālās glisādes manevru, izmantojot attiecīgā tipa vai klases lidmašīnu.

OPS 1.945 1. pielikums

Ekspluatanta pārejas mācību kurss

| a) | Ekspluatanta pārejas mācību kursā ir:






  (1) | mācības un pārbaudes uz zemes, tostarp lidmašīnu sistēmas, normālās, nestandarta un avārijas procedūras; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatanta pārejas mācību kursā ir:

(1)

mācības un pārbaudes uz zemes, tostarp lidmašīnu sistēmas, normālās, nestandarta un avārijas procedūras;

| (2) | avārijas nu drošības ierīču mācības un pārbaudes, kurām jābūt pabeigtām, pirms sāk treniņa lidojumus; |
| --- | --- |

(2)

avārijas nu drošības ierīču mācības un pārbaudes, kurām jābūt pabeigtām, pirms sāk treniņa lidojumus;

| (3) | mācības un pārbaudes lidmašīnā/trenažierī; un |
| --- | --- |

(3)

mācības un pārbaudes lidmašīnā/trenažierī; un

| (4) | uzraudzīti lidojumi reisa apstākļos un pārbaudes reisa apstākļos. |
| --- | --- |

(4)

uzraudzīti lidojumi reisa apstākļos un pārbaudes reisa apstākļos.

| b) | pārejas mācību kursu veic a) apakšpunktā norādītajā secībā iepriekš. |
| --- | --- |

b)

pārejas mācību kursu veic a) apakšpunktā norādītajā secībā iepriekš.

| c) | Pēc nulles lidojuma laika pārejas kursa beigšanas pilots:






  (1) | sāk uzraudzītus reisa lidojumus 15 dienu laikā; un |
| --- | --- | --- |

c)

Pēc nulles lidojuma laika pārejas kursa beigšanas pilots:

(1)

sāk uzraudzītus reisa lidojumus 15 dienu laikā; un

| (2) | četras pirmās pacelšanās/nosēšanās veic lidmašīnā TRI (A), kas sēž pilota sēdvietā, uzraudzībā. |
| --- | --- |

(2)

četras pirmās pacelšanās/nosēšanās veic lidmašīnā TRI (A), kas sēž pilota sēdvietā, uzraudzībā.

| d) | Apkalpes darba organizācijas elementi ir integrēti pārejas mācību kursa programmā, un to vada atbilstoši kvalificēts personāls. |
| --- | --- |

d)

Apkalpes darba organizācijas elementi ir integrēti pārejas mācību kursa programmā, un to vada atbilstoši kvalificēts personāls.

| e) | Ja lidojumu apkalpes loceklis agrāk nav beidzis ekspluatanta pārejas mācību kursu, ekspluatants nodrošina, ka, papildus iepriekš a) apakšpunktā minētajam, lidojumu apkalpes loceklis beidz vispārīgo pirmās medicīniskās palīdzības mācību kursu un, ja vajadzīgs, avārijas nosēšanās uz ūdens, izmantojot iekārtas ūdenī, mācību kursu. |
| --- | --- |

e)

Ja lidojumu apkalpes loceklis agrāk nav beidzis ekspluatanta pārejas mācību kursu, ekspluatants nodrošina, ka, papildus iepriekš a) apakšpunktā minētajam, lidojumu apkalpes loceklis beidz vispārīgo pirmās medicīniskās palīdzības mācību kursu un, ja vajadzīgs, avārijas nosēšanās uz ūdens, izmantojot iekārtas ūdenī, mācību kursu.

OPS 1.965 1. pielikums

Periodiskās mācības un pārbaudes — piloti

| a) | Periodiskās mācības — periodiskajās mācībās ir:






  (1) | mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšana;






  i) | Mācībās uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas programmā ir:






  A) | lidmašīnas sistēmas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Periodiskās mācības — periodiskajās mācībās ir:

(1)

mācības uz zemes un zināšanu atsvaidzināšana;

i)

Mācībās uz zemes un zināšanu atsvaidzināšanas programmā ir:

A)

lidmašīnas sistēmas;

| B) | ekspluatācijas procedūras un prasības, tostarp atledošanas un pretapledošanas procedūras un pilota darba nespēja; un |
| --- | --- |

B)

ekspluatācijas procedūras un prasības, tostarp atledošanas un pretapledošanas procedūras un pilota darba nespēja; un

| C) | nelaimes gadījumu/starpgadījumu un atgadījumu apskats. |
| --- | --- |

C)

nelaimes gadījumu/starpgadījumu un atgadījumu apskats.

| ii) | Zināšanas, kas iegūtas mācībās uz zemes un atsvaidzināšanas mācībās apstiprina ar anketu vai citu piemērotu metodi. |
| --- | --- |

ii)

Zināšanas, kas iegūtas mācībās uz zemes un atsvaidzināšanas mācībās apstiprina ar anketu vai citu piemērotu metodi.

| (2) | Mācības lidmašīnā/STD trenažierī;






  i) | Mācību programmu lidmašīnā/STD trenažierī ievieš tā, lai visas galvenās lidmašīnas sistēmas atteices un ar tām saistītās procedūras būtu aptvertas iepriekšējo 3 gadu periodā. |
| --- | --- | --- |

(2)

Mācības lidmašīnā/STD trenažierī;

i)

Mācību programmu lidmašīnā/STD trenažierī ievieš tā, lai visas galvenās lidmašīnas sistēmas atteices un ar tām saistītās procedūras būtu aptvertas iepriekšējo 3 gadu periodā.

| ii) | Ja manevrus ar dzinēja atteici veic lidmašīnā, dzinēja atteici imitē. |
| --- | --- |

ii)

Ja manevrus ar dzinēja atteici veic lidmašīnā, dzinēja atteici imitē.

| iii) | Mācības lidmašīnā/STD trenažierī var apvienot ar ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

iii)

Mācības lidmašīnā/STD trenažierī var apvienot ar ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi.

| (3) | Mācības avārijas un drošības ierīču lietošanai;






  i) | Mācības avārijas un drošības ierīču lietošanai var apvienot ar avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaudi, un tās veic lidmašīnā vai atbilstošā alternatīvā treniņa ierīcē. |
| --- | --- | --- |

(3)

Mācības avārijas un drošības ierīču lietošanai;

i)

Mācības avārijas un drošības ierīču lietošanai var apvienot ar avārijas un drošības ierīču lietošanas pārbaudi, un tās veic lidmašīnā vai atbilstošā alternatīvā treniņa ierīcē.

| ii) | Katru gadu mācībās avārijas un drošības ierīču lietošanai iekļauj:






  A) | glābšanas vestes praktisku lietošanu, ja glābšanas vestes ir paredzētas; |
| --- | --- | --- |

ii)

Katru gadu mācībās avārijas un drošības ierīču lietošanai iekļauj:

A)

glābšanas vestes praktisku lietošanu, ja glābšanas vestes ir paredzētas;

| B) | elpošanas aizsargierīču praktisko lietošanu, ja šādas ierīces ir paredzētas; |
| --- | --- |

B)

elpošanas aizsargierīču praktisko lietošanu, ja šādas ierīces ir paredzētas;

| C) | ugunsdzēsības aparātu praktisko lietošanu; |
| --- | --- |

C)

ugunsdzēsības aparātu praktisko lietošanu;

| D) | instruktāžu par visu lidmašīnā esošo avārijas un drošības ierīču izvietojumu un lietošanu; |
| --- | --- |

D)

instruktāžu par visu lidmašīnā esošo avārijas un drošības ierīču izvietojumu un lietošanu;

| E) | instruktāžu par visu veidu izeju izvietojumu un lietošanu; un |
| --- | --- |

E)

instruktāžu par visu veidu izeju izvietojumu un lietošanu; un

| F) | aviācijas drošības procedūras. |
| --- | --- |

F)

aviācijas drošības procedūras.

| iii) | Katrus 3 gadus mācību programmā iekļauj:






  A) | visu veidu izeju praktisko ekspluatāciju; |
| --- | --- | --- |

iii)

Katrus 3 gadus mācību programmā iekļauj:

A)

visu veidu izeju praktisko ekspluatāciju;

| B) | piepūšamo trapu ekspluatācijā izmantojamās metodes demonstrāciju, ja traps ir paredzēts; |
| --- | --- |

B)

piepūšamo trapu ekspluatācijā izmantojamās metodes demonstrāciju, ja traps ir paredzēts;

| C) | praktiski ugunsdzēsības pasākumi, lietojot ierīces, kas atbilst lidmašīnā esošajām, dzēšot īstu vai imitētu uguni, izņemot ugunsdzēsības aparātus ar halonu, kad var izmantot Iestādei pieņemamas alternatīvas metodes; |
| --- | --- |

C)

praktiski ugunsdzēsības pasākumi, lietojot ierīces, kas atbilst lidmašīnā esošajām, dzēšot īstu vai imitētu uguni, izņemot ugunsdzēsības aparātus ar halonu, kad var izmantot Iestādei pieņemamas alternatīvas metodes;

| D) | dūmu efektu slēgtā telpā un praktisku visu attiecīgo ierīču lietošanu imitētā dūmu piepildītā vidē; |
| --- | --- |

D)

dūmu efektu slēgtā telpā un praktisku visu attiecīgo ierīču lietošanu imitētā dūmu piepildītā vidē;

| E) | praktisku īstas vai imitētas pirotehnikas lietošanu, ja šādas ierīces ir paredzētas; un |
| --- | --- |

E)

praktisku īstas vai imitētas pirotehnikas lietošanu, ja šādas ierīces ir paredzētas; un

| F) | Glābšanas plosta(-u) lietošanas demonstrāciju, ja glābšanas plosts ir paredzēts; |
| --- | --- |

F)

Glābšanas plosta(-u) lietošanas demonstrāciju, ja glābšanas plosts ir paredzēts;

| (4) | Apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības:






  i) | CRM elementi ir integrēti visās attiecīgajās periodisko mācību fāzēs; un |
| --- | --- | --- |

(4)

Apkalpes darba optimizācijas (CRM) mācības:

i)

CRM elementi ir integrēti visās attiecīgajās periodisko mācību fāzēs; un

| ii) | tiek ieviesta īpaša modulārā CMR mācību programma tā, lai periodā, kas nepārsniedz 3 gadus, būtu aptvertas visas galvenās CMR mācību tēmas saskaņā ar šo:






  A) | cilvēka kļūdas un uzticamība, kļūdu virkne, kļūdu novēršana un atklāšana; |
| --- | --- | --- |

ii)

tiek ieviesta īpaša modulārā CMR mācību programma tā, lai periodā, kas nepārsniedz 3 gadus, būtu aptvertas visas galvenās CMR mācību tēmas saskaņā ar šo:

A)

cilvēka kļūdas un uzticamība, kļūdu virkne, kļūdu novēršana un atklāšana;

| B) | uzņēmuma drošības kultūra, standarta ekspluatācijas procedūras (SOP), organizatoriskie faktori; |
| --- | --- |

B)

uzņēmuma drošības kultūra, standarta ekspluatācijas procedūras (SOP), organizatoriskie faktori;

| C) | stress, stresa pārvaldība, nogurums un modrība; |
| --- | --- |

C)

stress, stresa pārvaldība, nogurums un modrība;

| D) | informācijas iegūšana un apstrāde, situācijas apzināšanās, darba slodzes pārvaldība; |
| --- | --- |

D)

informācijas iegūšana un apstrāde, situācijas apzināšanās, darba slodzes pārvaldība;

| E) | lēmumu pieņemšana; |
| --- | --- |

E)

lēmumu pieņemšana;

| F) | sazināšanās un koordinācija pilotu kabīnē un ārpus tās; |
| --- | --- |

F)

sazināšanās un koordinācija pilotu kabīnē un ārpus tās;

| G) | vadība un komandas uzvedība, sinerģija; |
| --- | --- |

G)

vadība un komandas uzvedība, sinerģija;

| H) | automatizācija un automatizācijas izmantošanas filosofija (ja piemērojama tipam); |
| --- | --- |

H)

automatizācija un automatizācijas izmantošanas filosofija (ja piemērojama tipam);

| I) | īpašas atšķirības, kas attiecas uz konkrēto tipu; |
| --- | --- |

I)

īpašas atšķirības, kas attiecas uz konkrēto tipu;

| J) | mācības, kas balstītas uz konkrētiem atgadījumiem; |
| --- | --- |

J)

mācības, kas balstītas uz konkrētiem atgadījumiem;

| K) | citas tēmas, kam pievēršama īpaša uzmanība, kuras minētas nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmā (skatīt OPS 1.037). |
| --- | --- |

K)

citas tēmas, kam pievēršama īpaša uzmanība, kuras minētas nelaimes gadījumu novēršanas un lidojumu drošības programmā (skatīt OPS 1.037).

| b) | Periodiskās pārbaudes. Periodiskajās pārbaudēs ietilpst:






  (1) | ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes;






  i) | Ja piemērojams, ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēs iekļauj šādus manevrus:






  A) | pārtrauktu pacelšanos, ja ir pieejams trenažieris, citādi tikai vingrinājumus ar pieskaršanos; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Periodiskās pārbaudes. Periodiskajās pārbaudēs ietilpst:

(1)

ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes;

i)

Ja piemērojams, ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēs iekļauj šādus manevrus:

A)

pārtrauktu pacelšanos, ja ir pieejams trenažieris, citādi tikai vingrinājumus ar pieskaršanos;

| B) | pacelšanos ar dzinēja atteici starp V1 un V2 vai tiklīdz to atļauj drošības apsvērumi; |
| --- | --- |

B)

pacelšanos ar dzinēja atteici starp V1 un V2 vai tiklīdz to atļauj drošības apsvērumi;

| C) | precīzo instrumentālo glisādi līdz minimumam ar vienu nestrādājošu dzinēju daudzdzinēju lidmašīnā; |
| --- | --- |

C)

precīzo instrumentālo glisādi līdz minimumam ar vienu nestrādājošu dzinēju daudzdzinēju lidmašīnā;

| D) | neprecizēto glisādi līdz minimumam; |
| --- | --- |

D)

neprecizēto glisādi līdz minimumam;

| E) | aiziešanu nākamajā aplī no minimuma instrumentālā glisādē ar vienu nestrādājošu dzinēju daudzdzinēju lidmašīnā; un |
| --- | --- |

E)

aiziešanu nākamajā aplī no minimuma instrumentālā glisādē ar vienu nestrādājošu dzinēju daudzdzinēju lidmašīnā; un

| F) | nosēšanos ar vienu nestrādājošu dzinēju. Lidmašīnā ar vienu dzinēju jāveic mācību piespiedu nosēšanās. |
| --- | --- |

F)

nosēšanos ar vienu nestrādājošu dzinēju. Lidmašīnā ar vienu dzinēju jāveic mācību piespiedu nosēšanās.

| ii) | Veicot lidmašīnā manevrus ar dzinēja atteici, dzinēja atteicei jābūt imitētai. |
| --- | --- |

ii)

Veicot lidmašīnā manevrus ar dzinēja atteici, dzinēja atteicei jābūt imitētai.

| iii) | Papildus pārbaudēm, kas noteiktas i) apakšpunkta A) un F) daļā iepriekš, prasības, kas noteiktas lidojumu apkalpes locekļu apliecību izsniegšanai jāizpilda ik pēc 12 mēnešiem, un tās var apvienot ar ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

iii)

Papildus pārbaudēm, kas noteiktas i) apakšpunkta A) un F) daļā iepriekš, prasības, kas noteiktas lidojumu apkalpes locekļu apliecību izsniegšanai jāizpilda ik pēc 12 mēnešiem, un tās var apvienot ar ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi.

| iv) | Pilotam, kas veic lidojumus tikai saskaņā ar VFR, pārbaudes, kas minētas i) apakšpunkta C)-E) daļā iepriekš, var izlaist, izņemot nosēšanos un aiziešanu nākamajā aplī daudzdzinēju lidmašīnā ar vienu nestrādājošu dzinēju. |
| --- | --- |

iv)

Pilotam, kas veic lidojumus tikai saskaņā ar VFR, pārbaudes, kas minētas i) apakšpunkta C)-E) daļā iepriekš, var izlaist, izņemot nosēšanos un aiziešanu nākamajā aplī daudzdzinēju lidmašīnā ar vienu nestrādājošu dzinēju.

| v) | Ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes veic tipa kvalifikācijas eksaminētājs. |
| --- | --- |

v)

Ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes veic tipa kvalifikācijas eksaminētājs.

| (2) | avārijas un drošības ierīču pārbaudes. Pārbauda ierīces, par kurām ir veiktas mācības saskaņā a) apakšpunkta 3) daļu iepriekš. |
| --- | --- |

(2)

avārijas un drošības ierīču pārbaudes. Pārbauda ierīces, par kurām ir veiktas mācības saskaņā a) apakšpunkta 3) daļu iepriekš.

| (3) | pārbaudes reisa apstākļos;






  i) | Pārbaudēm reisa apstākļos jānosaka apkalpes locekļa spēja apmierinoši veikt pilnīgu ekspluatāciju reisa apstākļos, tostarp pirmslidojuma un pēclidojuma procedūras un esošo ierīču lietošanu, kā noteikts darbības rokasgrāmatā. |
| --- | --- | --- |

(3)

pārbaudes reisa apstākļos;

i)

Pārbaudēm reisa apstākļos jānosaka apkalpes locekļa spēja apmierinoši veikt pilnīgu ekspluatāciju reisa apstākļos, tostarp pirmslidojuma un pēclidojuma procedūras un esošo ierīču lietošanu, kā noteikts darbības rokasgrāmatā.

| ii) | Lidojumu apkalpei novērtē tās apkalpes darba optimizācijas CRM prasmi saskaņā ar Iestādei pieņemamu un darbības rokasgrāmatā publicētu metodoloģiju. Šīs novērtēšanas mērķis ir:






  A) | nodrošināt atgriezenisko saiti apkalpei komandas sastāvā un individuāli, kā arī palīdzēt noteikt atkārtotu mācību nepieciešamību; un |
| --- | --- | --- |

ii)

Lidojumu apkalpei novērtē tās apkalpes darba optimizācijas CRM prasmi saskaņā ar Iestādei pieņemamu un darbības rokasgrāmatā publicētu metodoloģiju. Šīs novērtēšanas mērķis ir:

A)

nodrošināt atgriezenisko saiti apkalpei komandas sastāvā un individuāli, kā arī palīdzēt noteikt atkārtotu mācību nepieciešamību; un

| B) | uzlabot CRM mācību sistēmu. |
| --- | --- |

B)

uzlabot CRM mācību sistēmu.

| iii) | Ja pilotu norīko gan pilotējošā, gan nepilotējošā pilota pienākumiem, viņu pārbauda abās šajās funkcijās. |
| --- | --- |

iii)

Ja pilotu norīko gan pilotējošā, gan nepilotējošā pilota pienākumiem, viņu pārbauda abās šajās funkcijās.

| iv) | Pārbaudes reisa apstākļos veic lidmašīnā. |
| --- | --- |

iv)

Pārbaudes reisa apstākļos veic lidmašīnā.

| v) | Pārbaudes reisa apstākļos veic ekspluatanta norīkoti un Iestādei pieņemami komandieri. OPS 1.965 a) apakšpunkta 4) daļas ii) iedaļā aprakstītā persona, kas veic pārbaudi reisa apstākļos, ir apguvusi CRM nostādnes un CRM iemaņu novērtējumu un sēž novērotāja sēdvietā, ja tāda ir. Ilgstošos pārlidojumos, ja lidmašīnā ir papildu lidojumu apkalpes locekļi, šī persona var veikt rezerves kreisēšanas pilota funkcijas, neaizņemot neviena pilota sēdvietu pacelšanās, izlidošanas, sākotnējās kreisēšanas, augstuma samazināšanas, glisādes un nosēšanās fāzē. CRM novērtējumi, ko šī persona veic, balstās tikai uz veiktajiem novērojumiem sākotnējās instruktāžas, kabīnes instruktāžas, pilotu kabīnes instruktāžas laikā un laikā, kad viņa atradās novērotāja sēdvietā. |
| --- | --- |

v)

Pārbaudes reisa apstākļos veic ekspluatanta norīkoti un Iestādei pieņemami komandieri. OPS 1.965 a) apakšpunkta 4) daļas ii) iedaļā aprakstītā persona, kas veic pārbaudi reisa apstākļos, ir apguvusi CRM nostādnes un CRM iemaņu novērtējumu un sēž novērotāja sēdvietā, ja tāda ir. Ilgstošos pārlidojumos, ja lidmašīnā ir papildu lidojumu apkalpes locekļi, šī persona var veikt rezerves kreisēšanas pilota funkcijas, neaizņemot neviena pilota sēdvietu pacelšanās, izlidošanas, sākotnējās kreisēšanas, augstuma samazināšanas, glisādes un nosēšanās fāzē. CRM novērtējumi, ko šī persona veic, balstās tikai uz veiktajiem novērojumiem sākotnējās instruktāžas, kabīnes instruktāžas, pilotu kabīnes instruktāžas laikā un laikā, kad viņa atradās novērotāja sēdvietā.

OPS 1.965 2. pielikums

Periodiskās mācības un pārbaudes — sistēmas vadības pults operatori

| a) | Periodiskās mācības un pārbaudes sistēmas vadības pults operatoriem atbilst prasībām, kādas noteiktas pilotiem, papildinot ar specifiskajiem pienākumiem, izlaižot tos jautājumus, kas neattiecas uz sistēmas vadības pults operatoriem. |
| --- | --- |

a)

Periodiskās mācības un pārbaudes sistēmas vadības pults operatoriem atbilst prasībām, kādas noteiktas pilotiem, papildinot ar specifiskajiem pienākumiem, izlaižot tos jautājumus, kas neattiecas uz sistēmas vadības pults operatoriem.

| b) | Periodiskās mācības un pārbaudes sistēmas vadības pults operatoriem, ja iespējams, veic vienlaicīgi ar pilota periodiskajām mācībām un pārbaudēm. |
| --- | --- |

b)

Periodiskās mācības un pārbaudes sistēmas vadības pults operatoriem, ja iespējams, veic vienlaicīgi ar pilota periodiskajām mācībām un pārbaudēm.

| c) | Pārbaudi reisa apstākļos veic ekspluatanta norīkots Iestādei pieņemams komandieris vai sistēmas vadības pults operatora tipa kvalifikācijas instruktors vai eksaminētājs. |
| --- | --- |

c)

Pārbaudi reisa apstākļos veic ekspluatanta norīkots Iestādei pieņemams komandieris vai sistēmas vadības pults operatora tipa kvalifikācijas instruktors vai eksaminētājs.

OPS 1.968 1. pielikums

Pilota kvalifikācija, lai vadītu lidmašīnu no jebkura pilota sēdekļa

| a) | Komandieri, kuru pienākumos ietilpst arī veikt lidojumus, atrodoties labās puses sēdeklī un veicot otrā pilota pienākumus, vai komandieri, kuriem jāveic mācīšanas vai eksaminācijas pienākumi, atrodoties labās puses sēdeklī, pabeidz papildu mācības un pārbaudes, kā noteikts darbības rokasgrāmatā, vienlaicīgi ar ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēm, kas paredzētas OPS 1.965 b) apakšpunktā. Šajās papildu mācībās iekļauj vismaz šo:






  (1) | dzinēja atteici pacelšanās laikā; |
| --- | --- | --- |

a)

Komandieri, kuru pienākumos ietilpst arī veikt lidojumus, atrodoties labās puses sēdeklī un veicot otrā pilota pienākumus, vai komandieri, kuriem jāveic mācīšanas vai eksaminācijas pienākumi, atrodoties labās puses sēdeklī, pabeidz papildu mācības un pārbaudes, kā noteikts darbības rokasgrāmatā, vienlaicīgi ar ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēm, kas paredzētas OPS 1.965 b) apakšpunktā. Šajās papildu mācībās iekļauj vismaz šo:

(1)

dzinēja atteici pacelšanās laikā;

| (2) | glisādi un aiziešanu nākamajā aplī ar vienu nestrādājošu dzinēju; un |
| --- | --- |

(2)

glisādi un aiziešanu nākamajā aplī ar vienu nestrādājošu dzinēju; un

| (3) | nosēšanos ar vienu nestrādājošu dzinēju. |
| --- | --- |

(3)

nosēšanos ar vienu nestrādājošu dzinēju.

| b) | Ja manevrus ar nestrādājošu dzinēju veic lidmašīnā, dzinēja atteici imitē. |
| --- | --- |

b)

Ja manevrus ar nestrādājošu dzinēju veic lidmašīnā, dzinēja atteici imitē.

| c) | Veicot lidojumus, atrodoties labās puses sēdeklī, OPS noteiktajām pārbaudēm lidojumu veikšanai no kreisās puses sēdekļa ir papildus jābūt derīgām un spēkā esošām. |
| --- | --- |

c)

Veicot lidojumus, atrodoties labās puses sēdeklī, OPS noteiktajām pārbaudēm lidojumu veikšanai no kreisās puses sēdekļa ir papildus jābūt derīgām un spēkā esošām.

| d) | Pilots, kas aizvieto komandieri, vienlaikus ar OPS 1.965 b) apakšpunktā paredzētajām ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēm ir demonstrējis prasmi veikt vingrinājumus un procedūras, par kurām aizvietojošais pilots parasti nav atbildīgs. Ja atšķirības starp kreiso un labo sēdekli nav būtiskas (piemēram, lietojot autopilotu), šo prasmi var demonstrēt jebkurā sēdeklī. |
| --- | --- |

d)

Pilots, kas aizvieto komandieri, vienlaikus ar OPS 1.965 b) apakšpunktā paredzētajām ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēm ir demonstrējis prasmi veikt vingrinājumus un procedūras, par kurām aizvietojošais pilots parasti nav atbildīgs. Ja atšķirības starp kreiso un labo sēdekli nav būtiskas (piemēram, lietojot autopilotu), šo prasmi var demonstrēt jebkurā sēdeklī.

| e) | Pilots, kas nav komandieris, vienlaikus ar OPS 1.965 b) apakšpunktā paredzētajām ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēm demonstrē prasmi veikt vingrinājumus un procedūras, kas citādi būtu komandiera kā nepilotējoša pilota atbildībā. Ja atšķirības starp kreiso un labo sēdekli nav būtiskas (piemēram, lietojot autopilotu), šo prasmi var demonstrēt jebkurā sēdeklī. |
| --- | --- |

e)

Pilots, kas nav komandieris, vienlaikus ar OPS 1.965 b) apakšpunktā paredzētajām ekspluatanta profesionalitātes pārbaudēm demonstrē prasmi veikt vingrinājumus un procedūras, kas citādi būtu komandiera kā nepilotējoša pilota atbildībā. Ja atšķirības starp kreiso un labo sēdekli nav būtiskas (piemēram, lietojot autopilotu), šo prasmi var demonstrēt jebkurā sēdeklī.

OPS 1.980 1. pielikums

Vairāku lidmašīnu tipu vai variantu ekspluatācija

| a) | Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas klasi, tipu vai variantu, kas uzskaitīti piemērojamajos lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos, bet ne ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ekspluatants ievēro šo:






  (1) | lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē ne vairāk kā:






  i) | trīs virzuļdzinēju lidmašīnu tipus vai variantus; vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas klasi, tipu vai variantu, kas uzskaitīti piemērojamajos lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos, bet ne ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ekspluatants ievēro šo:

(1)

lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē ne vairāk kā:

i)

trīs virzuļdzinēju lidmašīnu tipus vai variantus; vai

| ii) | trīs turbo propelleru lidmašīnu tipus vai variantus; vai |
| --- | --- |

ii)

trīs turbo propelleru lidmašīnu tipus vai variantus; vai

| iii) | vienu turbo propelleru lidmašīnas tipu un vienu virzuļdzinēja lidmašīnas tipu vai variantu; vai |
| --- | --- |

iii)

vienu turbo propelleru lidmašīnas tipu un vienu virzuļdzinēja lidmašīnas tipu vai variantu; vai

| iv) | vienu turbo propelleru lidmašīnas tipu vai variantu un jebkuru konkrētas klases lidmašīnu. |
| --- | --- |

iv)

vienu turbo propelleru lidmašīnas tipu vai variantu un jebkuru konkrētas klases lidmašīnu.

| (2) | OPS 1.965 prasības jebkuram ekspluatējamās lidmašīnas tipam vai variantam, ja vien ekspluatants nav demonstrējis Iestādei pieņemamas īpašas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumus. |
| --- | --- |

(2)

OPS 1.965 prasības jebkuram ekspluatējamās lidmašīnas tipam vai variantam, ja vien ekspluatants nav demonstrējis Iestādei pieņemamas īpašas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumus.

| b) | Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu ar vienu vai vairākiem pilota apliecības apstiprinājumiem, kā noteikts lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (tips — vairāki piloti), ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | minimālais darbības rokasgrāmatā noteiktais lidojumu apkalpes sastāvs ekspluatācijā ir vienāds katram tipam vai variantam; |
| --- | --- | --- |

b)

Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu ar vienu vai vairākiem pilota apliecības apstiprinājumiem, kā noteikts lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (tips — vairāki piloti), ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

minimālais darbības rokasgrāmatā noteiktais lidojumu apkalpes sastāvs ekspluatācijā ir vienāds katram tipam vai variantam;

| (2) | lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē ne vairāk kā divus lidmašīnu tipus un variantus, kam vajadzīgs atsevišķs apstiprinājums pilota apliecībā; un |
| --- | --- |

(2)

lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē ne vairāk kā divus lidmašīnu tipus un variantus, kam vajadzīgs atsevišķs apstiprinājums pilota apliecībā; un

| (3) | vienā lidojumu darba laika periodā ekspluatē tikai lidmašīnas ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ja vien ekspluatants nav ieviesis procedūras, lai nodrošinātu pietiekamu sagatavošanās laiku. |
| --- | --- |

(3)

vienā lidojumu darba laika periodā ekspluatē tikai lidmašīnas ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ja vien ekspluatants nav ieviesis procedūras, lai nodrošinātu pietiekamu sagatavošanās laiku.

Piezīme: gadījumos, kad vajadzīgs vairāk par vienu apstiprinājumu apliecībā, skatīt c) un d) apakšpunktu turpmāk.

| c) | Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu, kas uzskaitīti lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (tips — viens pilots un tips — vairāki piloti), bet ne ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ekspluatants ievēro šo:






  (1) | iepriekš minētā b) apakšpunkta 1), 2) un 3) daļu; |
| --- | --- | --- |

c)

Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu, kas uzskaitīti lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (tips — viens pilots un tips — vairāki piloti), bet ne ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ekspluatants ievēro šo:

(1)

iepriekš minētā b) apakšpunkta 1), 2) un 3) daļu;

| (2) | turpmāk minēto d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

turpmāk minēto d) apakšpunktu.

| d) | Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu, kas uzskaitīti lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (tips — vairāki piloti), bet ne ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ekspluatants ievēro šo:






  (1) | iepriekš minētā b) apakšpunkta 1), 2) un 3) daļu. |
| --- | --- | --- |

d)

Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē vairāk par vienu lidmašīnas tipu vai variantu, kas uzskaitīti lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (tips — vairāki piloti), bet ne ar vienu pilota apliecības apstiprinājumu, ekspluatants ievēro šo:

(1)

iepriekš minētā b) apakšpunkta 1), 2) un 3) daļu.

| (2) | Pirms divu pilota apliecības apstiprinājumu privilēģiju izmantošanas:






  i) | lidojumu apkalpes locekļi ir izgājuši divas secīgas ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes un ir nolidojuši 500 stundas attiecīgā apkalpes locekļa statusā komerciālā gaisa transporta ekspluatācijā pie viena un tā paša ekspluatanta; |
| --- | --- | --- |

(2)

Pirms divu pilota apliecības apstiprinājumu privilēģiju izmantošanas:

i)

lidojumu apkalpes locekļi ir izgājuši divas secīgas ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes un ir nolidojuši 500 stundas attiecīgā apkalpes locekļa statusā komerciālā gaisa transporta ekspluatācijā pie viena un tā paša ekspluatanta;

| ii) | gadījumā, ja pilots ir guvis pieredzi pie ekspluatanta, izmantojot apliecības divu apstiprinājumu priekšrocības, un tad viņu pie tā paša ekspluatanta paaugstina par komandieri vienā no šiem tipiem, vajadzīgā minimālā pieredze kā komandierim ir 6 mēnešu periods un 300 stundu nolidojums, un viņam jābeidz divas secīgas ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes, pirms viņš atkal ir tiesīgs izmantot divu apliecības apstiprinājumu priekšrocības. |
| --- | --- |

ii)

gadījumā, ja pilots ir guvis pieredzi pie ekspluatanta, izmantojot apliecības divu apstiprinājumu priekšrocības, un tad viņu pie tā paša ekspluatanta paaugstina par komandieri vienā no šiem tipiem, vajadzīgā minimālā pieredze kā komandierim ir 6 mēnešu periods un 300 stundu nolidojums, un viņam jābeidz divas secīgas ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes, pirms viņš atkal ir tiesīgs izmantot divu apliecības apstiprinājumu priekšrocības.

| (3) | Pirms sākt mācības un ekspluatāciju ar citu tipu vai variantu, lidojumu apkalpes locekļu pieredzei jābūt 3 mēnešu periodam un 150 stundu nolidojumam ar bāzes lidmašīnu, ietverot vismaz vienu profesionalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

(3)

Pirms sākt mācības un ekspluatāciju ar citu tipu vai variantu, lidojumu apkalpes locekļu pieredzei jābūt 3 mēnešu periodam un 150 stundu nolidojumam ar bāzes lidmašīnu, ietverot vismaz vienu profesionalitātes pārbaudi.

| (4) | Pēc sākotnējās pārbaudes reisa apstākļos ar jauno tipu veic 50 stundu nolidojumu vai 20 sektorus vienīgi ar jaunā tipa lidmašīnu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc sākotnējās pārbaudes reisa apstākļos ar jauno tipu veic 50 stundu nolidojumu vai 20 sektorus vienīgi ar jaunā tipa lidmašīnu.

| (5) | OPS 1.970 katram ekspluatējamajam tipam, ja vien Iestāde nav atļāvusi piemērot atlaides saskaņā ar šā apakšpunkta 7) daļu turpmāk. |
| --- | --- |

(5)

OPS 1.970 katram ekspluatējamajam tipam, ja vien Iestāde nav atļāvusi piemērot atlaides saskaņā ar šā apakšpunkta 7) daļu turpmāk.

| (6) | Periodam, kurā vajadzīga lidojumu pieredze reisa apstākļos ar katru tipu, jābūt noteiktam darbības rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

(6)

Periodam, kurā vajadzīga lidojumu pieredze reisa apstākļos ar katru tipu, jābūt noteiktam darbības rokasgrāmatā.

| (7) | Ja ekspluatants lūdz atlaides, lai samazinātu mācību, pārbaužu un nesenās pieredzes prasības starp lidmašīnas tipiem, tas parāda Iestādei attiecībā uz katru tipu vai variantu, kurus jautājumus to savstarpējās līdzības dēļ nevajag atkārtot.






  i) | Saskaņā ar OPS 1.965 b) apakšpunkta prasībām, katru gadu ir jāveic divas ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes. Ja saskaņā ar 7) daļu iepriekš atlaides piešķir operatora profesionalitātes pārbaudēm, gadījumiem, kad ekspluatē pārmaiņus divus tipus, katra ekspluatanta profesionalitātes pārbaude no jauna apstiprina ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi otram tipam. Ar nosacījumu, ka periods starp profesionalitātes pārbaudēm tipa kvalifikācijas apstiprināšanai vai atjaunošanai nepārsniedz to, kas noteikts lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos katram tipam, attiecīgās lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumu prasības ir izpildītas. Papildus darbības rokasgrāmatā jābūt noteiktām atbilstošām un apstiprinātām periodiskajām mācībām. |
| --- | --- | --- |

(7)

Ja ekspluatants lūdz atlaides, lai samazinātu mācību, pārbaužu un nesenās pieredzes prasības starp lidmašīnas tipiem, tas parāda Iestādei attiecībā uz katru tipu vai variantu, kurus jautājumus to savstarpējās līdzības dēļ nevajag atkārtot.

i)

Saskaņā ar OPS 1.965 b) apakšpunkta prasībām, katru gadu ir jāveic divas ekspluatanta profesionalitātes pārbaudes. Ja saskaņā ar 7) daļu iepriekš atlaides piešķir operatora profesionalitātes pārbaudēm, gadījumiem, kad ekspluatē pārmaiņus divus tipus, katra ekspluatanta profesionalitātes pārbaude no jauna apstiprina ekspluatanta profesionalitātes pārbaudi otram tipam. Ar nosacījumu, ka periods starp profesionalitātes pārbaudēm tipa kvalifikācijas apstiprināšanai vai atjaunošanai nepārsniedz to, kas noteikts lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos katram tipam, attiecīgās lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumu prasības ir izpildītas. Papildus darbības rokasgrāmatā jābūt noteiktām atbilstošām un apstiprinātām periodiskajām mācībām.

| ii) | Saskaņā ar OPS 1.965, katru gadu ir jāveic viena pārbaude reisa apstākļos. Ja saskaņā ar šā apakšpunkta 7) daļu iepriekš atlaides piešķir pārbaudēm reisa apstākļos, gadījumiem, kad ekspluatē pārmaiņus divus tipus, katra pārbaude reisa apstākļos no jauna apstiprina pārbaudi reisa apstākļos otram tipam. |
| --- | --- |

ii)

Saskaņā ar OPS 1.965, katru gadu ir jāveic viena pārbaude reisa apstākļos. Ja saskaņā ar šā apakšpunkta 7) daļu iepriekš atlaides piešķir pārbaudēm reisa apstākļos, gadījumiem, kad ekspluatē pārmaiņus divus tipus, katra pārbaude reisa apstākļos no jauna apstiprina pārbaudi reisa apstākļos otram tipam.

| iii) | Ikgadējās avārijas un drošības ierīču mācībās un pārbaudēs ietver visas prasības katram tipam. |
| --- | --- |

iii)

Ikgadējās avārijas un drošības ierīču mācībās un pārbaudēs ietver visas prasības katram tipam.

| (8) | OPS 1.965 katram ekspluatējamajam tipam vai variantam, ja vien Iestāde nav atļāvusi piemērot atlaides saskaņā ar šā apakšpunkta 7) daļu iepriekš. |
| --- | --- |

(8)

OPS 1.965 katram ekspluatējamajam tipam vai variantam, ja vien Iestāde nav atļāvusi piemērot atlaides saskaņā ar šā apakšpunkta 7) daļu iepriekš.

| e) | Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē lidmašīnu tipu vai variantu kombinācijas, kā norādīts lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (klase — viens pilots un tips — vairāki piloti), ekspluatants demonstrē, ka īpašas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumi ir apstiprināti saskaņā ar OPS 1.980 d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

e)

Ja lidojumu apkalpes loceklis ekspluatē lidmašīnu tipu vai variantu kombinācijas, kā norādīts lidojumu apkalpes licencēšanas noteikumos (klase — viens pilots un tips — vairāki piloti), ekspluatants demonstrē, ka īpašas procedūras un/vai ekspluatācijas ierobežojumi ir apstiprināti saskaņā ar OPS 1.980 d) apakšpunktu.

O APAKŠSADAĻA

SALONA APKALPE

OPS 1.988

Piemērojamība

Ekspluatants nodrošina, ka visi salona apkalpes locekļi atbilst šīs apakšsadaļas prasībām un jebkurām citām salona apkalpei piemērojamām drošības prasībām.

Šajā regulā “salona apkalpes loceklis” ir ikviens apkalpes loceklis, kas nav lidojumu apkalpes loceklis un kas pasažieru drošības interesēs veic pienākumus, ko viņam uzticējis ekspluatants vai komandieris lidmašīnas kabīnē.

OPS 1.989

Identifikācija

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka visi kabīnes apkalpes locekļi valkā salona apkalpes formas tērpu un ir pasažieriem skaidri identificējami kā salona apkalpes locekļi. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka visi kabīnes apkalpes locekļi valkā salona apkalpes formas tērpu un ir pasažieriem skaidri identificējami kā salona apkalpes locekļi.

| b) | Pārējais personāls, piemēram, medicīniskais personāls, apsardzes personāls, bērnu pieskatītāji, eskortētāji, tehniskais personāls, izklaides darbinieki, tulki, kas veic savus pienākumus kabīnē, nevalkā tādu formas tērpu, kas varētu likt pasažieriem tos uzskatīt par salona apkalpes locekļiem, ja vien viņi neatbilst šīs apakšsadaļas prasībām un jebkurām citām piemērojamām šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

b)

Pārējais personāls, piemēram, medicīniskais personāls, apsardzes personāls, bērnu pieskatītāji, eskortētāji, tehniskais personāls, izklaides darbinieki, tulki, kas veic savus pienākumus kabīnē, nevalkā tādu formas tērpu, kas varētu likt pasažieriem tos uzskatīt par salona apkalpes locekļiem, ja vien viņi neatbilst šīs apakšsadaļas prasībām un jebkurām citām piemērojamām šīs regulas prasībām.

OPS 1.990

Salona apkalpes locekļu skaits un sastāvs

| a) | Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar apstiprināto maksimālo pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19, pārvadājot vienu vai vairākus pasažierus, vienīgi tad, ja apkalpē ir iekļauts vismaz viens salona apkalpes loceklis tādu pienākumu veikšanai, kas norādīti darbības rokasgrāmatā, pasažieru drošības interesēs. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ekspluatē lidmašīnu ar apstiprināto maksimālo pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 19, pārvadājot vienu vai vairākus pasažierus, vienīgi tad, ja apkalpē ir iekļauts vismaz viens salona apkalpes loceklis tādu pienākumu veikšanai, kas norādīti darbības rokasgrāmatā, pasažieru drošības interesēs.

| b) | Ievērojot iepriekšējo a) apakšpunktu, ekspluatants nodrošina, ka minimālais salona apkalpes locekļu skaits ir lielākais no šiem:






  (1) | viens salona apkalpes loceklis uz katrām 50 vai daļas no 50 pasažieru sēdvietām, kas uzstādītas vienā lidmašīnas klājā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ievērojot iepriekšējo a) apakšpunktu, ekspluatants nodrošina, ka minimālais salona apkalpes locekļu skaits ir lielākais no šiem:

(1)

viens salona apkalpes loceklis uz katrām 50 vai daļas no 50 pasažieru sēdvietām, kas uzstādītas vienā lidmašīnas klājā; vai

| (2) | salona apkalpes locekļu skaits, kas aktīvi piedalījās darbā lidmašīnas salonā attiecīgajā ārkārtas evakuācijas demonstrācijā vai kas bija uzskatāmi par tādiem, kas piedalījušies attiecīgajā analīzē, izņemot, ja maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir mazāka par demonstrācijas laikā evakuēto skaitu vismaz par 50 vietām, salona apkalpes locekļu skaitu var samazināt par 1 uz katru pilno 50 vietu kopumu, par kādu maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir mazāka par sertificēto maksimālo ietilpību. |
| --- | --- |

(2)

salona apkalpes locekļu skaits, kas aktīvi piedalījās darbā lidmašīnas salonā attiecīgajā ārkārtas evakuācijas demonstrācijā vai kas bija uzskatāmi par tādiem, kas piedalījušies attiecīgajā analīzē, izņemot, ja maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir mazāka par demonstrācijas laikā evakuēto skaitu vismaz par 50 vietām, salona apkalpes locekļu skaitu var samazināt par 1 uz katru pilno 50 vietu kopumu, par kādu maksimālā apstiprinātā pasažieru sēdvietu konfigurācija ir mazāka par sertificēto maksimālo ietilpību.

| c) | Izņēmuma apstākļos Iestāde var prasīt ekspluatantam iekļaut apkalpē papildu salona apkalpes locekļus. |
| --- | --- |

c)

Izņēmuma apstākļos Iestāde var prasīt ekspluatantam iekļaut apkalpē papildu salona apkalpes locekļus.

| d) | Neparedzētos apstākļos nepieciešamo salona apkalpes locekļu skaitu var samazināt ar nosacījumu, ka:






  (1) | saskaņā ar darbības rokasgrāmatā paredzētajām procedūrām ir samazināts pasažieru skaits; un |
| --- | --- | --- |

d)

Neparedzētos apstākļos nepieciešamo salona apkalpes locekļu skaitu var samazināt ar nosacījumu, ka:

(1)

saskaņā ar darbības rokasgrāmatā paredzētajām procedūrām ir samazināts pasažieru skaits; un

| (2) | pēc lidojuma Iestādei tiek iesniegts ziņojums par to. |
| --- | --- |

(2)

pēc lidojuma Iestādei tiek iesniegts ziņojums par to.

| e) | Ekspluatants nodrošina, ka, izmantojot tādu salona apkalpes locekļu pakalpojumus, kuri ir pašnodarbināti un/vai strādā kā ārštata darbinieki vai arī nepilna laika darbinieki, tiek ievērotas O apakšsadaļas prasības. Šajā ziņā īpaša uzmanība jāpievērš kopējam gaisa kuģu tipu vai variantu skaitam, kādā salona apkalpes loceklis var lidot komerciāla aviopārvadājuma nolūkā, kas nedrīkst pārsniegt OPS 1.1030 paredzētās prasības, tostarp gadījumus, kad viņa pakalpojumus izmanto cits ekspluatants. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants nodrošina, ka, izmantojot tādu salona apkalpes locekļu pakalpojumus, kuri ir pašnodarbināti un/vai strādā kā ārštata darbinieki vai arī nepilna laika darbinieki, tiek ievērotas O apakšsadaļas prasības. Šajā ziņā īpaša uzmanība jāpievērš kopējam gaisa kuģu tipu vai variantu skaitam, kādā salona apkalpes loceklis var lidot komerciāla aviopārvadājuma nolūkā, kas nedrīkst pārsniegt OPS 1.1030 paredzētās prasības, tostarp gadījumus, kad viņa pakalpojumus izmanto cits ekspluatants.

OPS 1.995

Minimālās prasības

Ekspluatants nodrošina, ka katrs kabīnes apkalpes loceklis:

| a) | ir vismaz 18 gadu vecs; |
| --- | --- |

a)

ir vismaz 18 gadu vecs;

| b) | ir ar regulāriem starplaikiem izgājis medicīnisko apskati vai novērtējumu atbilstīgi Iestādes prasībām, lai pārbaudītu medicīnisko piemērotību viņa pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

ir ar regulāriem starplaikiem izgājis medicīnisko apskati vai novērtējumu atbilstīgi Iestādes prasībām, lai pārbaudītu medicīnisko piemērotību viņa pienākumu veikšanai;

| c) | ir sekmīgi beidzis sākotnējās mācības saskaņā ar OPS 1.1005 un viņam ir atestāts par mācībām drošības jomā; |
| --- | --- |

c)

ir sekmīgi beidzis sākotnējās mācības saskaņā ar OPS 1.1005 un viņam ir atestāts par mācībām drošības jomā;

| d) | ir beidzis attiecīgas pārejas un/vai atšķirību mācības, kas ietver vismaz tos priekšmetus, kas uzskaitīti OPS 1.1010; |
| --- | --- |

d)

ir beidzis attiecīgas pārejas un/vai atšķirību mācības, kas ietver vismaz tos priekšmetus, kas uzskaitīti OPS 1.1010;

| e) | iziet periodiskas mācības atbilstīgi OPS 1.1015 noteikumiem; |
| --- | --- |

e)

iziet periodiskas mācības atbilstīgi OPS 1.1015 noteikumiem;

| f) | ir kompetents savu pienākumu veikšanai atbilstīgi darbības rokasgrāmatā paredzētajām procedūrām. |
| --- | --- |

f)

ir kompetents savu pienākumu veikšanai atbilstīgi darbības rokasgrāmatā paredzētajām procedūrām.

OPS 1.1000

Vecākie salona apkalpes locekļi

| a) | Ekspluatants ieceļ vecāko salona apkalpes locekli ikreiz, kad ir norīkots vairāk par vienu salona apkalpes locekli. Darbībās, kad ir norīkots vairāk par vienu salona apkalpes loceklis, bet ir vajadzīgs tikai viens salona apkalpes loceklis, ekspluatants norīko vienu salona apkalpes locekli, kas atbild komandierim. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ieceļ vecāko salona apkalpes locekli ikreiz, kad ir norīkots vairāk par vienu salona apkalpes locekli. Darbībās, kad ir norīkots vairāk par vienu salona apkalpes loceklis, bet ir vajadzīgs tikai viens salona apkalpes loceklis, ekspluatants norīko vienu salona apkalpes locekli, kas atbild komandierim.

| b) | Vecākais salona apkalpes loceklis atbild komandierim par darbības rokasgrāmatā paredzētās normālās un ārkārtas procedūras(-u) veikšanu un koordinēšanu. Gadījumā, ja turbulences laikā nav norāžu no lidojumu apkalpes, vecākais salona apkalpes loceklis ir tiesīgs pārtraukt ar drošību nesaistīto pienākumu izpildi un informēt lidojumu apkalpes locekļus par jūtamo turbulences stiprumu un vajadzību ieslēgt norādes par drošības jostu piesprādzēšanu. Pēc tam salona apkalpei jāpastiprina drošība pasažieru salonā un citās piemērojamās zonās. |
| --- | --- |

b)

Vecākais salona apkalpes loceklis atbild komandierim par darbības rokasgrāmatā paredzētās normālās un ārkārtas procedūras(-u) veikšanu un koordinēšanu. Gadījumā, ja turbulences laikā nav norāžu no lidojumu apkalpes, vecākais salona apkalpes loceklis ir tiesīgs pārtraukt ar drošību nesaistīto pienākumu izpildi un informēt lidojumu apkalpes locekļus par jūtamo turbulences stiprumu un vajadzību ieslēgt norādes par drošības jostu piesprādzēšanu. Pēc tam salona apkalpei jāpastiprina drošība pasažieru salonā un citās piemērojamās zonās.

| c) | Ja saskaņā ar OPS 1.990 ir jānorīko vairāk par vienu salona apkalpes locekli, ekspluatants vecākā salona apkalpes locekļa postenī ieceļ tikai tādu personu, kam ir vismaz viena gada pieredze kā operatīvajam salona apkalpes loceklim un kas beidzis attiecīgu kursu, kas aptver vismaz šādas tēmas:






  (1) | pirmslidojuma instruktāža:






  i) | darbība kā apkalpei, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ja saskaņā ar OPS 1.990 ir jānorīko vairāk par vienu salona apkalpes locekli, ekspluatants vecākā salona apkalpes locekļa postenī ieceļ tikai tādu personu, kam ir vismaz viena gada pieredze kā operatīvajam salona apkalpes loceklim un kas beidzis attiecīgu kursu, kas aptver vismaz šādas tēmas:

(1)

pirmslidojuma instruktāža:

i)

darbība kā apkalpei,

| ii) | salona apkalpes darba vietu izvietojums un apkalpes locekļu pienākumi, |
| --- | --- |

ii)

salona apkalpes darba vietu izvietojums un apkalpes locekļu pienākumi,

| iii) | konkrētā lidojuma specifikas izskatīšana, tostarp lidmašīnas tips, iekārtas, ekspluatācijas darbības apgabals un veids un pasažieru kategorijas, īpašu uzmanību pievēršot pasažieriem ar īpašām vajadzībām, maziem bērniem un slimniekiem uz nestuvēm, un |
| --- | --- |

iii)

konkrētā lidojuma specifikas izskatīšana, tostarp lidmašīnas tips, iekārtas, ekspluatācijas darbības apgabals un veids un pasažieru kategorijas, īpašu uzmanību pievēršot pasažieriem ar īpašām vajadzībām, maziem bērniem un slimniekiem uz nestuvēm, un

| (2) | apkalpes sadarbība savā starpā:






  i) | disciplīna, pienākumi un subordinācija, |
| --- | --- | --- |

(2)

apkalpes sadarbība savā starpā:

i)

disciplīna, pienākumi un subordinācija,

| ii) | koordinācijas un saziņas svarīgums, |
| --- | --- |

ii)

koordinācijas un saziņas svarīgums,

| iii) | pilota darbnespēja, un |
| --- | --- |

iii)

pilota darbnespēja, un

| (3) | ekspluatanta prasību un juridisko prasību pārskats:






  i) | pasažieru drošības instruktāža, drošības informācijas kartes, |
| --- | --- | --- |

(3)

ekspluatanta prasību un juridisko prasību pārskats:

i)

pasažieru drošības instruktāža, drošības informācijas kartes,

| ii) | lidmašīnas virtuves nodrošināšana, |
| --- | --- |

ii)

lidmašīnas virtuves nodrošināšana,

| iii) | salona bagāžas izvietojums, |
| --- | --- |

iii)

salona bagāžas izvietojums,

| iv) | elektroniskās ierīces, |
| --- | --- |

iv)

elektroniskās ierīces,

| v) | procedūras, uzpildot degvielu, ja lidmašīnā ir pasažieri, |
| --- | --- |

v)

procedūras, uzpildot degvielu, ja lidmašīnā ir pasažieri,

| vi) | turbulence, |
| --- | --- |

vi)

turbulence,

| vii) | dokumentācija, un |
| --- | --- |

vii)

dokumentācija, un

| (4) | cilvēka faktori un apkalpju darba optimizācija, un |
| --- | --- |

(4)

cilvēka faktori un apkalpju darba optimizācija, un

| (5) | ziņojumu sniegšana par negadījumiem un starpgadījumiem, un |
| --- | --- |

(5)

ziņojumu sniegšana par negadījumiem un starpgadījumiem, un

| (6) | lidojumu un darba laika ierobežojumi un atpūtas prasības. |
| --- | --- |

(6)

lidojumu un darba laika ierobežojumi un atpūtas prasības.

| d) | Ekspluatants nosaka procedūras, kā izvēlēties nākamo kvalifikācijas ziņā piemērotāko salona apkalpes locekli, kas darbotos kā vecākais salona apkalpes loceklis gadījumā, ja ieceltais salona apkalpes loceklis kļūtu darbnespējīgs. Šīm procedūrām jābūt Iestādei pieņemamām, un tajās jāņem vērā salona apkalpes locekļu darbības pieredze. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatants nosaka procedūras, kā izvēlēties nākamo kvalifikācijas ziņā piemērotāko salona apkalpes locekli, kas darbotos kā vecākais salona apkalpes loceklis gadījumā, ja ieceltais salona apkalpes loceklis kļūtu darbnespējīgs. Šīm procedūrām jābūt Iestādei pieņemamām, un tajās jāņem vērā salona apkalpes locekļu darbības pieredze.

| e) | CRM MĀCĪBAS Ekspluatants nodrošina, ka visi attiecīgie OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikuma, 1. tabulas a) ailē uzskaitītie elementi ir ietverti mācībās un izskatīti f) ailē, vecāko salona apkalpes locekļu kurss, noteiktajā līmenī. |
| --- | --- |

e)

CRM MĀCĪBAS Ekspluatants nodrošina, ka visi attiecīgie OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikuma, 1. tabulas a) ailē uzskaitītie elementi ir ietverti mācībās un izskatīti f) ailē, vecāko salona apkalpes locekļu kurss, noteiktajā līmenī.

OPS 1.1002

Vienīgā salona apkalpes locekļa darbība

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka katrs salona apkalpes loceklis, kam nav attiecīgas agrākās pieredzes, pirms sākt darbu kā vienīgais salona apkalpes loceklis, pabeidz:






  (1) | mācības papildus tām, kas noteiktas OPS 1.1005 un OPS 1.1010, kur īpaši uzsvērta šāda vienīgā salona apkalpes locekļa darbības specifika:






  i) | atbildība komandiera priekšā par darbības rokasgrāmatā paredzētās salona drošības un ārkārtas procedūras(-u) īstenošanu; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka katrs salona apkalpes loceklis, kam nav attiecīgas agrākās pieredzes, pirms sākt darbu kā vienīgais salona apkalpes loceklis, pabeidz:

(1)

mācības papildus tām, kas noteiktas OPS 1.1005 un OPS 1.1010, kur īpaši uzsvērta šāda vienīgā salona apkalpes locekļa darbības specifika:

i)

atbildība komandiera priekšā par darbības rokasgrāmatā paredzētās salona drošības un ārkārtas procedūras(-u) īstenošanu;

| ii) | koordinācijas un saziņas ar lidojumu apkalpi svarīgums, nepakļāvīgu vai traucējošu pasažieru savaldīšana; |
| --- | --- |

ii)

koordinācijas un saziņas ar lidojumu apkalpi svarīgums, nepakļāvīgu vai traucējošu pasažieru savaldīšana;

| iii) | ekspluatanta prasību un juridisko prasību pārskats; |
| --- | --- |

iii)

ekspluatanta prasību un juridisko prasību pārskats;

| iv) | dokumentācija; |
| --- | --- |

iv)

dokumentācija;

| v) | ziņojumu sniegšana par negadījumiem un starpgadījumiem; |
| --- | --- |

v)

ziņojumu sniegšana par negadījumiem un starpgadījumiem;

| vi) | lidojumu un darba laika ierobežojumi. |
| --- | --- |

vi)

lidojumu un darba laika ierobežojumi.

| (2) | Iepazīšanas lidojumus vismaz 20 stundas un 15 sektorus. Iepazīšanas lidojumus veic attiecīgu pieredzi ieguvuša salona locekļa uzraudzībā tāda tipa lidmašīnā, kas tiks ekspluatēta. |
| --- | --- |

(2)

Iepazīšanas lidojumus vismaz 20 stundas un 15 sektorus. Iepazīšanas lidojumus veic attiecīgu pieredzi ieguvuša salona locekļa uzraudzībā tāda tipa lidmašīnā, kas tiks ekspluatēta.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka, pirms norīkot salona apkalpes locekli darbā kā vienīgo salona apkalpes locekli, šis salona apkalpes loceklis ir kompetents savu pienākumu veikšanai saskaņā ar darbības rokasgrāmatā noteiktajām procedūrām. Atbilstību vienīgā salona apkalpes locekļa darbībām iekļauj salona apkalpes locekļu izvēles, darbā pieņemšanas, mācīšanas un kompetences izvērtēšanas kritērijos. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka, pirms norīkot salona apkalpes locekli darbā kā vienīgo salona apkalpes locekli, šis salona apkalpes loceklis ir kompetents savu pienākumu veikšanai saskaņā ar darbības rokasgrāmatā noteiktajām procedūrām. Atbilstību vienīgā salona apkalpes locekļa darbībām iekļauj salona apkalpes locekļu izvēles, darbā pieņemšanas, mācīšanas un kompetences izvērtēšanas kritērijos.

OPS 1.1005

Sākotnējās drošības mācības

(Skat. OPS 1.1005 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka ikviens salona apkalpes loceklis, pirms sākt pārejas mācības, ir sekmīgi pabeidzis sākotnējās drošības mācības, kur iekļauti vismaz OPS 1.1005 1. pielikumā uzskaitītie priekšmeti. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka ikviens salona apkalpes loceklis, pirms sākt pārejas mācības, ir sekmīgi pabeidzis sākotnējās drošības mācības, kur iekļauti vismaz OPS 1.1005 1. pielikumā uzskaitītie priekšmeti.

| b) | Mācību kursus pēc Iestādes ieskatiem un ar tās apstiprinājumu sniedz:






  (1) | vai nu ekspluatants






  — | tieši vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Mācību kursus pēc Iestādes ieskatiem un ar tās apstiprinājumu sniedz:

(1)

vai nu ekspluatants

—

tieši vai

| — | netieši ar mācību organizācijas starpniecību, kas rīkojas ekspluatanta vārdā; vai |
| --- | --- |

—

netieši ar mācību organizācijas starpniecību, kas rīkojas ekspluatanta vārdā; vai

| (2) | apstiprināta mācību organizācija. |
| --- | --- |

(2)

apstiprināta mācību organizācija.

| c) | Sākotnējo mācību kursu programma un struktūra atbilst piemērojamajām prasībām, un to iepriekš apstiprina Iestāde. |
| --- | --- |

c)

Sākotnējo mācību kursu programma un struktūra atbilst piemērojamajām prasībām, un to iepriekš apstiprina Iestāde.

| d) | Pēc Iestādes ieskatiem Iestāde, ekspluatants vai apstiprinātā mācību organizācija, kas sniedz mācību kursu, salona apkalpes loceklim pēc tam, kad viņš ir beidzis sākotnējo mācību kursu un sekmīgi izturējis OPS 1.1025 minēto pārbaudi, izsniedz atestātu par drošības mācībām. |
| --- | --- |

d)

Pēc Iestādes ieskatiem Iestāde, ekspluatants vai apstiprinātā mācību organizācija, kas sniedz mācību kursu, salona apkalpes loceklim pēc tam, kad viņš ir beidzis sākotnējo mācību kursu un sekmīgi izturējis OPS 1.1025 minēto pārbaudi, izsniedz atestātu par drošības mācībām.

| e) | Gadījumos, kad Iestāde pilnvaro ekspluatantu vai apstiprinātu mācību organizāciju izsniegt salona apkalpes loceklim atestātu par drošības mācībām, šādā atestātā skaidri norāda atsauci uz Iestādes apstiprinājumu. |
| --- | --- |

e)

Gadījumos, kad Iestāde pilnvaro ekspluatantu vai apstiprinātu mācību organizāciju izsniegt salona apkalpes loceklim atestātu par drošības mācībām, šādā atestātā skaidri norāda atsauci uz Iestādes apstiprinājumu.

OPS 1.1010

Pārejas un atšķirību mācības

(Skat. OPS 1.1010 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka ikviens kabīnes apkalpes loceklis ir pabeidzis atbilstošu pārejas un atšķirību mācību kursu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un vismaz tos priekšmetus, kas uzskaitīti OPS 1.1010 1. pielikumā. Mācību kurss ir izklāstīts darbības rokasgrāmatā. Mācību kursa programmu un struktūru iepriekš apstiprina Iestāde.






  (1) | Pārejas mācības: pārejas kurss jābeidz, pirms:






  i) | ekspluatants pirmo reizi norīko darbā kā salona apkalpes locekli; vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka ikviens kabīnes apkalpes loceklis ir pabeidzis atbilstošu pārejas un atšķirību mācību kursu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un vismaz tos priekšmetus, kas uzskaitīti OPS 1.1010 1. pielikumā. Mācību kurss ir izklāstīts darbības rokasgrāmatā. Mācību kursa programmu un struktūru iepriekš apstiprina Iestāde.

(1)

Pārejas mācības: pārejas kurss jābeidz, pirms:

i)

ekspluatants pirmo reizi norīko darbā kā salona apkalpes locekli; vai

| ii) | saņemts norīkojums darbā cita tipa lidmašīnā; un |
| --- | --- |

ii)

saņemts norīkojums darbā cita tipa lidmašīnā; un

| (2) | atšķirību mācības: atšķirību mācības jābeidz, pirms sāk darbu:






  i) | pašreiz ekspluatēta lidmašīnas tipa citā variantā; vai |
| --- | --- | --- |

(2)

atšķirību mācības: atšķirību mācības jābeidz, pirms sāk darbu:

i)

pašreiz ekspluatēta lidmašīnas tipa citā variantā; vai

| ii) | ar atšķirīgām drošības ierīcēm, atšķirīgu drošības ierīču izvietojumu vai atšķirīgām parastām un ārkārtas drošības procedūrām pašreiz ekspluatējamos lidmašīnu tipos vai variantos. |
| --- | --- |

ii)

ar atšķirīgām drošības ierīcēm, atšķirīgu drošības ierīču izvietojumu vai atšķirīgām parastām un ārkārtas drošības procedūrām pašreiz ekspluatējamos lidmašīnu tipos vai variantos.

| b) | Ekspluatants nosaka pārejas un atšķirību mācību saturu, ņemot vērā salona apkalpes locekļa agrākās mācības, kādas reģistrētas salona apkalpes locekļa mācību dokumentācijā, kas paredzēta ar OPS 1.1035. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nosaka pārejas un atšķirību mācību saturu, ņemot vērā salona apkalpes locekļa agrākās mācības, kādas reģistrētas salona apkalpes locekļa mācību dokumentācijā, kas paredzēta ar OPS 1.1035.

| c) | Neskarot OPS 1.995 c) apakšpunkta prasības, sākotnējo mācību (OPS 1.1005) un pārejas un atšķirību mācību (OPS 1.1010) saistītos elementus var apvienot. |
| --- | --- |

c)

Neskarot OPS 1.995 c) apakšpunkta prasības, sākotnējo mācību (OPS 1.1005) un pārejas un atšķirību mācību (OPS 1.1010) saistītos elementus var apvienot.

| d) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | pārejas mācības vada strukturētā un reālā veidā saskaņā ar OPS 1.1010 1. pielikumu; |
| --- | --- | --- |

d)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

pārejas mācības vada strukturētā un reālā veidā saskaņā ar OPS 1.1010 1. pielikumu;

| (2) | atšķirību mācības vada strukturētā veidā; un |
| --- | --- |

(2)

atšķirību mācības vada strukturētā veidā; un

| (3) | pārejas mācībās un vajadzības gadījumā atšķirību mācībās ietver visu drošības ierīču lietojumu un visas parastās un ārkārtas procedūras, kas piemērojamas attiecīgajā lidmašīnas tipā vai variantā, un mācības un praksi vai nu atbilstošā mācību iekārtā, vai īstā lidmašīnā. |
| --- | --- |

(3)

pārejas mācībās un vajadzības gadījumā atšķirību mācībās ietver visu drošības ierīču lietojumu un visas parastās un ārkārtas procedūras, kas piemērojamas attiecīgajā lidmašīnas tipā vai variantā, un mācības un praksi vai nu atbilstošā mācību iekārtā, vai īstā lidmašīnā.

| e) | Ekspluatants nodrošina, ka, katrs salona apkalpes loceklis, pirms to pirmo reizi norīko veikt darba pienākumus, pabeidz ekspluatanta CRM mācības un lidmašīnas tipa CRM saskaņā ar OPS 1.1010 j) apakšpunkta 1. pielikumu. Salona apkalpes locekļi, kas jau strādā pie ekspluatanta kā salona apkalpes locekļi un nav agrāk beiguši ekspluatanta CRM mācības, beidz šīs mācības līdz nākamajām obligātajām periodiskajām mācībām un pārbaudei saskaņā ar OPS 1.1010 j) apakšpunkta 1. pielikumu, tostarp lidmašīnas tipa CRM, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants nodrošina, ka, katrs salona apkalpes loceklis, pirms to pirmo reizi norīko veikt darba pienākumus, pabeidz ekspluatanta CRM mācības un lidmašīnas tipa CRM saskaņā ar OPS 1.1010 j) apakšpunkta 1. pielikumu. Salona apkalpes locekļi, kas jau strādā pie ekspluatanta kā salona apkalpes locekļi un nav agrāk beiguši ekspluatanta CRM mācības, beidz šīs mācības līdz nākamajām obligātajām periodiskajām mācībām un pārbaudei saskaņā ar OPS 1.1010 j) apakšpunkta 1. pielikumu, tostarp lidmašīnas tipa CRM, ja vajadzīgs.

OPS 1.1012

Iepazīšanas lidojumi

Ekspluatants nodrošina, ka pēc pārejas mācību beigšanas katrs salona apkalpes loceklis, pirms sākt darbu kā vienam no OPS 1.990 paredzētā minimālā salona apkalpes locekļu skaita, veic vajadzīgos iepazīšanas lidojumus.

OPS 1.1015

Periodiskās mācības

(Skat. OPS 1.1015 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka ikviens kabīnes apkalpes loceklis iziet periodiskās mācības, kas ietver katram apkalpes loceklim uzticētās darbības parastajās un ārkārtas procedūrās un vingrinājumus, kas attiecas uz to lidmašīnas tipu(-iem) un/vai variantu(-iem), kur šie apkalpes locekļi strādā saskaņā ar OPS 1.1015 1. pielikumu. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka ikviens kabīnes apkalpes loceklis iziet periodiskās mācības, kas ietver katram apkalpes loceklim uzticētās darbības parastajās un ārkārtas procedūrās un vingrinājumus, kas attiecas uz to lidmašīnas tipu(-iem) un/vai variantu(-iem), kur šie apkalpes locekļi strādā saskaņā ar OPS 1.1015 1. pielikumu.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka Iestādes apstiprinātajā periodisko mācību programmā ir ietvertas teorētiskās un praktiskās mācības kopā ar individuālo praksi, kā paredzēts OPS 1.1015 1. pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka Iestādes apstiprinātajā periodisko mācību programmā ir ietvertas teorētiskās un praktiskās mācības kopā ar individuālo praksi, kā paredzēts OPS 1.1015 1. pielikumā.

| c) | Periodisko mācību un ar to saistīto OPS 1.1025 noteikto pārbaužu derīguma termiņš ir 12 kalendārie mēneši papildus izdošanas mēneša atlikušajai daļai. Ja atestāts izdots iepriekšējās pārbaudes derīguma termiņa beidzamo trīs mēnešu laikā, tad derīguma termiņš sniedzas no izdošanas datuma līdz 12 kalendāro mēnešu beigām, sākot no iepriekšējās pārbaudes derīguma termiņa beigu datuma. |
| --- | --- |

c)

Periodisko mācību un ar to saistīto OPS 1.1025 noteikto pārbaužu derīguma termiņš ir 12 kalendārie mēneši papildus izdošanas mēneša atlikušajai daļai. Ja atestāts izdots iepriekšējās pārbaudes derīguma termiņa beidzamo trīs mēnešu laikā, tad derīguma termiņš sniedzas no izdošanas datuma līdz 12 kalendāro mēnešu beigām, sākot no iepriekšējās pārbaudes derīguma termiņa beigu datuma.

OPS 1.1020

Atsvaidzināšanas mācības

(Skat. OPS 1.1020 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka ikviens salona apkalpes loceklis, kas nav pildījis savus ar lidojumiem saistītos pienākumus ilgāk kā 6 mēnešus, bet kam vēl nav beidzies iepriekšējās pārbaudes derīguma termiņš saskaņā ar OPS 1.1025 b) apakšpunkta 3) daļu, pabeidz darbības rokasgrāmatā paredzēto atsvaidzināšanas mācību kursu atbilstīgi OPS 1.1020 1. pielikumam. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka ikviens salona apkalpes loceklis, kas nav pildījis savus ar lidojumiem saistītos pienākumus ilgāk kā 6 mēnešus, bet kam vēl nav beidzies iepriekšējās pārbaudes derīguma termiņš saskaņā ar OPS 1.1025 b) apakšpunkta 3) daļu, pabeidz darbības rokasgrāmatā paredzēto atsvaidzināšanas mācību kursu atbilstīgi OPS 1.1020 1. pielikumam.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka salona apkalpes loceklis, kas ir veicis savus ar lidojumiem saistītos pienākumus, taču iepriekšējo 6 mēnešu laikā nav pildījis pienākumus konkrētā tipa lidmašīnā kā salona apkalpes loceklis, kā noteikts OPS 1.990 b) apakšpunktā, pirms uzņemties šādus pienākumus minētā tipa lidmašīnā vai nu:






  (1) | pabeidz atsvaidzināšanas mācību kursu šā tipa lidmašīnā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka salona apkalpes loceklis, kas ir veicis savus ar lidojumiem saistītos pienākumus, taču iepriekšējo 6 mēnešu laikā nav pildījis pienākumus konkrētā tipa lidmašīnā kā salona apkalpes loceklis, kā noteikts OPS 1.990 b) apakšpunktā, pirms uzņemties šādus pienākumus minētā tipa lidmašīnā vai nu:

(1)

pabeidz atsvaidzināšanas mācību kursu šā tipa lidmašīnā; vai

| (2) | vada divus atkārtotas iepazīšanās lidojumu sektorus komerciālas ekspluatācijas laikā šā tipa lidmašīnā. |
| --- | --- |

(2)

vada divus atkārtotas iepazīšanās lidojumu sektorus komerciālas ekspluatācijas laikā šā tipa lidmašīnā.

OPS 1.1025

Pārbaudes

| a) | Pēc Iestādes ieskatiem Iestāde, ekspluatants vai apstiprinātā mācību organizācija, kas sniedz mācību kursu, nodrošina, ka OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015 un 1.1020 paredzēto mācību laikā vai pēc to beigšanas katram salona apkalpes loceklim veic pārbaudi saņemto mācību apjomā, lai apstiprinātu viņa profesionalitāti parasto un ārkārtas drošības pienākumu veikšanā.
  Pēc Iestādes ieskatiem Iestāde, ekspluatants vai apstiprinātā mācību organizācija, kas sniedz mācību kursu, nodrošina, ka personāls, kas veic šīs pārbaudes, ir atbilstoši kvalificēts. |
| --- | --- |

a)

Pēc Iestādes ieskatiem Iestāde, ekspluatants vai apstiprinātā mācību organizācija, kas sniedz mācību kursu, nodrošina, ka OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015 un 1.1020 paredzēto mācību laikā vai pēc to beigšanas katram salona apkalpes loceklim veic pārbaudi saņemto mācību apjomā, lai apstiprinātu viņa profesionalitāti parasto un ārkārtas drošības pienākumu veikšanā.

Pēc Iestādes ieskatiem Iestāde, ekspluatants vai apstiprinātā mācību organizācija, kas sniedz mācību kursu, nodrošina, ka personāls, kas veic šīs pārbaudes, ir atbilstoši kvalificēts.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka ikvienam salona apkalpes loceklim veic šādas pārbaudes:






  (1) | sākotnējā drošības mācība. OPS 1.1005 1. pielikumā uzskaitītās tēmas; |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka ikvienam salona apkalpes loceklim veic šādas pārbaudes:

(1)

sākotnējā drošības mācība. OPS 1.1005 1. pielikumā uzskaitītās tēmas;

| (2) | pārejas un atšķirību mācības. OPS 1,1010 1. pielikumā uzskaitītās tēmas; |
| --- | --- |

(2)

pārejas un atšķirību mācības. OPS 1,1010 1. pielikumā uzskaitītās tēmas;

| (3) | Periodiskās mācības. OPS 1.1015 1. pielikumā uzskaitītās tēmas pēc vajadzības; un |
| --- | --- |

(3)

Periodiskās mācības. OPS 1.1015 1. pielikumā uzskaitītās tēmas pēc vajadzības; un

| (4) | Atsvaidzināšanas mācības. OPS 1.1020 1. pielikumā uzskaitītās tēmas. |
| --- | --- |

(4)

Atsvaidzināšanas mācības. OPS 1.1020 1. pielikumā uzskaitītās tēmas.

OPS 1.1030

Vairāku lidmašīnu tipu vai variantu ekspluatācija

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka katrs salona apkalpes loceklis strādā ne vairāk kā trīs tipu lidmašīnās, tomēr ar Iestādes apstiprinājumu salona apkalpes loceklis var strādāt četru tipu lidmašīnās, ar nosacījumu, ka vismaz divos no šiem tipiem:






  (1) | tipam nespecifiskās parastās un ārkārtas procedūras ir identiskas; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka katrs salona apkalpes loceklis strādā ne vairāk kā trīs tipu lidmašīnās, tomēr ar Iestādes apstiprinājumu salona apkalpes loceklis var strādāt četru tipu lidmašīnās, ar nosacījumu, ka vismaz divos no šiem tipiem:

(1)

tipam nespecifiskās parastās un ārkārtas procedūras ir identiskas; un

| (2) | drošības ierīces un parastās un ārkārtas procedūras ir līdzīgas. |
| --- | --- |

(2)

drošības ierīces un parastās un ārkārtas procedūras ir līdzīgas.

| b) | Iepriekšējā a) apakšpunkta izpratnē lidmašīnas tipa variantus uzskata par atšķirīgiem tipiem, ja tie nav līdzīgi visos šeit uzskaitītajos aspektos:






  (1) | avārijas izeju darbība; |
| --- | --- | --- |

b)

Iepriekšējā a) apakšpunkta izpratnē lidmašīnas tipa variantus uzskata par atšķirīgiem tipiem, ja tie nav līdzīgi visos šeit uzskaitītajos aspektos:

(1)

avārijas izeju darbība;

| (2) | pārnēsājamo drošības ierīču izvietojums un tips; un |
| --- | --- |

(2)

pārnēsājamo drošības ierīču izvietojums un tips; un

| (3) | tipam specifiskas ārkārtas procedūras. |
| --- | --- |

(3)

tipam specifiskas ārkārtas procedūras.

OPS 1.1035

Mācību dokumentācija

Ekspluatants:

| (1) | uztur visu OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015, 1.1020 un 1.1025 paredzēto mācību un pārbaužu dokumentāciju; un |
| --- | --- |

(1)

uztur visu OPS 1.1005, 1.1010, 1.1015, 1.1020 un 1.1025 paredzēto mācību un pārbaužu dokumentāciju; un

| (2) | saglabā drošības mācību beigšanas atestātu kopijas; un |
| --- | --- |

(2)

saglabā drošības mācību beigšanas atestātu kopijas; un

| (3) | regulāri atjaunina informāciju mācību dokumentācijā un medicīnisko apskašu un vērtējumu dokumentācijā, mācību ierakstos norādot veikto pārejas, atšķirību un periodisko mācību datumu un saturu; un |
| --- | --- |

(3)

regulāri atjaunina informāciju mācību dokumentācijā un medicīnisko apskašu un vērtējumu dokumentācijā, mācību ierakstos norādot veikto pārejas, atšķirību un periodisko mācību datumu un saturu; un

| (4) | pēc salona apkalpes locekļa pieprasījuma nodrošina viņam piekļuvi visai pieejamai sākotnējo, pārejas un periodisko mācību un pārbaužu dokumentācijai. |
| --- | --- |

(4)

pēc salona apkalpes locekļa pieprasījuma nodrošina viņam piekļuvi visai pieejamai sākotnējo, pārejas un periodisko mācību un pārbaužu dokumentācijai.

OPS 1.1005 1. pielikums

Sākotnējās drošības mācības

Priekšmetu minimums, kas jāiekļauj OPS 1.1005 paredzēto sākotnējo drošības mācību kursā ir šāds:

| a) | uguns un dūmu mācības:






  (1) | uzsvaru liek uz salona apkalpes atbildību nekavējoties rīkoties ārkārtas situācijās, kas saistītas ar ugunsgrēku un dūmiem, konkrēti uzsverot, cik svarīgi ir noteikt faktisko degšanas avotu; |
| --- | --- | --- |

a)

uguns un dūmu mācības:

(1)

uzsvaru liek uz salona apkalpes atbildību nekavējoties rīkoties ārkārtas situācijās, kas saistītas ar ugunsgrēku un dūmiem, konkrēti uzsverot, cik svarīgi ir noteikt faktisko degšanas avotu;

| (2) | svarīgums nekavējoties informēt lidojumu apkalpi, kā arī konkrētā rīcība, kāda vajadzīga koordinācijai un palīdzības sniegšanai, kad konstatēta degšana vai dūmi; |
| --- | --- |

(2)

svarīgums nekavējoties informēt lidojumu apkalpi, kā arī konkrētā rīcība, kāda vajadzīga koordinācijai un palīdzības sniegšanai, kad konstatēta degšana vai dūmi;

| (3) | vajadzība bieži pārbaudīt potenciālās ugunsgrēka riska zonas, tostarp tualetes, un attiecīgos dūmu detektorus; |
| --- | --- |

(3)

vajadzība bieži pārbaudīt potenciālās ugunsgrēka riska zonas, tostarp tualetes, un attiecīgos dūmu detektorus;

| (4) | ugunsgrēku klasifikācija un atbilstošais ugunsdzēsīgo vielu veids un procedūras konkrētās ugunsgrēka situācijās, ugunsdzēsīgo vielu lietošanas metodes, sekas nepareizam lietojumam un lietojumam slēgtās telpās; un |
| --- | --- |

(4)

ugunsgrēku klasifikācija un atbilstošais ugunsdzēsīgo vielu veids un procedūras konkrētās ugunsgrēka situācijās, ugunsdzēsīgo vielu lietošanas metodes, sekas nepareizam lietojumam un lietojumam slēgtās telpās; un

| (5) | uz zemes esošo avārijas dienestu vispārīgās procedūras lidlaukos. |
| --- | --- |

(5)

uz zemes esošo avārijas dienestu vispārīgās procedūras lidlaukos.

| b) | Mācības izdzīvošanā uz ūdens.
  Reāla individuālo peldēšanas līdzekļu uzvilkšana un lietošana ūdenī. Pirms pirmo reizi sākt darbu lidmašīnā, kurā ir glābšanas plosti vai citas līdzīgas ierīces, jāsniedz mācības šo ierīču lietošanā, kā arī reāla prakse ūdenī. |
| --- | --- |

b)

Mācības izdzīvošanā uz ūdens.

Reāla individuālo peldēšanas līdzekļu uzvilkšana un lietošana ūdenī. Pirms pirmo reizi sākt darbu lidmašīnā, kurā ir glābšanas plosti vai citas līdzīgas ierīces, jāsniedz mācības šo ierīču lietošanā, kā arī reāla prakse ūdenī.

| c) | Izdzīvošanas mācības.
  Izdzīvošanas mācības ir piemērotas ekspluatācijas apgabaliem (piemēram, polārie apgabali, tuksnesis, džungļi vai jūrā). |
| --- | --- |

c)

Izdzīvošanas mācības.

Izdzīvošanas mācības ir piemērotas ekspluatācijas apgabaliem (piemēram, polārie apgabali, tuksnesis, džungļi vai jūrā).

| d) | Medicīniskie jautājumi un pirmā palīdzība:






  (1) | instruktāža pirmās medicīniskās palīdzības sniegšanā un pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņu lietošanā; |
| --- | --- | --- |

d)

Medicīniskie jautājumi un pirmā palīdzība:

(1)

instruktāža pirmās medicīniskās palīdzības sniegšanā un pirmās medicīniskās palīdzības aptieciņu lietošanā;

| (2) | pirmā palīdzība saistībā ar izdzīvošanas mācībām un atbilstošo higiēnu; un |
| --- | --- |

(2)

pirmā palīdzība saistībā ar izdzīvošanas mācībām un atbilstošo higiēnu; un

| (3) | lidošanas fizioloģiskā ietekme, īpaši uzsverot hipoksiju. |
| --- | --- |

(3)

lidošanas fizioloģiskā ietekme, īpaši uzsverot hipoksiju.

| e) | Darbs ar pasažieriem:






  (1) | ieteikumi par tādu pasažieru atpazīšanu un apvaldīšanu, kas ir alkohola ietekmē, narkotiku ietekmē vai ir agresīvi; |
| --- | --- | --- |

e)

Darbs ar pasažieriem:

(1)

ieteikumi par tādu pasažieru atpazīšanu un apvaldīšanu, kas ir alkohola ietekmē, narkotiku ietekmē vai ir agresīvi;

| (2) | metodes, kādas izmanto pasažieru motivēšanā un pūļa vadīšanā, kas vajadzīgs, lai paātrinātu lidmašīnas evakuāciju; |
| --- | --- |

(2)

metodes, kādas izmanto pasažieru motivēšanā un pūļa vadīšanā, kas vajadzīgs, lai paātrinātu lidmašīnas evakuāciju;

| (3) | noteikumi, kas attiecas uz salona bagāžas (ieskaitot salona dienesta priekšmetus) drošu novietošanu un risku, ka tā varētu apdraudēt salonā esošos vai kā citādi aizšķērsot vai bojāt avārijas ierīces vai lidmašīnas izejas; |
| --- | --- |

(3)

noteikumi, kas attiecas uz salona bagāžas (ieskaitot salona dienesta priekšmetus) drošu novietošanu un risku, ka tā varētu apdraudēt salonā esošos vai kā citādi aizšķērsot vai bojāt avārijas ierīces vai lidmašīnas izejas;

| (4) | pareiza pasažieru izvietojuma svarīgums, ievērojot lidmašīnas masu un līdzsvaru. Īpaši jāuzsver pasažieru ar īpašām vajadzībām nosēdināšana un vajadzība veselos un spēcīgos pasažierus sēdināt pie neuzraudzītām izejām; |
| --- | --- |

(4)

pareiza pasažieru izvietojuma svarīgums, ievērojot lidmašīnas masu un līdzsvaru. Īpaši jāuzsver pasažieru ar īpašām vajadzībām nosēdināšana un vajadzība veselos un spēcīgos pasažierus sēdināt pie neuzraudzītām izejām;

| (5) | pienākumi, kas jāveic, lidmašīnai iekļūstot turbulencē, tostarp salona nodrošināšana; |
| --- | --- |

(5)

pienākumi, kas jāveic, lidmašīnai iekļūstot turbulencē, tostarp salona nodrošināšana;

| (6) | pasākumi, kas jāveic, ja salonā pārvadā dzīvus dzīvniekus; |
| --- | --- |

(6)

pasākumi, kas jāveic, ja salonā pārvadā dzīvus dzīvniekus;

| (7) | mācības par bīstamām kravām, tostarp R apakšsadaļā minētie noteikumi; |
| --- | --- |

(7)

mācības par bīstamām kravām, tostarp R apakšsadaļā minētie noteikumi;

| (8) | drošības procedūras, tostarp S apakšsadaļā minētie noteikumi. |
| --- | --- |

(8)

drošības procedūras, tostarp S apakšsadaļā minētie noteikumi.

| f) | Saziņa.
  Mācības jāuzsver, cik svarīga ir efektīva saziņa starp salona apkalpi un lidojumu apkalpi, tostarp metodes, kopēja valoda un terminoloģija. |
| --- | --- |

f)

Saziņa.

Mācības jāuzsver, cik svarīga ir efektīva saziņa starp salona apkalpi un lidojumu apkalpi, tostarp metodes, kopēja valoda un terminoloģija.

| g) | Disciplīna un atbildība:






  (1) | svarīgi, lai salona apkalpe pienākumus veiktu saskaņā ar darbības rokasgrāmatu; |
| --- | --- | --- |

g)

Disciplīna un atbildība:

(1)

svarīgi, lai salona apkalpe pienākumus veiktu saskaņā ar darbības rokasgrāmatu;

| (2) | nepārtraukta kompetence un piemērotība darbam kā salona apkalpes loceklim, īpaši ņemot vērā lidojumu un darba laika ierobežojumus un atpūtas laika prasības; |
| --- | --- |

(2)

nepārtraukta kompetence un piemērotība darbam kā salona apkalpes loceklim, īpaši ņemot vērā lidojumu un darba laika ierobežojumus un atpūtas laika prasības;

| (3) | izpratne par aviācijas noteikumiem un civilās aviācijas iestādes lomu attiecībā uz salona apkalpi; |
| --- | --- |

(3)

izpratne par aviācijas noteikumiem un civilās aviācijas iestādes lomu attiecībā uz salona apkalpi;

| (4) | vispārīgas zināšanas par attiecīgo aviācijas terminoloģiju, lidojumu teoriju, pasažieru izvietojumu, meteoroloģiju un lidojumu apgabaliem; |
| --- | --- |

(4)

vispārīgas zināšanas par attiecīgo aviācijas terminoloģiju, lidojumu teoriju, pasažieru izvietojumu, meteoroloģiju un lidojumu apgabaliem;

| (5) | salona apkalpes pirmslidojumu instruktāža un vajadzīgā drošības informācija attiecībā uz specifiskajiem salona apkalpes locekļu pienākumiem; |
| --- | --- |

(5)

salona apkalpes pirmslidojumu instruktāža un vajadzīgā drošības informācija attiecībā uz specifiskajiem salona apkalpes locekļu pienākumiem;

| (6) | svarīgi nodrošināt, lai informācija attiecīgajos dokumentus un rokasgrāmatās tiktu atjaunināta ar ekspluatanta sniegtajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

(6)

svarīgi nodrošināt, lai informācija attiecīgajos dokumentus un rokasgrāmatās tiktu atjaunināta ar ekspluatanta sniegtajiem grozījumiem;

| (7) | svarīgi prast noteikt, kad salona apkalpes locekļiem ir tiesības un atbildība sākt evakuāciju un citas ārkārtas procedūras; un |
| --- | --- |

(7)

svarīgi prast noteikt, kad salona apkalpes locekļiem ir tiesības un atbildība sākt evakuāciju un citas ārkārtas procedūras; un

| (8) | drošības pienākumu un atbildības svarīgums, kā arī vajadzība ātri un efektīvi reaģēt uz ārkārtas situācijām. |
| --- | --- |

(8)

drošības pienākumu un atbildības svarīgums, kā arī vajadzība ātri un efektīvi reaģēt uz ārkārtas situācijām.

| h) | apkalpes darba optimizācija.






  (1) | CRM ievadkurss:






  i) | salona apkalpes loceklis, pirms to pirmo reizi norīko darbā par salona apkalpes locekli, beidz CRM ievadkursu. Salona apkalpes locekļi, kas jau strādā par salona apkalpes locekļiem komerciālajos gaisa pārvadājumos un kas agrāk nav beiguši ievadkursu, beidz CRM ievadkursu līdz nākamajām periodiskajām mācībām un/vai pārbaudei. |
| --- | --- | --- | --- |

h)

apkalpes darba optimizācija.

(1)

CRM ievadkurss:

i)

salona apkalpes loceklis, pirms to pirmo reizi norīko darbā par salona apkalpes locekli, beidz CRM ievadkursu. Salona apkalpes locekļi, kas jau strādā par salona apkalpes locekļiem komerciālajos gaisa pārvadājumos un kas agrāk nav beiguši ievadkursu, beidz CRM ievadkursu līdz nākamajām periodiskajām mācībām un/vai pārbaudei.

| ii) | Mācību elementus, kas minēti OPS 1.1005/1.1010/1/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē, aplūko tādā līmenī, kāds noteikts b) ailē, CRM ievadkurss. |
| --- | --- |

ii)

Mācību elementus, kas minēti OPS 1.1005/1.1010/1/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē, aplūko tādā līmenī, kāds noteikts b) ailē, CRM ievadkurss.

| iii) | CRM ievadkursu vada vismaz viens salona apkalpes CRM instruktors. |
| --- | --- |

iii)

CRM ievadkursu vada vismaz viens salona apkalpes CRM instruktors.

OPS 1.1010 1. pielikums

Pārejas un atšķirību mācības

| a) | Vispārējas prasības:
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | pārejas un atšķirību mācības vada attiecīgi kvalificēts personāls; un |
| --- | --- | --- |

a)

Vispārējas prasības:

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

pārejas un atšķirību mācības vada attiecīgi kvalificēts personāls; un

| (2) | pārejas un atšķirību mācībās apgūst visu lidmašīnā esošo drošības un izdzīvošanas ierīču izvietojumu, paņemšanu un lietošanu, kā arī visas parastās un ārkārtas procedūras, kas saistītas ar ekspluatējamo lidmašīnas tipu, variantu un konfigurāciju. |
| --- | --- |

(2)

pārejas un atšķirību mācībās apgūst visu lidmašīnā esošo drošības un izdzīvošanas ierīču izvietojumu, paņemšanu un lietošanu, kā arī visas parastās un ārkārtas procedūras, kas saistītas ar ekspluatējamo lidmašīnas tipu, variantu un konfigurāciju.

| b) | uguns un dūmu mācības:
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | katram salona apkalpes loceklim sniedz reālas un praktiskas mācības, kā lietot visas ugunsdzēsības ierīces, tostarp aizsargapģērbu, kas atbilst tām, kādas ir lidmašīnā. Šajās mācības ietverti šādi elementi:






  i) | tādas uguns dzēšana, kas raksturīga ugunsgrēkam lidmašīnas iekšpusē, izņemot, ja ugunsdzēsības aparāti ir ar halonu, tad var lietot alternatīvu ugunsdzēsīgo vielu; un |
| --- | --- | --- | --- |

b)

uguns un dūmu mācības:

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

katram salona apkalpes loceklim sniedz reālas un praktiskas mācības, kā lietot visas ugunsdzēsības ierīces, tostarp aizsargapģērbu, kas atbilst tām, kādas ir lidmašīnā. Šajās mācības ietverti šādi elementi:

i)

tādas uguns dzēšana, kas raksturīga ugunsgrēkam lidmašīnas iekšpusē, izņemot, ja ugunsdzēsības aparāti ir ar halonu, tad var lietot alternatīvu ugunsdzēsīgo vielu; un

| ii) | elpošanas aizsargierīču uzvilkšana un lietošana slēgtā telpā, kas mākslīgi piepildīta ar dūmiem. |
| --- | --- |

ii)

elpošanas aizsargierīču uzvilkšana un lietošana slēgtā telpā, kas mākslīgi piepildīta ar dūmiem.

| c) | Durvju un izeju ekspluatācija:
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | katrs salona apkalpes loceklis lidmašīnā vai attiecīgā mācību ierīcē darbina un reāli atver visas parastās un avārijas izejas pasažieru evakuācijai; un |
| --- | --- | --- |

c)

Durvju un izeju ekspluatācija:

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

katrs salona apkalpes loceklis lidmašīnā vai attiecīgā mācību ierīcē darbina un reāli atver visas parastās un avārijas izejas pasažieru evakuācijai; un

| (2) | ir parādīts, kā atver visas citas izejas, piemēram pilotu kabīnes logus. |
| --- | --- |

(2)

ir parādīts, kā atver visas citas izejas, piemēram pilotu kabīnes logus.

| d) | Mācības avārijas trapa lietošanai:
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | katrs salona apkalpes loceklis nolaižas pa avārijas trapu no augstuma, kas atbilst lidmašīnas galvenā klāja sliekšņa augstumam; |
| --- | --- | --- |

d)

Mācības avārijas trapa lietošanai:

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

katrs salona apkalpes loceklis nolaižas pa avārijas trapu no augstuma, kas atbilst lidmašīnas galvenā klāja sliekšņa augstumam;

| (2) | avārijas traps ir piestiprināts lidmašīnai vai attiecīgai mācību ierīcei; un |
| --- | --- |

(2)

avārijas traps ir piestiprināts lidmašīnai vai attiecīgai mācību ierīcei; un

| (3) | veic vēl vienu nolaišanos, kad salona apkalpes loceklis kvalificējas darbam tādā lidmašīnas tipā, kur galvenā klāja izejas sliekšņa augstums būtiski atšķiras no tā, kāds bijis jebkurā iepriekš ekspluatētā lidmašīnas tipā. |
| --- | --- |

(3)

veic vēl vienu nolaišanos, kad salona apkalpes loceklis kvalificējas darbam tādā lidmašīnas tipā, kur galvenā klāja izejas sliekšņa augstums būtiski atšķiras no tā, kāds bijis jebkurā iepriekš ekspluatētā lidmašīnas tipā.

| e) | Evakuācijas procedūras un citas ārkārtas situācijas:
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | avārijas evakuācijas mācības ietver plānotu vai neplānotu evakuāciju pazīšanu uz zemes vai ūdenī. Šajās mācībās jāietver izpratne par to, kad nevar izmantot izejas vai lietot evakuācijas ierīces; un |
| --- | --- | --- |

e)

Evakuācijas procedūras un citas ārkārtas situācijas:

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

avārijas evakuācijas mācības ietver plānotu vai neplānotu evakuāciju pazīšanu uz zemes vai ūdenī. Šajās mācībās jāietver izpratne par to, kad nevar izmantot izejas vai lietot evakuācijas ierīces; un

| (2) | ikvienam salona apkalpes loceklim iemāca, kā rīkoties šādās situācijās:






  i) | ugunsgrēks lidojuma laikā, īpaši uzsverot degšanas avota identificēšanu; |
| --- | --- | --- |

(2)

ikvienam salona apkalpes loceklim iemāca, kā rīkoties šādās situācijās:

i)

ugunsgrēks lidojuma laikā, īpaši uzsverot degšanas avota identificēšanu;

| ii) | spēcīga gaisa turbulence; |
| --- | --- |

ii)

spēcīga gaisa turbulence;

| iii) | pēkšņa dehermetizācija, tostarp nodrošinot, ka katrs salona apkalpes loceklis uzvelk pārnēsājamo skābekļa ierīci; un |
| --- | --- |

iii)

pēkšņa dehermetizācija, tostarp nodrošinot, ka katrs salona apkalpes loceklis uzvelk pārnēsājamo skābekļa ierīci; un

| iv) | citas ārkārtas situācijas lidojuma laikā. |
| --- | --- |

iv)

citas ārkārtas situācijas lidojuma laikā.

| f) | Pūļa kontrole.
  Ekspluatants nodrošina, ka sniedz mācības par pūļa kontroles praktiskajiem aspektiem dažādās ārkārtas situācijās attiecīgajā lidmašīnas tipā. |
| --- | --- |

f)

Pūļa kontrole.

Ekspluatants nodrošina, ka sniedz mācības par pūļa kontroles praktiskajiem aspektiem dažādās ārkārtas situācijās attiecīgajā lidmašīnas tipā.

| g) | Pilota darbnespēja.
  Ekspluatants nodrošina, ka, ja vien minimālais lidojumu apkalpes locekļu skaits nav vairāk par divi, katram salona apkalpes loceklim iemāca lidojumu apkalpes locekļa darbnespējas gadījumā lietojamās procedūras un liek darbināt sēdvietu un drošības jostu mehānismus. Mācības lidojumu apkalpes locekļu skābekļa sistēmas un lidojumu apkalpes locekļu kontrolsaraksta, ja ekspluatanta SOP to paredz, izmantošanā veic ar praktisku demonstrāciju. |
| --- | --- |

g)

Pilota darbnespēja.

Ekspluatants nodrošina, ka, ja vien minimālais lidojumu apkalpes locekļu skaits nav vairāk par divi, katram salona apkalpes loceklim iemāca lidojumu apkalpes locekļa darbnespējas gadījumā lietojamās procedūras un liek darbināt sēdvietu un drošības jostu mehānismus. Mācības lidojumu apkalpes locekļu skābekļa sistēmas un lidojumu apkalpes locekļu kontrolsaraksta, ja ekspluatanta SOP to paredz, izmantošanā veic ar praktisku demonstrāciju.

| h) | Drošības ierīces.
  Ekspluatants nodrošina, ka ikvienam salona apkalpes loceklim sniedz realitātei tuvas mācības un demonstrē drošības iekārtu izvietojumu un lietojumu, tostarp šādām drošības ierīcēm:






  (1) | avārijas trapi un, ja trapiem nav pašiem sava nostiprinājuma, visu ar tiem saistīto virvju lietojums; |
| --- | --- | --- |

h)

Drošības ierīces.

Ekspluatants nodrošina, ka ikvienam salona apkalpes loceklim sniedz realitātei tuvas mācības un demonstrē drošības iekārtu izvietojumu un lietojumu, tostarp šādām drošības ierīcēm:

(1)

avārijas trapi un, ja trapiem nav pašiem sava nostiprinājuma, visu ar tiem saistīto virvju lietojums;

| (2) | glābšanas plosti un trapi-plosti, tostarp ierīces, kas piestiprinātas plostam un/vai tajā tiek pārvadātas; |
| --- | --- |

(2)

glābšanas plosti un trapi-plosti, tostarp ierīces, kas piestiprinātas plostam un/vai tajā tiek pārvadātas;

| (3) | glābšanas vestes, bērnu glābšanas vestes un piepūšamās glābšanas gultiņas; |
| --- | --- |

(3)

glābšanas vestes, bērnu glābšanas vestes un piepūšamās glābšanas gultiņas;

| (4) | automātiskā skābekļa padeves sistēma; |
| --- | --- |

(4)

automātiskā skābekļa padeves sistēma;

| (5) | pirmās palīdzības skābeklis; |
| --- | --- |

(5)

pirmās palīdzības skābeklis;

| (6) | ugunsdzēsības aparāti; |
| --- | --- |

(6)

ugunsdzēsības aparāti;

| (7) | ugunsdzēsības cirvis vai lauznis; |
| --- | --- |

(7)

ugunsdzēsības cirvis vai lauznis;

| (8) | avārijas gaismas, tostarp lukturi; |
| --- | --- |

(8)

avārijas gaismas, tostarp lukturi;

| (9) | sakaru ierīces, tostarp megafoni; |
| --- | --- |

(9)

sakaru ierīces, tostarp megafoni;

| (10) | izdzīvošanas komplekti, tostarp to saturs; |
| --- | --- |

(10)

izdzīvošanas komplekti, tostarp to saturs;

| (11) | pirotehnika (reāla vai kā uzskates līdzeklis); |
| --- | --- |

(11)

pirotehnika (reāla vai kā uzskates līdzeklis);

| (12) | pirmās palīdzības aptieciņas, to saturs un avārijas medicīnas ierīces; un |
| --- | --- |

(12)

pirmās palīdzības aptieciņas, to saturs un avārijas medicīnas ierīces; un

| (13) | pārējās salona drošības ierīces un sistēmas, ja tādas ir. |
| --- | --- |

(13)

pārējās salona drošības ierīces un sistēmas, ja tādas ir.

| i) | Pasažieru instruktāža/drošības demonstrējumi.
  Ekspluatants nodrošina, ka veic mācības pasažieru sagatavošanai parastām un ārkārtas situācijām saskaņā ar OPS 1.285. |
| --- | --- |

i)

Pasažieru instruktāža/drošības demonstrējumi.

Ekspluatants nodrošina, ka veic mācības pasažieru sagatavošanai parastām un ārkārtas situācijām saskaņā ar OPS 1.285.

| j) | apkalpes darba optimizācija.
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | katrs salona apkalpes loceklis beidz ekspluatanta CRM mācības, apgūstot OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē minētos elementus līdz c) ailē noteiktajam līmenim, pirms sāk turpmākās lidmašīnas tipam specifiskās CRM un/vai periodiskās CRM mācības. |
| --- | --- | --- |

j)

apkalpes darba optimizācija.

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

katrs salona apkalpes loceklis beidz ekspluatanta CRM mācības, apgūstot OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē minētos elementus līdz c) ailē noteiktajam līmenim, pirms sāk turpmākās lidmašīnas tipam specifiskās CRM un/vai periodiskās CRM mācības.

| (2) | Ja salona apkalpes loceklis sāk pārejas kursu uz citu lidmašīnas tipu, apgūst OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē minētos elementus līdz līmenim, kāds noteikts ailē d) lidmašīnas tipam specifiskās CRM. |
| --- | --- |

(2)

Ja salona apkalpes loceklis sāk pārejas kursu uz citu lidmašīnas tipu, apgūst OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē minētos elementus līdz līmenim, kāds noteikts ailē d) lidmašīnas tipam specifiskās CRM.

| (3) | Ekspluatanta CRM mācības un lidmašīnas tipam specifiskās CRM mācību vada vismaz viens salona apkalpes CRM instruktors. |
| --- | --- |

(3)

Ekspluatanta CRM mācības un lidmašīnas tipam specifiskās CRM mācību vada vismaz viens salona apkalpes CRM instruktors.

OPS 1.1015 1. pielikums

Periodiskās mācības

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka periodiskās mācības vada attiecīgi kvalificēts personāls. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka periodiskās mācības vada attiecīgi kvalificēts personāls.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka katrus 12 kalendāros mēnešus praktiskās mācības ietver šādus jautājumus:






  (1) | ārkārtas procedūras, tostarp pilota darbnespējas gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka katrus 12 kalendāros mēnešus praktiskās mācības ietver šādus jautājumus:

(1)

ārkārtas procedūras, tostarp pilota darbnespējas gadījumā;

| (2) | evakuācijas procedūras, tostarp pūļa kontroles metodes; |
| --- | --- |

(2)

evakuācijas procedūras, tostarp pūļa kontroles metodes;

| (3) | katra salona apkalpes locekļa praktiski veikti vingrinājumi parasto un avārijas izeju atvēršanā pasažieru evakuācijai; |
| --- | --- |

(3)

katra salona apkalpes locekļa praktiski veikti vingrinājumi parasto un avārijas izeju atvēršanā pasažieru evakuācijai;

| (4) | avārijas ierīču, tostarp skābekļa sistēmu, izvietojums un lietošana, katrs salona apkalpes loceklis uzvelk glābšanas vesti, uzliek pārnēsājamo skābekļa ierīci un elpošanas aizsardzības ierīci (PBE); |
| --- | --- |

(4)

avārijas ierīču, tostarp skābekļa sistēmu, izvietojums un lietošana, katrs salona apkalpes loceklis uzvelk glābšanas vesti, uzliek pārnēsājamo skābekļa ierīci un elpošanas aizsardzības ierīci (PBE);

| (5) | pirmās palīdzība un pirmās palīdzības aptieciņu saturs; |
| --- | --- |

(5)

pirmās palīdzība un pirmās palīdzības aptieciņu saturs;

| (6) | priekšmetu izvietojums salonā; |
| --- | --- |

(6)

priekšmetu izvietojums salonā;

| (7) | drošības procedūras; |
| --- | --- |

(7)

drošības procedūras;

| (8) | negadījumu un starpgadījumu pārskats; un |
| --- | --- |

(8)

negadījumu un starpgadījumu pārskats; un

| (9) | apkalpes darba optimizācija. Ekspluatants nodrošina, ka CRM mācības atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | OPS 1.1005/1.1010/1/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē minētos elementus apgūst trīs gadu laikposmā līdz līmenim, kāds noteikts e) ailē, Ikgadējās periodiskās CRM mācības; |
| --- | --- | --- |

(9)

apkalpes darba optimizācija. Ekspluatants nodrošina, ka CRM mācības atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

OPS 1.1005/1.1010/1/1.1015 2. pielikuma 1. tabulas a) ailē minētos elementus apgūst trīs gadu laikposmā līdz līmenim, kāds noteikts e) ailē, Ikgadējās periodiskās CRM mācības;

| ii) | šīs mācību programmas noteikšanu un ieviešanu vada salona apkalpes CRM instruktors; |
| --- | --- |

ii)

šīs mācību programmas noteikšanu un ieviešanu vada salona apkalpes CRM instruktors;

| iii) | ja CRM mācības tiek īstenotas atsevišķu moduļu veidā, tās vada vismaz viens salona apkalpes CRM instruktors. |
| --- | --- |

iii)

ja CRM mācības tiek īstenotas atsevišķu moduļu veidā, tās vada vismaz viens salona apkalpes CRM instruktors.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka ar intervālu, kas nepārsniedz 3 gadus, periodiskajās mācībās ietver arī šos jautājumus:






  (1) | visu parasto un avārijas izeju darbība un reāla atvēršana pasažieru evakuācijai gaisa kuģī vai attiecīgā mācību iekārtā; |
| --- | --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka ar intervālu, kas nepārsniedz 3 gadus, periodiskajās mācībās ietver arī šos jautājumus:

(1)

visu parasto un avārijas izeju darbība un reāla atvēršana pasažieru evakuācijai gaisa kuģī vai attiecīgā mācību iekārtā;

| (2) | visu pārējo izeju darbības demonstrācija; |
| --- | --- |

(2)

visu pārējo izeju darbības demonstrācija;

| (3) | reālas un praktiskas mācības, kā lietot visas ugunsdzēsības ierīces, tostarp aizsargapģērbu, kādas var būt attiecīgajā gaisa kuģī.
  Šajās mācības ietverti šādi elementi:






  i) | tādas uguns dzēšana, kas raksturīga ugunsgrēkam lidmašīnas iekšpusē, izņemot, ja ugunsdzēsības aparāti ir ar halonu, tad var lietot alternatīvu ugunsdzēsīgo vielu; un |
| --- | --- | --- |

(3)

reālas un praktiskas mācības, kā lietot visas ugunsdzēsības ierīces, tostarp aizsargapģērbu, kādas var būt attiecīgajā gaisa kuģī.

Šajās mācības ietverti šādi elementi:

i)

tādas uguns dzēšana, kas raksturīga ugunsgrēkam lidmašīnas iekšpusē, izņemot, ja ugunsdzēsības aparāti ir ar halonu, tad var lietot alternatīvu ugunsdzēsīgo vielu; un

| ii) | katram salona apkalpes loceklim jāuzvelk un jālieto elpošanas aizsargierīces slēgtā telpā, kas mākslīgi piepildīta ar dūmiem. |
| --- | --- |

ii)

katram salona apkalpes loceklim jāuzvelk un jālieto elpošanas aizsargierīces slēgtā telpā, kas mākslīgi piepildīta ar dūmiem.

| (4) | pirotehnikas (reālas vai uzskates līdzekļa) lietojums; un |
| --- | --- |

(4)

pirotehnikas (reālas vai uzskates līdzekļa) lietojums; un

| (5) | glābšanas plosta vai trapa-plosta, ja tādi ir, lietojuma demonstrēšana. |
| --- | --- |

(5)

glābšanas plosta vai trapa-plosta, ja tādi ir, lietojuma demonstrēšana.

| (6) | Ekspluatants nodrošina, ka, ja vien minimālais lidojumu apkalpes locekļu skaits nav vairāk par divi, katram salona apkalpes loceklim iemāca lidojumu apkalpes locekļa darbnespējas gadījumā lietojamās procedūras un liek darbināt sēdvietu un drošības jostu mehānismus. Mācības lidojumu apkalpes locekļu skābekļa sistēmas un lidojumu apkalpes locekļu kontrolsaraksta, ja ekspluatanta SOP to paredz, izmantošanā veic ar praktisku demonstrāciju. |
| --- | --- |

(6)

Ekspluatants nodrošina, ka, ja vien minimālais lidojumu apkalpes locekļu skaits nav vairāk par divi, katram salona apkalpes loceklim iemāca lidojumu apkalpes locekļa darbnespējas gadījumā lietojamās procedūras un liek darbināt sēdvietu un drošības jostu mehānismus. Mācības lidojumu apkalpes locekļu skābekļa sistēmas un lidojumu apkalpes locekļu kontrolsaraksta, ja ekspluatanta SOP to paredz, izmantošanā veic ar praktisku demonstrāciju.

| d) | Ekspluatants nodrošina, ka salona apkalpes locekļu mācību kursā iekļauj visas attiecīgās III pielikuma, OPS 1, prasības. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatants nodrošina, ka salona apkalpes locekļu mācību kursā iekļauj visas attiecīgās III pielikuma, OPS 1, prasības.

OPS 1.1020 1. pielikums

Atsvaidzināšanas mācības

Ekspluatants nodrošina, ka atsvaidzināšanas mācības vada attiecīgi kvalificētas personas un ka katra salona apkalpes locekļa mācībās ir vismaz šādi elementi:

| (1) | ārkārtas procedūras, tostarp pilota darbnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

(1)

ārkārtas procedūras, tostarp pilota darbnespējas gadījumā;

| (2) | evakuācijas procedūras, tostarp pūļa kontroles metodes; |
| --- | --- |

(2)

evakuācijas procedūras, tostarp pūļa kontroles metodes;

| (3) | visu parasto un avārijas izeju darbība un reāla atvēršana pasažieru evakuācijai gaisa kuģī vai attiecīgā mācību iekārtā; |
| --- | --- |

(3)

visu parasto un avārijas izeju darbība un reāla atvēršana pasažieru evakuācijai gaisa kuģī vai attiecīgā mācību iekārtā;

| (4) | visu pārējo izeju, tostarp pilotu kabīnes logu, darbības demonstrācija; un |
| --- | --- |

(4)

visu pārējo izeju, tostarp pilotu kabīnes logu, darbības demonstrācija; un

| (5) | avārijas ierīču, tostarp skābekļa sistēmu, izvietojums un lietošana, kā arī glābšanas vestu, pārnēsājamo skābekļa masku un elpošanas aizsargierīču uzvilkšana. |
| --- | --- |

(5)

avārijas ierīču, tostarp skābekļa sistēmu, izvietojums un lietošana, kā arī glābšanas vestu, pārnēsājamo skābekļa masku un elpošanas aizsargierīču uzvilkšana.

OPS 1.1005/1.1010/1.1015 2. pielikums

Mācības

| (1) | CRM mācību programmu līdz ar CRM metodoloģiju un terminoloģiju iekļauj darbības rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

(1)

CRM mācību programmu līdz ar CRM metodoloģiju un terminoloģiju iekļauj darbības rokasgrāmatā.

| (2) | Turpmāk 1. tabulā ir norādīts, kādus CRM elementus iekļauj katrā no mācību veidiem.
  1. tabula — CRM mācības










  Mācību elementi | CRM ievadkurss | Ekspluatanta CRM Mācības | Lidmašīnas tipam specifiskās CRM | Gadskārtējas atkārtotas mācības un pārbaude | Augstāko salona apkalpes locekļu kurss |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | b) | c) | d) | e) | f) |
| Vispārēji principi |
| Cilvēka faktori aviācijā | Padziļināti | Nav vajadzīgs | Nav vajadzīgs | Pārskats | |
| Vispārīgas instrukcijas par CRM principiem un mērķie m | | | Nav vajadzīgs | | |
| Cilvēka darbības spējas un ierobežojumi | | | | | |
| Attiecībā uz konkrētu salona apkalpes locekli |
| Personības apzināšanās, cilvēka kļūdas un uzticamība, attieksme un uzvedība, pašnovērtējums | | | | | |
| Stress un stresa vadība | | | | | |
| Nogurums un modrība | Padziļināti
  Nav vajadzīgs | Nav vajadzīgs | Pārskats | (3 gadu cikls) | Nav vajadzīgs |
| Pašpārliecinātība |
| Situācijas izpratne, informācijas iegūšana un apstrādāšana | | | | | |
| Attiecībā uz visu lidmašīnas apkalpi |
| Kļūdu novēršana un atklāšana | | | | | |
| Kopīga situācijas izpratne, informācijas iegūšana un apstrāde | | | | Pārskats | |
| Darba slodzes vadība | | | | (3 gadu cikls) | |
| Efektīva visu apkalpes locekļu, tostarp lidojumu apkalpes un nepieredzējušu salona apkalpes locekļu saziņa un koordinācija, kultūras atšķirības | Nav vajadzīgs | Padziļināti | Attiecībā uz konkrēto tipu(–iem) | | Pastiprināšana (attiecībā uz augstāko salona apkalpes locekļu pienākumiem) |
| Līderība, sadarbība, sinerģija, lēmumu pieņemšana, deleģēšana | | | | | |
| Individuāli un komandas pienākumi, lēmumu pieņemšana un rīcība | | | | | |
| Pasažieru cilvēka faktoru identifikācija un vadība: pūļa kontrole, pasažieru stress, konfliktu vadība, medicīniskie faktori | | | | | |
| Parametri, kas attiecas uz lidmašīnu tipu (šaurs/plats korpuss, ar vienu/vairākiem klājiem), lidojumu apkalpes un salona apkalpes sastāvs un pasažieru skaits | | Nav vajadzīgs | Padziļināti | | |
| Attiecībā uz ekspluatantu un organizāciju |
| Uzņēmuma drošības kultūra, SOP, organizatoriskie faktori, faktori, kas saistīti ar operāciju veidiem | | | | | |
| Efektīva saziņa un koordinācija ar citu ekspluatācijas personālu un dienestiem uz zemes | Nav vajadzīgs | Padziļināti | Attiecībā uz konkrēto tipu(–iem) | Pārskats (3 gadu cikls) | |
| Dalība kabīnes drošības starpgadījumu un negadījumu ziņošanā | | | | | |
| Konkrētu gadījumu pētījumi (skatīt piezīmi) | | Vajadzīgs | | Vajadzīgs | |
| Piezīme: | d) ailē, ja piemēroti attiecīgajam lidmašīnas tipam specifiski konkrētu gadījumu pētījumi nav pieejami, jāaplūko ekspluatācijas apjomam un mērogam atbilstoši konkrētu gadījumu pētījumi. |

(2)

Turpmāk 1. tabulā ir norādīts, kādus CRM elementus iekļauj katrā no mācību veidiem.

1. tabula — CRM mācības

Mācību elementi

CRM ievadkurss

Ekspluatanta CRM Mācības

Lidmašīnas tipam specifiskās CRM

Gadskārtējas atkārtotas mācības un pārbaude

Augstāko salona apkalpes locekļu kurss

a)

b)

c)

d)

e)

f)

Vispārēji principi

Cilvēka faktori aviācijā

Padziļināti

Nav vajadzīgs

Nav vajadzīgs

Pārskats

Vispārīgas instrukcijas par CRM principiem un mērķie m

Nav vajadzīgs

Cilvēka darbības spējas un ierobežojumi

Attiecībā uz konkrētu salona apkalpes locekli

Personības apzināšanās, cilvēka kļūdas un uzticamība, attieksme un uzvedība, pašnovērtējums

Stress un stresa vadība

Nogurums un modrība

Padziļināti

Nav vajadzīgs

Nav vajadzīgs

Pārskats

(3 gadu cikls)

Nav vajadzīgs

Pašpārliecinātība

Situācijas izpratne, informācijas iegūšana un apstrādāšana

Attiecībā uz visu lidmašīnas apkalpi

Kļūdu novēršana un atklāšana

Kopīga situācijas izpratne, informācijas iegūšana un apstrāde

Pārskats

Darba slodzes vadība

(3 gadu cikls)

Efektīva visu apkalpes locekļu, tostarp lidojumu apkalpes un nepieredzējušu salona apkalpes locekļu saziņa un koordinācija, kultūras atšķirības

Nav vajadzīgs

Padziļināti

Attiecībā uz konkrēto tipu(–iem)

Pastiprināšana (attiecībā uz augstāko salona apkalpes locekļu pienākumiem)

Līderība, sadarbība, sinerģija, lēmumu pieņemšana, deleģēšana

Individuāli un komandas pienākumi, lēmumu pieņemšana un rīcība

Pasažieru cilvēka faktoru identifikācija un vadība: pūļa kontrole, pasažieru stress, konfliktu vadība, medicīniskie faktori

Parametri, kas attiecas uz lidmašīnu tipu (šaurs/plats korpuss, ar vienu/vairākiem klājiem), lidojumu apkalpes un salona apkalpes sastāvs un pasažieru skaits

Nav vajadzīgs

Padziļināti

Attiecībā uz ekspluatantu un organizāciju

Uzņēmuma drošības kultūra, SOP, organizatoriskie faktori, faktori, kas saistīti ar operāciju veidiem

Efektīva saziņa un koordinācija ar citu ekspluatācijas personālu un dienestiem uz zemes

Nav vajadzīgs

Padziļināti

Attiecībā uz konkrēto tipu(–iem)

Pārskats (3 gadu cikls)

Dalība kabīnes drošības starpgadījumu un negadījumu ziņošanā

Konkrētu gadījumu pētījumi (skatīt piezīmi)

Vajadzīgs

Vajadzīgs

Piezīme:

d) ailē, ja piemēroti attiecīgajam lidmašīnas tipam specifiski konkrētu gadījumu pētījumi nav pieejami, jāaplūko ekspluatācijas apjomam un mērogam atbilstoši konkrētu gadījumu pētījumi.

P APAKŠSADAĻA

ROKASGRĀMATAS, ŽURNĀLI UN IERAKSTI

OPS 1.1040

Vispārīgie noteikumi darbības rokasgrāmatām

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā ir visas ekspluatācijas personālam pienākumu veikšanai vajadzīgās instrukcijas un informācija. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā ir visas ekspluatācijas personālam pienākumu veikšanai vajadzīgās instrukcijas un informācija.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatas saturs, tostarp ar visiem grozījumiem un labojumiem, nav pretrunā Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) nosacījumiem vai citiem piemērojamiem noteikumiem un ir pieņemams Iestādei vai, kur piemērojams, Iestāde to ir apstiprinājusi. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatas saturs, tostarp ar visiem grozījumiem un labojumiem, nav pretrunā Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) nosacījumiem vai citiem piemērojamiem noteikumiem un ir pieņemams Iestādei vai, kur piemērojams, Iestāde to ir apstiprinājusi.

| c) | Ja Iestāde nav apstiprinājusi citādi vai ja citādi nav noteikts valsts normatīvajos aktos, ekspluatantam rokasgrāmata jāsagatavo angļu valodā. Papildus ekspluatants var tulkot un lietot šo rokasgrāmatu vai tās daļas citā valodā. |
| --- | --- |

c)

Ja Iestāde nav apstiprinājusi citādi vai ja citādi nav noteikts valsts normatīvajos aktos, ekspluatantam rokasgrāmata jāsagatavo angļu valodā. Papildus ekspluatants var tulkot un lietot šo rokasgrāmatu vai tās daļas citā valodā.

| d) | Ja ekspluatantam rodas vajadzība izdot jaunas darbības rokasgrāmatas vai lielas to daļas/sējumus, viņam jāievēro c) apakšpunkta noteikumi iepriekš. |
| --- | --- |

d)

Ja ekspluatantam rodas vajadzība izdot jaunas darbības rokasgrāmatas vai lielas to daļas/sējumus, viņam jāievēro c) apakšpunkta noteikumi iepriekš.

| e) | Ekspluatants var izdot darbības rokasgrāmatu atsevišķos sējumos. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants var izdot darbības rokasgrāmatu atsevišķos sējumos.

| f) | Ekspluatants nodrošina, ka visam ekspluatācijas personālam ir ērti pieejams katrs rokasgrāmatas tās daļas eksemplārs, kas attiecas uz viņa pienākumiem. Papildus ekspluatants katram apkalpes loceklim piešķir personīgu rokasgrāmatas A un B daļu eksemplāru vai izvilkumus, kas vajadzīgi personīgām studijām. |
| --- | --- |

f)

Ekspluatants nodrošina, ka visam ekspluatācijas personālam ir ērti pieejams katrs rokasgrāmatas tās daļas eksemplārs, kas attiecas uz viņa pienākumiem. Papildus ekspluatants katram apkalpes loceklim piešķir personīgu rokasgrāmatas A un B daļu eksemplāru vai izvilkumus, kas vajadzīgi personīgām studijām.

| g) | Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā izdara grozījumus vai labojumus, tādējādi atjauninot tajā ietvertās instrukcijas un informācijas. Ekspluatants nodrošina, ka viss ekspluatanta personāls iepazīstas ar grozījumiem, kas attiecas uz viņu pienākumiem. |
| --- | --- |

g)

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā izdara grozījumus vai labojumus, tādējādi atjauninot tajā ietvertās instrukcijas un informācijas. Ekspluatants nodrošina, ka viss ekspluatanta personāls iepazīstas ar grozījumiem, kas attiecas uz viņu pienākumiem.

| h) | Katrs darbības rokasgrāmatas vai attiecīgo tās daļu turētājs nodrošina tās atjaunināšanu ar grozījumiem vai labojumiem, ko veicis ekspluatants. |
| --- | --- |

h)

Katrs darbības rokasgrāmatas vai attiecīgo tās daļu turētājs nodrošina tās atjaunināšanu ar grozījumiem vai labojumiem, ko veicis ekspluatants.

| i) | Ekspluatants pirms plānoto grozījumu un labojumu spēkā stāšanās nosūta tos Iestādei. Ja grozījums skar tādu rokasgrāmatas daļu, kas jāapstiprina saskaņā ar OPS, šo apstiprinājumu iegūst, pirms grozījums stājas spēkā. Ja drošības apsvērumu dēļ vajadzīgi steidzami grozījumi vai labojumi, tos var publicēt un piemērot nekavējoties, ar nosacījumu, ka pieteikums attiecīgā apstiprinājuma saņemšanai ir iesniegts. |
| --- | --- |

i)

Ekspluatants pirms plānoto grozījumu un labojumu spēkā stāšanās nosūta tos Iestādei. Ja grozījums skar tādu rokasgrāmatas daļu, kas jāapstiprina saskaņā ar OPS, šo apstiprinājumu iegūst, pirms grozījums stājas spēkā. Ja drošības apsvērumu dēļ vajadzīgi steidzami grozījumi vai labojumi, tos var publicēt un piemērot nekavējoties, ar nosacījumu, ka pieteikums attiecīgā apstiprinājuma saņemšanai ir iesniegts.

| j) | Ekspluatants veic visus Iestādes pieprasītos grozījumus un labojumus. |
| --- | --- |

j)

Ekspluatants veic visus Iestādes pieprasītos grozījumus un labojumus.

| k) | Ekspluatantam jānodrošina, ka informāciju no apstiprinātiem dokumentiem un visus grozījumus šādos apstiprinātos dokumentos precīzi atspoguļo darbības rokasgrāmatā un ka darbības rokasgrāmatā nav informācijas, kas ir pretrunā jebkuriem apstiprinātiem dokumentiem. Tomēr šī prasība neaizliedz ekspluatantam izmantot piesardzīgākus datus un procedūras. |
| --- | --- |

k)

Ekspluatantam jānodrošina, ka informāciju no apstiprinātiem dokumentiem un visus grozījumus šādos apstiprinātos dokumentos precīzi atspoguļo darbības rokasgrāmatā un ka darbības rokasgrāmatā nav informācijas, kas ir pretrunā jebkuriem apstiprinātiem dokumentiem. Tomēr šī prasība neaizliedz ekspluatantam izmantot piesardzīgākus datus un procedūras.

| l) | Ekspluatantam jānodrošina, ka darbības rokasgrāmatas saturs ir tādā formā, lai to varētu lietot bez grūtībām. Rokasgrāmatas struktūrā ievēro cilvēka faktora principus. |
| --- | --- |

l)

Ekspluatantam jānodrošina, ka darbības rokasgrāmatas saturs ir tādā formā, lai to varētu lietot bez grūtībām. Rokasgrāmatas struktūrā ievēro cilvēka faktora principus.

| m) | Iestāde var atļaut ekspluatantam visu darbības rokasgrāmatu vai tās daļu sniegt citā formātā, nevis drukātu uz papīra. Šādos gadījumos jānodrošina pieņemams pieejamības, lietojamības un uzticamības līmenis. |
| --- | --- |

m)

Iestāde var atļaut ekspluatantam visu darbības rokasgrāmatu vai tās daļu sniegt citā formātā, nevis drukātu uz papīra. Šādos gadījumos jānodrošina pieņemams pieejamības, lietojamības un uzticamības līmenis.

| n) | Darbības rokasgrāmatas saīsinātas formas izmantošana neatbrīvo ekspluatantu no OPS 1.130 prasībām. |
| --- | --- |

n)

Darbības rokasgrāmatas saīsinātas formas izmantošana neatbrīvo ekspluatantu no OPS 1.130 prasībām.

OPS 1.1045

Darbības rokasgrāmatas struktūra un saturs

(Skat. OPS 1.1045 1. pielikumu)

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatai ir šāda galvenā struktūra:






  — | A daļa: Vispārīgi/Pamata jautājumi
  Šajā daļā ir visas ar konkrētu tipu nesaistītās ekspluatācijas nostādnes, instrukcijas un procedūras, kas vajadzīgas drošai ekspluatācijai. |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatai ir šāda galvenā struktūra:

—

A daļa: Vispārīgi/Pamata jautājumi

Šajā daļā ir visas ar konkrētu tipu nesaistītās ekspluatācijas nostādnes, instrukcijas un procedūras, kas vajadzīgas drošai ekspluatācijai.

| — | B daļa: Lidmašīnas ekspluatācijas jautājumi
  Šajā daļā ir visas ar konkrētu tipu saistītas instrukcijas un procedūras, kas vajadzīgas drošai ekspluatācijai. Tajā jāņem vērā visas atšķirības starp ekspluatanta lietotajiem tipiem, variantiem vai atsevišķām lidmašīnām. |
| --- | --- |

—

B daļa: Lidmašīnas ekspluatācijas jautājumi

Šajā daļā ir visas ar konkrētu tipu saistītas instrukcijas un procedūras, kas vajadzīgas drošai ekspluatācijai. Tajā jāņem vērā visas atšķirības starp ekspluatanta lietotajiem tipiem, variantiem vai atsevišķām lidmašīnām.

| — | C daļa: Instrukcijas un informācija par maršrutiem un lidlaukiem
  Šajā daļā ir visas instrukcijas un informācija, kas vajadzīga attiecīgajā ekspluatācijas reģionā. |
| --- | --- |

—

C daļa: Instrukcijas un informācija par maršrutiem un lidlaukiem

Šajā daļā ir visas instrukcijas un informācija, kas vajadzīga attiecīgajā ekspluatācijas reģionā.

| — | D daļa: Mācības
  Šajā daļā ir visas personāla mācību instrukcijas, kas vajadzīgas drošai ekspluatācijai. |
| --- | --- |

—

D daļa: Mācības

Šajā daļā ir visas personāla mācību instrukcijas, kas vajadzīgas drošai ekspluatācijai.

| b) | Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatas saturs atbilst OPS 1.1045 1. pielikuma prasībām un attiecas uz ekspluatācijas reģionu un raksturu. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatas saturs atbilst OPS 1.1045 1. pielikuma prasībām un attiecas uz ekspluatācijas reģionu un raksturu.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatas detalizēta struktūra ir Iestādei pieņemama. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatas detalizēta struktūra ir Iestādei pieņemama.

OPS 1.1050

Lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmata

Ekspluatantam ir spēkā esoša lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmata vai tai līdzvērtīgs dokuments katrai lidmašīnai, kuru tas ekspluatē.

OPS 1.1055

Lidojuma žurnāls

| a) | Ekspluatants par katru lidojumu saglabā lidojuma žurnāla formā šādu informāciju:






  (1) | lidmašīnas reģistrācija; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants par katru lidojumu saglabā lidojuma žurnāla formā šādu informāciju:

(1)

lidmašīnas reģistrācija;

| (2) | datums; |
| --- | --- |

(2)

datums;

| (3) | apkalpes locekļu vārds(-i) un uzvārds(-i); |
| --- | --- |

(3)

apkalpes locekļu vārds(-i) un uzvārds(-i);

| (4) | apkalpes loceklim(-ļiem) uzticētie darba pienākumi; |
| --- | --- |

(4)

apkalpes loceklim(-ļiem) uzticētie darba pienākumi;

| (5) | izlidošanas vieta; |
| --- | --- |

(5)

izlidošanas vieta;

| (6) | ielidošanas vieta; |
| --- | --- |

(6)

ielidošanas vieta;

| (7) | izlidošanas laiks (riteņu atbloķēšanas laiks); |
| --- | --- |

(7)

izlidošanas laiks (riteņu atbloķēšanas laiks);

| (8) | ierašanās laiks (riteņu bloķēšanas laiks); |
| --- | --- |

(8)

ierašanās laiks (riteņu bloķēšanas laiks);

| (9) | lidojuma ilgums; |
| --- | --- |

(9)

lidojuma ilgums;

| (10) | lidojuma veids; |
| --- | --- |

(10)

lidojuma veids;

| (11) | starpgadījumi, novērojumi (ja tādi ir); un |
| --- | --- |

(11)

starpgadījumi, novērojumi (ja tādi ir); un

| (12) | komandiera paraksts (vai tā ekvivalents). |
| --- | --- |

(12)

komandiera paraksts (vai tā ekvivalents).

| b) | Iestāde ekspluatantam var atļaut nelietot lidojuma žurnālu vai kādu tā daļu, ja attiecīgā informācija ir pieejama citos dokumentos. |
| --- | --- |

b)

Iestāde ekspluatantam var atļaut nelietot lidojuma žurnālu vai kādu tā daļu, ja attiecīgā informācija ir pieejama citos dokumentos.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka visus ierakstus veic vienlaicīgi un ka tie nav viegli izdzēšami. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka visus ierakstus veic vienlaicīgi un ka tie nav viegli izdzēšami.

OPS 1.1060

Operatīvais lidojuma plāns

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka izmantotajā operatīvajā lidojuma plānā un lidojuma laikā veiktajos ierakstos ir šādi punkti:






  (1) | lidmašīnas reģistrācija; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka izmantotajā operatīvajā lidojuma plānā un lidojuma laikā veiktajos ierakstos ir šādi punkti:

(1)

lidmašīnas reģistrācija;

| (2) | lidmašīnas tips un variants; |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnas tips un variants;

| (3) | lidojuma datums; |
| --- | --- |

(3)

lidojuma datums;

| (4) | lidojuma identifikācija; |
| --- | --- |

(4)

lidojuma identifikācija;

| (5) | lidojumu apkalpes locekļu vārdi un uzvārdi; |
| --- | --- |

(5)

lidojumu apkalpes locekļu vārdi un uzvārdi;

| (6) | lidojumu apkalpes locekļu darba pienākumi; |
| --- | --- |

(6)

lidojumu apkalpes locekļu darba pienākumi;

| (7) | izlidošanas vieta; |
| --- | --- |

(7)

izlidošanas vieta;

| (8) | izlidošanas laiks (faktiskais riteņu atbloķēšanas laiks, pacelšanās laiks); |
| --- | --- |

(8)

izlidošanas laiks (faktiskais riteņu atbloķēšanas laiks, pacelšanās laiks);

| (9) | ierašanās vieta (plānotā un faktiskā); |
| --- | --- |

(9)

ierašanās vieta (plānotā un faktiskā);

| (10) | ierašanās laiks (faktiskais nosēšanās un riteņu atbloķēšanas laiks); |
| --- | --- |

(10)

ierašanās laiks (faktiskais nosēšanās un riteņu atbloķēšanas laiks);

| (11) | ekspluatācijas veids (ETOPS, VFR, pārtransportēšanas lidojums utt.); |
| --- | --- |

(11)

ekspluatācijas veids (ETOPS, VFR, pārtransportēšanas lidojums utt.);

| (12) | maršruts un maršruta segmenti ar kontrolpunktiem/maršruta punktiem, attālumiem, laiku un trekiem; |
| --- | --- |

(12)

maršruts un maršruta segmenti ar kontrolpunktiem/maršruta punktiem, attālumiem, laiku un trekiem;

| (13) | plānotais kreisēšanas ātrums un lidojuma laiks starp kontrolpunktiem/maršruta punktiem. Aprēķinātais un faktiskais pārlidojuma laiks; |
| --- | --- |

(13)

plānotais kreisēšanas ātrums un lidojuma laiks starp kontrolpunktiem/maršruta punktiem. Aprēķinātais un faktiskais pārlidojuma laiks;

| (14) | drošie augstumi un minimālie līmeņi; |
| --- | --- |

(14)

drošie augstumi un minimālie līmeņi;

| (15) | plānotie augstumi un lidojuma līmeņi; |
| --- | --- |

(15)

plānotie augstumi un lidojuma līmeņi;

| (16) | degvielas aprēķini (ieraksti par lidojumā veiktajām degvielas pārbaudēm); |
| --- | --- |

(16)

degvielas aprēķini (ieraksti par lidojumā veiktajām degvielas pārbaudēm);

| (17) | lidmašīnā esošā degviela, iedarbinot dzinējus; |
| --- | --- |

(17)

lidmašīnā esošā degviela, iedarbinot dzinējus;

| (18) | galapunkta un, kur piemērojams, pacelšanās un maršruta rezerves lidlauka variants(-i), ietverot šā apakšpunkta 12), 13), 14) un 15) daļā minēto informāciju; |
| --- | --- |

(18)

galapunkta un, kur piemērojams, pacelšanās un maršruta rezerves lidlauka variants(-i), ietverot šā apakšpunkta 12), 13), 14) un 15) daļā minēto informāciju;

| (19) | sākotnējā ATS lidojuma plāna atļauja un turpmākā otrreizējā atļauja; |
| --- | --- |

(19)

sākotnējā ATS lidojuma plāna atļauja un turpmākā otrreizējā atļauja;

| (20) | lidojumā veiktie pārplānojuma aprēķini; un |
| --- | --- |

(20)

lidojumā veiktie pārplānojuma aprēķini; un

| (21) | attiecīgā meteoroloģiskā informācija. |
| --- | --- |

(21)

attiecīgā meteoroloģiskā informācija.

| b) | Punktus, par kuriem informācija ir viegli pieejama citos dokumentos vai no cita pieņemama avota, vai kuri nav būtiski konkrētajam lidojuma tipam, no operatīvā lidojuma plāna var izlaist. |
| --- | --- |

b)

Punktus, par kuriem informācija ir viegli pieejama citos dokumentos vai no cita pieņemama avota, vai kuri nav būtiski konkrētajam lidojuma tipam, no operatīvā lidojuma plāna var izlaist.

| c) | Ekspluatants nodrošina, ka operatīvais lidojuma plāns un tā izmantošana ir aprakstīta darbības rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

c)

Ekspluatants nodrošina, ka operatīvais lidojuma plāns un tā izmantošana ir aprakstīta darbības rokasgrāmatā.

| d) | Ekspluatants nodrošina, ka visus ierakstus operatīvajā lidojuma plānā veic vienlaicīgi un ka tie nav viegli izdzēšami. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatants nodrošina, ka visus ierakstus operatīvajā lidojuma plānā veic vienlaicīgi un ka tie nav viegli izdzēšami.

OPS 1.1065

Dokumentu saglabāšanas ilgums

Ekspluatants nodrošina, ka visus ierakstus un visu svarīgo ekspluatācijas un tehniskā informāciju katram atsevišķam lidojumam saglabā tik ilgi, cik noteikts OPS 1.1065 1. pielikumā.

OPS 1.1070

Ekspluatanta nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas vadības organizācijas pašraksturojums

Ekspluatantam ir pašreizējs apstiprināts nepārtraukta lidojumderīguma uzturēšanas vadības organizācijas pašraksturojums, kā noteikts M daļas M.A.704. iedaļā.

OPS 1.1071

Lidmašīnas tehniskais žurnāls

Ekspluatants uztur lidmašīnas tehnisko žurnālu, kā noteikts OPS 1.915.

OPS 1.1045 1. pielikums

Darbības rokasgrāmatas saturs

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā ir šāda informācija:

A   VISPĀRĪGI/PAMATA JAUTĀJUMI

0.   DARBĪBAS ROKASGRĀMATAS ADMINISTRĒŠANA UN KONTROLE

0.1.   Ievads

| a) | Paziņojums, ka rokasgrāmata atbilst visu piemērojamo normatīvo aktu prasībām un piemērojamās gaisa kuģa ekspluatanta apliecības noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

a)

Paziņojums, ka rokasgrāmata atbilst visu piemērojamo normatīvo aktu prasībām un piemērojamās gaisa kuģa ekspluatanta apliecības noteikumiem un nosacījumiem.

| b) | Paziņojums, ka rokasgrāmatā ir ekspluatācijas instrukcijas, kas jāievēro attiecīgajam personālam. |
| --- | --- |

b)

Paziņojums, ka rokasgrāmatā ir ekspluatācijas instrukcijas, kas jāievēro attiecīgajam personālam.

| c) | Rokasgrāmatas daļu uzskaitījums, īss to satura, piemērošanas sfēras un lietojuma apraksts. |
| --- | --- |

c)

Rokasgrāmatas daļu uzskaitījums, īss to satura, piemērošanas sfēras un lietojuma apraksts.

| d) | Rokasgrāmatas lietošanai vajadzīgo terminu un vārdu skaidrojumi un definīcijas. |
| --- | --- |

d)

Rokasgrāmatas lietošanai vajadzīgo terminu un vārdu skaidrojumi un definīcijas.

0.2.   Grozījumu un labojumu sistēma

| a) | Ziņas par personu(-ām), kas atbild par grozījumu un labojumu izstrādi un ievietošanu. |
| --- | --- |

a)

Ziņas par personu(-ām), kas atbild par grozījumu un labojumu izstrādi un ievietošanu.

| b) | Grozījumu un labojumu saraksts ar ievietošanas datumiem un spēkā stāšanās datumiem. |
| --- | --- |

b)

Grozījumu un labojumu saraksts ar ievietošanas datumiem un spēkā stāšanās datumiem.

| c) | Paziņojums, ka ar roku rakstīti grozījumi un labojumi nav atļauti, izņemot situācijas, kad tūlītējs grozījums vai labojums vajadzīgs drošības apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

c)

Paziņojums, ka ar roku rakstīti grozījumi un labojumi nav atļauti, izņemot situācijas, kad tūlītējs grozījums vai labojums vajadzīgs drošības apsvērumu dēļ.

| d) | Lappušu anotēšanas sistēmas apraksts un to spēkā stāšanās datumi. |
| --- | --- |

d)

Lappušu anotēšanas sistēmas apraksts un to spēkā stāšanās datumi.

| e) | Spēkā esošo lappušu saraksts. |
| --- | --- |

e)

Spēkā esošo lappušu saraksts.

| f) | Piezīmes par grozījumiem (teksta lappusēs un, ciktāl tas praktiski iespējams, shēmās un diagrammās). |
| --- | --- |

f)

Piezīmes par grozījumiem (teksta lappusēs un, ciktāl tas praktiski iespējams, shēmās un diagrammās).

| g) | Pagaidu labojumi. |
| --- | --- |

g)

Pagaidu labojumi.

Rokasgrāmatu, grozījumu un labojumu izplatīšanas sistēmas apraksts.

1.   ORGANIZĀCIJA UN ATBILDĪBA

| 1.1. | Organizācijas struktūra. Organizācijas struktūras apraksts, tostarp uzņēmuma vispārīgā struktūrshēma un ekspluatācijas nodaļas struktūrshēma. Struktūrshēmā jāataino ekspluatācijas nodaļas saistība ar pārējām uzņēmuma nodaļām. Jo īpaši jānorāda visas tās struktūrvienību, nodaļu u.c. savstarpējās subordinācijas un atskaitīšanās līnijas, kas attiecas uz lidojumu ekspluatācijas drošību. |
| --- | --- |

1.1.

Organizācijas struktūra. Organizācijas struktūras apraksts, tostarp uzņēmuma vispārīgā struktūrshēma un ekspluatācijas nodaļas struktūrshēma. Struktūrshēmā jāataino ekspluatācijas nodaļas saistība ar pārējām uzņēmuma nodaļām. Jo īpaši jānorāda visas tās struktūrvienību, nodaļu u.c. savstarpējās subordinācijas un atskaitīšanās līnijas, kas attiecas uz lidojumu ekspluatācijas drošību.

| 1.2. | Atbildīgās amatpersonas. Katras par lidojumu ekspluatāciju, tehniskās apkopes sistēmu, apkalpju mācībām un ekspluatāciju uz zemes atbildīgās amatpersonas, kas paredzēta OPS 1.175 i) apakšpunktā, vārds un uzvārds. Iekļauj arī viņu funkciju un atbildības aprakstu. |
| --- | --- |

1.2.

Atbildīgās amatpersonas. Katras par lidojumu ekspluatāciju, tehniskās apkopes sistēmu, apkalpju mācībām un ekspluatāciju uz zemes atbildīgās amatpersonas, kas paredzēta OPS 1.175 i) apakšpunktā, vārds un uzvārds. Iekļauj arī viņu funkciju un atbildības aprakstu.

| 1.3. | Vadošā ekspluatācijas personāla atbildība un pienākumi. To vadošā ekspluatācijas personāla pienākumu, atbildības un pilnvaru apraksts, kas attiecas uz lidojumu ekspluatācijas drošību un atbilstību piemērojamajiem normatīviem. |
| --- | --- |

1.3.

Vadošā ekspluatācijas personāla atbildība un pienākumi. To vadošā ekspluatācijas personāla pienākumu, atbildības un pilnvaru apraksts, kas attiecas uz lidojumu ekspluatācijas drošību un atbilstību piemērojamajiem normatīviem.

| 1.4. | Komandiera pilnvaras, pienākumi un atbildība. Paziņojums, kas nosaka komandiera pilnvaras, pienākumus un atbildību. |
| --- | --- |

1.4.

Komandiera pilnvaras, pienākumi un atbildība. Paziņojums, kas nosaka komandiera pilnvaras, pienākumus un atbildību.

| 1.5. | Apkalpes locekļu, kas nav komandieri, pienākumi un atbildība. |
| --- | --- |

1.5.

Apkalpes locekļu, kas nav komandieri, pienākumi un atbildība.

2.   EKSPLUATĀCIJAS KONTROLE UN UZRAUDZĪBA

| 2.1. | Ekspluatācijas uzraudzība, ko veic ekspluatants. Ekspluatanta veiktās ekspluatācijas uzraudzības sistēmas apraksts (skat. OPS 1.175 g) apakšpunktu). Tajā jāparāda, kā uzrauga lidojumu ekspluatācijas drošību un personāla kvalifikāciju. Jo īpaši jāapraksta procedūras, kas saistītas ar šādiem jautājumiem:






  a) | apliecību un kvalifikācijas derīgums; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ekspluatācijas uzraudzība, ko veic ekspluatants. Ekspluatanta veiktās ekspluatācijas uzraudzības sistēmas apraksts (skat. OPS 1.175 g) apakšpunktu). Tajā jāparāda, kā uzrauga lidojumu ekspluatācijas drošību un personāla kvalifikāciju. Jo īpaši jāapraksta procedūras, kas saistītas ar šādiem jautājumiem:

a)

apliecību un kvalifikācijas derīgums;

| b) | ekspluatācijas personāla kompetence; un |
| --- | --- |

b)

ekspluatācijas personāla kompetence; un

| c) | ierakstu, lidojuma dokumentu, papildu informācijas un datu kontrole, analīze un glabāšana. |
| --- | --- |

c)

ierakstu, lidojuma dokumentu, papildu informācijas un datu kontrole, analīze un glabāšana.

| 2.2. | Papildu ekspluatācijas instrukciju un informācijas izsludināšanas sistēma. Jebkuras sistēmas, kas paredzēta tādas darbības rokasgrāmatā neiekļautas papildu informācijas izsludināšanai, kurai var būt ietekme uz ekspluatāciju, apraksts. Iekļauj arī ziņas par šīs informācijas piemērojamību un personām, kas atbild par tās izsludināšanu. |
| --- | --- |

2.2.

Papildu ekspluatācijas instrukciju un informācijas izsludināšanas sistēma. Jebkuras sistēmas, kas paredzēta tādas darbības rokasgrāmatā neiekļautas papildu informācijas izsludināšanai, kurai var būt ietekme uz ekspluatāciju, apraksts. Iekļauj arī ziņas par šīs informācijas piemērojamību un personām, kas atbild par tās izsludināšanu.

| 2.3. | Negadījumu novēršanas un lidojumu drošības programma. Lidojumu drošības programmas galveno aspektu apraksts. |
| --- | --- |

2.3.

Negadījumu novēršanas un lidojumu drošības programma. Lidojumu drošības programmas galveno aspektu apraksts.

| 2.4. | Operatīvā kontrole. Vajadzīgo procedūru un atbildību apraksts operatīvās kontroles veikšanai attiecībā uz lidojumu drošību. |
| --- | --- |

2.4.

Operatīvā kontrole. Vajadzīgo procedūru un atbildību apraksts operatīvās kontroles veikšanai attiecībā uz lidojumu drošību.

| 2.5. | Iestādes pilnvaras. Iestādes pilnvaru apraksts un ieteikumi darbiniekiem, kā atvieglot Iestādes personāla veiktās pārbaudes. |
| --- | --- |

2.5.

Iestādes pilnvaras. Iestādes pilnvaru apraksts un ieteikumi darbiniekiem, kā atvieglot Iestādes personāla veiktās pārbaudes.

3.   KVALITĀTES PĀRVALDĪBAS SISTĒMA

Pieņemtās kvalitātes pārvaldības sistēmas apraksts, iekļaujot vismaz:

| a) | kvalitātes politiku; |
| --- | --- |

a)

kvalitātes politiku;

| b) | kvalitātes pārvaldības sistēmas organizācijas aprakstu; un |
| --- | --- |

b)

kvalitātes pārvaldības sistēmas organizācijas aprakstu; un

| c) | pienākumu un atbildības sadali. |
| --- | --- |

c)

pienākumu un atbildības sadali.

4.   APKALPES SASTĀVS

| 4.1. | Apkalpes sastāvs. Apkalpes sastāva noteikšanas metodes apraksts, ņemot vērā šādus faktorus:






  a) | izmantojamās lidmašīnas tips; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Apkalpes sastāvs. Apkalpes sastāva noteikšanas metodes apraksts, ņemot vērā šādus faktorus:

a)

izmantojamās lidmašīnas tips;

| b) | veicamās ekspluatācijas reģions un veids; |
| --- | --- |

b)

veicamās ekspluatācijas reģions un veids;

| c) | lidojuma fāze; |
| --- | --- |

c)

lidojuma fāze;

| d) | minimālais apkalpes sastāvs un plānotais lidojuma darba laika posms; |
| --- | --- |

d)

minimālais apkalpes sastāvs un plānotais lidojuma darba laika posms;

| e) | apkalpes locekļu pieredze (kopējā un konkrētajā lidmašīnas tipā), nesenā lidojumu veikšana un kvalifikācija; un |
| --- | --- |

e)

apkalpes locekļu pieredze (kopējā un konkrētajā lidmašīnas tipā), nesenā lidojumu veikšana un kvalifikācija; un

| f) | komandiera iecelšana un, ja vajadzīgs lidojuma ilguma dēļ, procedūras komandiera vai citu lidojumu apkalpes locekļu aizvietošanai atpūtas laikā (skat. OPS 1.940 1. pielikumu); |
| --- | --- |

f)

komandiera iecelšana un, ja vajadzīgs lidojuma ilguma dēļ, procedūras komandiera vai citu lidojumu apkalpes locekļu aizvietošanai atpūtas laikā (skat. OPS 1.940 1. pielikumu);

| g) | vecākā salona apkalpes locekļa iecelšana un, ja vajadzīgs lidojuma ilguma dēļ, procedūras vecākā salona apkalpes locekļa vai citu salona apkalpes locekļu aizvietošanai atpūtas laikā. |
| --- | --- |

g)

vecākā salona apkalpes locekļa iecelšana un, ja vajadzīgs lidojuma ilguma dēļ, procedūras vecākā salona apkalpes locekļa vai citu salona apkalpes locekļu aizvietošanai atpūtas laikā.

| 4.2. | Komandiera iecelšana. Komandiera iecelšanai piemērojamie noteikumi. |
| --- | --- |

4.2.

Komandiera iecelšana. Komandiera iecelšanai piemērojamie noteikumi.

| 4.3. | Lidojumu apkalpes rīcībnespēja. Instrukcija par komandiera pienākumu pārejas secību lidojumu apkalpes rīcībnespējas gadījumā. |
| --- | --- |

4.3.

Lidojumu apkalpes rīcībnespēja. Instrukcija par komandiera pienākumu pārejas secību lidojumu apkalpes rīcībnespējas gadījumā.

| 4.4. | Vairāk nekā viena tipa lidmašīnu ekspluatācija. Paziņojums ar norādījumu, kuras lidmašīnas uzskatāmas par viena tipa lidmašīnām nolūkā:






  a) | plānot lidojumu apkalpes darbu; un |
| --- | --- | --- |

4.4.

Vairāk nekā viena tipa lidmašīnu ekspluatācija. Paziņojums ar norādījumu, kuras lidmašīnas uzskatāmas par viena tipa lidmašīnām nolūkā:

a)

plānot lidojumu apkalpes darbu; un

| b) | plānot salona apkalpes darbu. |
| --- | --- |

b)

plānot salona apkalpes darbu.

5.   KVALIFIKĀCIJAS PRASĪBAS

| 5.1. | Apraksts par ekspluatācijas personāla pienākumu veikšanai vajadzīgajām apliecībām, kategoriju(-ām), kvalifikāciju/kompetenci (piem., maršrutiem un lidlaukiem), pieredzi, mācībām, pārbaudēm un neseno darbību. Jāņem vērā lidmašīnas tips, ekspluatācijas veids un apkalpes sastāvs. |
| --- | --- |

5.1.

Apraksts par ekspluatācijas personāla pienākumu veikšanai vajadzīgajām apliecībām, kategoriju(-ām), kvalifikāciju/kompetenci (piem., maršrutiem un lidlaukiem), pieredzi, mācībām, pārbaudēm un neseno darbību. Jāņem vērā lidmašīnas tips, ekspluatācijas veids un apkalpes sastāvs.

| 5.2. | Lidojumu apkalpe.






  a) | Komandieris. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Lidojumu apkalpe.

a)

Komandieris.

| b) | Pilots, kas aizvieto komandieri. |
| --- | --- |

b)

Pilots, kas aizvieto komandieri.

| c) | Otrais pilots. |
| --- | --- |

c)

Otrais pilots.

| d) | Uzraugāmais pilots. |
| --- | --- |

d)

Uzraugāmais pilots.

| e) | Sistēmas vadības pults operators. |
| --- | --- |

e)

Sistēmas vadības pults operators.

| f) | Vairāk nekā viena tipa vai varianta lidmašīnas ekspluatācija. |
| --- | --- |

f)

Vairāk nekā viena tipa vai varianta lidmašīnas ekspluatācija.

| 5.3. | Salona apkalpe.






  a) | Vecākais salona apkalpes loceklis. |
| --- | --- | --- |

5.3.

Salona apkalpe.

a)

Vecākais salona apkalpes loceklis.

| b) | Salona apkalpes loceklis.






  i) | Obligāti vajadzīgais salona apkalpes loceklis. |
| --- | --- | --- |

b)

Salona apkalpes loceklis.

i)

Obligāti vajadzīgais salona apkalpes loceklis.

| ii) | Papildu salona apkalpes loceklis un salona apkalpes loceklis iepazīšanās lidojumā. |
| --- | --- |

ii)

Papildu salona apkalpes loceklis un salona apkalpes loceklis iepazīšanās lidojumā.

| c) | Vairāk nekā viena tipa vai varianta lidmašīnas ekspluatācija. |
| --- | --- |

c)

Vairāk nekā viena tipa vai varianta lidmašīnas ekspluatācija.

| 5.4. | Mācību, pārbaužu un uzraudzības personāls.






  a) | Lidojumu apkalpei. |
| --- | --- | --- |

5.4.

Mācību, pārbaužu un uzraudzības personāls.

a)

Lidojumu apkalpei.

| b) | Salona apkalpei. |
| --- | --- |

b)

Salona apkalpei.

| 5.5. | Pārējais ekspluatācijas personāls. |
| --- | --- |

5.5.

Pārējais ekspluatācijas personāls.

6.   PIESARDZĪBAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ APKALPES VESELĪBU

| 6.1. | Piesardzības pasākumi attiecībā uz apkalpes veselību. Attiecīgie noteikumi un norādījumi apkalpes locekļiem attiecībā uz veselību, tostarp:






  a) | alkohols un citi apreibinoši dzērieni; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Piesardzības pasākumi attiecībā uz apkalpes veselību. Attiecīgie noteikumi un norādījumi apkalpes locekļiem attiecībā uz veselību, tostarp:

a)

alkohols un citi apreibinoši dzērieni;

| b) | narkotikas; |
| --- | --- |

b)

narkotikas;

| c) | medikamenti; |
| --- | --- |

c)

medikamenti;

| d) | miega zāles; |
| --- | --- |

d)

miega zāles;

| e) | farmaceitiskie preparāti; |
| --- | --- |

e)

farmaceitiskie preparāti;

| f) | imunizācija; |
| --- | --- |

f)

imunizācija;

| g) | dziļūdens niršana; |
| --- | --- |

g)

dziļūdens niršana;

| h) | asins nodošana; |
| --- | --- |

h)

asins nodošana;

| i) | piesardzība attiecībā uz ēdienu pirms lidojuma un tā laikā; |
| --- | --- |

i)

piesardzība attiecībā uz ēdienu pirms lidojuma un tā laikā;

| j) | miegs un atpūta; un |
| --- | --- |

j)

miegs un atpūta; un

| k) | ķirurģiskas operācijas. |
| --- | --- |

k)

ķirurģiskas operācijas.

7.   LIDOJUMA LAIKA IEROBEŽOJUMI

| 7.1. | Lidojuma un darba laika ierobežojumi un atpūtas prasības. Ekspluatanta izstrādāta shēma saskaņā ar piemērojamām prasībām. |
| --- | --- |

7.1.

Lidojuma un darba laika ierobežojumi un atpūtas prasības. Ekspluatanta izstrādāta shēma saskaņā ar piemērojamām prasībām.

| 7.2. | Lidojuma un darba laika ierobežojumu pārsniegšana un/vai atpūtas periodu samazināšana. Apstākļi, kādos var pārsniegt lidojuma un darba laiku vai saīsināt atpūtas periodus, un izmantojamās procedūras šo izmaiņu paziņošanai. |
| --- | --- |

7.2.

Lidojuma un darba laika ierobežojumu pārsniegšana un/vai atpūtas periodu samazināšana. Apstākļi, kādos var pārsniegt lidojuma un darba laiku vai saīsināt atpūtas periodus, un izmantojamās procedūras šo izmaiņu paziņošanai.

8.   EKSPLUATĀCIJAS PROCEDŪRAS

8.1.   Lidojuma sagatavošanas instrukcijas. Kā piemērojams attiecīgajai ekspluatācijai:

| 8.1.1. | Minimālie lidojuma augstumi. Minimālo augstumu noteikšanas un piemērošanas metodes apraksts, tostarp:






  a) | procedūra minimālo augstumu/lidojuma līmeņu noteikšanai VFR lidojumiem; un |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Minimālie lidojuma augstumi. Minimālo augstumu noteikšanas un piemērošanas metodes apraksts, tostarp:

a)

procedūra minimālo augstumu/lidojuma līmeņu noteikšanai VFR lidojumiem; un

| b) | procedūra minimālo augstumu/lidojuma līmeņu noteikšanai VFR lidojumiem; |
| --- | --- |

b)

procedūra minimālo augstumu/lidojuma līmeņu noteikšanai VFR lidojumiem;

| 8.1.2. | Kritēriji un atbildība lidlauku izmantošanas atļauju piešķiršanā, ievērojot piemērojamās D, E, F, G, H, I un J apakšsadaļas prasības. |
| --- | --- |

8.1.2.

Kritēriji un atbildība lidlauku izmantošanas atļauju piešķiršanā, ievērojot piemērojamās D, E, F, G, H, I un J apakšsadaļas prasības.

| 8.1.3. | Lidlauka ekspluatācijas minimumu noteikšanas metodes. Lidlauka ekspluatācijas minimuma noteikšanas metode IFR lidojumiem saskaņā ar OPS 1 E apakšsadaļu. Sniedz atsauci uz procedūrām redzamības un/vai redzamības uz skrejceļa noteikšanai un pilotu novērotās faktiskās redzamības, paziņotās redzamības un paziņotās redzamības uz skrejceļa piemērošanai. |
| --- | --- |

8.1.3.

Lidlauka ekspluatācijas minimumu noteikšanas metodes. Lidlauka ekspluatācijas minimuma noteikšanas metode IFR lidojumiem saskaņā ar OPS 1 E apakšsadaļu. Sniedz atsauci uz procedūrām redzamības un/vai redzamības uz skrejceļa noteikšanai un pilotu novērotās faktiskās redzamības, paziņotās redzamības un paziņotās redzamības uz skrejceļa piemērošanai.

| 8.1.4. | Maršruta ekspluatācijas minimumi VFR lidojumiem vai VFR lidojumu posmiem un, ja izmanto viendzinēja lidmašīnas, instrukcijas maršruta izvēlei, ievērojot tādu virsmu pieejamību, kur iespējama droša piespiedu nosēšanās. |
| --- | --- |

8.1.4.

Maršruta ekspluatācijas minimumi VFR lidojumiem vai VFR lidojumu posmiem un, ja izmanto viendzinēja lidmašīnas, instrukcijas maršruta izvēlei, ievērojot tādu virsmu pieejamību, kur iespējama droša piespiedu nosēšanās.

| 8.1.5. | Lidlauka un maršruta ekspluatācijas minimumu sniegšana un piemērošana. |
| --- | --- |

8.1.5.

Lidlauka un maršruta ekspluatācijas minimumu sniegšana un piemērošana.

| 8.1.6. | Meteoroloģiskās informācijas interpretācija. Skaidrojošs materiāls par MET prognožu un MET ziņojumu atšifrēšanu, tostarp apstākļus raksturojošu izteicienu interpretāciju. |
| --- | --- |

8.1.6.

Meteoroloģiskās informācijas interpretācija. Skaidrojošs materiāls par MET prognožu un MET ziņojumu atšifrēšanu, tostarp apstākļus raksturojošu izteicienu interpretāciju.

| 8.1.7. | Pārvadājamā degvielas, eļļas un ūdens metanola daudzuma noteikšana. Metodes, ar kuru palīdzību lidojuma laikā nosaka un uzrauga līdzi vedamo degvielas, eļļas un ūdens metanola daudzumu. Šajā nodaļā jāiekļauj arī instrukcijas par lidmašīnā pārvadājamā šķidruma mērīšanu un sadali. Šādās instrukcijās jāņem vērā visi apstākļi, kas lidojumā var gadīties, tostarp pārplānošanas iespēja lidojuma laikā un viena vai vairāku lidmašīnas elektrības ģeneratoru atteice. Jāapraksta arī sistēma degvielas un eļļas izmantošanas ierakstu veikšanai. |
| --- | --- |

8.1.7.

Pārvadājamā degvielas, eļļas un ūdens metanola daudzuma noteikšana. Metodes, ar kuru palīdzību lidojuma laikā nosaka un uzrauga līdzi vedamo degvielas, eļļas un ūdens metanola daudzumu. Šajā nodaļā jāiekļauj arī instrukcijas par lidmašīnā pārvadājamā šķidruma mērīšanu un sadali. Šādās instrukcijās jāņem vērā visi apstākļi, kas lidojumā var gadīties, tostarp pārplānošanas iespēja lidojuma laikā un viena vai vairāku lidmašīnas elektrības ģeneratoru atteice. Jāapraksta arī sistēma degvielas un eļļas izmantošanas ierakstu veikšanai.

| 8.1.8. | Masa un smaguma centrs. Vispārīgie masas un smaguma centra principi, tostarp:






  a) | definīcijas; |
| --- | --- | --- |

8.1.8.

Masa un smaguma centrs. Vispārīgie masas un smaguma centra principi, tostarp:

a)

definīcijas;

| b) | masas un smaguma centra aprēķinu sagatavošanas un pieņemšanas metodes, procedūras un atbildība; |
| --- | --- |

b)

masas un smaguma centra aprēķinu sagatavošanas un pieņemšanas metodes, procedūras un atbildība;

| c) | standarta un/vai faktiskās masas izmantošanas politika; |
| --- | --- |

c)

standarta un/vai faktiskās masas izmantošanas politika;

| d) | metode piemērojamās pasažieru, bagāžas un kravas masas noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

metode piemērojamās pasažieru, bagāžas un kravas masas noteikšanai;

| e) | piemērojamās pasažieru un bagāžas masas dažādiem ekspluatācijas veidiem un lidmašīnu tipiem; |
| --- | --- |

e)

piemērojamās pasažieru un bagāžas masas dažādiem ekspluatācijas veidiem un lidmašīnu tipiem;

| f) | vispārīgas instrukcijas un informācija, kas vajadzīga dažādu izmantojamo masas un līdzsvara dokumentācijas veidu pārbaudei; |
| --- | --- |

f)

vispārīgas instrukcijas un informācija, kas vajadzīga dažādu izmantojamo masas un līdzsvara dokumentācijas veidu pārbaudei;

| g) | procedūras pēdējā brīža izmaiņām; |
| --- | --- |

g)

procedūras pēdējā brīža izmaiņām;

| h) | degvielas, eļļas un ūdens metanola īpatnējais svars; un |
| --- | --- |

h)

degvielas, eļļas un ūdens metanola īpatnējais svars; un

| i) | pasažieru izvietošanas politika/procedūras. |
| --- | --- |

i)

pasažieru izvietošanas politika/procedūras.

| 8.1.9. | ATS lidojuma plāns. Gaisa satiksmes servisa lidojuma plāna sagatavošanas un iesniegšanas procedūras un atbildība. Starp faktoriem, kas jāņem vērā, ir kā atsevišķu, tā daudzkārtēju lidojumu plānu iesniegšanas veids. |
| --- | --- |

8.1.9.

ATS lidojuma plāns. Gaisa satiksmes servisa lidojuma plāna sagatavošanas un iesniegšanas procedūras un atbildība. Starp faktoriem, kas jāņem vērā, ir kā atsevišķu, tā daudzkārtēju lidojumu plānu iesniegšanas veids.

| 8.1.10. | Operatīvais lidojuma plāns. Operatīvā lidojuma plāna sagatavošanas un iesniegšanas procedūras un atbildība. Jāapraksta operatīvā lidojuma plāna izmantošana, tostarp jāsniedz pašlaik lietoto operatīvā lidojuma plāna formātu paraugi. |
| --- | --- |

8.1.10.

Operatīvais lidojuma plāns. Operatīvā lidojuma plāna sagatavošanas un iesniegšanas procedūras un atbildība. Jāapraksta operatīvā lidojuma plāna izmantošana, tostarp jāsniedz pašlaik lietoto operatīvā lidojuma plāna formātu paraugi.

| 8.1.11. | Ekspluatanta lidmašīnas tehniskais žurnāls. Jāapraksta atbildība par ekspluatanta lidmašīnas tehnisko žurnālu, kā arī tā lietošana, tostarp jāsniedz lietoto formātu paraugi. |
| --- | --- |

8.1.11.

Ekspluatanta lidmašīnas tehniskais žurnāls. Jāapraksta atbildība par ekspluatanta lidmašīnas tehnisko žurnālu, kā arī tā lietošana, tostarp jāsniedz lietoto formātu paraugi.

| 8.1.12. | Pārvadājamo dokumentu, veidlapu un papildu informācijas saraksts. |
| --- | --- |

8.1.12.

Pārvadājamo dokumentu, veidlapu un papildu informācijas saraksts.

8.2.   Instrukcijas par apkalpošanu uz zemes

| 8.2.1. | Degvielas procedūras. Degvielas procedūru apraksts, tostarp:






  a) | drošības pasākumi degvielas uzpildes un noliešanas laikā, tostarp, kad darbojas APU vai kad darbojas turbo dzinējs un ir ieslēgtas propellera bremzes; |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

Degvielas procedūras. Degvielas procedūru apraksts, tostarp:

a)

drošības pasākumi degvielas uzpildes un noliešanas laikā, tostarp, kad darbojas APU vai kad darbojas turbo dzinējs un ir ieslēgtas propellera bremzes;

| b) | degvielas uzpildīšana un noliešana laikā, kad pasažieri iekāpj lidmašīnā, ir lidmašīnā vai izkāpj no lidmašīnas; un |
| --- | --- |

b)

degvielas uzpildīšana un noliešana laikā, kad pasažieri iekāpj lidmašīnā, ir lidmašīnā vai izkāpj no lidmašīnas; un

| c) | piesardzības pasākumi, lai novērstu degvielu sajaukšanu. |
| --- | --- |

c)

piesardzības pasākumi, lai novērstu degvielu sajaukšanu.

| 8.2.2. | Lidmašīnas, pasažieru un kravas apkalpošanas procedūras saistībā ar drošību. Rīcības procedūru, ko izmanto pasažieru izvietošanā un pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas laikā, un lidmašīnas iekraušanas un izkraušanas laikā, apraksts. Tāpat jāapraksta arī citas procedūras, kuru nolūks ir panākt drošību, kamēr lidmašīna atrodas pie trapa. Rīcības procedūrās jābūt šādiem punktiem:






  a) | bērni/zīdaiņi, slimi pasažieri un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

Lidmašīnas, pasažieru un kravas apkalpošanas procedūras saistībā ar drošību. Rīcības procedūru, ko izmanto pasažieru izvietošanā un pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas laikā, un lidmašīnas iekraušanas un izkraušanas laikā, apraksts. Tāpat jāapraksta arī citas procedūras, kuru nolūks ir panākt drošību, kamēr lidmašīna atrodas pie trapa. Rīcības procedūrās jābūt šādiem punktiem:

a)

bērni/zīdaiņi, slimi pasažieri un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām;

| b) | nepieļaujamu pasažieru, izsūtītu vai apcietinātu personu pārvadāšana; |
| --- | --- |

b)

nepieļaujamu pasažieru, izsūtītu vai apcietinātu personu pārvadāšana;

| c) | rokas bagāžas pieļaujamais izmērs un svars; |
| --- | --- |

c)

rokas bagāžas pieļaujamais izmērs un svars;

| d) | priekšmetu iekraušana un nostiprināšana lidmašīnā; |
| --- | --- |

d)

priekšmetu iekraušana un nostiprināšana lidmašīnā;

| e) | īpašas kravas un kravas nodalījumu klasifikācija; |
| --- | --- |

e)

īpašas kravas un kravas nodalījumu klasifikācija;

| f) | zemes iekārtu novietošana; |
| --- | --- |

f)

zemes iekārtu novietošana;

| g) | lidmašīnas durvju ekspluatācija; |
| --- | --- |

g)

lidmašīnas durvju ekspluatācija;

| h) | drošība uz trapa, tostarp ugunsdrošība, dzinēju izplūdes un iesūces zonas; |
| --- | --- |

h)

drošība uz trapa, tostarp ugunsdrošība, dzinēju izplūdes un iesūces zonas;

| i) | dzinēju iedarbināšana, procedūras aizbraukšanai no trapa un piebraukšanai pie tā, tostarp atpakaļ stumšanas un vilkšanas darbības; |
| --- | --- |

i)

dzinēju iedarbināšana, procedūras aizbraukšanai no trapa un piebraukšanai pie tā, tostarp atpakaļ stumšanas un vilkšanas darbības;

| j) | lidmašīnu apkope; un |
| --- | --- |

j)

lidmašīnu apkope; un

| k) | dokumenti un veidlapas attiecībā uz rīcību ar lidmašīnu; |
| --- | --- |

k)

dokumenti un veidlapas attiecībā uz rīcību ar lidmašīnu;

| l) | vairāku pasažieru nosēdināšana vienā lidmašīnas sēdvietā. |
| --- | --- |

l)

vairāku pasažieru nosēdināšana vienā lidmašīnas sēdvietā.

| 8.2.3. | Procedūras iekāpšanas atteikumam. Procedūras, lai nodrošinātu, ka personām, kas šķiet iereibušas vai kuru uzvedība vai fiziskais stāvoklis liecina, ka tās ir medikamentu iespaidā, izņemot medicīnas pacientus ar attiecīgu aprūpi, iekāpšanu atsaka. Tas neattiecas uz medicīnas pacientiem ar attiecīgu aprūpi. |
| --- | --- |

8.2.3.

Procedūras iekāpšanas atteikumam. Procedūras, lai nodrošinātu, ka personām, kas šķiet iereibušas vai kuru uzvedība vai fiziskais stāvoklis liecina, ka tās ir medikamentu iespaidā, izņemot medicīnas pacientus ar attiecīgu aprūpi, iekāpšanu atsaka. Tas neattiecas uz medicīnas pacientiem ar attiecīgu aprūpi.

| 8.2.4. | Atledošanas un ledus novēršanas pasākumi uz zemes. Atledošanas un ledus novēršanas pasākumu politikas un procedūru apraksts lidmašīnām, kas atrodas uz zemes. Tajā ietver aprakstus par apledojuma un citu sārņu veidiem un iespaidu uz lidmašīnu, tai stāvot, manevrējot pa zemi un paceļoties. Papildus jāapraksta izmantoto šķidrumu veidi, tostarp minot:






  a) | patentētos vai komerciālos nosaukumus; |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

Atledošanas un ledus novēršanas pasākumi uz zemes. Atledošanas un ledus novēršanas pasākumu politikas un procedūru apraksts lidmašīnām, kas atrodas uz zemes. Tajā ietver aprakstus par apledojuma un citu sārņu veidiem un iespaidu uz lidmašīnu, tai stāvot, manevrējot pa zemi un paceļoties. Papildus jāapraksta izmantoto šķidrumu veidi, tostarp minot:

a)

patentētos vai komerciālos nosaukumus;

| b) | raksturīgās īpašības; |
| --- | --- |

b)

raksturīgās īpašības;

| c) | ietekmi uz lidmašīnas tehnisko veiktspēju; |
| --- | --- |

c)

ietekmi uz lidmašīnas tehnisko veiktspēju;

| d) | efektivitātes laikus; un |
| --- | --- |

d)

efektivitātes laikus; un

| e) | drošības pasākumus lietošanas laikā. |
| --- | --- |

e)

drošības pasākumus lietošanas laikā.

8.3.   Lidojumu procedūras

| 8.3.1. | VFR/IFR politika. Politikas apraksts par to, kā atļauj veikt lidojumus saskaņā ar VFR vai pieprasa veikt lidojumus saskaņā ar IFR, vai vienu maina pret otru. |
| --- | --- |

8.3.1.

VFR/IFR politika. Politikas apraksts par to, kā atļauj veikt lidojumus saskaņā ar VFR vai pieprasa veikt lidojumus saskaņā ar IFR, vai vienu maina pret otru.

| 8.3.2. | Navigācijas procedūras. Visu to navigācijas procedūru apraksts, kas attiecas uz ekspluatācijas veidu(-iem) un reģionu(-iem). Jāņem vērā:






  a) | standarta navigācijas procedūras, tostarp tastatūras ievades neatkarīgu savstarpējo pārbaužu veikšanas politika, kur šī ievade ietekmē lidmašīnas lidojuma trajektoriju; |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

Navigācijas procedūras. Visu to navigācijas procedūru apraksts, kas attiecas uz ekspluatācijas veidu(-iem) un reģionu(-iem). Jāņem vērā:

a)

standarta navigācijas procedūras, tostarp tastatūras ievades neatkarīgu savstarpējo pārbaužu veikšanas politika, kur šī ievade ietekmē lidmašīnas lidojuma trajektoriju;

| b) | MNPS un POLAR navigācija un navigācija citos noteiktajos apgabalos; |
| --- | --- |

b)

MNPS un POLAR navigācija un navigācija citos noteiktajos apgabalos;

| c) | RNAV; |
| --- | --- |

c)

RNAV;

| d) | pārplānošana lidojumā; un |
| --- | --- |

d)

pārplānošana lidojumā; un

| e) | procedūras sistēmu degradācijas gadījumā; un |
| --- | --- |

e)

procedūras sistēmu degradācijas gadījumā; un

| f) | RVSM. |
| --- | --- |

f)

RVSM.

| 8.3.3. | Altimetra iestatīšanas procedūras, tostarp, vajadzības gadījumā,






  — | metriskā altimetrija un konvertēšanas tabulas, un |
| --- | --- | --- |

8.3.3.

Altimetra iestatīšanas procedūras, tostarp, vajadzības gadījumā,

—

metriskā altimetrija un konvertēšanas tabulas, un

| — | QFE ekspluatācijas procedūras. |
| --- | --- |

—

QFE ekspluatācijas procedūras.

| 8.3.4. | Augstuma brīdināšanas sistēmas procedūras. |
| --- | --- |

8.3.4.

Augstuma brīdināšanas sistēmas procedūras.

| 8.3.5. | Zemes tuvuma brīdināšanas sistēma/Brīdināšanas sistēma sadursmes ar zemi novēršanai. Vajadzīgās procedūras un instrukcijas, lai novērstu sadursmi ar zemes reljefu kontrolēta lidojuma laikā, tostarp straujas augstuma samazināšanas ierobežojumi, atrodoties tuvu zemes virsmai (attiecīgās prasības mācībām ir iekļautas D.2.1). |
| --- | --- |

8.3.5.

Zemes tuvuma brīdināšanas sistēma/Brīdināšanas sistēma sadursmes ar zemi novēršanai. Vajadzīgās procedūras un instrukcijas, lai novērstu sadursmi ar zemes reljefu kontrolēta lidojuma laikā, tostarp straujas augstuma samazināšanas ierobežojumi, atrodoties tuvu zemes virsmai (attiecīgās prasības mācībām ir iekļautas D.2.1).

| 8.3.6. | TCAS/ACAS lietošanas politika un procedūras. |
| --- | --- |

8.3.6.

TCAS/ACAS lietošanas politika un procedūras.

| 8.3.7. | Degvielas kontroles politika un procedūras lidojuma laikā. |
| --- | --- |

8.3.7.

Degvielas kontroles politika un procedūras lidojuma laikā.

| 8.3.8. | Nelabvēlīgi un potenciāli bīstami atmosfēras apstākļi. Procedūras ekspluatācijai nelabvēlīgos vai potenciāli bīstamos atmosfēras apstākļos un/vai procedūras, kā izvairīties no šādiem apstākļiem, tostarp:






  a) | pērkona negaisi; |
| --- | --- | --- |

8.3.8.

Nelabvēlīgi un potenciāli bīstami atmosfēras apstākļi. Procedūras ekspluatācijai nelabvēlīgos vai potenciāli bīstamos atmosfēras apstākļos un/vai procedūras, kā izvairīties no šādiem apstākļiem, tostarp:

a)

pērkona negaisi;

| b) | apledojuma apstākļi; |
| --- | --- |

b)

apledojuma apstākļi;

| c) | turbulence; |
| --- | --- |

c)

turbulence;

| d) | pēkšņas vēja virziena un/vai stipruma maiņas; |
| --- | --- |

d)

pēkšņas vēja virziena un/vai stipruma maiņas;

| e) | reaktīvās gaisa plūsmas; |
| --- | --- |

e)

reaktīvās gaisa plūsmas;

| f) | vulkānisko pelnu mākoņi; |
| --- | --- |

f)

vulkānisko pelnu mākoņi;

| g) | spēcīgi nokrišņi; |
| --- | --- |

g)

spēcīgi nokrišņi;

| h) | smilšu vētras; |
| --- | --- |

h)

smilšu vētras;

| i) | kalnu viļņi; un |
| --- | --- |

i)

kalnu viļņi; un

| j) | būtiskas temperatūras svārstības. |
| --- | --- |

j)

būtiskas temperatūras svārstības.

| 8.3.9. | Ierosinātā turbulence. Ierosinātās turbulences atdalīšanas kritēriji, ņemot vērā lidmašīnu tipus, vēju un skrejceļa izvietojumu. |
| --- | --- |

8.3.9.

Ierosinātā turbulence. Ierosinātās turbulences atdalīšanas kritēriji, ņemot vērā lidmašīnu tipus, vēju un skrejceļa izvietojumu.

| 8.3.10. | Apkalpes locekļi savās darba vietās. Prasības apkalpes darbiniekiem ieņemt savas noteiktās darba vietas vai sēdvietas dažādās lidojuma fāzēs vai kad vien tas uzskatāms par vajadzīgu drošības interesēs, kā arī iekļaujot procedūras kontrolētai atpūtai pilotu kabīnē. |
| --- | --- |

8.3.10.

Apkalpes locekļi savās darba vietās. Prasības apkalpes darbiniekiem ieņemt savas noteiktās darba vietas vai sēdvietas dažādās lidojuma fāzēs vai kad vien tas uzskatāms par vajadzīgu drošības interesēs, kā arī iekļaujot procedūras kontrolētai atpūtai pilotu kabīnē.

| 8.3.11. | Drošības jostu lietošana apkalpei un pasažieriem. Prasības apkalpes locekļiem un pasažieriem lietot drošības jostas un/vai plecu siksnas dažādās lidojuma fāzēs vai kad vien tas uzskatāms par vajadzīgu drošības interesēs. |
| --- | --- |

8.3.11.

Drošības jostu lietošana apkalpei un pasažieriem. Prasības apkalpes locekļiem un pasažieriem lietot drošības jostas un/vai plecu siksnas dažādās lidojuma fāzēs vai kad vien tas uzskatāms par vajadzīgu drošības interesēs.

| 8.3.12. | Iekļūšana pilotu kabīnē. Nosacījumi tādu personu iekļūšanai pilotu kabīnē, kas nav lidojumu apkalpes locekļi. Jāiekļauj arī politika attiecībā uz Iestādes inspektoru iekļūšanu. |
| --- | --- |

8.3.12.

Iekļūšana pilotu kabīnē. Nosacījumi tādu personu iekļūšanai pilotu kabīnē, kas nav lidojumu apkalpes locekļi. Jāiekļauj arī politika attiecībā uz Iestādes inspektoru iekļūšanu.

| 8.3.13. | Brīvo apkalpes sēdekļu izmantošana. Nosacījumi un procedūras brīvo apkalpes sēdekļu izmantošanai. |
| --- | --- |

8.3.13.

Brīvo apkalpes sēdekļu izmantošana. Nosacījumi un procedūras brīvo apkalpes sēdekļu izmantošanai.

| 8.3.14. | Apkalpes locekļu rīcībnespēja. Procedūras, kas jāievēro lidojumā apkalpes locekļu rīcībnespējas gadījumā. Jāiekļauj arī dažādu rīcībnespējas veidu piemēri un līdzekļi to atpazīšanai. |
| --- | --- |

8.3.14.

Apkalpes locekļu rīcībnespēja. Procedūras, kas jāievēro lidojumā apkalpes locekļu rīcībnespējas gadījumā. Jāiekļauj arī dažādu rīcībnespējas veidu piemēri un līdzekļi to atpazīšanai.

| 8.3.15. | Salona drošības prasības. Procedūras, kurās ietilpst:






  a) | salona sagatavošana lidojumam, prasības lidojuma laikā un sagatavošana pirms nosēšanās, tostarp procedūras salona un virtuvju nostiprināšanai; |
| --- | --- | --- |

8.3.15.

Salona drošības prasības. Procedūras, kurās ietilpst:

a)

salona sagatavošana lidojumam, prasības lidojuma laikā un sagatavošana pirms nosēšanās, tostarp procedūras salona un virtuvju nostiprināšanai;

| b) | procedūras, lai nodrošinātu, ka pasažierus nosēdina vietās, kur avārijas evakuācijas vajadzības gadījumā viņi labāk varētu palīdzēt, nevis kavēt evakuāciju no lidmašīnas; |
| --- | --- |

b)

procedūras, lai nodrošinātu, ka pasažierus nosēdina vietās, kur avārijas evakuācijas vajadzības gadījumā viņi labāk varētu palīdzēt, nevis kavēt evakuāciju no lidmašīnas;

| c) | procedūras, kas jāievēro pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas laikā; un |
| --- | --- |

c)

procedūras, kas jāievēro pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas laikā; un

| d) | procedūras degvielas uzpildei/noliešanai laikā, kad pasažieri iekāpj lidmašīnā, atrodas tajā vai izkāpj no tās; |
| --- | --- |

d)

procedūras degvielas uzpildei/noliešanai laikā, kad pasažieri iekāpj lidmašīnā, atrodas tajā vai izkāpj no tās;

| e) | smēķēšana lidmašīnā. |
| --- | --- |

e)

smēķēšana lidmašīnā.

| 8.3.16. | Pasažieru instruktāžas procedūras. Pasažieru instruktāžas saturs, līdzekļi un laiks saskaņā ar OPS 1.285. |
| --- | --- |

8.3.16.

Pasažieru instruktāžas procedūras. Pasažieru instruktāžas saturs, līdzekļi un laiks saskaņā ar OPS 1.285.

| 8.3.17. | Procedūras lidmašīnām, ko ekspluatē ar nepieciešamajām kosmiskās vai saules radiācijas noteikšanas ierīcēm. Procedūras kosmiskās vai saules radiācijas noteikšanas ierīču lietošanai un to rādījumu reģistrēšanai, tostarp darbības, ko veic, ja tiek pārsniegtas darbības rokasgrāmatā noteiktās robežvērtības. Papildus arī procedūras, tostarp ATS procedūras, kas jāievēro gadījumos, ja pieņem lēmumu nolaisties vai mainīt maršrutu. |
| --- | --- |

8.3.17.

Procedūras lidmašīnām, ko ekspluatē ar nepieciešamajām kosmiskās vai saules radiācijas noteikšanas ierīcēm. Procedūras kosmiskās vai saules radiācijas noteikšanas ierīču lietošanai un to rādījumu reģistrēšanai, tostarp darbības, ko veic, ja tiek pārsniegtas darbības rokasgrāmatā noteiktās robežvērtības. Papildus arī procedūras, tostarp ATS procedūras, kas jāievēro gadījumos, ja pieņem lēmumu nolaisties vai mainīt maršrutu.

| 8.3.18. | Autopilota un autojaudas izmantošanas politika. |
| --- | --- |

8.3.18.

Autopilota un autojaudas izmantošanas politika.

| 8.4. | Ekspluatācija visos laika apstākļos. Ar ekspluatāciju visos laika apstākļos saistīto ekspluatācijas procedūru apraksts (skat. arī OPS D un E apakšsadaļu). |
| --- | --- |

8.4.

Ekspluatācija visos laika apstākļos. Ar ekspluatāciju visos laika apstākļos saistīto ekspluatācijas procedūru apraksts (skat. arī OPS D un E apakšsadaļu).

| 8.5. | ETOPS. ETOPS ekspluatācijas procedūru apraksts. |
| --- | --- |

8.5.

ETOPS. ETOPS ekspluatācijas procedūru apraksts.

| 8.6. | Minimālā ierīču komplekta un konfigurācijas noviržu saraksta(-u) lietošana. |
| --- | --- |

8.6.

Minimālā ierīču komplekta un konfigurācijas noviržu saraksta(-u) lietošana.

8.7.   Nekomerciālie lidojumi. Procedūras un ierobežojumi:

| a) | mācību lidojumiem; |
| --- | --- |

a)

mācību lidojumiem;

| b) | izmēģinājuma lidojumiem; |
| --- | --- |

b)

izmēģinājuma lidojumiem;

| c) | piegādes lidojumiem; |
| --- | --- |

c)

piegādes lidojumiem;

| d) | pārtransportēšanas lidojumiem; |
| --- | --- |

d)

pārtransportēšanas lidojumiem;

| e) | demonstrācijas lidojumiem; un |
| --- | --- |

e)

demonstrācijas lidojumiem; un

| f) | pozicionēšanas lidojumiem, tostarp norādot, kādas personas var pārvadāt šādos lidojumos. |
| --- | --- |

f)

pozicionēšanas lidojumiem, tostarp norādot, kādas personas var pārvadāt šādos lidojumos.

8.8.   Prasības attiecībā uz skābekli.

| 8.8.1. | Skaidrojums par apstākļiem, kādos jānodrošina un jāizmanto skābeklis. |
| --- | --- |

8.8.1.

Skaidrojums par apstākļiem, kādos jānodrošina un jāizmanto skābeklis.

| 8.8.2. | Prasības attiecībā uz skābekli, kas vajadzīgs:






  a) | lidojumu apkalpei; |
| --- | --- | --- |

8.8.2.

Prasības attiecībā uz skābekli, kas vajadzīgs:

a)

lidojumu apkalpei;

| b) | salona apkalpei; un |
| --- | --- |

b)

salona apkalpei; un

| c) | pasažieriem. |
| --- | --- |

c)

pasažieriem.

9.   BĪSTAMAS KRAVAS UN IEROČI

| 9.1. | Informācija, instrukcijas un vispārīgi norādījumi par bīstamu kravu transportēšanu, tostarp:






  a) | ekspluatanta politika attiecībā uz bīstamu priekšmetu transportēšanu; |
| --- | --- | --- |

9.1.

Informācija, instrukcijas un vispārīgi norādījumi par bīstamu kravu transportēšanu, tostarp:

a)

ekspluatanta politika attiecībā uz bīstamu priekšmetu transportēšanu;

| b) | norādījumi par bīstamu kravu pieņemšanu, marķēšanu, pārvietošanu, izvietošanu un nodalīšanu; |
| --- | --- |

b)

norādījumi par bīstamu kravu pieņemšanu, marķēšanu, pārvietošanu, izvietošanu un nodalīšanu;

| c) | procedūras reaģēšanai avārijas situācijās, kurās iesaistītas bīstamas kravas; |
| --- | --- |

c)

procedūras reaģēšanai avārijas situācijās, kurās iesaistītas bīstamas kravas;

| d) | visa iesaistītā personāla pienākumi saskaņā ar OPS 1.1215; un |
| --- | --- |

d)

visa iesaistītā personāla pienākumi saskaņā ar OPS 1.1215; un

| e) | instrukcijas par ekspluatanta darbinieku pārvadāšanu. |
| --- | --- |

e)

instrukcijas par ekspluatanta darbinieku pārvadāšanu.

| 9.2. | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem var pārvadāt ieročus, kaujas munīciju un sporta ieročus. |
| --- | --- |

9.2.

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem var pārvadāt ieročus, kaujas munīciju un sporta ieročus.

10.   DROŠĪBA

| 10.1. | Drošības instrukcijas un norādījumi, kas nav konfidenciāli un kuros jāiekļauj ekspluatācijas personāla pilnvaras un atbildība. Jāietver arī politika un procedūras par rīcību, ja lidmašīnā tiek veikti tādi noziegumi kā nelikumīga iejaukšanās, sabotāža, spridzināšanas draudi un gaisa pirātisms, kā arī par ziņošanu par šiem noziegumiem. |
| --- | --- |

10.1.

Drošības instrukcijas un norādījumi, kas nav konfidenciāli un kuros jāiekļauj ekspluatācijas personāla pilnvaras un atbildība. Jāietver arī politika un procedūras par rīcību, ja lidmašīnā tiek veikti tādi noziegumi kā nelikumīga iejaukšanās, sabotāža, spridzināšanas draudi un gaisa pirātisms, kā arī par ziņošanu par šiem noziegumiem.

| 10.2. | Preventīvu drošības pasākumu un mācību apraksts.
  Piezīme: atsevišķas drošības instrukciju un norādījumu daļas var būt konfidenciālas. |
| --- | --- |

10.2.

Preventīvu drošības pasākumu un mācību apraksts.

Piezīme: atsevišķas drošības instrukciju un norādījumu daļas var būt konfidenciālas.

11.   RĪCĪBA ATGADĪJUMU LAIKĀ, INFORMĒŠANA UN ZIŅOŠANA PAR TIEM

Procedūras rīcībai atgadījumu laikā, informēšanai un ziņošanai par tiem. Šajā sadaļā jāiekļauj:

| a) | atgadījumu definīcijas un visu iesaistīto personu konkrētā atbildība; |
| --- | --- |

a)

atgadījumu definīcijas un visu iesaistīto personu konkrētā atbildība;

| b) | Veidlapu, ko izmanto, lai ziņotu par dažādiem atgadījumiem, attēli (vai pašu veidlapu kopijas), instrukcijas par to aizpildīšanu, adreses, kurp tās būtu jāsūta, un šīm darbībām atvēlētais laiks; |
| --- | --- |

b)

Veidlapu, ko izmanto, lai ziņotu par dažādiem atgadījumiem, attēli (vai pašu veidlapu kopijas), instrukcijas par to aizpildīšanu, adreses, kurp tās būtu jāsūta, un šīm darbībām atvēlētais laiks;

| c) | Ja notiek nelaimes gadījums, apraksti par to, kādas aviokompānijas nodaļas, iestādes un citas organizācijas ir jāinformē, kā tas jādara un kādā secībā; |
| --- | --- |

c)

Ja notiek nelaimes gadījums, apraksti par to, kādas aviokompānijas nodaļas, iestādes un citas organizācijas ir jāinformē, kā tas jādara un kādā secībā;

| d) | procedūras gaisa satiksmes apkalpošanas dienestu vienību mutiskai informēšanai par starpgadījumiem, kas saistīti ar ACAS RA, putnu draudiem, bīstamām kravām un bīstamiem apstākļiem; |
| --- | --- |

d)

procedūras gaisa satiksmes apkalpošanas dienestu vienību mutiskai informēšanai par starpgadījumiem, kas saistīti ar ACAS RA, putnu draudiem, bīstamām kravām un bīstamiem apstākļiem;

| e) | procedūras rakstisku ziņojumu iesniegšanai par gaisa satiksmes starpgadījumiem, ACAS RA, sadursmēm ar putniem, starpgadījumiem vai nelaimes gadījumiem ar bīstamām kravām un par nelikumīgu iejaukšanos; |
| --- | --- |

e)

procedūras rakstisku ziņojumu iesniegšanai par gaisa satiksmes starpgadījumiem, ACAS RA, sadursmēm ar putniem, starpgadījumiem vai nelaimes gadījumiem ar bīstamām kravām un par nelikumīgu iejaukšanos;

| f) | ziņošanas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību OPS 1.085 b) apakšpunktam un 1.420. Šajās procedūrās jāiekļauj ar iekšējo drošību saistītas ziņošanas procedūras, kas jāievēro apkalpes locekļiem un kas ir izstrādātas, lai nodrošinātu, ka komandieri nekavējoties informē par jebkuru starpgadījumu, kas ir apdraudējis vai būtu varējis apdraudēt drošību lidojumu laikā, un ka viņam sniedz visu būtisko informāciju. |
| --- | --- |

f)

ziņošanas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību OPS 1.085 b) apakšpunktam un 1.420. Šajās procedūrās jāiekļauj ar iekšējo drošību saistītas ziņošanas procedūras, kas jāievēro apkalpes locekļiem un kas ir izstrādātas, lai nodrošinātu, ka komandieri nekavējoties informē par jebkuru starpgadījumu, kas ir apdraudējis vai būtu varējis apdraudēt drošību lidojumu laikā, un ka viņam sniedz visu būtisko informāciju.

12.   GAISA NOTEIKUMI

Gaisa noteikumi, tostarp:

| a) | vizuālo un instrumentālo lidojumu noteikumi; |
| --- | --- |

a)

vizuālo un instrumentālo lidojumu noteikumi;

| b) | gaisa noteikumu teritoriālā piemērošana; |
| --- | --- |

b)

gaisa noteikumu teritoriālā piemērošana;

| c) | sakaru procedūras, tostarp COM atteices procedūras; |
| --- | --- |

c)

sakaru procedūras, tostarp COM atteices procedūras;

| d) | ar civilo lidmašīnu pārtveršanu saistītā informācija un instrukcijas; |
| --- | --- |

d)

ar civilo lidmašīnu pārtveršanu saistītā informācija un instrukcijas;

| e) | apstākļi, kādos jāveic pastāvīga radio uzraudzība; |
| --- | --- |

e)

apstākļi, kādos jāveic pastāvīga radio uzraudzība;

| f) | signāli; |
| --- | --- |

f)

signāli;

| g) | ekspluatācijā izmantojamā laika atskaites sistēmas; |
| --- | --- |

g)

ekspluatācijā izmantojamā laika atskaites sistēmas;

| h) | ATC atļaujas, lidojuma plāna stingra ievērošana un ziņojumi par atrašanās vietu; |
| --- | --- |

h)

ATC atļaujas, lidojuma plāna stingra ievērošana un ziņojumi par atrašanās vietu;

| i) | vizuālie brīdinājuma signāli lidmašīnām, kas bez atļaujas lido ierobežotā, aizliegtā vai bīstamā lidojumu zonā vai tuvojas tai; |
| --- | --- |

i)

vizuālie brīdinājuma signāli lidmašīnām, kas bez atļaujas lido ierobežotā, aizliegtā vai bīstamā lidojumu zonā vai tuvojas tai;

| j) | procedūras pilotiem, kas redz nelaimes gadījumu vai uztver pārraidītus briesmu signālus; |
| --- | --- |

j)

procedūras pilotiem, kas redz nelaimes gadījumu vai uztver pārraidītus briesmu signālus;

| k) | zemes/gaisa vizuālie kodi, kas jālieto dzīvi palikušajiem, signalizācijas līdzekļu apraksts un lietošana; un |
| --- | --- |

k)

zemes/gaisa vizuālie kodi, kas jālieto dzīvi palikušajiem, signalizācijas līdzekļu apraksts un lietošana; un

| l) | briesmu un avārijas signāli. |
| --- | --- |

l)

briesmu un avārijas signāli.

13.   NOMA

Nomas ekspluatācijas pasākumu, ar to saistīto procedūru un vadības atbildības apraksts.

B   LIDMAŠĪNAS EKSPLUATĀCIJAS JAUTĀJUMI, KAS SAISTĪTI AR KONKRĒTO TIPU

Ņemot vērā atšķirības starp tipiem un tipu variantiem, ir sadaļas ar šādiem virsrakstiem.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA UN MĒRVIENĪBAS

| 0.1. | Vispārīga informācija (piem., lidmašīnas gabarīti), tostarp apraksts par mērvienībām, ko izmanto attiecīgā lidmašīnas tipa ekspluatācijā, un konvertēšanas tabulas. |
| --- | --- |

0.1.

Vispārīga informācija (piem., lidmašīnas gabarīti), tostarp apraksts par mērvienībām, ko izmanto attiecīgā lidmašīnas tipa ekspluatācijā, un konvertēšanas tabulas.

1.   IEROBEŽOJUMI

| 1.1. | Sertificēto ierobežojumu un piemērojamo ekspluatācijas ierobežojumu apraksts, tostarp:






  a) | Sertifikācijas statuss (piem., CS-23, CS-25, ICAO 16. pielikums (CS-36 un CS-34) utt.); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Sertificēto ierobežojumu un piemērojamo ekspluatācijas ierobežojumu apraksts, tostarp:

a)

Sertifikācijas statuss (piem., CS-23, CS-25, ICAO 16. pielikums (CS-36 un CS-34) utt.);

| b) | pasažieru sēdvietu konfigurācija katrai lidmašīnai, tostarp grafiskais attēlojums; |
| --- | --- |

b)

pasažieru sēdvietu konfigurācija katrai lidmašīnai, tostarp grafiskais attēlojums;

| c) | apstiprinātie ekspluatācijas veidi (piem., VFR/IFR, CAT II/III kategorija, RNP tips, lidojums zināmos apledojuma apstākļos utt.); |
| --- | --- |

c)

apstiprinātie ekspluatācijas veidi (piem., VFR/IFR, CAT II/III kategorija, RNP tips, lidojums zināmos apledojuma apstākļos utt.);

| d) | apkalpes sastāvs; |
| --- | --- |

d)

apkalpes sastāvs;

| e) | masa un smaguma centrs; |
| --- | --- |

e)

masa un smaguma centrs;

| f) | ātruma ierobežojumi; |
| --- | --- |

f)

ātruma ierobežojumi;

| g) | lidojuma režīmu diapazons(-i); |
| --- | --- |

g)

lidojuma režīmu diapazons(-i);

| h) | vēja radīti ierobežojumi, tostarp ekspluatācija uz piesārņotiem skrejceļiem; |
| --- | --- |

h)

vēja radīti ierobežojumi, tostarp ekspluatācija uz piesārņotiem skrejceļiem;

| i) | tehnisko raksturojumu ierobežojumi piemērojamajai konfigurācijai; |
| --- | --- |

i)

tehnisko raksturojumu ierobežojumi piemērojamajai konfigurācijai;

| j) | skrejceļa slīpums; |
| --- | --- |

j)

skrejceļa slīpums;

| k) | ierobežojumi uz slapjiem vai piesārņotiem skrejceļiem; |
| --- | --- |

k)

ierobežojumi uz slapjiem vai piesārņotiem skrejceļiem;

| l) | lidmašīnas korpusa piesārņojums; un |
| --- | --- |

l)

lidmašīnas korpusa piesārņojums; un

| m) | sistēmu ierobežojumi. |
| --- | --- |

m)

sistēmu ierobežojumi.

2.   PARASTĀS PROCEDŪRAS

| 2.1. | Apkalpei uzticētās parastās procedūras un pienākumi, attiecīgās kontrolkartes, kontrolkaršu izmantošanas sistēma un paziņojums par vajadzīgajām koordinācijas procedūrām starp lidojumu apkalpi un salona apkalpi. Jāiekļauj šādas parastās procedūras un pienākumi:






  a) | pirms lidojuma; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Apkalpei uzticētās parastās procedūras un pienākumi, attiecīgās kontrolkartes, kontrolkaršu izmantošanas sistēma un paziņojums par vajadzīgajām koordinācijas procedūrām starp lidojumu apkalpi un salona apkalpi. Jāiekļauj šādas parastās procedūras un pienākumi:

a)

pirms lidojuma;

| b) | pirms izlidošanas; |
| --- | --- |

b)

pirms izlidošanas;

| c) | altimetra iestatīšana un pārbaude; |
| --- | --- |

c)

altimetra iestatīšana un pārbaude;

| d) | manevrēšana uz zemes, pacelšanās un augstuma uzņemšana; |
| --- | --- |

d)

manevrēšana uz zemes, pacelšanās un augstuma uzņemšana;

| e) | trokšņa samazināšana; |
| --- | --- |

e)

trokšņa samazināšana;

| f) | kreisēšana un augstuma samazināšana; |
| --- | --- |

f)

kreisēšana un augstuma samazināšana;

| g) | glisāde, sagatavošanās, lai nosēstos, un instruktāža; |
| --- | --- |

g)

glisāde, sagatavošanās, lai nosēstos, un instruktāža;

| h) | VFR glisāde; |
| --- | --- |

h)

VFR glisāde;

| i) | instrumentālā glisāde; |
| --- | --- |

i)

instrumentālā glisāde;

| j) | vizuālā glisāde un riņķošana; |
| --- | --- |

j)

vizuālā glisāde un riņķošana;

| k) | pārtraukta glisāde (aiziešana nākamajā riņķī); |
| --- | --- |

k)

pārtraukta glisāde (aiziešana nākamajā riņķī);

| l) | parasta nosēšanās; |
| --- | --- |

l)

parasta nosēšanās;

| m) | pēc nosēšanās; un |
| --- | --- |

m)

pēc nosēšanās; un

| n) | ekspluatācija uz slapjiem un piesārņotiem skrejceļiem. |
| --- | --- |

n)

ekspluatācija uz slapjiem un piesārņotiem skrejceļiem.

3.   ĀRKĀRTAS UN AVĀRIJAS PROCEDŪRAS

| 3.1. | Apkalpei uzticētās ārkārtas un avārijas procedūras un pienākumi, attiecīgās kontrolkartes, kontrolkaršu izmantošanas sistēma un paziņojums par vajadzīgajām koordinācijas procedūrām starp lidojumu apkalpi un salona apkalpi. Jāiekļauj šādas ārkārtas un avārijas procedūras un pienākumi:






  a) | apkalpes rīcībnespēja; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Apkalpei uzticētās ārkārtas un avārijas procedūras un pienākumi, attiecīgās kontrolkartes, kontrolkaršu izmantošanas sistēma un paziņojums par vajadzīgajām koordinācijas procedūrām starp lidojumu apkalpi un salona apkalpi. Jāiekļauj šādas ārkārtas un avārijas procedūras un pienākumi:

a)

apkalpes rīcībnespēja;

| b) | rīcība uguns vai dūmu gadījumā; |
| --- | --- |

b)

rīcība uguns vai dūmu gadījumā;

| c) | lidojums, ja pilnīgi vai daļēji zaudēta hermetizācija; |
| --- | --- |

c)

lidojums, ja pilnīgi vai daļēji zaudēta hermetizācija;

| d) | konstrukcijas ierobežojumu pārsniegšana, piemēram, nosēšanās, ja lidmašīnas svars pārsniedz atļauto; |
| --- | --- |

d)

konstrukcijas ierobežojumu pārsniegšana, piemēram, nosēšanās, ja lidmašīnas svars pārsniedz atļauto;

| e) | kosmiskās radiācijas ierobežojumu pārsniegšana; |
| --- | --- |

e)

kosmiskās radiācijas ierobežojumu pārsniegšana;

| f) | zibens trāpījumi; |
| --- | --- |

f)

zibens trāpījumi;

| g) | saziņa briesmu gadījumā un ATC brīdināšana par avārijas situāciju; |
| --- | --- |

g)

saziņa briesmu gadījumā un ATC brīdināšana par avārijas situāciju;

| h) | dzinēja atteice; |
| --- | --- |

h)

dzinēja atteice;

| i) | sistēmu atteices; |
| --- | --- |

i)

sistēmu atteices;

| j) | norādījumi lidojuma maršruta maiņai nopietnas tehniskās atteices gadījumā; |
| --- | --- |

j)

norādījumi lidojuma maršruta maiņai nopietnas tehniskās atteices gadījumā;

| k) | zemes tuvošanās brīdinājums; |
| --- | --- |

k)

zemes tuvošanās brīdinājums;

| l) | TCAS brīdinājums; |
| --- | --- |

l)

TCAS brīdinājums;

| m) | pēkšņas vēja virziena un/vai stipruma maiņas; un |
| --- | --- |

m)

pēkšņas vēja virziena un/vai stipruma maiņas; un

| n) | avārijas nosēšanās uz zemes/uz ūdens; un |
| --- | --- |

n)

avārijas nosēšanās uz zemes/uz ūdens; un

| o) | procedūras neparedzētiem atgadījumiem izlidošanas laikā. |
| --- | --- |

o)

procedūras neparedzētiem atgadījumiem izlidošanas laikā.

4.   TEHNISKIE RAKSTUROJUMI

| 4.0. | Tehniskos raksturojumus nodrošina tādā formā, lai tos varētu izmantot bez grūtībām. |
| --- | --- |

4.0.

Tehniskos raksturojumus nodrošina tādā formā, lai tos varētu izmantot bez grūtībām.

| 4.1. | Tehnisko raksturojumu dati. Jāiekļauj tehnisko raksturojumu materiāli, kas nodrošina atbilstību OPS 1 F, G, H un I apakšsadaļā izklāstītajām tehnisko raksturojumu prasībām, lai varētu noteikt:






  a) | pacelšanās augstuma uzņemšanas ierobežojumus — masa, augstums, temperatūra; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Tehnisko raksturojumu dati. Jāiekļauj tehnisko raksturojumu materiāli, kas nodrošina atbilstību OPS 1 F, G, H un I apakšsadaļā izklāstītajām tehnisko raksturojumu prasībām, lai varētu noteikt:

a)

pacelšanās augstuma uzņemšanas ierobežojumus — masa, augstums, temperatūra;

| b) | pacelšanās laukuma garumu (sauss, slapjš, piesārņots); |
| --- | --- |

b)

pacelšanās laukuma garumu (sauss, slapjš, piesārņots);

| c) | tīrās lidojuma trajektorijas datus šķēršļu pārvarēšanas aprēķināšanai vai, ja piemērojams, pacelšanās lidojuma trajektoriju; |
| --- | --- |

c)

tīrās lidojuma trajektorijas datus šķēršļu pārvarēšanas aprēķināšanai vai, ja piemērojams, pacelšanās lidojuma trajektoriju;

| d) | gradienta zudumus, strauji uzņemot augstumu, vienlaikus sasveroties uz sāniem; |
| --- | --- |

d)

gradienta zudumus, strauji uzņemot augstumu, vienlaikus sasveroties uz sāniem;

| e) | augstuma uzņemšanas ierobežojumus maršrutā; |
| --- | --- |

e)

augstuma uzņemšanas ierobežojumus maršrutā;

| f) | augstuma uzņemšanas ierobežojumus glisādē; |
| --- | --- |

f)

augstuma uzņemšanas ierobežojumus glisādē;

| g) | augstuma uzņemšanas ierobežojumus nosēšanās fāzē; |
| --- | --- |

g)

augstuma uzņemšanas ierobežojumus nosēšanās fāzē;

| h) | nosēšanās laukuma garumu (sauss, slapjš, piesārņots), tostarp sistēmas vai ierīces atteices sekas lidojumā, ja tas ietekmē nosēšanās distanci; |
| --- | --- |

h)

nosēšanās laukuma garumu (sauss, slapjš, piesārņots), tostarp sistēmas vai ierīces atteices sekas lidojumā, ja tas ietekmē nosēšanās distanci;

| i) | bremžu absorbētās enerģijas ierobežojumus; un |
| --- | --- |

i)

bremžu absorbētās enerģijas ierobežojumus; un

| j) | dažādām lidojuma fāzēm piemērojamos ātrumus (ņemot vērā arī slapjus vai piesārņotus skrejceļus). |
| --- | --- |

j)

dažādām lidojuma fāzēm piemērojamos ātrumus (ņemot vērā arī slapjus vai piesārņotus skrejceļus).

| 4.1.1. | Papildu dati par lidojumiem apledojuma apstākļos. Jāiekļauj jebkuri sertificēti tehniskie raksturlielumi, kas saistīti ar pieļaujamo konfigurāciju vai novirzi no konfigurācijas, piemēram, nestrādājošu pretslīdēšanas ierīci. |
| --- | --- |

4.1.1.

Papildu dati par lidojumiem apledojuma apstākļos. Jāiekļauj jebkuri sertificēti tehniskie raksturlielumi, kas saistīti ar pieļaujamo konfigurāciju vai novirzi no konfigurācijas, piemēram, nestrādājošu pretslīdēšanas ierīci.

| 4.1.2. | Ja apstiprinātajā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā nav iekļauti attiecīgajai tehnisko raksturojumu klasei noteiktie tehnisko raksturojumu dati, jāiekļauj citi Iestādei pieņemami dati. Kā alternatīva darbības rokasgrāmatā var būt norāde uz citiem lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā iekļautiem apstiprinātiem datiem, ja šādus datus, visticamāk, neizmantos bieži vai avārijas gadījumos. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ja apstiprinātajā lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā nav iekļauti attiecīgajai tehnisko raksturojumu klasei noteiktie tehnisko raksturojumu dati, jāiekļauj citi Iestādei pieņemami dati. Kā alternatīva darbības rokasgrāmatā var būt norāde uz citiem lidmašīnas ekspluatācijas rokasgrāmatā iekļautiem apstiprinātiem datiem, ja šādus datus, visticamāk, neizmantos bieži vai avārijas gadījumos.

| 4.2. | Papildu tehnisko raksturojumu dati. Papildus tehnisko raksturojumu dati, ja piemērojams, tostarp:






  a) | augstuma uzņemšanas gradienti ar visiem strādājošiem dzinējiem; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Papildu tehnisko raksturojumu dati. Papildus tehnisko raksturojumu dati, ja piemērojams, tostarp:

a)

augstuma uzņemšanas gradienti ar visiem strādājošiem dzinējiem;

| b) | lejupslīdes dati; |
| --- | --- |

b)

lejupslīdes dati;

| c) | apledojuma novēršanas un pretapledošanas šķidrumu ietekme; |
| --- | --- |

c)

apledojuma novēršanas un pretapledošanas šķidrumu ietekme;

| d) | lidojums ar izlaistu šasiju; |
| --- | --- |

d)

lidojums ar izlaistu šasiju;

| e) | lidmašīnām ar 3 vai vairāk dzinējiem, pārtransportēšanas lidojumi ar vienu nestrādājošu dzinēju; un |
| --- | --- |

e)

lidmašīnām ar 3 vai vairāk dzinējiem, pārtransportēšanas lidojumi ar vienu nestrādājošu dzinēju; un

| f) | lidojumi, ko veic saskaņā ar CDL nosacījumiem. |
| --- | --- |

f)

lidojumi, ko veic saskaņā ar CDL nosacījumiem.

5.   LIDOJUMA PLĀNOŠANA

| 5.1. | Pirmslidojuma un lidojuma plānošanai nepieciešamie dati un instrukcijas, tostarp tādi faktori kā noteiktie ātruma un dzinēja režīmi. Ja piemērojams, jāiekļauj procedūras ekspluatācijai ar nestrādājošu(-iem) dzinēju(-iem), ETOPS (jo īpaši kreisēšanas ātrumam ar vienu nestrādājošu dzinēju un maksimālajam attālumam līdz piemērotam lidlaukam saskaņā ar OPS 1.245) un lidojumiem uz izolētiem lidlaukiem. |
| --- | --- |

5.1.

Pirmslidojuma un lidojuma plānošanai nepieciešamie dati un instrukcijas, tostarp tādi faktori kā noteiktie ātruma un dzinēja režīmi. Ja piemērojams, jāiekļauj procedūras ekspluatācijai ar nestrādājošu(-iem) dzinēju(-iem), ETOPS (jo īpaši kreisēšanas ātrumam ar vienu nestrādājošu dzinēju un maksimālajam attālumam līdz piemērotam lidlaukam saskaņā ar OPS 1.245) un lidojumiem uz izolētiem lidlaukiem.

| 5.2. | Metode vajadzīgā degvielas daudzuma aprēķināšanai dažādiem lidojuma posmiem saskaņā ar OPS 1.255. |
| --- | --- |

5.2.

Metode vajadzīgā degvielas daudzuma aprēķināšanai dažādiem lidojuma posmiem saskaņā ar OPS 1.255.

6.   MASA UN LĪDZSVARS

Instrukcijas un dati masas un līdzsvara aprēķināšanai, arī:

| a) | aprēķinu sistēma (piem., indeksu sistēmu); |
| --- | --- |

a)

aprēķinu sistēma (piem., indeksu sistēmu);

| b) | informācija un instrukcijas masas un līdzsvara dokumentēšanai, tostarp, rakstot ar roku un ģenerējot ar datoru; |
| --- | --- |

b)

informācija un instrukcijas masas un līdzsvara dokumentēšanai, tostarp, rakstot ar roku un ģenerējot ar datoru;

| c) | dažādu ekspluatanta izmantoto tipu, variantu vai atsevišķu lidmašīnu masas un smaguma centra ierobežojumi; un |
| --- | --- |

c)

dažādu ekspluatanta izmantoto tipu, variantu vai atsevišķu lidmašīnu masas un smaguma centra ierobežojumi; un

| d) | sausā ekspluatācijas masa un atbilstošais smaguma centrs vai indekss. |
| --- | --- |

d)

sausā ekspluatācijas masa un atbilstošais smaguma centrs vai indekss.

7.   IEKRAUŠANA

Procedūras un nosacījumi kravas iekraušanai un nostiprināšanai lidmašīnā.

8.   KONFIGURĀCIJAS NOVIRZES SARAKSTS

Konfigurācijas novirzes saraksts(-i) (CDL), ja to nodrošinājis izgatavotājs, ņemot vērā ekspluatējamo lidmašīnu tipus un variantus, tostarp procedūras, kas jāievēro, ja lidmašīnu nosūta lidojumā saskaņā ar tās CDL nosacījumiem.

9.   MINIMĀLĀS IERĪČU KOMPLEKTĀCIJAS SARAKSTS

Minimālās ierīču komplektācijas saraksts (MEL), ņemot vērā ekspluatējamo lidmašīnu tipus un variantus un ekspluatācijas veidu(s)/reģionu(s). MEL jāiekļauj navigācijas ierīces un jāņem vērā vajadzīgie tehniskie raksturlielumi maršrutā un ekspluatācijas reģionā.

10.   IZDZĪVOŠANAS UN AVĀRIJAS IERĪCES, TOSTARP SKĀBEKLIS

| 10.1. | Veicamajos maršrutos līdzi vedamo izdzīvošanas ierīču saraksts un procedūras ierīču tehniskās funkcionalitātes pārbaudei pirms pacelšanās. Jāiekļauj arī instrukcijas attiecībā uz izdzīvošanas un avārijas ierīču atrašanās vietu, pieejamību un lietošanu un ar to saistītās kontrolkartes. |
| --- | --- |

10.1.

Veicamajos maršrutos līdzi vedamo izdzīvošanas ierīču saraksts un procedūras ierīču tehniskās funkcionalitātes pārbaudei pirms pacelšanās. Jāiekļauj arī instrukcijas attiecībā uz izdzīvošanas un avārijas ierīču atrašanās vietu, pieejamību un lietošanu un ar to saistītās kontrolkartes.

| 10.2. | Vajadzīgā skābekļa apjoma un pieejamā daudzuma noteikšanas procedūra. Jāņem vērā lidojuma profils, pasažieru skaits un iespējamā salona dehermetizācija. Informācijai jābūt tādā formā, lai to varētu izmantot bez grūtībām. |
| --- | --- |

10.2.

Vajadzīgā skābekļa apjoma un pieejamā daudzuma noteikšanas procedūra. Jāņem vērā lidojuma profils, pasažieru skaits un iespējamā salona dehermetizācija. Informācijai jābūt tādā formā, lai to varētu izmantot bez grūtībām.

11.   AVĀRIJAS EVAKUĀCIJAS PROCEDŪRAS

| 11.1. | Instrukcijas par sagatavošanos avārijas evakuācijai, tostarp apkalpes koordinācija un avārijas pienākumu sadale. |
| --- | --- |

11.1.

Instrukcijas par sagatavošanos avārijas evakuācijai, tostarp apkalpes koordinācija un avārijas pienākumu sadale.

| 11.2. | Avārijas evakuācijas procedūras. Visu apkalpes locekļu pienākumu apraksts ātrai lidmašīnas evakuācijai un rīcībai ar pasažieriem, ja veic piespiedu nosēšanos uz zemes vai ūdens, vai citos avārijas gadījumos. |
| --- | --- |

11.2.

Avārijas evakuācijas procedūras. Visu apkalpes locekļu pienākumu apraksts ātrai lidmašīnas evakuācijai un rīcībai ar pasažieriem, ja veic piespiedu nosēšanos uz zemes vai ūdens, vai citos avārijas gadījumos.

12.   LIDMAŠĪNAS SISTĒMAS

Lidmašīnas sistēmu, attiecīgo vadības ierīču un indikāciju, un ekspluatācijas instrukciju apraksts.

C   MARŠRUTA UN LIDLAUKU INSTRUKCIJAS UN INFORMĀCIJA

| 1. | Ar sakariem, navigāciju un lidlaukiem saistītās instrukcijas un informācija, tostarp minimālie lidojuma līmeņi un augstumi katram veicamajam maršrutam un ekspluatācijas minimumi katram lidlaukam, kuru plānots izmantot, tostarp:






  a) | minimālais lidojuma līmenis/augstums; |
| --- | --- | --- |

1.

Ar sakariem, navigāciju un lidlaukiem saistītās instrukcijas un informācija, tostarp minimālie lidojuma līmeņi un augstumi katram veicamajam maršrutam un ekspluatācijas minimumi katram lidlaukam, kuru plānots izmantot, tostarp:

a)

minimālais lidojuma līmenis/augstums;

| b) | ekspluatācijas minimumi izlidošanai, galamērķim un rezerves lidlaukiem; |
| --- | --- |

b)

ekspluatācijas minimumi izlidošanai, galamērķim un rezerves lidlaukiem;

| c) | sakaru ierīces un navigācijas līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

sakaru ierīces un navigācijas līdzekļi;

| d) | skrejceļa dati un lidlauka iekārtas; |
| --- | --- |

d)

skrejceļa dati un lidlauka iekārtas;

| e) | glisādes, aiziešanas nākamajā riņķī un izlidošanas procedūras, tostarp trokšņa samazināšanas procedūras; |
| --- | --- |

e)

glisādes, aiziešanas nākamajā riņķī un izlidošanas procedūras, tostarp trokšņa samazināšanas procedūras;

| f) | COM atteices procedūras; |
| --- | --- |

f)

COM atteices procedūras;

| g) | meklēšanas un glābšanas iespējas apvidū, virs kura lidmašīnai jālido; |
| --- | --- |

g)

meklēšanas un glābšanas iespējas apvidū, virs kura lidmašīnai jālido;

| h) | lidmašīnā līdzi vedamo aeronavigācijas karšu apraksts saistībā ar lidojuma tipu un veicamo maršrutu, tostarp metodes to derīguma pārbaudei; |
| --- | --- |

h)

lidmašīnā līdzi vedamo aeronavigācijas karšu apraksts saistībā ar lidojuma tipu un veicamo maršrutu, tostarp metodes to derīguma pārbaudei;

| i) | aeronavigācijas informācijas un MET pakalpojumu pieejamība; |
| --- | --- |

i)

aeronavigācijas informācijas un MET pakalpojumu pieejamība;

| j) | COM/NAV procedūras lidojumā; |
| --- | --- |

j)

COM/NAV procedūras lidojumā;

| k) | lidlauku iedalījums kategorijās saistībā ar lidojumu apkalpes kompetences kvalifikāciju; |
| --- | --- |

k)

lidlauku iedalījums kategorijās saistībā ar lidojumu apkalpes kompetences kvalifikāciju;

| l) | īpašie lidlauku ierobežojumi (tehnisko raksturlielumu ierobežojumi un ekspluatācijas procedūras). |
| --- | --- |

l)

īpašie lidlauku ierobežojumi (tehnisko raksturlielumu ierobežojumi un ekspluatācijas procedūras).

D   MĀCĪBAS

| 1. | Mācību un pārbaužu programmas visam ekspluatācijas personālam, kas norīkots ekspluatācijas pienākumu veikšanai saistībā ar lidojuma sagatavošanu un/vai veikšanu. |
| --- | --- |

1.

Mācību un pārbaužu programmas visam ekspluatācijas personālam, kas norīkots ekspluatācijas pienākumu veikšanai saistībā ar lidojuma sagatavošanu un/vai veikšanu.

| 2. | Mācību un pārbaužu programmās jāiekļauj: |
| --- | --- |

2.

Mācību un pārbaužu programmās jāiekļauj:

| 2.1. | Lidojumu apkalpei. Visi E un N apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti; |
| --- | --- |

2.1.

Lidojumu apkalpei. Visi E un N apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti;

| 2.2. | Salona apkalpei. Visi O apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti; |
| --- | --- |

2.2.

Salona apkalpei. Visi O apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti;

| 2.3. | Attiecīgajam ekspluatācijas personālam, tostarp apkalpes locekļiem:






  a) | Visi R apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti (bīstamu kravu pārvadājumi ar gaisa transportu); un |
| --- | --- | --- |

2.3.

Attiecīgajam ekspluatācijas personālam, tostarp apkalpes locekļiem:

a)

Visi R apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti (bīstamu kravu pārvadājumi ar gaisa transportu); un

| b) | Visi S apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti (aviācijas drošība); |
| --- | --- |

b)

Visi S apakšsadaļā noteiktie attiecīgie punkti (aviācijas drošība);

| 2.4. | Ekspluatācijas personālam, kas nav apkalpes sastāvā (piem., dispečers, apkalpojošais personāls uz zemes utt.) Visi citi OPS noteiktie attiecīgie punkti, kas attiecas uz viņu pienākumiem. |
| --- | --- |

2.4.

Ekspluatācijas personālam, kas nav apkalpes sastāvā (piem., dispečers, apkalpojošais personāls uz zemes utt.) Visi citi OPS noteiktie attiecīgie punkti, kas attiecas uz viņu pienākumiem.

| 3. | Procedūras. |
| --- | --- |

3.

Procedūras.

| 3.1. | Mācību un pārbaužu procedūras. |
| --- | --- |

3.1.

Mācību un pārbaužu procedūras.

| 3.2. | Procedūras, kas jāpiemēro, ja personāls nesasniedz vai neuztur noteiktos standartus. |
| --- | --- |

3.2.

Procedūras, kas jāpiemēro, ja personāls nesasniedz vai neuztur noteiktos standartus.

| 3.3. | Procedūras, lai nodrošinātu, ka ārkārtas vai avārijas situācijas, kurās jāpiemēro daļa vai visas ārkārtas vai avārijas situāciju procedūras un IMC apstākļu imitēšana ar mākslīgiem līdzekļiem, netiek imitētas komerciālos gaisa transporta lidojumos. |
| --- | --- |

3.3.

Procedūras, lai nodrošinātu, ka ārkārtas vai avārijas situācijas, kurās jāpiemēro daļa vai visas ārkārtas vai avārijas situāciju procedūras un IMC apstākļu imitēšana ar mākslīgiem līdzekļiem, netiek imitētas komerciālos gaisa transporta lidojumos.

| 4. | Glabājamo dokumentu un dokumentu glabāšanas ilguma apraksts (skat. OPS 1.1065 1. pielikumu). |
| --- | --- |

4.

Glabājamo dokumentu un dokumentu glabāšanas ilguma apraksts (skat. OPS 1.1065 1. pielikumu).

OPS 1.1065 1. pielikums

Dokumentu saglabāšanas ilgums

Ekspluatants nodrošina, ka turpmāk norādīto informāciju/dokumentus uzglabā pieņemamā veidā, lai tie būtu pieejami Iestādei turpmāk tabulā norādītajos laikposmos.

Piezīme: papildu informācija attiecībā uz tehnisko apkopju dokumentāciju ir M daļā.

1. tabula

Informācija, ko izmanto lidojuma sagatavošanai un izpildei

| Informācija, ko izmanto lidojuma sagatavošanai un izpildei, kā noteikts OPS 1.135 |
| --- |
| Operatīvais lidojuma plāns | 3 mēneši |
| Lidmašīnas tehniskais borta žurnāls | 36 mēneši pēc pēdējā veiktā ieraksta saskaņā ar M daļas M.A.306 iedaļas c) punktu |
| Maršrutam specifiska NOTAM/AIS instruktāžas dokumentācija, ja to ir rediģējis ekspluatants | 3 mēneši |
| Svara un līdzsvara dokumentācija | 3 mēneši |
| Paziņojums par īpašām kravām, tostarp bīstamām kravām | 3 mēneši |

Informācija, ko izmanto lidojuma sagatavošanai un izpildei, kā noteikts OPS 1.135

Operatīvais lidojuma plāns

3 mēneši

Lidmašīnas tehniskais borta žurnāls

36 mēneši pēc pēdējā veiktā ieraksta saskaņā ar M daļas M.A.306 iedaļas c) punktu

Maršrutam specifiska NOTAM/AIS instruktāžas dokumentācija, ja to ir rediģējis ekspluatants

3 mēneši

Svara un līdzsvara dokumentācija

3 mēneši

Paziņojums par īpašām kravām, tostarp bīstamām kravām

3 mēneši

2. tabula

Ziņojumi

| Ziņojumi |
| --- |
| Lidojuma žurnāls | 3 mēneši |
| Lidojumu ziņojums(–i) ar detalizētu informāciju par visiem atgadījumiem, kā noteikts OPS 1.420, vai par jebkuru notikumu, par ko komandieris uzskata par nepieciešamu sniegt ziņojumu/veikt ierakstu | 3 mēneši |
| Ziņojumi par darba laika pārsniegšanu un/vai atpūtas periodu saīsināšanu | 3 mēneši |

Ziņojumi

Lidojuma žurnāls

3 mēneši

Lidojumu ziņojums(–i) ar detalizētu informāciju par visiem atgadījumiem, kā noteikts OPS 1.420, vai par jebkuru notikumu, par ko komandieris uzskata par nepieciešamu sniegt ziņojumu/veikt ierakstu

3 mēneši

Ziņojumi par darba laika pārsniegšanu un/vai atpūtas periodu saīsināšanu

3 mēneši

3. tabula

Lidojumu apkalpes ieraksti

| Lidojumu apkalpes ieraksti |
| --- |
| Lidojuma, darba un atpūtas laiks | 15 mēneši |
| Apliecība | Tik ilgi, cik lidojumu apkalpes loceklis izmanto apliecības privilēģijas darbā pie ekspluatanta |
| Pārejas mācības un pārbaude | 3 gadi |
| Komandieru kursi (tostarp pārbaude) | 3 gadi |
| Periodiskās mācības un pārbaudes | 3 gadi |
| Mācības un pārbaude darbībai jebkurā pilota sēdvietā | 3 gadi |
| Nesenā pieredze (atsauce uz OPS 1.970) | 15 mēneši |
| Maršruta un lidlauka kompetence (atsauce uz OPS 1.975) | 3 gadi |
| Mācības un kvalifikācija specifisku ekspluatācijas darbību veikšanai, ja to paredz OPS (piemēram, ETOPS CAT II/III darbības) | 3 gadi |
| Piemērojamos gadījumos mācības par bīstamām kravām | 3 gadi |

Lidojumu apkalpes ieraksti

Lidojuma, darba un atpūtas laiks

15 mēneši

Apliecība

Tik ilgi, cik lidojumu apkalpes loceklis izmanto apliecības privilēģijas darbā pie ekspluatanta

Pārejas mācības un pārbaude

3 gadi

Komandieru kursi (tostarp pārbaude)

3 gadi

Periodiskās mācības un pārbaudes

3 gadi

Mācības un pārbaude darbībai jebkurā pilota sēdvietā

3 gadi

Nesenā pieredze (atsauce uz OPS 1.970)

15 mēneši

Maršruta un lidlauka kompetence (atsauce uz OPS 1.975)

3 gadi

Mācības un kvalifikācija specifisku ekspluatācijas darbību veikšanai, ja to paredz OPS (piemēram, ETOPS CAT II/III darbības)

3 gadi

Piemērojamos gadījumos mācības par bīstamām kravām

3 gadi

4. tabula

Salona apkalpes ieraksti

| Salona apkalpes ieraksti |
| --- |
| Lidojuma, darba un atpūtas laiks | 15 mēneši |
| Sākotnējās mācības, pārejas un atšķirību mācības (tostarp pārbaudes) | Kamēr salona apkalpes loceklis strādā pie ekspluatanta |
| Periodiskās mācības un atsvaidzināšana (tostarp pārbaudes) | Līdz 12 mēnešiem pēc tam, kad salona apkalpes loceklis ir beidzis strādāt pie ekspluatanta |
| Piemērojamos gadījumos mācības par bīstamām kravām | 3 gadi |

Salona apkalpes ieraksti

Lidojuma, darba un atpūtas laiks

15 mēneši

Sākotnējās mācības, pārejas un atšķirību mācības (tostarp pārbaudes)

Kamēr salona apkalpes loceklis strādā pie ekspluatanta

Periodiskās mācības un atsvaidzināšana (tostarp pārbaudes)

Līdz 12 mēnešiem pēc tam, kad salona apkalpes loceklis ir beidzis strādāt pie ekspluatanta

Piemērojamos gadījumos mācības par bīstamām kravām

3 gadi

5. tabula

Pārējā ekspluatācijas personāla ieraksti

| Pārējā ekspluatācijas personāla ieraksti |
| --- |
| Pārējā ekspluatācijas personāla, kam OPS paredz apstiprinātu mācību programmu, mācību/kvalifikācijas ieraksti | Divu pēdējo mācību ieraksti |

Pārējā ekspluatācijas personāla ieraksti

Pārējā ekspluatācijas personāla, kam OPS paredz apstiprinātu mācību programmu, mācību/kvalifikācijas ieraksti

Divu pēdējo mācību ieraksti

6. tabula

Citi ieraksti

| Citi ieraksti |
| --- |
| Ieraksti par kosmiskā un saules starojuma devu | Līdz 12 mēnešiem pēc tam, kad apkalpes loceklis ir beidzis strādāt pie ekspluatanta |
| Kvalitātes pārvaldības sistēmas ieraksti | 5 gadi |
| Bīstamo kravu transporta dokuments | 3 mēneši pēc lidojuma beigām |
| Bīstamo kravu pieņemšanas kontrolsaraksts | 3 mēneši pēc lidojuma beigām |

Citi ieraksti

Ieraksti par kosmiskā un saules starojuma devu

Līdz 12 mēnešiem pēc tam, kad apkalpes loceklis ir beidzis strādāt pie ekspluatanta

Kvalitātes pārvaldības sistēmas ieraksti

5 gadi

Bīstamo kravu transporta dokuments

3 mēneši pēc lidojuma beigām

Bīstamo kravu pieņemšanas kontrolsaraksts

3 mēneši pēc lidojuma beigām

Q APAKŠSADAĻA

LIDOJUMU UN DARBA LAIKA IEROBEŽOJUMI UN ATPŪTAS PRASĪBAS

OPS 1.1090

Mērķis un darbības sfēra

| 1. | Ekspluatants apkalpes locekļiem nosaka lidojumu un darba laika ierobežojumus un atpūtas grafiku (FTL). |
| --- | --- |

1.

Ekspluatants apkalpes locekļiem nosaka lidojumu un darba laika ierobežojumus un atpūtas grafiku (FTL).

| 2. | Ekspluatants nodrošina to, ka attiecībā uz visiem tā lidojumiem: |
| --- | --- |

2.

Ekspluatants nodrošina to, ka attiecībā uz visiem tā lidojumiem:

| 2.1. | Lidojumu un darba laika ierobežojumi un atpūtas grafiks atbilst:






  a) | gan šīs apakšsadaļas noteikumiem, gan |
| --- | --- | --- |

2.1.

Lidojumu un darba laika ierobežojumi un atpūtas grafiks atbilst:

a)

gan šīs apakšsadaļas noteikumiem, gan

| b) | jebkuriem papildu noteikumiem, ko piemēro Iestāde saskaņā ar šīs apakšsadaļas noteikumiem drošības uzturēšanai. |
| --- | --- |

b)

jebkuriem papildu noteikumiem, ko piemēro Iestāde saskaņā ar šīs apakšsadaļas noteikumiem drošības uzturēšanai.

| 2.2. | Lidojumi tiek plānoti tā, lai iekļautos pieļaujamajā lidojumu darba laika periodā, ņemot vērā laiku, kāds nepieciešams pienākumu veikšanai pirms izlidošanas, pašam lidojumam, kā arī atgriezes laiku. |
| --- | --- |

2.2.

Lidojumi tiek plānoti tā, lai iekļautos pieļaujamajā lidojumu darba laika periodā, ņemot vērā laiku, kāds nepieciešams pienākumu veikšanai pirms izlidošanas, pašam lidojumam, kā arī atgriezes laiku.

| 2.3. | Darba slodzes sarakstus sagatavo un publicē pietiekami laicīgi, lai dotu apkalpes locekļiem iespēju plānot atbilstošu atpūtu. |
| --- | --- |

2.3.

Darba slodzes sarakstus sagatavo un publicē pietiekami laicīgi, lai dotu apkalpes locekļiem iespēju plānot atbilstošu atpūtu.

| 3. | Ekspluatanta atbildība |
| --- | --- |

3.

Ekspluatanta atbildība

| 3.1. | Ekspluatants katram apkalpes loceklim nosaka mājas bāzes vietu. |
| --- | --- |

3.1.

Ekspluatants katram apkalpes loceklim nosaka mājas bāzes vietu.

| 3.2. | Ekspluatants apzinās un izprot saistību starp lidojumu pienākumu veikšanas periodu biežumu un raksturu un atpūtas periodiem, un pienācīgi ņem vērā kumulatīvo efektu, kas rodas, ja ilgstoši veic darba pienākumus ar minimāliem atpūtas brīžiem. |
| --- | --- |

3.2.

Ekspluatants apzinās un izprot saistību starp lidojumu pienākumu veikšanas periodu biežumu un raksturu un atpūtas periodiem, un pienācīgi ņem vērā kumulatīvo efektu, kas rodas, ja ilgstoši veic darba pienākumus ar minimāliem atpūtas brīžiem.

| 3.3. | Ekspluatants nosaka darba laika modeli, kurā izvairās no tādas nevēlamas prakses kā darbs pārmaiņus dienā un naktī, vai arī tādas pienākumu sadales apkalpes locekļiem, kurā nopietni tiek traucēts iedibinātais miega/darba režīms. |
| --- | --- |

3.3.

Ekspluatants nosaka darba laika modeli, kurā izvairās no tādas nevēlamas prakses kā darbs pārmaiņus dienā un naktī, vai arī tādas pienākumu sadales apkalpes locekļiem, kurā nopietni tiek traucēts iedibinātais miega/darba režīms.

| 3.4. | Ekspluatants plāno vietējās brīvdienas un par to laikus paziņo apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ekspluatants plāno vietējās brīvdienas un par to laikus paziņo apkalpes locekļiem.

| 3.5. | Ekspluatants nodrošina, ka atpūtas periodi ir pietiekami ilgi, lai apkalpes locekļi varētu pārvarēt nostrādātā darba ietekmi un būtu labi atpūtušies līdz nākamā lidojumu darba laika perioda sākumam. |
| --- | --- |

3.5.

Ekspluatants nodrošina, ka atpūtas periodi ir pietiekami ilgi, lai apkalpes locekļi varētu pārvarēt nostrādātā darba ietekmi un būtu labi atpūtušies līdz nākamā lidojumu darba laika perioda sākumam.

| 3.6. | Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu darba laika periodus plāno tā, lai apkalpes locekļiem nevienu brīdi neiestātos pārgurums un lai viņi vienmēr varētu strādāt pietiekami augstā drošības līmenī. |
| --- | --- |

3.6.

Ekspluatants nodrošina, ka lidojumu darba laika periodus plāno tā, lai apkalpes locekļiem nevienu brīdi neiestātos pārgurums un lai viņi vienmēr varētu strādāt pietiekami augstā drošības līmenī.

| 4. | Apkalpes locekļa pienākumi |
| --- | --- |

4.

Apkalpes locekļa pienākumi

| 4.1. | Apkalpes loceklis nedrīkst pildīt savus pienākumus lidmašīnā, ja viņš/viņa jūtas nevesels/-a vai apzinās, ka ir vai, iespējams, būs tik noguris/-usi, ka tas varētu ietekmēt lidojuma drošību. |
| --- | --- |

4.1.

Apkalpes loceklis nedrīkst pildīt savus pienākumus lidmašīnā, ja viņš/viņa jūtas nevesels/-a vai apzinās, ka ir vai, iespējams, būs tik noguris/-usi, ka tas varētu ietekmēt lidojuma drošību.

| 4.2. | Apkalpes locekļiem optimāli jāizmanto atpūtai dotās iespējas un vietas un pienācīgi jāplāno un jāizmanto savi atpūtas periodi. |
| --- | --- |

4.2.

Apkalpes locekļiem optimāli jāizmanto atpūtai dotās iespējas un vietas un pienācīgi jāplāno un jāizmanto savi atpūtas periodi.

| 5. | Civilās aviācijas iestāžu pienākumi |
| --- | --- |

5.

Civilās aviācijas iestāžu pienākumi

| 5.1. | Atkāpes. |
| --- | --- |

5.1.

Atkāpes.

| 5.1.1. | Ievērojot 8. panta noteikumus, Iestāde var atļaut atkāpes no šīs apakšsadaļas prasībām saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs un apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ievērojot 8. panta noteikumus, Iestāde var atļaut atkāpes no šīs apakšsadaļas prasībām saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs un apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm.

| 5.1.2. | Katram ekspluatantam, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, jāpierāda Iestādei, ka tā lūgums atļaut atkāpes nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni. |
| --- | --- |

5.1.2.

Katram ekspluatantam, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, jāpierāda Iestādei, ka tā lūgums atļaut atkāpes nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni.

Līdz ar šādām atkāpēm, ja vajadzīgs, veic piemērotus kompensācijas pasākumus.

OPS 1.1095

Definīcijas

Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:

| 1.1. | Palielināta lidojumu apkalpe:
  Lidojumu apkalpe, kurā ir vairāk locekļu nekā lidmašīnas ekspluatācijai noteiktais minimums un kurā katrs lidojumu apkalpes loceklis var atstāt savu darba vietu un būt aizstāts ar citu atbilstoši kvalificētu lidojumu apkalpes locekli. |
| --- | --- |

1.1.

Palielināta lidojumu apkalpe:

Lidojumu apkalpe, kurā ir vairāk locekļu nekā lidmašīnas ekspluatācijai noteiktais minimums un kurā katrs lidojumu apkalpes loceklis var atstāt savu darba vietu un būt aizstāts ar citu atbilstoši kvalificētu lidojumu apkalpes locekli.

| 1.2. | Lidojuma laiks:
  Laiks no brīža, kad lidmašīna uzsāk kustību lidojuma veikšanai, līdz brīdim, kad tā apstājas paredzētajā stāvvietā un visi dzinēji vai propelleri tiek izslēgti. |
| --- | --- |

1.2.

Lidojuma laiks:

Laiks no brīža, kad lidmašīna uzsāk kustību lidojuma veikšanai, līdz brīdim, kad tā apstājas paredzētajā stāvvietā un visi dzinēji vai propelleri tiek izslēgti.

| 1.3. | Pārtraukums:
  No pienākumu izpildes brīvs laika periods, kas ir mazāks par atpūtas laiku un tiek ieskaitīts darba laikā. |
| --- | --- |

1.3.

Pārtraukums:

No pienākumu izpildes brīvs laika periods, kas ir mazāks par atpūtas laiku un tiek ieskaitīts darba laikā.

| 1.4. | Darbs:
  Jebkurš uzdevums, kas jāveic apkalpes loceklim saistībā ar AOC turētāja komercdarbību. Iestāde nosaka, vai un kādā mērā dežūras laiku rezervē uzskata par darbu, ja vien šajā regulā nav paredzēti konkrēti noteikumi. |
| --- | --- |

1.4.

Darbs:

Jebkurš uzdevums, kas jāveic apkalpes loceklim saistībā ar AOC turētāja komercdarbību. Iestāde nosaka, vai un kādā mērā dežūras laiku rezervē uzskata par darbu, ja vien šajā regulā nav paredzēti konkrēti noteikumi.

| 1.5. | Summārais darba laiks:
  Laika periods, kas sākas, kad ekspluatants liek apkalpes loceklim sākt pienākumu veikšanu, un beidzas, kad apkalpes loceklis ir brīvs no jebkuru pienākumu veikšanas. |
| --- | --- |

1.5.

Summārais darba laiks:

Laika periods, kas sākas, kad ekspluatants liek apkalpes loceklim sākt pienākumu veikšanu, un beidzas, kad apkalpes loceklis ir brīvs no jebkuru pienākumu veikšanas.

| 1.6. | Lidojumu darba laiks:
  Lidojumu darba laiks (FDP) ir jebkurš laikposms, kad persona strādā gaisa kuģī kā tā apkalpes loceklis. FDP sākas, kad ekspluatants liek apkalpes loceklim pieteikties uz lidojumu vai lidojumu sēriju, un beidzas tā pēdējā lidojuma beigās, kurā apkalpes loceklis ir veicis pienākumus lidojumā. |
| --- | --- |

1.6.

Lidojumu darba laiks:

Lidojumu darba laiks (FDP) ir jebkurš laikposms, kad persona strādā gaisa kuģī kā tā apkalpes loceklis. FDP sākas, kad ekspluatants liek apkalpes loceklim pieteikties uz lidojumu vai lidojumu sēriju, un beidzas tā pēdējā lidojuma beigās, kurā apkalpes loceklis ir veicis pienākumus lidojumā.

| 1.7. | Bāze:
  Ekspluatanta noteikta atrašanās vieta apkalpes loceklim, no kuras apkalpes loceklis parasti sāk un kurā parasti beidz summāro darba laiku vai summāro darba laiku sēriju, un kur ekspluatants parasti neatbild par attiecīgā apkalpes locekļa izmitināšanu. |
| --- | --- |

1.7.

Bāze:

Ekspluatanta noteikta atrašanās vieta apkalpes loceklim, no kuras apkalpes loceklis parasti sāk un kurā parasti beidz summāro darba laiku vai summāro darba laiku sēriju, un kur ekspluatants parasti neatbild par attiecīgā apkalpes locekļa izmitināšanu.

| 1.8. | Vietējā diena:
  24 stundu periods, kas sākas pulksten 00:00 pēc vietējā laika. |
| --- | --- |

1.8.

Vietējā diena:

24 stundu periods, kas sākas pulksten 00:00 pēc vietējā laika.

| 1.9. | Vietējā nakts:
  8 stundu periods starp pulksten 22:00 un 08:00 pēc vietējā laika. |
| --- | --- |

1.9.

Vietējā nakts:

8 stundu periods starp pulksten 22:00 un 08:00 pēc vietējā laika.

| 1.10. | Viena brīvdiena bez pienākumu izpildes:
  Viena brīvdiena ietver divas vietējās naktis. Atpūtas periodu var iekļaut kā daļu no brīvdienas. |
| --- | --- |

1.10.

Viena brīvdiena bez pienākumu izpildes:

Viena brīvdiena ietver divas vietējās naktis. Atpūtas periodu var iekļaut kā daļu no brīvdienas.

| 1.11. | Strādājošs apkalpes loceklis:
  Apkalpes loceklis, kas veic pienākumus gaisa kuģī lidojuma laikā vai jebkurā lidojuma daļā. |
| --- | --- |

1.11.

Strādājošs apkalpes loceklis:

Apkalpes loceklis, kas veic pienākumus gaisa kuģī lidojuma laikā vai jebkurā lidojuma daļā.

| 1.12. | Pozicionēšana:
  Nestrādājoša apkalpes locekļa pārvietošana no vienas vietas uz otru saskaņā ar ekspluatanta rīkojumu, izņemot ceļā pavadīto laiku. Ceļā pavadīto laiku definē kā:






  — | laiku no mājām līdz noteiktajai pieteikšanās vietai un pretējā virzienā; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Pozicionēšana:

Nestrādājoša apkalpes locekļa pārvietošana no vienas vietas uz otru saskaņā ar ekspluatanta rīkojumu, izņemot ceļā pavadīto laiku. Ceļā pavadīto laiku definē kā:

—

laiku no mājām līdz noteiktajai pieteikšanās vietai un pretējā virzienā;

| — | laiku vietējai pārcelšanai no atpūtas vietas līdz pienākuma izpildes sākšanai un vice versa. |
| --- | --- |

—

laiku vietējai pārcelšanai no atpūtas vietas līdz pienākuma izpildes sākšanai un vice versa.

| 1.13. | Atpūtas periods:
  Nepārtraukts un noteikts laika periods, kurā apkalpes loceklim nav jāveic nekādi pienākumi un nav jābūt lidostas rezervē. |
| --- | --- |

1.13.

Atpūtas periods:

Nepārtraukts un noteikts laika periods, kurā apkalpes loceklim nav jāveic nekādi pienākumi un nav jābūt lidostas rezervē.

| 1.14. | Dežūras laiks rezervē:
  Noteikts laika periods, kurā ekspluatants prasa, lai apkalpes loceklis būtu pieejams saņemt norīkojumu doties lidojumā, tikt pozicionēts vai veikt citus pienākumus bez atpūtas perioda starpā. |
| --- | --- |

1.14.

Dežūras laiks rezervē:

Noteikts laika periods, kurā ekspluatants prasa, lai apkalpes loceklis būtu pieejams saņemt norīkojumu doties lidojumā, tikt pozicionēts vai veikt citus pienākumus bez atpūtas perioda starpā.

| 1.15. | Diennakts vispavājinātākā līmeņa logs (WOCL):
  Diennakts vispavājinātākā līmeņa logs (WOCL) ir laiks starp pulksten 02:00 un 05:59. Trīs laika zonu joslā WOCL attiecas uz mājas bāzes vietas laiku. Ārpus šīm trim laika zonām WOCL attiecas uz mājas bāzes vietas laiku pirmajās 48 stundās un pēc tam — uz vietējo laiku. |
| --- | --- |

1.15.

Diennakts vispavājinātākā līmeņa logs (WOCL):

Diennakts vispavājinātākā līmeņa logs (WOCL) ir laiks starp pulksten 02:00 un 05:59. Trīs laika zonu joslā WOCL attiecas uz mājas bāzes vietas laiku. Ārpus šīm trim laika zonām WOCL attiecas uz mājas bāzes vietas laiku pirmajās 48 stundās un pēc tam — uz vietējo laiku.

OPS 1.1100

Lidojumu un darba laika ierobežojumi

| 1.1. | Uzkrātās darba laika stundas
  Ekspluatants nodrošina, ka kopējie darba laika periodi, kam apkalpes loceklis ir norīkots, nepārsniedz:






  a) | 190 darba stundas jebkurās 28 secīgās dienās, pēc iespējas vienmērīgāk sadalītas visā šajā periodā; un |
| --- | --- | --- |

1.1.

Uzkrātās darba laika stundas

Ekspluatants nodrošina, ka kopējie darba laika periodi, kam apkalpes loceklis ir norīkots, nepārsniedz:

a)

190 darba stundas jebkurās 28 secīgās dienās, pēc iespējas vienmērīgāk sadalītas visā šajā periodā; un

| b) | 60 darba stundas jebkurās 7 secīgās dienās. |
| --- | --- |

b)

60 darba stundas jebkurās 7 secīgās dienās.

| 1.2. | Ierobežojums attiecībā uz kopējo lidojuma laiku
  Ekspluatants nodrošina, lai kopējais lidojuma laiks, kurā apkalpes loceklis ir norīkots kā strādājošs apkalpes loceklis, nepārsniedz






  a) | 900 lidojuma laika stundas kalendārajā gadā; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ierobežojums attiecībā uz kopējo lidojuma laiku

Ekspluatants nodrošina, lai kopējais lidojuma laiks, kurā apkalpes loceklis ir norīkots kā strādājošs apkalpes loceklis, nepārsniedz

a)

900 lidojuma laika stundas kalendārajā gadā;

| b) | 100 lidojuma laika stundas jebkurās 28 secīgās dienās. |
| --- | --- |

b)

100 lidojuma laika stundas jebkurās 28 secīgās dienās.

OPS 1.1105

Maksimālais lidojumu darba laika periods (FDP) dienā

| 1.1. | Šis OPS neattiecas uz ekspluatāciju ar vienīgo pilotu un uz neatliekamās medicīniskās palīdzības lidojumiem. |
| --- | --- |

1.1.

Šis OPS neattiecas uz ekspluatāciju ar vienīgo pilotu un uz neatliekamās medicīniskās palīdzības lidojumiem.

| 1.2. | Ekspluatants nosaka pieteikšanās laiku, kas reāli atspoguļo laiku pienākumu veikšanai uz zemes saistībā ar drošības pasākumiem, kā apstiprinājusi Iestāde. |
| --- | --- |

1.2.

Ekspluatants nosaka pieteikšanās laiku, kas reāli atspoguļo laiku pienākumu veikšanai uz zemes saistībā ar drošības pasākumiem, kā apstiprinājusi Iestāde.

| 1.3. | Maksimālais bāzes FDP dienā ir 13 stundas. |
| --- | --- |

1.3.

Maksimālais bāzes FDP dienā ir 13 stundas.

| 1.4. | Šīs 13 stundas saīsina par 30 minūtēm par katru sektoru, sākot no trešā sektora, maksimālajam samazinājumam nepārsniedzot divas stundas. |
| --- | --- |

1.4.

Šīs 13 stundas saīsina par 30 minūtēm par katru sektoru, sākot no trešā sektora, maksimālajam samazinājumam nepārsniedzot divas stundas.

| 1.5. | Ja FDP sākas WOCL laikā, 1.3. un 1.4. punktā noteiktos maksimumus samazina par 100 % tā laika, kas bijis WOCL, tomēr ne vairāk kā par divām stundām. Ja FDP beidzas WOCL laikā vai to pilnībā ietver, 1.3. un 1.4. punktā noteiktos FDP maksimumus samazina par 50 % tā laika, kas bijis WOCL. |
| --- | --- |

1.5.

Ja FDP sākas WOCL laikā, 1.3. un 1.4. punktā noteiktos maksimumus samazina par 100 % tā laika, kas bijis WOCL, tomēr ne vairāk kā par divām stundām. Ja FDP beidzas WOCL laikā vai to pilnībā ietver, 1.3. un 1.4. punktā noteiktos FDP maksimumus samazina par 50 % tā laika, kas bijis WOCL.

| 2. | Pagarinājumi. |
| --- | --- |

2.

Pagarinājumi.

| 2.1. | Maksimālo dienas FDP var pagarināt ne vairāk kā par vienu stundu. |
| --- | --- |

2.1.

Maksimālo dienas FDP var pagarināt ne vairāk kā par vienu stundu.

| 2.2. | Pagarinājumi nav atļauti attiecībā uz sešu vai vairāk sektoru FDP. |
| --- | --- |

2.2.

Pagarinājumi nav atļauti attiecībā uz sešu vai vairāk sektoru FDP.

| 2.3. | Ja FDP ietver daļu WOCL laika, kas nepārsniedz divas stundas, pagarinājumus ierobežo līdz četriem sektoriem. |
| --- | --- |

2.3.

Ja FDP ietver daļu WOCL laika, kas nepārsniedz divas stundas, pagarinājumus ierobežo līdz četriem sektoriem.

| 2.4. | Ja FDP ietver daļu WOCL laika, kas pārsniedz divas stundas, pagarinājumus ierobežo līdz diviem sektoriem. |
| --- | --- |

2.4.

Ja FDP ietver daļu WOCL laika, kas pārsniedz divas stundas, pagarinājumus ierobežo līdz diviem sektoriem.

| 2.5. | Maksimālais pagarinājumu skaits ir divi pagarinājumi jebkurās 7 secīgās dienās. |
| --- | --- |

2.5.

Maksimālais pagarinājumu skaits ir divi pagarinājumi jebkurās 7 secīgās dienās.

| 2.6. | Ja plānots izmantot FDP pagarinājumu, tad minimālo atpūtu pirms un pēc lidojuma pagarina par divām stundām vai arī tikai atpūtu pēc lidojuma pagarina par četrām stundām. Ja pagarinājumus izmanto divos secīgos FDP, tad pirms un pēc lidojuma atpūtai starp šiem diviem periodiem jābūt pēc kārtas. |
| --- | --- |

2.6.

Ja plānots izmantot FDP pagarinājumu, tad minimālo atpūtu pirms un pēc lidojuma pagarina par divām stundām vai arī tikai atpūtu pēc lidojuma pagarina par četrām stundām. Ja pagarinājumus izmanto divos secīgos FDP, tad pirms un pēc lidojuma atpūtai starp šiem diviem periodiem jābūt pēc kārtas.

| 2.7. | Ja FDP ar pagarinājumu sākas periodā starp pulksten 22:00 un 04:59, ekspluatants ierobežo FDP līdz 11 stundām 45 minūtēm. |
| --- | --- |

2.7.

Ja FDP ar pagarinājumu sākas periodā starp pulksten 22:00 un 04:59, ekspluatants ierobežo FDP līdz 11 stundām 45 minūtēm.

| 3. | Salona apkalpe. |
| --- | --- |

3.

Salona apkalpe.

| 3.1. | Salona apkalpei, ko norīko lidojumā vai lidojumu sērijā, FDP var pagarināt par starpību starp salona apkalpes pieteikšanās laiku un lidojumu apkalpes pieteikšanās laiku, ja šī starpība nepārsniedz vienu stundu. |
| --- | --- |

3.1.

Salona apkalpei, ko norīko lidojumā vai lidojumu sērijā, FDP var pagarināt par starpību starp salona apkalpes pieteikšanās laiku un lidojumu apkalpes pieteikšanās laiku, ja šī starpība nepārsniedz vienu stundu.

| 4. | Operatīvā stabilitāte. |
| --- | --- |

4.

Operatīvā stabilitāte.

| 4.1. | Grafiki jāplāno tā, lai lidojumus varētu veikt atļautajā maksimālajā lidojumu darba laika periodā. Lai to veicinātu, ekspluatanti veic pasākumus, lai mainītu lidojumu grafiku vai apkalpes komplektēšanas shēmu ne vēlāk kā tad, ja reālā ekspluatācija pārsniedz maksimālo FDP vairāk kā 33 % lidojumu šajā grafikā plānotajā sezonas periodā. |
| --- | --- |

4.1.

Grafiki jāplāno tā, lai lidojumus varētu veikt atļautajā maksimālajā lidojumu darba laika periodā. Lai to veicinātu, ekspluatanti veic pasākumus, lai mainītu lidojumu grafiku vai apkalpes komplektēšanas shēmu ne vēlāk kā tad, ja reālā ekspluatācija pārsniedz maksimālo FDP vairāk kā 33 % lidojumu šajā grafikā plānotajā sezonas periodā.

| 5. | Pozicionēšana. |
| --- | --- |

5.

Pozicionēšana.

| 5.1. | Visu pozicionēšanā pavadīto laiku rēķina kā darba laiku. |
| --- | --- |

5.1.

Visu pozicionēšanā pavadīto laiku rēķina kā darba laiku.

| 5.2. | Pozicionēšanu pēc pieteikšanās, bet pirms ekspluatācijas darbības uzsākšanas, iekļauj kā daļu no FDP, taču neuzskata par sektoru. |
| --- | --- |

5.2.

Pozicionēšanu pēc pieteikšanās, bet pirms ekspluatācijas darbības uzsākšanas, iekļauj kā daļu no FDP, taču neuzskata par sektoru.

| 5.3. | Pozicionēšanas sektoru, kas ir tūlīt pēc darba laika sektora, ņem vērā, aprēķinot minimālo atpūtas periodu, kā noteikts turpmāk OPS 1.1110 1.1. un 1.2. punktā. |
| --- | --- |

5.3.

Pozicionēšanas sektoru, kas ir tūlīt pēc darba laika sektora, ņem vērā, aprēķinot minimālo atpūtas periodu, kā noteikts turpmāk OPS 1.1110 1.1. un 1.2. punktā.

| 6. | Pagarināts FDP (dalīti dienesta pienākumi). |
| --- | --- |

6.

Pagarināts FDP (dalīti dienesta pienākumi).

| 6.1. | Iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem var piešķirt atļauju ekspluatācijai ar pagarinātu FDP, ietverot pārtraukumu. |
| --- | --- |

6.1.

Iestāde saskaņā ar 8. panta noteikumiem var piešķirt atļauju ekspluatācijai ar pagarinātu FDP, ietverot pārtraukumu.

| 6.2. | Katram ekspluatantam, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, jāpierāda Iestādei, ka tā lūgums atļaut pagarinātu FDP nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni. |
| --- | --- |

6.2.

Katram ekspluatantam, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, jāpierāda Iestādei, ka tā lūgums atļaut pagarinātu FDP nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni.

OPS 1.1110

Atpūta

| 1. | Atpūtas minimums. |
| --- | --- |

1.

Atpūtas minimums.

| 1.1. | Minimālais atpūtas periods, kas jānodrošina pirms tāda lidojumu darba laika perioda uzsākšanas, kas sākas mājas bāzes vietā, ir vismaz tikpat garš, cik darba laika periods pirms tam, vai arī 12 stundas, atkarībā no tā, kurš periods ir garāks. |
| --- | --- |

1.1.

Minimālais atpūtas periods, kas jānodrošina pirms tāda lidojumu darba laika perioda uzsākšanas, kas sākas mājas bāzes vietā, ir vismaz tikpat garš, cik darba laika periods pirms tam, vai arī 12 stundas, atkarībā no tā, kurš periods ir garāks.

| 1.2. | Minimālais atpūtas periods, kas jānodrošina pirms tāda lidojumu darba laika perioda uzsākšanas, kas sākas ārpus mājas bāzes vietas, ir vismaz tikpat garš, cik darba laika periods pirms tam, vai arī 10 stundas, atkarībā no tā, kurš periods ir garāks; ja apkalpes loceklis ir atpūtā ārpus mājas bāzes vietas, ekspluatantam jādod viņam iespēja 8 stundas izgulēties, ņemot vērā ceļā pavadīto laiku un citas fizioloģiskās vajadzības. |
| --- | --- |

1.2.

Minimālais atpūtas periods, kas jānodrošina pirms tāda lidojumu darba laika perioda uzsākšanas, kas sākas ārpus mājas bāzes vietas, ir vismaz tikpat garš, cik darba laika periods pirms tam, vai arī 10 stundas, atkarībā no tā, kurš periods ir garāks; ja apkalpes loceklis ir atpūtā ārpus mājas bāzes vietas, ekspluatantam jādod viņam iespēja 8 stundas izgulēties, ņemot vērā ceļā pavadīto laiku un citas fizioloģiskās vajadzības.

| 1.3. | Ekspluatants nodrošina, ka laika zonu atšķirību ietekmi uz apkalpes locekļiem kompensē ar papildu atpūtu, kā to nosaka Iestāde, ievērojot 8. panta noteikumus. |
| --- | --- |

1.3.

Ekspluatants nodrošina, ka laika zonu atšķirību ietekmi uz apkalpes locekļiem kompensē ar papildu atpūtu, kā to nosaka Iestāde, ievērojot 8. panta noteikumus.

| 1.4.1. | Atkāpjoties no 1.1. un 1.2. panta noteikumiem un ievērojot 8. panta noteikumus, Iestāde var noteikt saīsinātus atpūtas periodus. |
| --- | --- |

1.4.1.

Atkāpjoties no 1.1. un 1.2. panta noteikumiem un ievērojot 8. panta noteikumus, Iestāde var noteikt saīsinātus atpūtas periodus.

| 1.4.2. | Katram ekspluatantam, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, jāpierāda Iestādei, ka tā lūgums noteikt saīsinātus atpūtas periodus nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni. |
| --- | --- |

1.4.2.

Katram ekspluatantam, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, jāpierāda Iestādei, ka tā lūgums noteikt saīsinātus atpūtas periodus nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni.

| 2. | Atpūtas periodi. |
| --- | --- |

2.

Atpūtas periodi.

| 2.1. | Ekspluatants nodrošina, ka iepriekšējā pantā paredzēto atpūtas minimumu periodiski palielina līdz nedēļas atpūtas periodam, kas ir 36 stundu periods, ietverot divas vietējās naktis, tā, lai starp vienas nedēļas atpūtas beigām un nākamās nedēļas atpūtas sākumu nebūtu vairāk par 168 stundām. Kā izņēmumu OPS 1.1095 1.9. punktam Iestāde var pieņemt lēmumu, ka otrā no šīm vietējām naktīm var sākties pulksten 20:00, ja nedēļas atpūtas perioda ilgums ir vismaz 40 stundas. |
| --- | --- |

2.1.

Ekspluatants nodrošina, ka iepriekšējā pantā paredzēto atpūtas minimumu periodiski palielina līdz nedēļas atpūtas periodam, kas ir 36 stundu periods, ietverot divas vietējās naktis, tā, lai starp vienas nedēļas atpūtas beigām un nākamās nedēļas atpūtas sākumu nebūtu vairāk par 168 stundām. Kā izņēmumu OPS 1.1095 1.9. punktam Iestāde var pieņemt lēmumu, ka otrā no šīm vietējām naktīm var sākties pulksten 20:00, ja nedēļas atpūtas perioda ilgums ir vismaz 40 stundas.

OPS 1.1115

Lidojumu darba laika perioda pagarināšana sakarā ar atpūtu lidojuma laikā

| 1. | Ievērojot 8. panta noteikumus un ar nosacījumu, ka katrs ekspluatants, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, pierāda Iestādei, ka tā lūgums nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni; |
| --- | --- |

1.

Ievērojot 8. panta noteikumus un ar nosacījumu, ka katrs ekspluatants, izmantojot savu ekspluatācijas pieredzi un ņemot vērā citus attiecīgus faktorus, tādus kā šībrīža zinātnes atziņas, pierāda Iestādei, ka tā lūgums nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni;

| 1.1. | Lidojumu apkalpes palielināšana.
  Iestāde nosaka prasības saistībā ar pamata lidojumu apkalpes palielināšanu nolūkā pagarināt lidojumu darba laika periodu virs iepriekš OPS 1.1105 noteiktajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.1.

Lidojumu apkalpes palielināšana.

Iestāde nosaka prasības saistībā ar pamata lidojumu apkalpes palielināšanu nolūkā pagarināt lidojumu darba laika periodu virs iepriekš OPS 1.1105 noteiktajiem ierobežojumiem.

| 1.2. | Salona apkalpe.
  Iestāde nosaka prasības saistībā ar salona apkalpes locekļa(-u) atpūtas minimumu lidojuma laikā, ja FDP pārsniedz iepriekš OPS 1.1105 noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

1.2.

Salona apkalpe.

Iestāde nosaka prasības saistībā ar salona apkalpes locekļa(-u) atpūtas minimumu lidojuma laikā, ja FDP pārsniedz iepriekš OPS 1.1105 noteiktos ierobežojumus.

OPS 1.1120

Neparedzēti apstākļi faktiskajā lidojumā — rīcība atbilstoši komandiera ieskatiem

| 1. | Ņemot vērā vajadzību rūpīgi kontrolēt šīs turpmāk minētās situācijas faktiskā lidojuma laikā, kas sākas ar pieteikšanās brīdi, šajā apakšsadaļā paredzētos lidojumu darba laika ierobežojumus, darba laika un atpūtas periodus neparedzētu apstākļu gadījumā ir iespējams mainīt. Visām šādām izmaiņām jābūt pieņemamām komandierim pēc apspriešanās ar visiem pārējiem apkalpes locekļiem, un tām katrā ziņā jāatbilst šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā vajadzību rūpīgi kontrolēt šīs turpmāk minētās situācijas faktiskā lidojuma laikā, kas sākas ar pieteikšanās brīdi, šajā apakšsadaļā paredzētos lidojumu darba laika ierobežojumus, darba laika un atpūtas periodus neparedzētu apstākļu gadījumā ir iespējams mainīt. Visām šādām izmaiņām jābūt pieņemamām komandierim pēc apspriešanās ar visiem pārējiem apkalpes locekļiem, un tām katrā ziņā jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| 1.1. | maksimālo FDP, kas minēts OPS 1.1105 1.3. punktā iepriekš, nedrīkst pārsniegt vairāk kā par divām stundām, ja vien lidojumu apkalpe nav palielināta — tādā gadījumā maksimālo lidojumu darba laika periodu var palielināt ne vairāk kā par 3 stundām; |
| --- | --- |

1.1.

maksimālo FDP, kas minēts OPS 1.1105 1.3. punktā iepriekš, nedrīkst pārsniegt vairāk kā par divām stundām, ja vien lidojumu apkalpe nav palielināta — tādā gadījumā maksimālo lidojumu darba laika periodu var palielināt ne vairāk kā par 3 stundām;

| 1.1.2. | ja FDP laikā beidzamajā sektorā pēc pacelšanās rodas neparedzēti apstākļi, kā dēļ atļautais palielinājums tiks pārsniegts, lidojumu drīkst turpināt līdz plānotajam vai alternatīvajam galamērķim; |
| --- | --- |

1.1.2.

ja FDP laikā beidzamajā sektorā pēc pacelšanās rodas neparedzēti apstākļi, kā dēļ atļautais palielinājums tiks pārsniegts, lidojumu drīkst turpināt līdz plānotajam vai alternatīvajam galamērķim;

| 1.1.3. | ja bijuši šādi apstākļi, tad atpūtas periodu pēc FDP var saīsināt, taču tas nedrīkst būt mazāks par atpūtas minimumu, kāds noteikts šīs apakšsadaļas OPS 1.1110 1.2. punktā; |
| --- | --- |

1.1.3.

ja bijuši šādi apstākļi, tad atpūtas periodu pēc FDP var saīsināt, taču tas nedrīkst būt mazāks par atpūtas minimumu, kāds noteikts šīs apakšsadaļas OPS 1.1110 1.2. punktā;

| 1.2. | rodoties īpašiem apstākļiem, kā dēļ var iestāties smags nogurums, komandieris pēc apspriešanās ar iesaistītajiem apkalpes locekļiem samazina faktisko lidojumu darba laiku un/vai pagarina atpūtas laiku, lai novērstu jebkuru kaitīgu ietekmi uz lidojuma drošību. |
| --- | --- |

1.2.

rodoties īpašiem apstākļiem, kā dēļ var iestāties smags nogurums, komandieris pēc apspriešanās ar iesaistītajiem apkalpes locekļiem samazina faktisko lidojumu darba laiku un/vai pagarina atpūtas laiku, lai novērstu jebkuru kaitīgu ietekmi uz lidojuma drošību.

| 1.3. | Ekspluatants nodrošina, ka: |
| --- | --- |

1.3.

Ekspluatants nodrošina, ka:

| 1.3.1. | komandieris vienmēr, kad FDP ir pagarināts pēc viņa ieskatiem vai kad ir samazināts atpūtas periods faktiskajā ekspluatācijā, iesniedz ekspluatantam ziņojumu un |
| --- | --- |

1.3.1.

komandieris vienmēr, kad FDP ir pagarināts pēc viņa ieskatiem vai kad ir samazināts atpūtas periods faktiskajā ekspluatācijā, iesniedz ekspluatantam ziņojumu un

| 1.3.2. | ja FDP pagarinājums vai atpūtas perioda samazinājums pārsniedz vienu stundu, ziņojuma kopiju, kurai ekspluatantam jāpievieno savi komentāri, nosūta Iestādei ne vēlāk kā 28 dienas pēc attiecīgā notikuma. |
| --- | --- |

1.3.2.

ja FDP pagarinājums vai atpūtas perioda samazinājums pārsniedz vienu stundu, ziņojuma kopiju, kurai ekspluatantam jāpievieno savi komentāri, nosūta Iestādei ne vēlāk kā 28 dienas pēc attiecīgā notikuma.

OPS 1.1125

Dežūras laiks rezervē

| 1. | Dežūras laiks rezervē lidostā. |
| --- | --- |

1.

Dežūras laiks rezervē lidostā.

| 1.1. | Apkalpes locekļa dežūras laiks rezervē lidostā sākas ar pieteikšanās brīdi parastajā pieteikšanās punktā un ilgst līdz noteiktā dežūras laika rezervē beigām. |
| --- | --- |

1.1.

Apkalpes locekļa dežūras laiks rezervē lidostā sākas ar pieteikšanās brīdi parastajā pieteikšanās punktā un ilgst līdz noteiktā dežūras laika rezervē beigām.

| 1.2. | Dežūras laiku rezervē lidostā pilnībā ņem vērā, uzskaitot uzkrātās darba laika stundas. |
| --- | --- |

1.2.

Dežūras laiku rezervē lidostā pilnībā ņem vērā, uzskaitot uzkrātās darba laika stundas.

| 1.3. | Ja tūlīt pēc dežūras laika rezervē lidostā ir lidojumu darba laiks, Iestāde nosaka attiecības starp šādu dežūras laiku rezervē lidostā un piešķirtajiem lidojuma dienesta pienākumiem. Šādā gadījumā dežūras laiku rezervē lidostā pievieno OPS 1.1110 1.1. un 1.2. punktā minētajam darba laika periodam atpūtas minimuma aprēķināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

1.3.

Ja tūlīt pēc dežūras laika rezervē lidostā ir lidojumu darba laiks, Iestāde nosaka attiecības starp šādu dežūras laiku rezervē lidostā un piešķirtajiem lidojuma dienesta pienākumiem. Šādā gadījumā dežūras laiku rezervē lidostā pievieno OPS 1.1110 1.1. un 1.2. punktā minētajam darba laika periodam atpūtas minimuma aprēķināšanas nolūkā.

| 1.4. | Ja tūlīt pēc dežūras laika rezervē lidostā nav norīkojuma lidojumā, tad pēc tā ir vismaz viens atpūtas periods saskaņā ar Iestādes noteikto. |
| --- | --- |

1.4.

Ja tūlīt pēc dežūras laika rezervē lidostā nav norīkojuma lidojumā, tad pēc tā ir vismaz viens atpūtas periods saskaņā ar Iestādes noteikto.

| 1.5. | Apkalpes locekli, kas ir dežūras laikā rezervē lidostā, ekspluatants nodrošina ar klusu un ērtu vietu, kas nav publiski pieejama. |
| --- | --- |

1.5.

Apkalpes locekli, kas ir dežūras laikā rezervē lidostā, ekspluatants nodrošina ar klusu un ērtu vietu, kas nav publiski pieejama.

| 2. | Citas dežūras laika rezervē formas (tostarp dežūras laiks rezervē viesnīcā). |
| --- | --- |

2.

Citas dežūras laika rezervē formas (tostarp dežūras laiks rezervē viesnīcā).

| 2.1. | Ievērojot 8. panta noteikumus, visas citas dežūras laika rezervē formas reglamentē Iestāde, ņemot vērā šo: |
| --- | --- |

2.1.

Ievērojot 8. panta noteikumus, visas citas dežūras laika rezervē formas reglamentē Iestāde, ņemot vērā šo:

| 2.1.1. | visas aktivitātes iekļauj sarakstā un/vai par tām paziņo iepriekš. |
| --- | --- |

2.1.1.

visas aktivitātes iekļauj sarakstā un/vai par tām paziņo iepriekš.

| 2.1.2. | dežūras laika rezervē sākuma un beigu laiku nosaka un paziņo iepriekš. |
| --- | --- |

2.1.2.

dežūras laika rezervē sākuma un beigu laiku nosaka un paziņo iepriekš.

| 2.1.3. | nosaka maksimālo jebkura dežūras laika rezervē ilgumu vietā, kas nav noteiktais pieteikšanās punkts. |
| --- | --- |

2.1.3.

nosaka maksimālo jebkura dežūras laika rezervē ilgumu vietā, kas nav noteiktais pieteikšanās punkts.

| 2.1.4. | Ņemot vērā apkalpes loceklim pieejamās vietas, kur atpūsties, un citus attiecīgos faktorus, nosaka attiecības starp dežūras laiku rezervē un jebkuru norīkojumu veikt lidojumu pienākumus, kas ir tūlīt pēc dežūras laika rezervē. |
| --- | --- |

2.1.4.

Ņemot vērā apkalpes loceklim pieejamās vietas, kur atpūsties, un citus attiecīgos faktorus, nosaka attiecības starp dežūras laiku rezervē un jebkuru norīkojumu veikt lidojumu pienākumus, kas ir tūlīt pēc dežūras laika rezervē.

| 2.1.5. | Nosaka, kā veic dežūras laika rezervē periodu uzskaiti, lai aprēķinātu uzkrātās darba laika stundas. |
| --- | --- |

2.1.5.

Nosaka, kā veic dežūras laika rezervē periodu uzskaiti, lai aprēķinātu uzkrātās darba laika stundas.

OPS 1.1130

Ēdināšana

Jānodrošina vienas ēdienreizes iespēja, lai novērstu jebkuru pasliktinājumu apkalpes locekļa veiktspējā, īpaši tad, ja FDP pārsniedz 6 stundas.

OPS 1.1135

Lidojumu darba laika, darba laika un atpūtas periodu dokumentēšana

| (1) | Ekspluatants nodrošina, ka apkalpes locekļa dokumentācijā ir ierakstīti:






  a) | lidojumu laiki; |
| --- | --- | --- |

(1)

Ekspluatants nodrošina, ka apkalpes locekļa dokumentācijā ir ierakstīti:

a)

lidojumu laiki;

| b) | katra darba laika vai lidojumu darba laika perioda sākuma laiks, ilgums un beigu laiks; |
| --- | --- |

b)

katra darba laika vai lidojumu darba laika perioda sākuma laiks, ilgums un beigu laiks;

| c) | atpūtas periodi un brīvās dienas, kad nav nekādu dienesta pienākumu; |
| --- | --- |

c)

atpūtas periodi un brīvās dienas, kad nav nekādu dienesta pienākumu;

un ka šo dokumentāciju uztur tā, lai nodrošinātu atbilstību šīs apakšsadaļas prasībām; pēc pieprasījuma apkalpes loceklim nodrošina pieeju šīs dokumentācijas kopijai.

| (2) | Ja saskaņā ar 1. punktu uzturētajā ekspluatanta dokumentācijā nav uzskaitīti visi attiecīgā apkalpes locekļa lidojumu darba laika, darba laika un atpūtas periodi, šis apkalpes loceklis individuāli pieraksta savus






  a) | lidojumu laikus; |
| --- | --- | --- |

(2)

Ja saskaņā ar 1. punktu uzturētajā ekspluatanta dokumentācijā nav uzskaitīti visi attiecīgā apkalpes locekļa lidojumu darba laika, darba laika un atpūtas periodi, šis apkalpes loceklis individuāli pieraksta savus

a)

lidojumu laikus;

| b) | katra darba laika vai lidojumu darba laika perioda sākuma laiku, ilgumu un beigu laiku; un |
| --- | --- |

b)

katra darba laika vai lidojumu darba laika perioda sākuma laiku, ilgumu un beigu laiku; un

| c) | atpūtas periodus un brīvās dienas, kad nav nekādu dienesta pienākumu. |
| --- | --- |

c)

atpūtas periodus un brīvās dienas, kad nav nekādu dienesta pienākumu.

| (3) | Apkalpes loceklis pēc pieprasījuma iesniedz savu dokumentāciju jebkuram ekspluatantam, kurš nolīdzis viņa pakalpojumus, pirms sākt lidojumu darba laika periodu. |
| --- | --- |

(3)

Apkalpes loceklis pēc pieprasījuma iesniedz savu dokumentāciju jebkuram ekspluatantam, kurš nolīdzis viņa pakalpojumus, pirms sākt lidojumu darba laika periodu.

| (4) | Dokumentāciju glabā vismaz 15 kalendāros mēnešus, sākot no pēdējā attiecīgā ieraksta datuma, vai arī ilgāk, ja tāda prasība noteikta valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(4)

Dokumentāciju glabā vismaz 15 kalendāros mēnešus, sākot no pēdējā attiecīgā ieraksta datuma, vai arī ilgāk, ja tāda prasība noteikta valsts tiesību aktos.

| (5) | Papildus ekspluatanti atsevišķi saglabā visus gaisa kuģu komandieru ziņojumus par veikto rīcību pēc saviem ieskatiem saistībā ar lidojumu darba laika periodu pagarināšanu, lidojuma stundu pagarināšanu un saīsinātiem atpūtas periodiem vismaz sešus mēnešus pēc attiecīgā notikuma. |
| --- | --- |

(5)

Papildus ekspluatanti atsevišķi saglabā visus gaisa kuģu komandieru ziņojumus par veikto rīcību pēc saviem ieskatiem saistībā ar lidojumu darba laika periodu pagarināšanu, lidojuma stundu pagarināšanu un saīsinātiem atpūtas periodiem vismaz sešus mēnešus pēc attiecīgā notikuma.

R APAKŠSADAĻA

BĪSTAMU KRAVU PĀRVADĀJUMI AR GAISA TRANSPORTU

OPS 1.1150

Terminoloģija

| a) | Terminiem, kas izmantoti šajā apakšsadaļā, ir šāda nozīme:






  (1) | Pieņemšanas kontrolsaraksts. Dokuments, kuru izmanto, lai palīdzētu veikt bīstamu preču paku vizuālu pārbaudi un pavaddokumentu pārbaudi, lai noteiktu, ka visas atbilstošās prasības ir ievērotas. |
| --- | --- | --- |

a)

Terminiem, kas izmantoti šajā apakšsadaļā, ir šāda nozīme:

(1)

Pieņemšanas kontrolsaraksts. Dokuments, kuru izmanto, lai palīdzētu veikt bīstamu preču paku vizuālu pārbaudi un pavaddokumentu pārbaudi, lai noteiktu, ka visas atbilstošās prasības ir ievērotas.

| (2) | Kravas gaisa kuģis. Jebkurš gaisa kuģis, kas pārvadā kravas vai īpašumu, bet ne pasažierus. Šajā sakarā par pasažieriem neuzskata šādas personas:






  i) | apkalpes locekli; |
| --- | --- | --- |

(2)

Kravas gaisa kuģis. Jebkurš gaisa kuģis, kas pārvadā kravas vai īpašumu, bet ne pasažierus. Šajā sakarā par pasažieriem neuzskata šādas personas:

i)

apkalpes locekli;

| ii) | ekspluatanta darbinieku, kam atļauts atrasties lidmašīnā un kuru ved saskaņā ar instrukcijām, kas ietvertas darbības rokasgrāmatā; |
| --- | --- |

ii)

ekspluatanta darbinieku, kam atļauts atrasties lidmašīnā un kuru ved saskaņā ar instrukcijām, kas ietvertas darbības rokasgrāmatā;

| iii) | pilnvarotu Iestādes pārstāvi; vai |
| --- | --- |

iii)

pilnvarotu Iestādes pārstāvi; vai

| iv) | personu, kas veic pienākumus saistībā ar konkrētu kravu lidmašīnā. |
| --- | --- |

iv)

personu, kas veic pienākumus saistībā ar konkrētu kravu lidmašīnā.

| (3) | Nelaimes gadījums ar bīstamo kravu. Ar bīstamu kravu pārvadājumu saistīts notikums, kas rada letālus vai smagus miesas bojājumus personai vai īpašuma bojājumus lielos apmēros. |
| --- | --- |

(3)

Nelaimes gadījums ar bīstamo kravu. Ar bīstamu kravu pārvadājumu saistīts notikums, kas rada letālus vai smagus miesas bojājumus personai vai īpašuma bojājumus lielos apmēros.

| (4) | Incidents ar bīstamo kravu. Ar bīstamu kravu pārvadājumu saistīts notikums, tostarp ārpus lidmašīnas, ko nevar klasificēt kā nelaimes gadījumu ar bīstamo kravu un kas rada miesas bojājumus personai, īpašuma bojājumus, ugunsgrēku, kravas iesaiņojuma bojājumus, vielu izšļakstīšanos, bīstamo vielu vai radiācijas noplūdi, vai arī sniedz citus pierādījumus, ka preču iesaiņojums nav saglabājis spēju veikt savas funkcijas. Arī jebkuru tādu ar bīstamu kravu pārvadājumu saistītu notikumu, kas nopietni apdraud gaisa kuģi vai tajā esošās personas, uzskata par incidentu ar bīstamo kravu. |
| --- | --- |

(4)

Incidents ar bīstamo kravu. Ar bīstamu kravu pārvadājumu saistīts notikums, tostarp ārpus lidmašīnas, ko nevar klasificēt kā nelaimes gadījumu ar bīstamo kravu un kas rada miesas bojājumus personai, īpašuma bojājumus, ugunsgrēku, kravas iesaiņojuma bojājumus, vielu izšļakstīšanos, bīstamo vielu vai radiācijas noplūdi, vai arī sniedz citus pierādījumus, ka preču iesaiņojums nav saglabājis spēju veikt savas funkcijas. Arī jebkuru tādu ar bīstamu kravu pārvadājumu saistītu notikumu, kas nopietni apdraud gaisa kuģi vai tajā esošās personas, uzskata par incidentu ar bīstamo kravu.

| (5) | Bīstamas kravas transporta dokuments. Dokuments, kas noteikts tehniskajās instrukcijās. To aizpilda persona, kas piedāvā bīstamo kravu pārvadāšanai ar gaisa transportu, un tajā ir ietverta informācija par konkrēto bīstamo kravu. Uz dokumenta ir ar parakstu apstiprināts apliecinājums, ka bīstamā krava ir pilnīgi un precīzi aprakstīta ar tās atbilstošajiem pārvadāšanas nosaukumiem un UN/ID numuriem un ka tā ir pareizi klasificēta, iepakota, marķēta, apzīmēta un pārvadāšanai piemērotā stāvoklī. |
| --- | --- |

(5)

Bīstamas kravas transporta dokuments. Dokuments, kas noteikts tehniskajās instrukcijās. To aizpilda persona, kas piedāvā bīstamo kravu pārvadāšanai ar gaisa transportu, un tajā ir ietverta informācija par konkrēto bīstamo kravu. Uz dokumenta ir ar parakstu apstiprināts apliecinājums, ka bīstamā krava ir pilnīgi un precīzi aprakstīta ar tās atbilstošajiem pārvadāšanas nosaukumiem un UN/ID numuriem un ka tā ir pareizi klasificēta, iepakota, marķēta, apzīmēta un pārvadāšanai piemērotā stāvoklī.

| (6) | Kravas konteiners. Kravas konteiners ir transportēšanas ierīce radioaktīvu materiālu pārvadāšanai, kas konstruktīvi paredzēts šādu materiālu pārvadāšanai gan iesaiņojumā, gan bez tā ar dažādiem transporta veidiem. (Piezīme: skatīt “Kopējā iekraušanas platforma”, ja bīstamā krava nav radioaktīvi materiāli.) |
| --- | --- |

(6)

Kravas konteiners. Kravas konteiners ir transportēšanas ierīce radioaktīvu materiālu pārvadāšanai, kas konstruktīvi paredzēts šādu materiālu pārvadāšanai gan iesaiņojumā, gan bez tā ar dažādiem transporta veidiem. (Piezīme: skatīt “Kopējā iekraušanas platforma”, ja bīstamā krava nav radioaktīvi materiāli.)

| (7) | Apkalpošanas aģents. Aģentūra, kas ekspluatanta vārdā veic dažas vai visas ekspluatanta funkcijas, tostarp saņemšanu, iekraušanu, izkraušanu, pārvietošanu vai citus ar pasažieriem vai kravu saistītus darbus. |
| --- | --- |

(7)

Apkalpošanas aģents. Aģentūra, kas ekspluatanta vārdā veic dažas vai visas ekspluatanta funkcijas, tostarp saņemšanu, iekraušanu, izkraušanu, pārvietošanu vai citus ar pasažieriem vai kravu saistītus darbus.

| (8) | ID numurs. Pagaidu identifikācijas numurs bīstamas kravas sastāvā esošam priekšmetam, kam nav piešķirts UN numurs. |
| --- | --- |

(8)

ID numurs. Pagaidu identifikācijas numurs bīstamas kravas sastāvā esošam priekšmetam, kam nav piešķirts UN numurs.

| (9) | Kopējā tara. Korpuss, ko lieto individuāls nosūtītājs, lai tajā ievietotu vienu vai vairākas pakas, tādējādi izveidojot vienu apkalpošanas vienību, nolūkā padarīt ērtāku kravas apkalpošanu un uzglabāšanu. (Piezīme: “kopējā iekraušanas platforma” nav iekļauta šajā definīcijā.) |
| --- | --- |

(9)

Kopējā tara. Korpuss, ko lieto individuāls nosūtītājs, lai tajā ievietotu vienu vai vairākas pakas, tādējādi izveidojot vienu apkalpošanas vienību, nolūkā padarīt ērtāku kravas apkalpošanu un uzglabāšanu. (Piezīme: “kopējā iekraušanas platforma” nav iekļauta šajā definīcijā.)

| (10) | Paka. Iesaiņošanas procesā iegūtais galaprodukts, kas sastāv no taras un iesaiņotā satura un ir sagatavots pārvadāšanai. |
| --- | --- |

(10)

Paka. Iesaiņošanas procesā iegūtais galaprodukts, kas sastāv no taras un iesaiņotā satura un ir sagatavots pārvadāšanai.

| (11) | Tara. Tvertnes un jebkuras citas sastāvdaļas vai materiāli, kas nepieciešami tvertnēm, lai tās kravas pārvadāšanas laikā pildītu savu uzglabāšanas funkciju un nodrošinātu atbilstību prasībām iesaiņošanas jomā. |
| --- | --- |

(11)

Tara. Tvertnes un jebkuras citas sastāvdaļas vai materiāli, kas nepieciešami tvertnēm, lai tās kravas pārvadāšanas laikā pildītu savu uzglabāšanas funkciju un nodrošinātu atbilstību prasībām iesaiņošanas jomā.

| (12) | Atbilstošais pārvadāšanas nosaukums. Nosaukums, kas jāizmanto, lai apzīmētu noteiktu priekšmetu vai vielu visos pārvadāšanas dokumentos un paziņojumos, kā arī, attiecīgos gadījumos, uz iesaiņojuma. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstošais pārvadāšanas nosaukums. Nosaukums, kas jāizmanto, lai apzīmētu noteiktu priekšmetu vai vielu visos pārvadāšanas dokumentos un paziņojumos, kā arī, attiecīgos gadījumos, uz iesaiņojuma.

| (13) | Smagi miesas bojājumi. Miesas bojājumi, kas radušies personai nelaimes gadījumā un kā dēļ:






  i) | ir vajadzīga hospitalizācija uz laiku, kas pārsniedz 48 stundas, sākot ar brīdi septiņu dienu laikā no dienas, kad miesas bojājumi radušies; vai |
| --- | --- | --- |

(13)

Smagi miesas bojājumi. Miesas bojājumi, kas radušies personai nelaimes gadījumā un kā dēļ:

i)

ir vajadzīga hospitalizācija uz laiku, kas pārsniedz 48 stundas, sākot ar brīdi septiņu dienu laikā no dienas, kad miesas bojājumi radušies; vai

| ii) | ir radies jebkura kaula lūzums (izņemot vienkāršus roku un kāju pirkstu vai deguna lūzumus); vai |
| --- | --- |

ii)

ir radies jebkura kaula lūzums (izņemot vienkāršus roku un kāju pirkstu vai deguna lūzumus); vai

| iii) | ir radušās plēstas brūces, kas izraisa nopietnu asiņošanu, nervu, muskuļu vai cīpslu bojājumus; vai |
| --- | --- |

iii)

ir radušās plēstas brūces, kas izraisa nopietnu asiņošanu, nervu, muskuļu vai cīpslu bojājumus; vai

| iv) | ir bojāts kāds no iekšējiem orgāniem; vai |
| --- | --- |

iv)

ir bojāts kāds no iekšējiem orgāniem; vai

| v) | radušies otrās vai trešās pakāpes apdegumi vai jebkuri apdegumi, kas skāruši vairāk nekā 5 % no ķermeņa virsmas; vai |
| --- | --- |

v)

radušies otrās vai trešās pakāpes apdegumi vai jebkuri apdegumi, kas skāruši vairāk nekā 5 % no ķermeņa virsmas; vai

| vi) | ir notikusi pierādīta saskare ar infekciozām vielām vai kaitīga radiācijas iedarbība. |
| --- | --- |

vi)

ir notikusi pierādīta saskare ar infekciozām vielām vai kaitīga radiācijas iedarbība.

| (14) | Kravas sākotnējās nosūtīšanas valsts. Iestāde, kuras teritorijā bīstamā krava tikusi iekrauta gaisa kuģī vispirms. |
| --- | --- |

(14)

Kravas sākotnējās nosūtīšanas valsts. Iestāde, kuras teritorijā bīstamā krava tikusi iekrauta gaisa kuģī vispirms.

| (15) | Tehniskās instrukcijas. Jaunākais spēkā esošais tehnisko instrukciju bīstamu kravu drošiem pārvadājumiem pa gaisu (Dok. Nr. 9284-AN/905) izdevums, tostarp Papildinājums un jebkurš Pielikums, kas apstiprināts un publicēts ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas padomes lēmumu. |
| --- | --- |

(15)

Tehniskās instrukcijas. Jaunākais spēkā esošais tehnisko instrukciju bīstamu kravu drošiem pārvadājumiem pa gaisu (Dok. Nr. 9284-AN/905) izdevums, tostarp Papildinājums un jebkurš Pielikums, kas apstiprināts un publicēts ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas padomes lēmumu.

| (16) | UN numurs. Četrciparu skaitlis, ko piešķīrusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komiteja, lai identificētu vielu vai īpašu vielu grupu. |
| --- | --- |

(16)

UN numurs. Četrciparu skaitlis, ko piešķīrusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Bīstamo kravu pārvadājumu ekspertu komiteja, lai identificētu vielu vai īpašu vielu grupu.

| (17) | Kopējā iekraušanas platforma. Jebkura tipa gaisa kuģa konteiners, gaisa kuģa paliktnis ar tīklu vai gaisa kuģa paliktnis ar tīklu kupolveida telts veidā. (Piezīme: “kopējā tara” nav iekļauta šajā definīcijā; attiecībā uz konteineru, kurā ir radioaktīvi materiāli, skatīt kravas konteinera definīciju.) |
| --- | --- |

(17)

Kopējā iekraušanas platforma. Jebkura tipa gaisa kuģa konteiners, gaisa kuģa paliktnis ar tīklu vai gaisa kuģa paliktnis ar tīklu kupolveida telts veidā. (Piezīme: “kopējā tara” nav iekļauta šajā definīcijā; attiecībā uz konteineru, kurā ir radioaktīvi materiāli, skatīt kravas konteinera definīciju.)

OPS 1.1155

Atļauja pārvadāt bīstamas kravas

Ekspluatants pārvadā bīstamas kravas tikai tad, ja to atļāvusi Iestāde.

OPS 1.1160

Darbības joma

| a) | Ekspluatants ievēro tehnisko instrukciju noteikumus vienmēr, kad pārvadā bīstamas kravas, neatkarīgi no tā, vai lidojums pilnībā vai daļēji tiek veikts valsts teritorijā, vai pilnībā ārpus tās. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ievēro tehnisko instrukciju noteikumus vienmēr, kad pārvadā bīstamas kravas, neatkarīgi no tā, vai lidojums pilnībā vai daļēji tiek veikts valsts teritorijā, vai pilnībā ārpus tās.

| b) | Uz priekšmetiem un vielām, kas citādi būtu klasificējamas kā bīstamas kravas, neattiecas šīs apakšsadaļas prasības tādā apjomā, kā noteikts tehniskajās instrukcijās, ar nosacījumu, ka:






  (1) | tām ir jābūt lidmašīnā saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem noteikumiem vai ekspluatācijas nolūkā; |
| --- | --- | --- |

b)

Uz priekšmetiem un vielām, kas citādi būtu klasificējamas kā bīstamas kravas, neattiecas šīs apakšsadaļas prasības tādā apjomā, kā noteikts tehniskajās instrukcijās, ar nosacījumu, ka:

(1)

tām ir jābūt lidmašīnā saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem noteikumiem vai ekspluatācijas nolūkā;

| (2) | tās pārvadā pasažieru ēdināšanas un apkalpošanas vajadzībām; |
| --- | --- |

(2)

tās pārvadā pasažieru ēdināšanas un apkalpošanas vajadzībām;

| (3) | tās vajadzīgas, lai lidojuma laikā sniegtu veterināro palīdzību vai izmantotu kā humānu dzīvnieka iemidzināšanas vielu; |
| --- | --- |

(3)

tās vajadzīgas, lai lidojuma laikā sniegtu veterināro palīdzību vai izmantotu kā humānu dzīvnieka iemidzināšanas vielu;

| (4) | tās vajadzīgas, lai lidojuma laikā sniegtu medicīnisku palīdzību pacientam ar nosacījumu, ka:






  i) | gāzes baloni ir ražoti tieši šīs konkrētās gāzes iepildīšanai un pārvadāšanai; |
| --- | --- | --- |

(4)

tās vajadzīgas, lai lidojuma laikā sniegtu medicīnisku palīdzību pacientam ar nosacījumu, ka:

i)

gāzes baloni ir ražoti tieši šīs konkrētās gāzes iepildīšanai un pārvadāšanai;

| ii) | medikamenti, zāles un citi medicīnas piederumi laikā, kad tos lidmašīnā izmanto, atrodas mācīta personāla kontrolē; |
| --- | --- |

ii)

medikamenti, zāles un citi medicīnas piederumi laikā, kad tos lidmašīnā izmanto, atrodas mācīta personāla kontrolē;

| iii) | ierīces, kurās ir akumulatoru baterijas ar elektrolītu, glabā un, ja vajadzīgs, nostiprina vertikālā stāvoklī, lai novērstu elektrolīta izlīšanu; un |
| --- | --- |

iii)

ierīces, kurās ir akumulatoru baterijas ar elektrolītu, glabā un, ja vajadzīgs, nostiprina vertikālā stāvoklī, lai novērstu elektrolīta izlīšanu; un

| iv) | visas ierīces pacelšanās un nolaišanās laikā un visos citos gadījumos, kad komandieris uzskata to par nepieciešamu drošības interesēs, ir pareizi novietotas un nostiprinātas; vai |
| --- | --- |

iv)

visas ierīces pacelšanās un nolaišanās laikā un visos citos gadījumos, kad komandieris uzskata to par nepieciešamu drošības interesēs, ir pareizi novietotas un nostiprinātas; vai

| (5) | tās pārvadā pasažieri vai apkalpes locekļi. |
| --- | --- |

(5)

tās pārvadā pasažieri vai apkalpes locekļi.

| c) | Priekšmetus un vielas, kas paredzētas kā aizstājēji b) apakšpunkta 1) un 2) daļā iepriekš minētajiem priekšmetiem un vielām, lidmašīnā pārvadā atbilstīgi tehnisko instrukciju prasībām. |
| --- | --- |

c)

Priekšmetus un vielas, kas paredzētas kā aizstājēji b) apakšpunkta 1) un 2) daļā iepriekš minētajiem priekšmetiem un vielām, lidmašīnā pārvadā atbilstīgi tehnisko instrukciju prasībām.

OPS 1.1165

Bīstamo kravu pārvadāšanas ierobežojumi

| a) | Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka priekšmetus un vielas, kas īpaši, pēc nosaukuma vai vispārēja apraksta, tehniskajās instrukcijās norādītas kā aizliegtas pārvadāšanai jebkuros apstākļos, nepārvadā nevienā lidmašīnā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka priekšmetus un vielas, kas īpaši, pēc nosaukuma vai vispārēja apraksta, tehniskajās instrukcijās norādītas kā aizliegtas pārvadāšanai jebkuros apstākļos, nepārvadā nevienā lidmašīnā.

| b) | Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka priekšmetus un vielas vai citas kravas, kas tehniskajās instrukcijās norādītas kā aizliegtas pārvadāšanai normālos apstākļos, pārvadā tikai tad, ja:






  (1) | pārvadājumā iesaistītās valstis dod izņēmuma atļauju atbilstīgi tehnisko instrukciju nosacījumiem; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka priekšmetus un vielas vai citas kravas, kas tehniskajās instrukcijās norādītas kā aizliegtas pārvadāšanai normālos apstākļos, pārvadā tikai tad, ja:

(1)

pārvadājumā iesaistītās valstis dod izņēmuma atļauju atbilstīgi tehnisko instrukciju nosacījumiem; vai

| (2) | tehniskajās instrukcijās ir norādīts, ka tās var pārvadāt, saņemot kravas sākotnējās nosūtīšanas valsts atļauju. |
| --- | --- |

(2)

tehniskajās instrukcijās ir norādīts, ka tās var pārvadāt, saņemot kravas sākotnējās nosūtīšanas valsts atļauju.

OPS 1.1170

Klasifikācija

Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka priekšmetus un vielas klasificē kā bīstamas kravas atbilstīgi tehnisko instrukciju prasībām.

OPS 1.1175

Iesaiņošana

Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka bīstamās kravas ir iesaiņotas atbilstīgi tehnisko instrukciju prasībām.

OPS 1.1180

Marķējumi un etiķetes

| a) | Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pakas, kopējā tara un kravas konteineri ir apzīmēti un marķēti tā, kā noteikts tehniskajās instrukcijās. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants veic visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pakas, kopējā tara un kravas konteineri ir apzīmēti un marķēti tā, kā noteikts tehniskajās instrukcijās.

| b) | Ja bīstamās kravas pārvadā lidojumā, kas notiek pilnībā vai daļēji ārpus valsts teritorijas, etiķetēm un marķējumiem jābūt angļu valodā, papildu jebkurām citām valodu prasībām. |
| --- | --- |

b)

Ja bīstamās kravas pārvadā lidojumā, kas notiek pilnībā vai daļēji ārpus valsts teritorijas, etiķetēm un marķējumiem jābūt angļu valodā, papildu jebkurām citām valodu prasībām.

OPS 1.1185

Bīstamo kravu transporta dokuments

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka, izņemot gadījumus, ja tehniskajās instrukcijās ir noteikts citādi, bīstamās kravas pārvadā kopā ar bīstamās kravas transporta dokumentu. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka, izņemot gadījumus, ja tehniskajās instrukcijās ir noteikts citādi, bīstamās kravas pārvadā kopā ar bīstamās kravas transporta dokumentu.

| b) | Ja bīstamās kravas pārvadā lidojumā, kas notiek pilnībā vai daļēji ārpus valsts teritorijas, bīstamās kravas transporta dokumentam jābūt angļu valodā, papildu jebkurām citām valodu prasībām. |
| --- | --- |

b)

Ja bīstamās kravas pārvadā lidojumā, kas notiek pilnībā vai daļēji ārpus valsts teritorijas, bīstamās kravas transporta dokumentam jābūt angļu valodā, papildu jebkurām citām valodu prasībām.

OPS 1.1195

Bīstamo kravu pieņemšana pārvadāšanai

| a) | Ekspluatants pieņem bīstamo kravu pārvadāšanai tikai tad, kad paka, kopējā tara vai kravas konteiners ir apskatīts un pārbaudīts saskaņā ar tehniskajās instrukcijās noteiktajām pieņemšanas procedūrām. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants pieņem bīstamo kravu pārvadāšanai tikai tad, kad paka, kopējā tara vai kravas konteiners ir apskatīts un pārbaudīts saskaņā ar tehniskajās instrukcijās noteiktajām pieņemšanas procedūrām.

| b) | Ekspluatants vai viņa apkalpošanas aģents izmanto pieņemšanas kontrolsarakstu. Pieņemšanas kontrolsaraksts ļauj pārbaudīt visu nozīmīgo informāciju un ir tādā formā, kas ļauj reģistrēt pieņemšanas pārbaudes rezultātus manuāli, mehāniski vai datorizēti. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants vai viņa apkalpošanas aģents izmanto pieņemšanas kontrolsarakstu. Pieņemšanas kontrolsaraksts ļauj pārbaudīt visu nozīmīgo informāciju un ir tādā formā, kas ļauj reģistrēt pieņemšanas pārbaudes rezultātus manuāli, mehāniski vai datorizēti.

OPS 1.1200

Pārbaudes, lai noteiktu kravas iespējamos bojājumus, bīstamo vielu noplūdi vai piesārņojumu

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | pakas, kopējo taru un kravas konteinerus tieši pirms iekraušanas lidmašīnā vai kopējā iekraušanas platformā pārbauda, lai konstatētu, vai tiem nav bojājumu vai bīstamo vielu noplūdes pazīmju, kā noteikts tehniskajās instrukcijās; |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

pakas, kopējo taru un kravas konteinerus tieši pirms iekraušanas lidmašīnā vai kopējā iekraušanas platformā pārbauda, lai konstatētu, vai tiem nav bojājumu vai bīstamo vielu noplūdes pazīmju, kā noteikts tehniskajās instrukcijās;

| (2) | kopējo iekraušanas platformu iekrauj lidmašīnā tikai tad, kad tā ir pārbaudīta, kā noteikts tehniskajās instrukcijās, un tai nav konstatētas bīstamās kravas bojājumu vai bīstamu vielu noplūdes pazīmes no kravas, kas atrodas šajā platformā; |
| --- | --- |

(2)

kopējo iekraušanas platformu iekrauj lidmašīnā tikai tad, kad tā ir pārbaudīta, kā noteikts tehniskajās instrukcijās, un tai nav konstatētas bīstamās kravas bojājumu vai bīstamu vielu noplūdes pazīmes no kravas, kas atrodas šajā platformā;

| (3) | pakas, kopējo taru vai kravas konteinerus, kas ir bojāti vai no kuriem noplūst bīstamās vielas, lidmašīnā neiekrauj; |
| --- | --- |

(3)

pakas, kopējo taru vai kravas konteinerus, kas ir bojāti vai no kuriem noplūst bīstamās vielas, lidmašīnā neiekrauj;

| (4) | ja lidmašīnā atrod bīstamas kravas paku, kam konstatē bojājumu vai noplūdes pazīmes, šo paku aizvāc vai veic pasākumus, lai to aizvāktu attiecīgā Iestāde vai organizācija. Šajā gadījumā pārbauda sūtījuma atlikušo daļu, lai pārliecinātos, ka tā ir pārvadāšanai atbilstošā stāvoklī un ne lidmašīnai, ne tās kravai nav nodarīti bojājumi vai piesārņojums; un |
| --- | --- |

(4)

ja lidmašīnā atrod bīstamas kravas paku, kam konstatē bojājumu vai noplūdes pazīmes, šo paku aizvāc vai veic pasākumus, lai to aizvāktu attiecīgā Iestāde vai organizācija. Šajā gadījumā pārbauda sūtījuma atlikušo daļu, lai pārliecinātos, ka tā ir pārvadāšanai atbilstošā stāvoklī un ne lidmašīnai, ne tās kravai nav nodarīti bojājumi vai piesārņojums; un

| (5) | pakas, kopējo taru un kravas konteinerus pēc izkraušanas no lidmašīnas vai kopējās iekraušanas platformas pārbauda, lai konstatētu bojājumu vai noplūdes pazīmes, un, ja ir bojājumu vai noplūdes pazīmes, zonu, kurā bīstamā krava bija izvietota, pārbauda, lai noteiktu, vai tajā nav bojājumu vai bīstamo vielu piesārņojuma. |
| --- | --- |

(5)

pakas, kopējo taru un kravas konteinerus pēc izkraušanas no lidmašīnas vai kopējās iekraušanas platformas pārbauda, lai konstatētu bojājumu vai noplūdes pazīmes, un, ja ir bojājumu vai noplūdes pazīmes, zonu, kurā bīstamā krava bija izvietota, pārbauda, lai noteiktu, vai tajā nav bojājumu vai bīstamo vielu piesārņojuma.

OPS 1.1205

Piesārņojuma likvidēšana

| a) | Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | jebkuru konstatētu piesārņojumu, kas radies bīstamo kravu bojājuma vai noplūdes rezultātā, nekavējoties likvidē; un |
| --- | --- | --- |

a)

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

jebkuru konstatētu piesārņojumu, kas radies bīstamo kravu bojājuma vai noplūdes rezultātā, nekavējoties likvidē; un

| (2) | lidmašīnu, kas piesārņota ar radioaktīviem materiāliem, nekavējoties pārtrauc ekspluatēt, un ekspluatāciju atjauno tikai tad, ja radiācijas līmenis uz jebkuras lidmašīnā pieejamas virsmas, kā arī mainīgais piesārņojums nepārsniedz tehniskajās instrukcijās norādītās vērtības. |
| --- | --- |

(2)

lidmašīnu, kas piesārņota ar radioaktīviem materiāliem, nekavējoties pārtrauc ekspluatēt, un ekspluatāciju atjauno tikai tad, ja radiācijas līmenis uz jebkuras lidmašīnā pieejamas virsmas, kā arī mainīgais piesārņojums nepārsniedz tehniskajās instrukcijās norādītās vērtības.

OPS 1.1210

Iekraušanas ierobežojumi

| a) | Pasažieru salons un pilotu kabīne. Ekspluatants nodrošina, ka bīstamas kravas nepārvadā lidmašīnas salonā, kurā atrodas pasažieri, vai pilotu kabīnē, ja vien tehniskajās instrukcijās nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

a)

Pasažieru salons un pilotu kabīne. Ekspluatants nodrošina, ka bīstamas kravas nepārvadā lidmašīnas salonā, kurā atrodas pasažieri, vai pilotu kabīnē, ja vien tehniskajās instrukcijās nav noteikts citādi.

| b) | Kravas nodalījumi. Ekspluatants nodrošina, ka bīstamas kravas lidmašīnā iekrauj, nodala, izvieto un nostiprina saskaņā ar tehniskajās instrukcijās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

Kravas nodalījumi. Ekspluatants nodrošina, ka bīstamas kravas lidmašīnā iekrauj, nodala, izvieto un nostiprina saskaņā ar tehniskajās instrukcijās noteiktajām prasībām.

| c) | Bīstamas kravas, ko paredzēts pārvadāt tikai kravas gaisa kuģos. Ekspluatants nodrošina, ka bīstamu kravu pakas, uz kurām ir marķējums “Cargo Aircraft Only” (tikai kravas gaisa kuģos), pārvadā kravas gaisa kuģos un iekrauj saskaņā ar tehniskajās instrukcijās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

c)

Bīstamas kravas, ko paredzēts pārvadāt tikai kravas gaisa kuģos. Ekspluatants nodrošina, ka bīstamu kravu pakas, uz kurām ir marķējums “Cargo Aircraft Only” (tikai kravas gaisa kuģos), pārvadā kravas gaisa kuģos un iekrauj saskaņā ar tehniskajās instrukcijās noteiktajām prasībām.

OPS 1.1215

Informācijas sniegšana

| a) | Informācija personālam uz zemes.
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | sniedz informāciju, kas vajadzīga personālam uz zemes, lai veiktu pienākumus attiecībā uz bīstamu kravu pārvadājumiem, tostarp darbības, kas jāveic ar bīstamām kravām saistītu incidentu un nelaimes gadījumu reizēs; un |
| --- | --- | --- |

a)

Informācija personālam uz zemes.

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

sniedz informāciju, kas vajadzīga personālam uz zemes, lai veiktu pienākumus attiecībā uz bīstamu kravu pārvadājumiem, tostarp darbības, kas jāveic ar bīstamām kravām saistītu incidentu un nelaimes gadījumu reizēs; un

| (2) | ja vajadzīgs, informāciju, kas minēta a) apakšpunkta 1) daļā iepriekš, sniedz arī viņa apkalpošanas aģentam. |
| --- | --- |

(2)

ja vajadzīgs, informāciju, kas minēta a) apakšpunkta 1) daļā iepriekš, sniedz arī viņa apkalpošanas aģentam.

| b) | Informācija pasažieriem un citām personām.






  (1) | Ekspluatants nodrošina, ka atbilstīgi tehniskajām instrukcijām izplatīta informāciju, lai brīdinātu pasažierus par kravu veidiem, kādus ir aizliegts pārvadāt lidmašīnā; un |
| --- | --- | --- |

b)

Informācija pasažieriem un citām personām.

(1)

Ekspluatants nodrošina, ka atbilstīgi tehniskajām instrukcijām izplatīta informāciju, lai brīdinātu pasažierus par kravu veidiem, kādus ir aizliegts pārvadāt lidmašīnā; un

| (2) | ekspluatants un, ja vajadzīgs, viņa apkalpošanas aģents nodrošina, ka kravas pieņemšanas punktos izvieto uzrakstus ar informāciju par bīstamo kravu pārvadāšanu. |
| --- | --- |

(2)

ekspluatants un, ja vajadzīgs, viņa apkalpošanas aģents nodrošina, ka kravas pieņemšanas punktos izvieto uzrakstus ar informāciju par bīstamo kravu pārvadāšanu.

| c) | Informācija apkalpes locekļiem.
  Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā ir informācija, kas vajadzīga apkalpes locekļiem, lai veiktu pienākumus attiecībā uz bīstamu kravu pārvadājumiem, tostarp darbības, kas jāveic ar bīstamām kravām saistītu ārkārtas gadījumu reizēs. |
| --- | --- |

c)

Informācija apkalpes locekļiem.

Ekspluatants nodrošina, ka darbības rokasgrāmatā ir informācija, kas vajadzīga apkalpes locekļiem, lai veiktu pienākumus attiecībā uz bīstamu kravu pārvadājumiem, tostarp darbības, kas jāveic ar bīstamām kravām saistītu ārkārtas gadījumu reizēs.

| d) | Informācija komandierim. Ekspluatants nodrošina, ka komandierim sniedz rakstisku informāciju, kā noteikts tehniskajās instrukcijās. (Skatīt 1. tabulu OPS 1.1065 1. pielikumā par dokumentu uzglabāšanas periodu). |
| --- | --- |

d)

Informācija komandierim. Ekspluatants nodrošina, ka komandierim sniedz rakstisku informāciju, kā noteikts tehniskajās instrukcijās. (Skatīt 1. tabulu OPS 1.1065 1. pielikumā par dokumentu uzglabāšanas periodu).

| e) | Informācija, ja ar lidmašīnu notiek incidents vai nelaimes gadījums.






  (1) | Ja lidmašīnā noticis incidents, tās ekspluatants pēc pieprasījuma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai samazinātu risku, ko rada pārvadātās bīstamās kravas, ja tādas ir. |
| --- | --- | --- |

e)

Informācija, ja ar lidmašīnu notiek incidents vai nelaimes gadījums.

(1)

Ja lidmašīnā noticis incidents, tās ekspluatants pēc pieprasījuma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai samazinātu risku, ko rada pārvadātās bīstamās kravas, ja tādas ir.

| (2) | Ja lidmašīnā noticis nelaimes gadījums, tās ekspluatants nekavējoties informē tās valsts attiecīgo iestādi, kur lidmašīnas nelaimes gadījums ir noticis, par visām pārvadātajām bīstamajām kravām, ja tādas ir. |
| --- | --- |

(2)

Ja lidmašīnā noticis nelaimes gadījums, tās ekspluatants nekavējoties informē tās valsts attiecīgo iestādi, kur lidmašīnas nelaimes gadījums ir noticis, par visām pārvadātajām bīstamajām kravām, ja tādas ir.

OPS 1.1220

Mācību programmas

| a) | Ekspluatants saskaņā ar tehnisko instrukciju prasībām ievieš un uztur darbinieku mācību programmas, ko apstiprina Iestāde. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants saskaņā ar tehnisko instrukciju prasībām ievieš un uztur darbinieku mācību programmas, ko apstiprina Iestāde.

| b) | Ekspluatants, kas nav saņēmis pastāvīgu atļauju pārvadāt bīstamas kravas.
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | personāls, kas ir iesaistīts parasto kravu un bagāžas apstrādes darbos, ir apguvis mācību kursu pienākumu veikšanai saistībā ar bīstamām kravām. Minimālajā mācību programma jābūt ietvertām jomām, kas noteiktas 1. tabulas 1. ailē un tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt un kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri; un |
| --- | --- | --- |

b)

Ekspluatants, kas nav saņēmis pastāvīgu atļauju pārvadāt bīstamas kravas.

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

personāls, kas ir iesaistīts parasto kravu un bagāžas apstrādes darbos, ir apguvis mācību kursu pienākumu veikšanai saistībā ar bīstamām kravām. Minimālajā mācību programma jābūt ietvertām jomām, kas noteiktas 1. tabulas 1. ailē un tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt un kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri; un

| (2) | šāds personāls:






  i) | apkalpes locekļi; |
| --- | --- | --- |

(2)

šāds personāls:

i)

apkalpes locekļi;

| ii) | pasažieru apkalpotājs personāls; un |
| --- | --- |

ii)

pasažieru apkalpotājs personāls; un

| iii) | drošības personāls, kas strādā pie ekspluatanta un nodarbojas ar pasažieru un to bagāžas pārbaudi, |
| --- | --- |

iii)

drošības personāls, kas strādā pie ekspluatanta un nodarbojas ar pasažieru un to bagāžas pārbaudi,

ir apguvis mācību kursu, kura minimālajā programmā ietilpst 1. tabulas 2. ailē noteiktās jomas tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt un kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri.

1. tabula

| MĀCĪBU JOMAS | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Vispārīgā koncepcija | X | X |
| Ierobežojumi bīstamo kravu pārvadājumiem ar gaisa transportu | | X |
| Paku marķēšana un apzīmēšana | X | X |
| Bīstamās kravas pasažieru bagāžā | X | X |
| Avārijas procedūras | X | X |
| Piezīme: | “X” norāda jomu, kas jāapgūst. |

MĀCĪBU JOMAS

1

2

Vispārīgā koncepcija

X

X

Ierobežojumi bīstamo kravu pārvadājumiem ar gaisa transportu

X

Paku marķēšana un apzīmēšana

X

X

Bīstamās kravas pasažieru bagāžā

X

X

Avārijas procedūras

X

X

Piezīme:

“X” norāda jomu, kas jāapgūst.

| c) | Ekspluatants, kas ir saņēmis pastāvīgu atļauju pārvadāt bīstamas kravas.
  Ekspluatants nodrošina, ka:






  (1) | personāls, kas veic bīstamo kravu pieņemšanu ir mācīts un kvalificēts savu pienākumu veikšanai. Šajā mācību kursā ir jāaptver jomas, kas noteiktas 2. tabulas 1. ailē, tik lielā apmērā, lai nodrošinātu, ka darbinieki var pieņemt lēmumus par pārvadāšanai ar gaisa transportu piedāvāto bīstamo kravu pieņemšanu vai noraidīšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

Ekspluatants, kas ir saņēmis pastāvīgu atļauju pārvadāt bīstamas kravas.

Ekspluatants nodrošina, ka:

(1)

personāls, kas veic bīstamo kravu pieņemšanu ir mācīts un kvalificēts savu pienākumu veikšanai. Šajā mācību kursā ir jāaptver jomas, kas noteiktas 2. tabulas 1. ailē, tik lielā apmērā, lai nodrošinātu, ka darbinieki var pieņemt lēmumus par pārvadāšanai ar gaisa transportu piedāvāto bīstamo kravu pieņemšanu vai noraidīšanu;

| (2) | personāls, kas veic bīstamo kravu apstrādi, glabāšanu un iekraušanu uz zemes, ir apguvis mācību kursu pienākumu veikšanai saistībā ar bīstamām kravām. Minimālajā mācību programma jābūt ietvertām jomām, kas noteiktas 2. tabulas 2. ailē un tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt, kā ar tām apieties un kā tas iekraut; |
| --- | --- |

(2)

personāls, kas veic bīstamo kravu apstrādi, glabāšanu un iekraušanu uz zemes, ir apguvis mācību kursu pienākumu veikšanai saistībā ar bīstamām kravām. Minimālajā mācību programma jābūt ietvertām jomām, kas noteiktas 2. tabulas 2. ailē un tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt, kā ar tām apieties un kā tas iekraut;

| (3) | personāls, kas ir iesaistīts parasto kravu un bagāžas apstrādes darbos, ir apguvis mācību kursu pienākumu veikšanai saistībā ar bīstamām kravām. Minimālajā mācību programma jābūt ietvertām jomām, kas noteiktas 2. tabulas 3. ailē un tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt, kā ar tām apieties un kā tas iekraut, un kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri; |
| --- | --- |

(3)

personāls, kas ir iesaistīts parasto kravu un bagāžas apstrādes darbos, ir apguvis mācību kursu pienākumu veikšanai saistībā ar bīstamām kravām. Minimālajā mācību programma jābūt ietvertām jomām, kas noteiktas 2. tabulas 3. ailē un tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, zina, kā šādas kravas identificēt, kā ar tām apieties un kā tas iekraut, un kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri;

| (4) | lidojumu apkalpes locekļi ir apguvuši mācību kursu, kas ietver vismaz tās jomas, kas noteiktas 2. tabulas 4. ailē. Mācībām jābūt tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, un zina, kā jāveic bīstamo kravu pārvadāšana lidmašīnā; un |
| --- | --- |

(4)

lidojumu apkalpes locekļi ir apguvuši mācību kursu, kas ietver vismaz tās jomas, kas noteiktas 2. tabulas 4. ailē. Mācībām jābūt tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, un zina, kā jāveic bīstamo kravu pārvadāšana lidmašīnā; un

| (5) | šāds personāls:






  i) | pasažieru apkalpotājs personāls; |
| --- | --- | --- |

(5)

šāds personāls:

i)

pasažieru apkalpotājs personāls;

| ii) | drošības personāls, kas strādā pie ekspluatanta un nodarbojas ar pasažieru un to bagāžas pārbaudi; un |
| --- | --- |

ii)

drošības personāls, kas strādā pie ekspluatanta un nodarbojas ar pasažieru un to bagāžas pārbaudi; un

| iii) | apkalpes locekļi, kas nav lidojumu apkalpes locekļi, ir apguvuši mācību kursu, kas ietver vismaz tās jomas, kas noteiktas 2. tabulas 5. ailē. Mācībām jābūt tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, un zina, kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri, vai vispārīgi to pārvadāšanai lidmašīnā. |
| --- | --- |

iii)

apkalpes locekļi, kas nav lidojumu apkalpes locekļi, ir apguvuši mācību kursu, kas ietver vismaz tās jomas, kas noteiktas 2. tabulas 5. ailē. Mācībām jābūt tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu, ka darbinieki apzinās riskus, kas saistīti ar bīstamām kravām, un zina, kādas prasības tiek piemērotas, ja šādas kravas pārvadā pasažieri, vai vispārīgi to pārvadāšanai lidmašīnā.

| d) | Ekspluatants nodrošina, ka visi darbinieki, kas apguvuši mācību kursu, nokārto pārbaudījumu, lai pierādītu izpratni par saviem pienākumiem. |
| --- | --- |

d)

Ekspluatants nodrošina, ka visi darbinieki, kas apguvuši mācību kursu, nokārto pārbaudījumu, lai pierādītu izpratni par saviem pienākumiem.

| e) | Ekspluatants nodrošina, ka visi darbinieki, kam jāapgūst bīstamo kravu mācību kurss, atkārtoti apgūst periodiskus mācību kursus ne retāk kā reizi 2 gados. |
| --- | --- |

e)

Ekspluatants nodrošina, ka visi darbinieki, kam jāapgūst bīstamo kravu mācību kurss, atkārtoti apgūst periodiskus mācību kursus ne retāk kā reizi 2 gados.

| f) | Ekspluatants nodrošina, ka mācību par bīstamām kravām ierakstus saglabā visam personālam, kas apguvis mācību kursu saskaņā ar d) apakšpunktu iepriekš un atbilstīgi tehniskajās instrukcijās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

f)

Ekspluatants nodrošina, ka mācību par bīstamām kravām ierakstus saglabā visam personālam, kas apguvis mācību kursu saskaņā ar d) apakšpunktu iepriekš un atbilstīgi tehniskajās instrukcijās noteiktajām prasībām.

| g) | Ekspluatants nodrošina, ka viņa apkalpošanas aģenta personāls ir apguvis mācību kursu saskaņā ar piemērojamo aili 1. tabulā vai 2. tabulā.
  2. tabula










  MĀCĪBU JOMAS | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgā koncepcija | X | X | X | X | X |
| Ierobežojumi bīstamo kravu pārvadājumiem ar gaisa transportu | X | X | | X | X |
| Bīstamo kravu klasifikācija | X | | | | |
| Bīstamo kravu saraksts | X | X | | X | |
| Vispārīgās prasības iepakojumam un iepakošanas instrukcijas | X | | | | |
| Iepakojumu specifikācijas un marķēšana | X | | | | |
| Paku marķēšana un apzīmēšana | X | X | X | X | X |
| Nosūtītāja dokumentācija | X | | | | |
| Bīstamo kravu pieņemšana, tostarp kontrolsaraksta izmantošana | X | | | | |
| Uzglabāšanas un iekraušanas procedūras | X | X | X | X | |
| Pārbaudes bojājumu vai noplūdes atklāšanai un attīrīšanas procedūras | X | X | | | |
| Informācijas sniegšana komandierim | X | X | | X | |
| Bīstamās kravas pasažieru bagāžā | X | X | X | X | X |
| Avārijas procedūras | X | X | X | X | X |
| Piezīme: | “x” norāda jomu, kas jāapgūst. |

g)

Ekspluatants nodrošina, ka viņa apkalpošanas aģenta personāls ir apguvis mācību kursu saskaņā ar piemērojamo aili 1. tabulā vai 2. tabulā.

2. tabula

MĀCĪBU JOMAS

1

2

3

4

5

Vispārīgā koncepcija

X

X

X

X

X

Ierobežojumi bīstamo kravu pārvadājumiem ar gaisa transportu

X

X

X

X

Bīstamo kravu klasifikācija

X

Bīstamo kravu saraksts

X

X

X

Vispārīgās prasības iepakojumam un iepakošanas instrukcijas

X

Iepakojumu specifikācijas un marķēšana

X

Paku marķēšana un apzīmēšana

X

X

X

X

X

Nosūtītāja dokumentācija

X

Bīstamo kravu pieņemšana, tostarp kontrolsaraksta izmantošana

X

Uzglabāšanas un iekraušanas procedūras

X

X

X

X

Pārbaudes bojājumu vai noplūdes atklāšanai un attīrīšanas procedūras

X

X

Informācijas sniegšana komandierim

X

X

X

Bīstamās kravas pasažieru bagāžā

X

X

X

X

X

Avārijas procedūras

X

X

X

X

X

Piezīme:

“x” norāda jomu, kas jāapgūst.

OPS 1.1225

Ziņojumi par nelaimes gadījumiem un incidentiem, kas saistīti ar bīstamām kravām

| a) | Ekspluatants ziņo Iestādei par nelaimes gadījumiem un incidentiem ar bīstamām kravām. Sākotnējo ziņojumu nosūta 72 stundu laikā no notikuma brīža, ja vien ārkārtas apstākļu dēļ to nav iespējams veikt. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatants ziņo Iestādei par nelaimes gadījumiem un incidentiem ar bīstamām kravām. Sākotnējo ziņojumu nosūta 72 stundu laikā no notikuma brīža, ja vien ārkārtas apstākļu dēļ to nav iespējams veikt.

| b) | Ekspluatants ziņo Iestādei arī par nedeklarētām vai nepareizi deklarētām bīstamām kravām, kas atklātas kravā vai pasažieru bagāžā. Sākotnējo ziņojumu nosūta 72 stundu laikā no brīža, kad atradums veikts, ja vien ārkārtas apstākļu dēļ to nav iespējams izdarīt. |
| --- | --- |

b)

Ekspluatants ziņo Iestādei arī par nedeklarētām vai nepareizi deklarētām bīstamām kravām, kas atklātas kravā vai pasažieru bagāžā. Sākotnējo ziņojumu nosūta 72 stundu laikā no brīža, kad atradums veikts, ja vien ārkārtas apstākļu dēļ to nav iespējams izdarīt.

S APAKŠSADAĻA

DROŠĪBA

OPS 1.1235

Drošības prasības

Ekspluatants nodrošina, ka visi attiecīgie darbinieki ir iepazinušies ar visām ekspluatanta valsts nacionālo aviācijas drošības programmu attiecīgajām prasībām un tās pilda.

OPS 1.1240

Mācību programmas

Ekspluatants ievieš, uztur un vada apstiprinātas mācību programmas, kas ļauj ekspluatanta apkalpes locekļiem veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu nelikumīgu iejaukšanos, piemēram, diversiju vai lidmašīnas nolaupīšanu, un lai novērstu šādu iespējamo gadījumu sekas. Mācību programma ir saskaņota ar Nacionālo aviācijas drošības programmu. Katrs apkalpes loceklis pārzina visus svarīgākos mācību programmas elementus un tajos kompetents.

OPS 1.1245

Ziņojumi par nelikumīgu iejaukšanos

Ja lidmašīnā ir notikusi nelikumīga iejaukšanās, komandieris vai, viņa prombūtnē, ekspluatants nekavējoties iesniedz ziņojumu par šādu notikumu attiecīgajai vietējai iestādei un ekspluatanta valsts Iestādei.

OPS1.1250

Lidmašīnas pārmeklēšanas procedūras kontrolsaraksts

Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnā ir kontrolsaraksts ar procedūrām, kas jāveic, meklējot bumbu vai pašdarinātu spridzekli, ja ir aizdomas par diversiju, kā arī procedūrām lidmašīnas pārmeklēšanai, lai meklētu iespējamus paslēptus ieročus, sprāgstvielas vai citas bīstamas ierīces, ja ir pamatotas aizdomas, ka lidmašīna varētu būt nelikumīgas iejaukšanās objekts. Kontrolsarakstu papildina norādījumi par piemēroto rīcību gadījumā, ja atrod bumbu vai aizdomīgu priekšmetu, kā arī informācija par vietu, kur bumbas atrašanās nozīmē vismazāko risku, ja šādu informāciju ir sniedzis tipa sertifikāta turētājs.

OPS 1.1255

Lidojumu apkalpes nodalījuma drošība

| a) | Visās lidmašīnās, kurās lidojumu apkalpes nodalījumam ir durvis, tās ir aizslēdzamas, kā arī ir jāparedz un jāievieš Iestādei pieņemami līdzekļi un procedūras, kā salona apkalpe brīdina lidojumu apkalpi, ja salonā rodas aizdomīga situācija vai drošības pārkāpumi. |
| --- | --- |

a)

Visās lidmašīnās, kurās lidojumu apkalpes nodalījumam ir durvis, tās ir aizslēdzamas, kā arī ir jāparedz un jāievieš Iestādei pieņemami līdzekļi un procedūras, kā salona apkalpe brīdina lidojumu apkalpi, ja salonā rodas aizdomīga situācija vai drošības pārkāpumi.

| b) | Visās pasažieru lidmašīnās ar sertificēto maksimālo pacelšanās masu vairāk par 45 500 kg vai ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 60 pasažieriem, ir apstiprinātas lidojumu apkalpes nodalījuma durvis, ko var aizslēgt un atslēgt no katras pilota darba vietas un kuru konstrukcija atbilst piemērojamām retroaktīvajām lidojumderīguma ekspluatācijas prasībām. Šo durvju konstrukcija nedrīkst kavēt avārijas procedūras, kā noteikts piemērojamās retroaktīvajās lidojumderīguma ekspluatācijas prasībās. |
| --- | --- |

b)

Visās pasažieru lidmašīnās ar sertificēto maksimālo pacelšanās masu vairāk par 45 500 kg vai ar maksimālo apstiprināto pasažieru sēdvietu konfigurāciju vairāk par 60 pasažieriem, ir apstiprinātas lidojumu apkalpes nodalījuma durvis, ko var aizslēgt un atslēgt no katras pilota darba vietas un kuru konstrukcija atbilst piemērojamām retroaktīvajām lidojumderīguma ekspluatācijas prasībām. Šo durvju konstrukcija nedrīkst kavēt avārijas procedūras, kā noteikts piemērojamās retroaktīvajās lidojumderīguma ekspluatācijas prasībās.

| c) | Visās lidmašīnās, kurās ir lidojumu apkalpes nodalījuma durvis saskaņā ar b) apakšpunktu:






  (1) | šīs durvis aizver pirms dzinēju iedarbināšanas pirms pacelšanās, un aizslēdz, kad tas jādara saskaņā ar drošības procedūru vai kad to pieprasa komandieris, līdz dzinēju izslēgšanai pēc nosēšanās, izņemot, ja uzskata par nepieciešamu pilnvarotām personām ieiet šajā nodalījumā vai iziet no tā saskaņā ar Nacionālo aviācijas drošības programmu; |
| --- | --- | --- |

c)

Visās lidmašīnās, kurās ir lidojumu apkalpes nodalījuma durvis saskaņā ar b) apakšpunktu:

(1)

šīs durvis aizver pirms dzinēju iedarbināšanas pirms pacelšanās, un aizslēdz, kad tas jādara saskaņā ar drošības procedūru vai kad to pieprasa komandieris, līdz dzinēju izslēgšanai pēc nosēšanās, izņemot, ja uzskata par nepieciešamu pilnvarotām personām ieiet šajā nodalījumā vai iziet no tā saskaņā ar Nacionālo aviācijas drošības programmu;

| (2) | ir paredzēti līdzekļi, lai no katras pilota darba vietas varētu pārraudzīt tik lielu zonu ārpus lidojumu apkalpes nodalījuma, lai būtu iespējams identificēt personas, kas lūdz atļauju ieiet lidojumu apkalpes nodalījumā, un atklāt aizdomīgu rīcību vai potenciālus draudus.” |
| --- | --- |

(2)

ir paredzēti līdzekļi, lai no katras pilota darba vietas varētu pārraudzīt tik lielu zonu ārpus lidojumu apkalpes nodalījuma, lai būtu iespējams identificēt personas, kas lūdz atļauju ieiet lidojumu apkalpes nodalījumā, un atklāt aizdomīgu rīcību vai potenciālus draudus.”

---

(1)  OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.

1

(2)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.

2

P6_TA(2006)0300

Radioaktīvie atkritumi un izlietota kodoldegviela *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli (KOM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0673) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0673) (1),

| — | ņemot vērā Euratom 31. pantu 2. punktu un 32. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0031/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom 31. pantu 2. punktu un 32. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0031/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0174/2006); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0174/2006);

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro daļu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro daļu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (1a) | Ar Padomes 2005. gada 24. janvāra Lēmumu 2005/84/Euratom

   (2)

  Kopiena pievienojās “Kopējai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvencijai”. |
| --- | --- |

(1a)

Ar Padomes 2005. gada 24. janvāra Lēmumu 2005/84/Euratom

   (2)

  Kopiena pievienojās “Kopējai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvencijai”.

| (6) | Tā kā Kopienai nav kopējas kodoldegvielas cikla politikas
  , katra dalībvalsts ir atbildīga par politikas izvēli attiecībā uz savā jurisdikcijā esošu radioaktīvo atkritumu un izlietotās kodoldegvielas pārvaldību; tādējādi šīs direktīvas noteikumiem nav jāierobežo dalībvalstu tiesības eksportēt savu izlietoto kodoldegvielu, kas paredzēta pārstrādei, un tiesības atteikt ievest savā teritorijā radioaktīvos atkritumus, kas ir paredzēti galīgai apstrādei
  vai apglabāšanai
  , izņemot atpakaļnosūtīšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Kopienai nav kopējas kodoldegvielas cikla politikas
  , katra dalībvalsts ir atbildīga par politikas izvēli attiecībā uz savā jurisdikcijā esošu radioaktīvo atkritumu un izlietotās kodoldegvielas pārvaldību; tādējādi šīs direktīvas noteikumiem nav jāierobežo dalībvalstu tiesības eksportēt savu izlietoto kodoldegvielu, kas paredzēta pārstrādei, un tiesības atteikt ievest savā teritorijā radioaktīvos atkritumus, kas ir paredzēti galīgai apstrādei
  vai apglabāšanai
  , izņemot atpakaļnosūtīšanas gadījumā.

| (6) | Katra dalībvalsts ir atbildīga par politikas izvēli attiecībā uz savā jurisdikcijā esošu radioaktīvo atkritumu un izlietotās kodoldegvielas pārvaldību —
  dažas valstis var uzskatīt izlietoto kodoldegvielu par vērtīgu, otrreiz pārstrādājamu resursu, citas var izvēlēties to apglabāt
  ; tādējādi šīs direktīvas noteikumiem nav jāierobežo
  izcelsmes
  dalībvalstu tiesības eksportēt savu izlietoto kodoldegvielu, kas paredzēta pārstrādei, un
  galamērķa dalībvalstu
  tiesības atteikt ievest savā teritorijā
  i)
  radioaktīvos atkritumus, kas ir paredzēti galīgai apstrādei vai apglabāšanai, izņemot atpakaļnosūtīšanas gadījumā,
  un ii) izlietoto kodoldegvielu galīgai apglabāšanai |
| --- | --- |

(6)

Katra dalībvalsts ir atbildīga par politikas izvēli attiecībā uz savā jurisdikcijā esošu radioaktīvo atkritumu un izlietotās kodoldegvielas pārvaldību —
  dažas valstis var uzskatīt izlietoto kodoldegvielu par vērtīgu, otrreiz pārstrādājamu resursu, citas var izvēlēties to apglabāt
  ; tādējādi šīs direktīvas noteikumiem nav jāierobežo
  izcelsmes
  dalībvalstu tiesības eksportēt savu izlietoto kodoldegvielu, kas paredzēta pārstrādei, un
  galamērķa dalībvalstu
  tiesības atteikt ievest savā teritorijā
  i)
  radioaktīvos atkritumus, kas ir paredzēti galīgai apstrādei vai apglabāšanai, izņemot atpakaļnosūtīšanas gadījumā,
  un ii) izlietoto kodoldegvielu galīgai apglabāšanai

| (8) | Pašreizējo procedūru vienkāršošanai nevajadzētu traucēt dalībvalstīm īstenot savas tiesības noteikt apstākļus, kuros radioaktīvu atkritumu pārvadājumiem vajadzīgs dalībvalstu
  apstiprinājums
  . Iebildumiem nav jābūt patvaļīgiem un tie jāpamato ar attiecīgiem
  viegli nosakāmiem
  dalībvalstu vai starptautiskajiem noteikumiem. Nevajadzētu aprobežoties tikai ar atbilstošiem nozares transporta tiesību aktiem. Šai direktīvai nav jāskar dalībvalstu tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši veikt ar kuģiem un nav jāietekmē visu valstu jūras, upju un gaisa navigācijas tiesību un brīvību īstenošanu, kā tas paredzēts starptautiskajās tiesībās. |
| --- | --- |

(8)

Pašreizējo procedūru vienkāršošanai nevajadzētu traucēt dalībvalstīm īstenot savas tiesības noteikt apstākļus, kuros radioaktīvu atkritumu pārvadājumiem vajadzīgs dalībvalstu
  apstiprinājums
  . Iebildumiem nav jābūt patvaļīgiem un tie jāpamato ar attiecīgiem
  viegli nosakāmiem
  dalībvalstu vai starptautiskajiem noteikumiem. Nevajadzētu aprobežoties tikai ar atbilstošiem nozares transporta tiesību aktiem. Šai direktīvai nav jāskar dalībvalstu tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši veikt ar kuģiem un nav jāietekmē visu valstu jūras, upju un gaisa navigācijas tiesību un brīvību īstenošanu, kā tas paredzēts starptautiskajās tiesībās.

| (8) | Pašreizējo procedūru vienkāršošanai nevajadzētu traucēt dalībvalstīm īstenot savas tiesības noteikt apstākļus, kuros radioaktīvu atkritumu pārvadājumiem vajadzīga dalībvalstu
  piekrišana
  . Iebildumiem nav jābūt patvaļīgiem, un tie jāpamato ar attiecīgiem dalībvalstu,
  Kopienas
  vai starptautiskajiem noteikumiem,
  kurus paredz šī direktīva
  . Nevajadzētu aprobežoties tikai ar atbilstošiem nozares transporta tiesību aktiem. Šai direktīvai nav jāskar dalībvalstu tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši veikt ar kuģiem un nav jāietekmē visu valstu jūras, upju un gaisa navigācijas tiesību un brīvību īstenošanu, kā tas paredzēts starptautiskajās tiesībās. |
| --- | --- |

(8)

Pašreizējo procedūru vienkāršošanai nevajadzētu traucēt dalībvalstīm īstenot savas tiesības noteikt apstākļus, kuros radioaktīvu atkritumu pārvadājumiem vajadzīga dalībvalstu
  piekrišana
  . Iebildumiem nav jābūt patvaļīgiem, un tie jāpamato ar attiecīgiem dalībvalstu,
  Kopienas
  vai starptautiskajiem noteikumiem,
  kurus paredz šī direktīva
  . Nevajadzētu aprobežoties tikai ar atbilstošiem nozares transporta tiesību aktiem. Šai direktīvai nav jāskar dalībvalstu tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši veikt ar kuģiem un nav jāietekmē visu valstu jūras, upju un gaisa navigācijas tiesību un brīvību īstenošanu, kā tas paredzēts starptautiskajās tiesībās.

| (8a) | Katra dalībvalsts ir pilnībā atbildīga par tās piekritībā esošajiem radioaktīvajiem atkritumiem un izlietoto kodoldegvielu; nekas šajā direktīvā nenorāda uz to, ka, ja vien nav paredzēta atkritumu vai degvielas atpakaļnosūtīšana, galamērķa dalībvalstij ir jāpieņem radioaktīvo atkritumu un izlietotās degvielas sūtījumi galīgai apstrādei vai apglabāšanai. Jebkurš atteikums pieņemt šādus sūtījumus ir jāpamato ar šajā direktīvā iekļautajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8a)

Katra dalībvalsts ir pilnībā atbildīga par tās piekritībā esošajiem radioaktīvajiem atkritumiem un izlietoto kodoldegvielu; nekas šajā direktīvā nenorāda uz to, ka, ja vien nav paredzēta atkritumu vai degvielas atpakaļnosūtīšana, galamērķa dalībvalstij ir jāpieņem radioaktīvo atkritumu un izlietotās degvielas sūtījumi galīgai apstrādei vai apglabāšanai. Jebkurš atteikums pieņemt šādus sūtījumus ir jāpamato ar šajā direktīvā iekļautajiem kritērijiem.

3.a
     
  Šī direktīva neskar tiesības un saistības, ko paredz starptautiskie tiesību akti, tostarp, bet ne tikai, miermīlīgas caurbraukšanas tiesības un tranzīta tiesības, kuras paredz Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija (UNCLOS).

(1)

(1)

(2)

(2)

Iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka informācija par pārvadājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, ir precīza un aizsargāta pret nepareizu izmantošanu.

5.a pants

Kompetento iestāžu apstiprinājums par iesnieguma saņemšanu

Ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pēc tam, kad galamērķa dalībvalsts vai jebkuras tranzīta dalībvalsts kompetentās iestādes saņēmušas iesniegumu, šīs iestādes:

| a) | nosūta iesnieguma saņemšanas apstiprinājumu izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja iesniegums ir pareizi aizpildīts saskaņā ar 14. panta noteikumiem; vai |
| --- | --- |

a)

nosūta iesnieguma saņemšanas apstiprinājumu izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja iesniegums ir pareizi aizpildīts saskaņā ar 14. panta noteikumiem; vai

| b) | ja iesniegums nav pareizi aizpildīts, kā noteikts a) apakšpunktā, trūkstošā informācija jāpieprasa no izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm un jāinformē galamērķa dalībvalsts un visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tādas ir, par šo pieprasījumu. Pieprasījuma kopiju nosūta turētājam. Šāda pieprasījuma nosūtīšanas gadījumā uz nenoteiktu laiku tiek pagarināts iesnieguma saņemšanas apstiprinājuma sniegšanas termiņš. Trūkstošo informāciju izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās nosūta attiecīgajām dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pēc tam, kad saņemta pieprasītā trūkstošā informācija, galamērķa vai tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes, kas to pieprasījušas, nosūta apstiprinājumu par pareizi aizpildītā iesnieguma saņemšanu izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

ja iesniegums nav pareizi aizpildīts, kā noteikts a) apakšpunktā, trūkstošā informācija jāpieprasa no izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm un jāinformē galamērķa dalībvalsts un visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tādas ir, par šo pieprasījumu. Pieprasījuma kopiju nosūta turētājam. Šāda pieprasījuma nosūtīšanas gadījumā uz nenoteiktu laiku tiek pagarināts iesnieguma saņemšanas apstiprinājuma sniegšanas termiņš. Trūkstošo informāciju izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās nosūta attiecīgajām dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pēc tam, kad saņemta pieprasītā trūkstošā informācija, galamērķa vai tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes, kas to pieprasījušas, nosūta apstiprinājumu par pareizi aizpildītā iesnieguma saņemšanu izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

1.   
  Ne vēlāk kā mēnesi pēc pareizi aizpildīta pieteikuma saņemšanas galamērķa dalībvalsts un visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz saņemšanas apstiprinājumu.

Ne vēlāk kā
  trīs mēnešus
  pēc
  pareizi aizpildīta pieteikuma
  saņemšanas galamērķa dalībvalsts un visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo izcelsmes
  valsts
  kompetentajām iestādēm par savu piekrišanu vai nosacījumiem, kurus tās uzskata par nepieciešamiem, vai par atteikšanos apstiprināt pieteikumu.

Galamērķa dalībvalsts vai visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes sava atzinuma paziņošanai papildu
  otrajā

  šā punkta

  daļā
  norādītajam termiņam var pieprasīt pagarinājumu, kas nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi.

1.   Ne vēlāk kā
  divus mēnešus
  pēc
  apstiprinājuma
  saņemšanas galamērķa dalībvalsts un visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo izcelsmes
  dalībvalsts
  kompetentajām iestādēm par savu piekrišanu vai nosacījumiem, kurus tās uzskata par nepieciešamiem, vai par atteikšanos apstiprināt pieteikumu.

Galamērķa dalībvalsts vai visu tranzīta dalībvalstu kompetentās iestādes sava atzinuma paziņošanai papildu
  pirmajā daļā
  norādītajam termiņam var pieprasīt pagarinājumu, kas nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi.

2.   Ja līdz 1. punkta
  otrajā un trešajā
  daļā minētā perioda gala termiņam nav saņemta atbilde no galamērķa dalībvalsts un/vai paredzēto tranzīta dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tiek uzskatīts, ka šīs valstis ir piekritušas pieprasītajam pārvadājumam
  , ar nosacījumu, ka šīs valstis ir apstiprinājušas 1. punktā minēto pieteikumu saņemšanu
  .

2.   Ja līdz 1. punkta
  pirmajā vai otrajā
  daļā minētā perioda gala termiņam nav saņemta atbilde no galamērķa dalībvalsts un/vai paredzēto tranzīta dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tiek uzskatīts, ka šīs valstis ir piekritušas pieprasītajam pārvadājumam.

| b) | attiecībā uz galamērķa dalībvalsti — uz atbilstīgiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo atkritumu vai izlietotās kodoldegvielas pārvaldībai,
  un
  uz atbilstīgiem valsts, Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo materiālu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz galamērķa dalībvalsti — uz atbilstīgiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo atkritumu vai izlietotās kodoldegvielas pārvaldībai,
  un
  uz atbilstīgiem valsts, Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo materiālu pārvadājumiem.

| b) | attiecībā uz galamērķa dalībvalsti — uz atbilstīgiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo atkritumu vai izlietotās kodoldegvielas pārvaldībai,
  vai
  uz atbilstīgiem valsts, Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo materiālu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz galamērķa dalībvalsti — uz atbilstīgiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo atkritumu vai izlietotās kodoldegvielas pārvaldībai,
  vai
  uz atbilstīgiem valsts, Kopienas vai starptautiskajiem tiesību aktiem, kas ir piemērojami radioaktīvo materiālu pārvadājumiem.

Tāda pati piekrišanas un atteikuma procedūra ir jāpiemēro gan radioaktīvo atkritumu, gan izlietotās apglabājamās kodoldegvielas pārvadājumiem.

2.   Ja pārvadājumu nevar pabeigt vai nav ievēroti pārvadājuma nosacījumi, ko paredz šī direktīva, izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka attiecīgo radioaktīvo atkritumu vai izlietotās kodoldegvielas turētājs tos paņem atpakaļ, ja vien nevar veikt alternatīvus drošības pasākumus. Tie nodrošina, ka nepieciešamības gadījumā par pārvadājumu atbildīgā persona veic korektīvus drošības pasākumus.

2.   Ja pārvadājumu nevar pabeigt vai nav ievēroti pārvadājuma nosacījumi, ko paredz šī direktīva, izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka attiecīgo radioaktīvo atkritumu vai izlietotās kodoldegvielas turētājs tos paņem atpakaļ, ja vien nevar veikt alternatīvus drošības pasākumus
  , pamatojoties uz piemērojamiem tiesību aktiem par izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldību
  . Tie nodrošina, ka nepieciešamības gadījumā par pārvadājumu atbildīgā persona veic korektīvus drošības pasākumus.

3.   Turētājs sedz izmaksas
  , kas rodas gadījumos, ja pārvadājumu nevar pabeigt
  .

3.   
  Ja pārvadājumu nevar pabeigt iemeslu dēļ, kas minēti 1. punktā
  , turētājs sedz izmaksas,
  ja vien to citādi neparedz attiecīgi piemērojami tiesību akti vai līgumattiecības starp turētāju un citām personām, kas saistītas ar pārvadājumu.

Saņēmējs sedz izmaksas, kas rodas gadījumos, ja pārvadājumu nevar pabeigt.

Svītrots

5.   Galamērķa dalībvalsts vai jebkura tranzīta dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka pārvadājums nevar tikt pabeigts, ja tā nosacījumi vairs netiek ievēroti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem vai nav saskaņā ar atļaujām vai apstiprinājumiem, kas ir izsniegti saskaņā ar šo direktīvu. Šāda dalībvalsts nekavējoties informē par šo lēmumu izcelsmes valsts kompetentās iestādes. Saņēmējs sedz izmaksas
  , kas rodas gadījumos, ja pārvadājumu nevar pabeigt
  .

5.   Galamērķa dalībvalsts vai jebkura tranzīta dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka pārvadājums nevar tikt pabeigts, ja tā nosacījumi vairs netiek ievēroti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem vai nav saskaņā ar atļaujām vai apstiprinājumiem, kas ir izsniegti saskaņā ar šo direktīvu. Šāda dalībvalsts nekavējoties informē par šo lēmumu izcelsmes valsts kompetentās iestādes.

Ja pārvadājumu nevar pabeigt tādu iemeslu dēļ, kas minēti 1. punktā,
  saņēmējs sedz izmaksas,
  ja vien to citādi neparedz attiecīgi piemērojami tiesību akti vai līgumattiecības starp saņēmēju un jebkuru citu personu, kas saistīta ar pārvadājumu.

5.   Tranzīta dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka pārvadājums nevar tikt pabeigts, ja tā nosacījumi vairs netiek ievēroti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem vai nav saskaņā ar atļaujām vai apstiprinājumiem, kas ir izsniegti saskaņā ar šo direktīvu. Šāda dalībvalsts nekavējoties informē par šo lēmumu izcelsmes valsts kompetentās iestādes. Šā panta 1. punktā minētā atbildīgā persona sedz izmaksas
  , kas rodas gadījumos, ja pārvadājumu nevar pabeigt
  .

5.   Tranzīta dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka pārvadājums nevar tikt pabeigts, ja tā nosacījumi vairs netiek ievēroti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem vai nav saskaņā ar atļaujām vai apstiprinājumiem, kas ir izsniegti saskaņā ar šo direktīvu. Šāda dalībvalsts nekavējoties informē par šo lēmumu izcelsmes valsts kompetentās iestādes.

Ja pārvadājumu nevar pabeigt tādu iemeslu dēļ, kas minēti pirmajā daļā,
  šā panta 1. punktā minētā atbildīgā persona sedz izmaksas,
  ja vien to citādi neparedz attiecīgi piemērojami tiesību akti vai līgumattiecības starp šo personu un jebkuru citu personu, kas saistīta ar pārvadājumu.

5.   Izcelsmes dalībvalsts vai jebkura tranzīta dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka pārvadājums nevar tikt pabeigts, ja tā nosacījumi vairs netiek ievēroti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem vai nav saskaņā ar atļaujām vai apstiprinājumiem, kas ir izsniegti saskaņā ar šo direktīvu. Šāda tranzīta dalībvalsts nekavējoties informē par šo lēmumu izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes. 9. panta 2. punkts tiek piemērots. Turētājs sedz izmaksas
  , kas rodas gadījumos, ja pārvadājumu nevar pabeigt
  .

5.   Izcelsmes dalībvalsts vai jebkura tranzīta dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka pārvadājums nevar tikt pabeigts, ja tā nosacījumi vairs netiek ievēroti saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem vai nav saskaņā ar atļaujām vai apstiprinājumiem, kas ir izsniegti saskaņā ar šo direktīvu. Šāda tranzīta dalībvalsts nekavējoties informē par šo lēmumu izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes. 9. panta 2. punkts tiek piemērots.

Ja pārvadājumu nevar pabeigt tādu iemeslu dēļ, kas minēti pirmajā daļā,
  turētājs sedz izmaksas,
  ja vien to citādi neparedz attiecīgi piemērojami tiesību akti vai līgumattiecības starp turētāju un jebkuru citu personu, kas saistīta ar pārvadājumu.

1.   Dalībvalstis atbalsta nolīgumus, lai sekmētu tādu radioaktīvo atkritumu drošu pārvaldību, tostarp galīgo apglabāšanu, kas ievesti no valstīm, kuras ražo tos nelielos daudzumos un kur atbilstošu iekārtu izveide nebūtu pamatota no radioloģijas viedokļa.

1.   Dalībvalstis atbalsta nolīgumus, lai sekmētu tādu radioaktīvo atkritumu drošu pārvaldību, tostarp galīgo apglabāšanu, kas ievesti no valstīm, kuras ražo tos nelielos daudzumos un kur atbilstošu iekārtu izveide nebūtu pamatota no radioloģijas,
  ekonomikas, vides un drošības
  viedokļa.
  Šādus nolīgumus slēdz ar nosacījumu, ka ikviena dalībvalsts patur tiesības aizliegt ievest savā teritorijā izlietotu kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus galīgai pārstrādei vai apglabāšanai, izņemot gadījumus, kad tos nosūta atpakaļ.

---

(1)  OV C .../OV vēl nav publicēts.

(2)  

  OV L 30, 3.2.2005., 10. lpp.

P6_TA(2006)0301

Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovāciju sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (2006/2005(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja” (KOM(2005)0488) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEK(2005)1253 un SEC(2005)1289, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja” (KOM(2005)0488) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEK(2005)1253 un SEC(2005)1289,

| — | ņemot vērā Lisabonas Eiropadomes prezidentūras 2000. gada 23.un 24. marta secinājumus un pieņemto lēmumu pārveidot Savienības ekonomiku par viskonkurentspējīgāko, dinamiskāko un visvairāk uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas Eiropadomes prezidentūras 2000. gada 23.un 24. marta secinājumus un pieņemto lēmumu pārveidot Savienības ekonomiku par viskonkurentspējīgāko, dinamiskāko un visvairāk uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē,

| — | ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22.un 23. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22.un 23. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 23.un 24. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 23.un 24. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu 2005/601/EK par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005-2008) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu 2005/601/EK par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005-2008) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Investīcijas pētniecībā: darbības plāns Eiropai” (KOM(2003)0226), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Investīcijas pētniecībā: darbības plāns Eiropai” (KOM(2003)0226),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (KOM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (KOM(2005)0330),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2004. gadā” (KOM(2005)0517), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2004. gadā” (KOM(2005)0517),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0119), ko Eiropas Parlaments grozīja ar tā 2006. gada 15. jūnija nostāju (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0119), ko Eiropas Parlaments grozīja ar tā 2006. gada 15. jūnija nostāju (2);

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0121), ko Eiropas Parlaments grozīja ar tā 2006. gada 1. jūnija nostāju (3); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0121), ko Eiropas Parlaments grozīja ar tā 2006. gada 1. jūnija nostāju (3);

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunotās partnerības izaugsmei un darbavietām īstenošana — zināšanu kvalitātes pilnveidošana: Eiropas Tehnoloģiju institūts” (KOM(2006)0077), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunotās partnerības izaugsmei un darbavietām īstenošana — zināšanu kvalitātes pilnveidošana: Eiropas Tehnoloģiju institūts” (KOM(2006)0077),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas Konkurētspējas ziņojums 2004. gadam” (SEC(2004)1397), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas Konkurētspējas ziņojums 2004. gadam” (SEC(2004)1397),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana: 2004. gada progresa ziņojuma rezultāti” (SEC(2004)1427), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana: 2004. gada progresa ziņojuma rezultāti” (SEC(2004)1427),

| — | ņemot vērā Eiropas Inovāciju progresa ziņojumu 2005 — “Inovāciju gaitas salīdzinošā analīze”, kas skaidri rāda, ka inovāciju jomā Amerikas Savienotās Valstis un Japāna ir līderes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Inovāciju progresa ziņojumu 2005 — “Inovāciju gaitas salīdzinošā analīze”, kas skaidri rāda, ka inovāciju jomā Amerikas Savienotās Valstis un Japāna ir līderes,

| — | ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada jūlija ziņojumu “Iestāžu darba pilnveidošana tehnoloģiju pārejai no zinātnes uz uzņēmumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada jūlija ziņojumu “Iestāžu darba pilnveidošana tehnoloģiju pārejai no zinātnes uz uzņēmumiem”,

| — | ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada ziņojumu “Intelektuālā īpašuma apsaimniekošana valsts finansētās pētniecības organizācijās: veidojot Eiropas pamatnostādnes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada ziņojumu “Intelektuālā īpašuma apsaimniekošana valsts finansētās pētniecības organizācijās: veidojot Eiropas pamatnostādnes”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada septembra ziņojumu “Nodarbinātība Eiropā 2005. gadā — jaunākās tendences un nākotnes izredzes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada septembra ziņojumu “Nodarbinātība Eiropā 2005. gadā — jaunākās tendences un nākotnes izredzes”,

| — | ņemot vērā 2006. gada janvāra ziņojumu, ko sastādīja Neatkarīgā ekspertu grupa pētniecības, attīstības un jauninājumu jautājumos, kuru iecēla pēc Hemptonkortas sanāksmes “Novatoriskas Eiropas veidošana” (Aho ziņojums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada janvāra ziņojumu, ko sastādīja Neatkarīgā ekspertu grupa pētniecības, attīstības un jauninājumu jautājumos, kuru iecēla pēc Hemptonkortas sanāksmes “Novatoriskas Eiropas veidošana” (Aho ziņojums),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 10. marta rezolūciju par zinātni un tehnoloģiju — nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 10. marta rezolūciju par zinātni un tehnoloģiju — nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A6-0204/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A6-0204/2006),

| A. | tā kā Eiropa atpaliek no Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānas izaugsmes, pētniecības un ražīguma ziņā, nespējot pārvērst kapitālā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, un piesaistīt investīcijas pētniecībai un attīstībai Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropa atpaliek no Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānas izaugsmes, pētniecības un ražīguma ziņā, nespējot pārvērst kapitālā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, un piesaistīt investīcijas pētniecībai un attīstībai Eiropā;

| B. | tā kā pētniecībai paredzēto resursu palielināšana ir priekšnoteikums veiksmīgām inovācijām, kas ir nepieciešamas ekonomiskai izaugsmei un darbavietu radīšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā pētniecībai paredzēto resursu palielināšana ir priekšnoteikums veiksmīgām inovācijām, kas ir nepieciešamas ekonomiskai izaugsmei un darbavietu radīšanai;

| C. | tā kā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ziņojumiem dotācijas pētniecībai un attīstībai palīdz uzņēmumiem veikt stratēģijas izmaiņas un īstenot organizatoriskas programmas, kā arī uzlabo attieksmi pret tehnoloģiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ziņojumiem dotācijas pētniecībai un attīstībai palīdz uzņēmumiem veikt stratēģijas izmaiņas un īstenot organizatoriskas programmas, kā arī uzlabo attieksmi pret tehnoloģiju;

| D. | tā kā kaut gan Eiropas labākie uzņēmumu investīcijas ir pasaules līmenī, privātā sektora aktivitātei pētniecības un attīstības jomā ir jābūt lielākai; |
| --- | --- |

D.

tā kā kaut gan Eiropas labākie uzņēmumu investīcijas ir pasaules līmenī, privātā sektora aktivitātei pētniecības un attīstības jomā ir jābūt lielākai;

| E. | tā kā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) ieguldījums, lai attīstītu jaunus uz tehnoloģiju balstītus produktus, pakalpojumus un tirgus, ir atkarīgs no šo uzņēmumu spējas ieviest inovācijas, pētniecības darba pieauguma, pētniecības ārpakalpojumiem, to tīklu paplašināšanas, labākas pētniecības rezultātu ieviešanas un jaunu tehnoloģisko prasmju apgūšanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) ieguldījums, lai attīstītu jaunus uz tehnoloģiju balstītus produktus, pakalpojumus un tirgus, ir atkarīgs no šo uzņēmumu spējas ieviest inovācijas, pētniecības darba pieauguma, pētniecības ārpakalpojumiem, to tīklu paplašināšanas, labākas pētniecības rezultātu ieviešanas un jaunu tehnoloģisko prasmju apgūšanas;

| F. | tā kā tirgus inovācijas varētu dot labumu tām Eiropas nozarēm, kuras tieši skar dalībvalstu pilsoņus un kam ir visaugstākais IKP; |
| --- | --- |

F.

tā kā tirgus inovācijas varētu dot labumu tām Eiropas nozarēm, kuras tieši skar dalībvalstu pilsoņus un kam ir visaugstākais IKP;

| G. | tā kā atbalsta organizācijas, piemēram, mācību un pētniecības centri, finanšu iestādes un inovāciju un intelektuālā īpašuma konsultanti, kā arī vietējās un reģionālās attīstības aģentūras var palīdzēt palielināt uzņēmumu uzņēmējdarbības radošo potenciālu; |
| --- | --- |

G.

tā kā atbalsta organizācijas, piemēram, mācību un pētniecības centri, finanšu iestādes un inovāciju un intelektuālā īpašuma konsultanti, kā arī vietējās un reģionālās attīstības aģentūras var palīdzēt palielināt uzņēmumu uzņēmējdarbības radošo potenciālu;

| H. | tā kā Eiropas neapmierinošies darba tirgus rādītāji, cilvēkresursu neefektīvā izmantošana, tirgus sadrumstalošanās un darbaspēka ierobežotā mobilitāte lielā mērā izskaidro lēno virzību uz Lisabonā un Stokholmā noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas neapmierinošies darba tirgus rādītāji, cilvēkresursu neefektīvā izmantošana, tirgus sadrumstalošanās un darbaspēka ierobežotā mobilitāte lielā mērā izskaidro lēno virzību uz Lisabonā un Stokholmā noteiktajiem mērķiem;

| I. | tā kā strukturālie šķēršļi un vājie stimuli neveicina pieredzējušu zinātnieku lielāku mobilitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā strukturālie šķēršļi un vājie stimuli neveicina pieredzējušu zinātnieku lielāku mobilitāti;

| J. | tā kā Eiropas tehnoloģiju nodošanas iestādes un inovāciju rosināšanas centri ļauj nodrošināt ātrāku ieviešanu tirgū, labāku jauno tehnoloģiju izplatību, intelektuālā īpašuma labāku apsaimniekošanu, pētījumu rezultātu labāku ieviešanu un labāku saskaņošanu ar esošajām dalībvalstu un reģionālajām shēmām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas tehnoloģiju nodošanas iestādes un inovāciju rosināšanas centri ļauj nodrošināt ātrāku ieviešanu tirgū, labāku jauno tehnoloģiju izplatību, intelektuālā īpašuma labāku apsaimniekošanu, pētījumu rezultātu labāku ieviešanu un labāku saskaņošanu ar esošajām dalībvalstu un reģionālajām shēmām;

| K. | tā kā “atvērto inovāciju” metodes pieņemšana palielinās pētniecības un attīstības spēju ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā “atvērto inovāciju” metodes pieņemšana palielinās pētniecības un attīstības spēju ES;

| L. | tā kā Komisijas ierosinātais pētniecības budžets finanšu shēmā nav strauji jāpalielina; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijas ierosinātais pētniecības budžets finanšu shēmā nav strauji jāpalielina;

| M. | tā kā vairums ES finanšu instrumentu budžeta līdzekļu ir nepieciešami, lai vairotu MVU naudas līdzekļus, novērstu tirgus nepilnības un optimizētu Kopienas resursus, līdzsvarojot valsts un privāto kapitālu; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairums ES finanšu instrumentu budžeta līdzekļu ir nepieciešami, lai vairotu MVU naudas līdzekļus, novērstu tirgus nepilnības un optimizētu Kopienas resursus, līdzsvarojot valsts un privāto kapitālu;

| N. | tā kā pētniekiem ir nepieciešams pirms ieceres finansējums, lai veiktu tirgus novērtējumu, izstrādātu eksperimentālos un demonstrējumu projektus, kā arī darba prototipus jaundibinātiem uzņēmumiem un jaunu pētniecības projektu pārvēršanai par ienākumu avotu; un tā kā turpmākai uzņēmuma izaugsmei ir nepieciešams riska kapitāls; |
| --- | --- |

N.

tā kā pētniekiem ir nepieciešams pirms ieceres finansējums, lai veiktu tirgus novērtējumu, izstrādātu eksperimentālos un demonstrējumu projektus, kā arī darba prototipus jaundibinātiem uzņēmumiem un jaunu pētniecības projektu pārvēršanai par ienākumu avotu; un tā kā turpmākai uzņēmuma izaugsmei ir nepieciešams riska kapitāls;

| O. | tā kā valsts atbalsta noteikumiem ir jābūt vienkāršiem, pārredzamiem un efektīviem, tas jāizmanto tikai kā galējs līdzeklis tirgus trūkumu gadījumā, un to piešķir pagaidu kārtā, |
| --- | --- |

O.

tā kā valsts atbalsta noteikumiem ir jābūt vienkāršiem, pārredzamiem un efektīviem, tas jāizmanto tikai kā galējs līdzeklis tirgus trūkumu gadījumā, un to piešķir pagaidu kārtā,

| 1. | mudina dalībvalstis, sākot no izglītības sistēmas zemākajiem līmeņiem, sekmēt uzņēmējdarbību un palielināt atbalstu mūžiglītībai, aktīvi veicinot IKT apmācību kā nodarbināto, tā bezdarbnieku vidū; |
| --- | --- |

1.

mudina dalībvalstis, sākot no izglītības sistēmas zemākajiem līmeņiem, sekmēt uzņēmējdarbību un palielināt atbalstu mūžiglītībai, aktīvi veicinot IKT apmācību kā nodarbināto, tā bezdarbnieku vidū;

| 2. | atzīmē, ka Eiropas Savienība novēloti ir uzsākusi Lisabonas stratēģijas īstenošanu izglītības un apmācību jomā; aicina dalībvalstis uzņemties iniciatīvu, lai atsāktu Lisabonas stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka Eiropas Savienība novēloti ir uzsākusi Lisabonas stratēģijas īstenošanu izglītības un apmācību jomā; aicina dalībvalstis uzņemties iniciatīvu, lai atsāktu Lisabonas stratēģijas īstenošanu;

| 3. | uzsver nepieciešamību paaugstināt zinātnieka karjeras prestižu un veicināt pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Descartes, Aristotle, kā arī prēmiju piešķiršanu jaunajiem zinātniekiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver nepieciešamību paaugstināt zinātnieka karjeras prestižu un veicināt pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Descartes, Aristotle, kā arī prēmiju piešķiršanu jaunajiem zinātniekiem;

| 4. | aicina sniegt lielāku atbalstu labākajiem pētniekiem, īpaši jaunajiem pētniekiem, radot tiem pievilcīgākus darba apstākļus, samazinot juridiskos, administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus, kā arī nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi kā Eiropas pētniekiem, tā arī viņu ārvalstu partneriem; |
| --- | --- |

4.

aicina sniegt lielāku atbalstu labākajiem pētniekiem, īpaši jaunajiem pētniekiem, radot tiem pievilcīgākus darba apstākļus, samazinot juridiskos, administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus, kā arī nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi kā Eiropas pētniekiem, tā arī viņu ārvalstu partneriem;

| 5. | noteikti atbalsta vajadzīgo mērķi par vienota tirgus radīšanu pētniekiem, kā tas izklāstīts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja”; |
| --- | --- |

5.

noteikti atbalsta vajadzīgo mērķi par vienota tirgus radīšanu pētniekiem, kā tas izklāstīts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja”;

| 6. | atzīst, ka stimuliem uzlabot zinātnieku un pētnieku nodarbinātības noteikumus un darbinieku nepārtrauktai apmācībai ir būtiska nozīme, lai sekmētu zinātniskās pieredzes apmaiņu; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka stimuliem uzlabot zinātnieku un pētnieku nodarbinātības noteikumus un darbinieku nepārtrauktai apmācībai ir būtiska nozīme, lai sekmētu zinātniskās pieredzes apmaiņu;

| 7. | uzskata, ka mācību iestādes šajā sakarā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un ir pārliecināts, ka, pirmkārt, pirmajai saskarsmei ar zinātni un pētniecību jānotiek skolā, un, otrkārt, ir jāveicina radoša sadarbība starp universitāšu pētniekiem un uzņēmējiem; turklāt uzskata, ka jānovērš šķēršļi pētnieku mobilitātei, uzlabojot viņu situāciju un karjeras virzību — mērķi, kurus var sasniegt, tikai uzlabojot dalībvalstu sadarbību nodokļu jomā un noteiktu sociālo labumu nodošanu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka mācību iestādes šajā sakarā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un ir pārliecināts, ka, pirmkārt, pirmajai saskarsmei ar zinātni un pētniecību jānotiek skolā, un, otrkārt, ir jāveicina radoša sadarbība starp universitāšu pētniekiem un uzņēmējiem; turklāt uzskata, ka jānovērš šķēršļi pētnieku mobilitātei, uzlabojot viņu situāciju un karjeras virzību — mērķi, kurus var sasniegt, tikai uzlabojot dalībvalstu sadarbību nodokļu jomā un noteiktu sociālo labumu nodošanu;

| 8. | atbalsta Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, jo šīs iniciatīvas varētu mudināt lielāku skaitu studentu Eiropā nodarboties ar pētniecību universitātēs un vienlaikus būtu stimuls vislabākajiem ārvalstu pētniekiem, kuri ar sadarbības nolīgumu palīdzību būtu jāmudina pastāvīgi vai uz laiku veidot zinātnisko karjeru Eiropā, piemērojot īpašu politiku par īstermiņa vīzu piešķiršanu; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, jo šīs iniciatīvas varētu mudināt lielāku skaitu studentu Eiropā nodarboties ar pētniecību universitātēs un vienlaikus būtu stimuls vislabākajiem ārvalstu pētniekiem, kuri ar sadarbības nolīgumu palīdzību būtu jāmudina pastāvīgi vai uz laiku veidot zinātnisko karjeru Eiropā, piemērojot īpašu politiku par īstermiņa vīzu piešķiršanu;

| 9. | aicina ES efektīvi cīnīties pret intelektuālā potenciāla aizplūšanu un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu izcilāko prātu izceļošanu, jo īpaši veicinot apmaiņas programmas ar trešām valstīm, piemēram, Erasmus mundus programmu studentiem, pētniekiem un pasniedzējiem; uzskata, ka Eiropas Savienības kvalifikāciju sistēma būtu nozīmīgs elements, lai veidotu pētniekiem atvērtu Eiropas Savienības darba tirgu, un atbalsta centienus samazināt šķēršļus viņu brīvai kustībai; |
| --- | --- |

9.

aicina ES efektīvi cīnīties pret intelektuālā potenciāla aizplūšanu un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu izcilāko prātu izceļošanu, jo īpaši veicinot apmaiņas programmas ar trešām valstīm, piemēram, Erasmus mundus programmu studentiem, pētniekiem un pasniedzējiem; uzskata, ka Eiropas Savienības kvalifikāciju sistēma būtu nozīmīgs elements, lai veidotu pētniekiem atvērtu Eiropas Savienības darba tirgu, un atbalsta centienus samazināt šķēršļus viņu brīvai kustībai;

| 10. | atzīmē, ka ir svarīgi veicināt kultūru, kas cildina inovācijas, mudina dalībvalstis visās pētījumu jomās īstenot inovāciju politiku; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka ir svarīgi veicināt kultūru, kas cildina inovācijas, mudina dalībvalstis visās pētījumu jomās īstenot inovāciju politiku;

| 11. | uzsver, ka augstskolām ir uzticēts galvenais pienākums zināšanu veidošanas un izplatīšanas procesā, un stingri iesaka pastiprināt augstskolu nozīmi, veidojot augstākās izglītības, pētniecības, mūžizglītības un ražošanas nozares sinerģiju; tāpēc vērīgi izskatīs Komisijas ziņojumu par augstāko izglītību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka augstskolām ir uzticēts galvenais pienākums zināšanu veidošanas un izplatīšanas procesā, un stingri iesaka pastiprināt augstskolu nozīmi, veidojot augstākās izglītības, pētniecības, mūžizglītības un ražošanas nozares sinerģiju; tāpēc vērīgi izskatīs Komisijas ziņojumu par augstāko izglītību;

| 12. | mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest un sekmēt Eiropas godalgas par inovācijām; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest un sekmēt Eiropas godalgas par inovācijām;

| 13. | uzsver, ka liela nozīme ir ražojumu, procesu un uz zināšanām balstītu pakalpojumu integrācijas veicināšanai, kā arī dažādu atbalsta sistēmu ieviešanai nozarēs, kas nav tehnoloģiskas; šajā sakarā vērš uzmanību uz faktu, ka ar tehnoloģiju nesaistītās inovācijas ietver arī sociālās un institucionālas inovācijas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka liela nozīme ir ražojumu, procesu un uz zināšanām balstītu pakalpojumu integrācijas veicināšanai, kā arī dažādu atbalsta sistēmu ieviešanai nozarēs, kas nav tehnoloģiskas; šajā sakarā vērš uzmanību uz faktu, ka ar tehnoloģiju nesaistītās inovācijas ietver arī sociālās un institucionālas inovācijas;

| 14. | ierosina atsevišķiem MVU, kas parāda īpašas novatoriskas dotības un spējas uzņēmējdarbības jaunradē, piedāvāt ierobežotu papildu atbalstu pētījumiem saistībā ar to uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

14.

ierosina atsevišķiem MVU, kas parāda īpašas novatoriskas dotības un spējas uzņēmējdarbības jaunradē, piedāvāt ierobežotu papildu atbalstu pētījumiem saistībā ar to uzņēmējdarbību;

| 15. | iesaka īpaši vērst uzmanību uz to, ka ir jānodrošina atbilstoša MVU līdzdalība pētniecībā un attīstībā, veicot konkrētus pasākumus, piemēram, piešķirot daļu no pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem MVU; |
| --- | --- |

15.

iesaka īpaši vērst uzmanību uz to, ka ir jānodrošina atbilstoša MVU līdzdalība pētniecībā un attīstībā, veicot konkrētus pasākumus, piemēram, piešķirot daļu no pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem MVU;

| 16. | norāda, ka nepieciešams atbalstīt MVU saistībā ar to pētniecības spēju; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka nepieciešams atbalstīt MVU saistībā ar to pētniecības spēju;

| 17. | mudina dalībvalstis radīt inovācijām draudzīgu tirgu pilsoņiem un uzņēmumiem, nodrošinot labāku reglamentēšanu, standartus, valsts iepirkumu un intelektuālā īpašuma tiesības; prasa, lai Komisija nodrošina informāciju par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis radīt inovācijām draudzīgu tirgu pilsoņiem un uzņēmumiem, nodrošinot labāku reglamentēšanu, standartus, valsts iepirkumu un intelektuālā īpašuma tiesības; prasa, lai Komisija nodrošina informāciju par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;

| 18. | atzīmē Komisijas viedokli, ka ES ir jāizveido rentabla, juridiski droša un lietotājam draudzīga sistēma intelektuālā īpašuma aizsardzībai, lai piesaistītu tehnoloģiski attīstītus uzņēmumus; uzskata, ka intelektuālā īpašuma aizsardzība nedrīkst traucēt sabiedrisko preču un zināšanu pieejamību; mudina Komisija sekmēt sociāli integrētu un uz zināšanām balstītu sabiedrību, atbalstot, piemēram, bezmaksas un atklātā pirmkoda programmatūru, kā arī licencējot tādas koncepcijas kā vispārējā publiskā licence (GPL) un publiskā dokumentācijas licence (PDL); |
| --- | --- |

18.

atzīmē Komisijas viedokli, ka ES ir jāizveido rentabla, juridiski droša un lietotājam draudzīga sistēma intelektuālā īpašuma aizsardzībai, lai piesaistītu tehnoloģiski attīstītus uzņēmumus; uzskata, ka intelektuālā īpašuma aizsardzība nedrīkst traucēt sabiedrisko preču un zināšanu pieejamību; mudina Komisija sekmēt sociāli integrētu un uz zināšanām balstītu sabiedrību, atbalstot, piemēram, bezmaksas un atklātā pirmkoda programmatūru, kā arī licencējot tādas koncepcijas kā vispārējā publiskā licence (GPL) un publiskā dokumentācijas licence (PDL);

| 19. | atzīmē, ka ir nepieciešami reģionālie informācijas punkti kuros saskaņot attiecīgo informāciju saistībā ar pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka ir nepieciešami reģionālie informācijas punkti kuros saskaņot attiecīgo informāciju saistībā ar pētniecību un inovāciju;

| 20. | ierosina pārskatīt standartu noteikšanas pilnvaru izmantošanu, lai varētu pieprasīt augstus tehniskos rādītājus un ātri vienoties par jauniem standartiem; |
| --- | --- |

20.

ierosina pārskatīt standartu noteikšanas pilnvaru izmantošanu, lai varētu pieprasīt augstus tehniskos rādītājus un ātri vienoties par jauniem standartiem;

| 21. | ierosina eiropeizēt dalībvalstu kopas, konglomerātus, kooperatīvus un konsorcijus, lai palielinātu konkurētspēju un kritisko masu, iekļaujot arī daudzdisciplināro pētniecību, nobriedušās un nozares un jaundibinātos uzņēmumus; |
| --- | --- |

21.

ierosina eiropeizēt dalībvalstu kopas, konglomerātus, kooperatīvus un konsorcijus, lai palielinātu konkurētspēju un kritisko masu, iekļaujot arī daudzdisciplināro pētniecību, nobriedušās un nozares un jaundibinātos uzņēmumus;

| 22. | atzīst, ka svarīgi ir reģionālā līmenī radīt inovāciju centrus un zonas, un tām izveidot sakaru tīklus ar atbilstīgām struktūras citos reģionos, dalībvalstīs vai trešās valstīs; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka svarīgi ir reģionālā līmenī radīt inovāciju centrus un zonas, un tām izveidot sakaru tīklus ar atbilstīgām struktūras citos reģionos, dalībvalstīs vai trešās valstīs;

| 23. | mudina noteikt skaidrus mērķus, radot izcilības centrus, kuriem visiem jābūt jaunrades laboratorijām; |
| --- | --- |

23.

mudina noteikt skaidrus mērķus, radot izcilības centrus, kuriem visiem jābūt jaunrades laboratorijām;

| 24. | atzīmē, ka ir vajadzīgs Kopienas patents un preču zīme, kā arī savstarpīguma uzlabošanās starp Eiropas, Amerikas Savienoto Valstu un Japānas patentu sistēmām; atzīmē, ka integrētai Kopienas patentu sistēmai, kuras pamatā ir demokrātiski, tiesiski standarti, ir jābūt daļai no inovāciju stratēģijas, kur svarīgi ir nodrošināt līdzsvaru starp rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, tehnisko zināšanu izplatīšanu un brīvu un neierobežotu konkurenci; uzsver, ka patenta aizsardzības nolūks ir izgudrojuma aizsardzība, nevis tirgus sektoru kontrole; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka ir vajadzīgs Kopienas patents un preču zīme, kā arī savstarpīguma uzlabošanās starp Eiropas, Amerikas Savienoto Valstu un Japānas patentu sistēmām; atzīmē, ka integrētai Kopienas patentu sistēmai, kuras pamatā ir demokrātiski, tiesiski standarti, ir jābūt daļai no inovāciju stratēģijas, kur svarīgi ir nodrošināt līdzsvaru starp rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, tehnisko zināšanu izplatīšanu un brīvu un neierobežotu konkurenci; uzsver, ka patenta aizsardzības nolūks ir izgudrojuma aizsardzība, nevis tirgus sektoru kontrole;

| 25. | aicina Padomi rast izeju no strupceļa, kas radies saistībā ar ierosināto Kopienas patenta projekta valodu režīmu; |
| --- | --- |

25.

aicina Padomi rast izeju no strupceļa, kas radies saistībā ar ierosināto Kopienas patenta projekta valodu režīmu;

| 26. | vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz nesenajām izmaiņām zinātnes speciālās profesionālās informācijas aizsardzībā un izplatīšanā, uz brīvas piekļuves zinātnisko periodisko žurnālu panākumiem un uz Science Commons licenci; |
| --- | --- |

26.

vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz nesenajām izmaiņām zinātnes speciālās profesionālās informācijas aizsardzībā un izplatīšanā, uz brīvas piekļuves zinātnisko periodisko žurnālu panākumiem un uz Science Commons licenci;

| 27. | mudina Komisiju izveidot vispārēju ziņošanas sistēmu ar kvalitatīvu interpretāciju tādiem rādītājiem kā ieņēmumi no pētniecības uz līgumu pamata, patentu iesniegumi un piešķirtie patenti, licences un ieņēmumi no licenču izsniegšanas, aktīvo līgumu skaits, klientu uzņēmumu skaits (tostarp MVU) un jaundibināto uzņēmumu atzaru skaits un attīstība; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju izveidot vispārēju ziņošanas sistēmu ar kvalitatīvu interpretāciju tādiem rādītājiem kā ieņēmumi no pētniecības uz līgumu pamata, patentu iesniegumi un piešķirtie patenti, licences un ieņēmumi no licenču izsniegšanas, aktīvo līgumu skaits, klientu uzņēmumu skaits (tostarp MVU) un jaundibināto uzņēmumu atzaru skaits un attīstība;

| 28. | mudina dalībvalstis palīdzēt lietišķo pētījumu institūtiem nodibināt ciešākus kontaktus ar rūpniecību, biznesa inkubatoriem un tuvējiem tehnoloģiskajiem vai rūpniecības parkiem, ļaujot tiem sasniegt kritisko masu; |
| --- | --- |

28.

mudina dalībvalstis palīdzēt lietišķo pētījumu institūtiem nodibināt ciešākus kontaktus ar rūpniecību, biznesa inkubatoriem un tuvējiem tehnoloģiskajiem vai rūpniecības parkiem, ļaujot tiem sasniegt kritisko masu;

| 29. | atzīmē, ka Eiropas galvenās nozares joprojām cieš no sliktas koordinācijas un integrācijas, vājām vietām un nepietiekamas zināšanu izmantošanas; atzīmē, ka šos jautājumus varētu palīdzēt risināt, iesaistot Eiropas tehnoloģijas platformā vairāk MVU; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka Eiropas galvenās nozares joprojām cieš no sliktas koordinācijas un integrācijas, vājām vietām un nepietiekamas zināšanu izmantošanas; atzīmē, ka šos jautājumus varētu palīdzēt risināt, iesaistot Eiropas tehnoloģijas platformā vairāk MVU;

| 30. | uzsver nepieciešamību atbalstīt zinātnieku piekļuvi pirmsieceres finansējumam, kas dod viņiem iespēju finansēt pasākumus, kuru mērķis ir pierādīt investoriem, ka jaunajai tehnoloģijai ir noteikts komerciālās un tehniskās dzīvotspējas potenciāls; |
| --- | --- |

30.

uzsver nepieciešamību atbalstīt zinātnieku piekļuvi pirmsieceres finansējumam, kas dod viņiem iespēju finansēt pasākumus, kuru mērķis ir pierādīt investoriem, ka jaunajai tehnoloģijai ir noteikts komerciālās un tehniskās dzīvotspējas potenciāls;

| 31. | pauž bažas, ka pat tad, ja Eiropas līmenī tiks atzīts, ka tehnoloģiju pētniecības un jauninājumu veicināšanai ir būtiska nozīme, ES gūtie rezultāti būs ierobežoti finansējuma, izpildījuma un resursu izmantošanas ziņā; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas, ka pat tad, ja Eiropas līmenī tiks atzīts, ka tehnoloģiju pētniecības un jauninājumu veicināšanai ir būtiska nozīme, ES gūtie rezultāti būs ierobežoti finansējuma, izpildījuma un resursu izmantošanas ziņā;

| 32. | atzīmē, ka ir svarīgi radīt jaunus uzņēmumu atzarus, lai komercializētu pētniecības rezultātus, un īpaši svarīgi šajā nolūkā ir nodrošināt kredīta pakalpojumus; |
| --- | --- |

32.

atzīmē, ka ir svarīgi radīt jaunus uzņēmumu atzarus, lai komercializētu pētniecības rezultātus, un īpaši svarīgi šajā nolūkā ir nodrošināt kredīta pakalpojumus;

| 33. | uzsver — lai uzlabotu pētniecības kvalitāti, nodrošinot modernākas iekārtas, infrastruktūru un pakalpojumus, ir nepieciešams pilnveidot valsts un privāto partnerattiecību sistēmu; |
| --- | --- |

33.

uzsver — lai uzlabotu pētniecības kvalitāti, nodrošinot modernākas iekārtas, infrastruktūru un pakalpojumus, ir nepieciešams pilnveidot valsts un privāto partnerattiecību sistēmu;

| 34. | atzinīgi vērtē “uzņēmējdarbības eņģeļu” svarīgumu citādi nepieejamu investīciju nodrošināšanā novatoriskām firmām, īpaši MVU; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē “uzņēmējdarbības eņģeļu” svarīgumu citādi nepieejamu investīciju nodrošināšanā novatoriskām firmām, īpaši MVU;

| 35. | atzīmē, ka ekojauninājumi, īpaši metodes, kas palielina energoefektivitāti, dod Eiropas uzņēmumiem konkurētspējas priekšrocības; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka ekojauninājumi, īpaši metodes, kas palielina energoefektivitāti, dod Eiropas uzņēmumiem konkurētspējas priekšrocības;

| 36. | atzīmē, ka individuāli apspriestie aizdevumi un dotācijas, kad tiešo instrumenta veidu nosaka ciešā sadarbībā ar klientiem, ļaus efektīvāk izmantot līdzekļus saistībā ar apjomu un tirgus sasniegšanai nepieciešamo laiku, koncentrējoties uz reālām vajadzībām; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka individuāli apspriestie aizdevumi un dotācijas, kad tiešo instrumenta veidu nosaka ciešā sadarbībā ar klientiem, ļaus efektīvāk izmantot līdzekļus saistībā ar apjomu un tirgus sasniegšanai nepieciešamo laiku, koncentrējoties uz reālām vajadzībām;

| 37. | atzīmē — lai uzsāktu, attīstītu, veicinātu un tuvinātu pētniecību un inovācijas jaunajos uzņēmumos, ir nepieciešams atbilstošs riska kapitāls; |
| --- | --- |

37.

atzīmē — lai uzsāktu, attīstītu, veicinātu un tuvinātu pētniecību un inovācijas jaunajos uzņēmumos, ir nepieciešams atbilstošs riska kapitāls;

| 38. | mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt strukturālo palīdzību MVU zināšanu pārvaldības un tehnoloģisko resursu uzlabošanai, ļaujot šiem uzņēmumiem aktīvi darboties jauninājumu tirgū, kurā noteicošais ir pieprasījums, un aktīvi iesaistīties tehnoloģiju pētījumos un attīstībā; |
| --- | --- |

38.

mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt strukturālo palīdzību MVU zināšanu pārvaldības un tehnoloģisko resursu uzlabošanai, ļaujot šiem uzņēmumiem aktīvi darboties jauninājumu tirgū, kurā noteicošais ir pieprasījums, un aktīvi iesaistīties tehnoloģiju pētījumos un attīstībā;

| 39. | konstatē, ka MVU ir jānodrošina finansējuma labāka pieejamība; |
| --- | --- |

39.

konstatē, ka MVU ir jānodrošina finansējuma labāka pieejamība;

| 40. | pauž atbalstu idejai, ko apstiprināja 2006. gada martā Briseles Eiropadomes sanāksmē, par uzņēmumu, īpaši MVU, kam visvairāk vajadzīgs stimuls jauninājumu un pētniecības jomā, iespējām vieglāk un vairāk iegūt Eiropas Investīciju bankas aizdevumus; |
| --- | --- |

40.

pauž atbalstu idejai, ko apstiprināja 2006. gada martā Briseles Eiropadomes sanāksmē, par uzņēmumu, īpaši MVU, kam visvairāk vajadzīgs stimuls jauninājumu un pētniecības jomā, iespējām vieglāk un vairāk iegūt Eiropas Investīciju bankas aizdevumus;

| 41. | ierosina struktūrfondus uzskatīt par galveno līdzekli pētniecības un jauninājumu spējas atbalstam, it īpaši kohēzijas īstenošanā; ierosina trīskāršot pētniecībai un jauninājumiem paredzēto struktūrfondu līdzekļu apjomu; |
| --- | --- |

41.

ierosina struktūrfondus uzskatīt par galveno līdzekli pētniecības un jauninājumu spējas atbalstam, it īpaši kohēzijas īstenošanā; ierosina trīskāršot pētniecībai un jauninājumiem paredzēto struktūrfondu līdzekļu apjomu;

| 42. | atzīmē, ka valsts iepirkums pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtisks, bet tas nedrīkst kropļot konkurenci vai sniegt priekšrocības galvenajiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka valsts iepirkums pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtisks, bet tas nedrīkst kropļot konkurenci vai sniegt priekšrocības galvenajiem tirgus dalībniekiem;

| 43. | uzskata, ka publisko iepirkumu jomu nevajadzētu ierobežot, veicinot vienīgi privātus ieguldījumus, bet tai vajadzētu pildīt stratēģisku lomu, iedvesmojot uzņēmumus sekmēt inovācijas un jaunas zinātības apguvi; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka publisko iepirkumu jomu nevajadzētu ierobežot, veicinot vienīgi privātus ieguldījumus, bet tai vajadzētu pildīt stratēģisku lomu, iedvesmojot uzņēmumus sekmēt inovācijas un jaunas zinātības apguvi;

| 44. | atzīst, ka sakaru tīklu izveidošanai starp MVU un lieliem līgumslēdzējiem gan no privātā, gan valsts sektora var būt svarīga loma inovāciju stiprināšanā; uzsver, ka novatorisko produktu sabiedriskais nodrošinājums kā valsts, tā Kopienas līmenī var palīdzēt aizpildīt tirgus plaisas un kopumā veicināt novatoriskos produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka sakaru tīklu izveidošanai starp MVU un lieliem līgumslēdzējiem gan no privātā, gan valsts sektora var būt svarīga loma inovāciju stiprināšanā; uzsver, ka novatorisko produktu sabiedriskais nodrošinājums kā valsts, tā Kopienas līmenī var palīdzēt aizpildīt tirgus plaisas un kopumā veicināt novatoriskos produktus un pakalpojumus;

| 45. | cildina ES valsts atbalsta noteikumu radikālo reformu, novirzot subsīdijas no lieliem, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem uz maziem un novatoriskiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

45.

cildina ES valsts atbalsta noteikumu radikālo reformu, novirzot subsīdijas no lieliem, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem uz maziem un novatoriskiem uzņēmumiem;

| 46. | atzīmē, ka inovāciju priekšnoteikums ir elastība un pārredzamība; |
| --- | --- |

46.

atzīmē, ka inovāciju priekšnoteikums ir elastība un pārredzamība;

| 47. | uzskata, ka ir nepieciešams rast vairāk iespēju veicināt ieguldījumus pētniecības aparatūrā; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka ir nepieciešams rast vairāk iespēju veicināt ieguldījumus pētniecības aparatūrā;

| 48. | ierosina īstenot nodokļu atlaižu sistēmu, lai veicinātu pakalpojumu nozares ieinteresētību zinātnes atklājumos un to ieviešanā; |
| --- | --- |

48.

ierosina īstenot nodokļu atlaižu sistēmu, lai veicinātu pakalpojumu nozares ieinteresētību zinātnes atklājumos un to ieviešanā;

| 49. | ierosina izveidot “vienoto finansējuma struktūru”, lai tādējādi vienā dalībvalstī esošais investors, kas ar fonda starpniecību investē citā dalībvalstī, netiktu aplikts ar nodokli divkārši; |
| --- | --- |

49.

ierosina izveidot “vienoto finansējuma struktūru”, lai tādējādi vienā dalībvalstī esošais investors, kas ar fonda starpniecību investē citā dalībvalstī, netiktu aplikts ar nodokli divkārši;

| 50. | uzsver nepieciešamību izpētīt, vai pašreizējās struktūras un mehānismi, kas ir īpaši kompetenti inovāciju jomā, būtu piemēroti, lai nodrošinātu plašu skatījums uz inovācijām un kura tās sekmētu, uzlabojot darbības un politiskas nostādņu saskaņošanu; |
| --- | --- |

50.

uzsver nepieciešamību izpētīt, vai pašreizējās struktūras un mehānismi, kas ir īpaši kompetenti inovāciju jomā, būtu piemēroti, lai nodrošinātu plašu skatījums uz inovācijām un kura tās sekmētu, uzlabojot darbības un politiskas nostādņu saskaņošanu;

| 51. | aicina Padomi ik gadu sniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par investīciju tendencēm no valstu budžetiem valsts pētniecībā (mērķis ir 1 % no IKP); |
| --- | --- |

51.

aicina Padomi ik gadu sniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par investīciju tendencēm no valstu budžetiem valsts pētniecībā (mērķis ir 1 % no IKP);

| 52. | konstatē, ka acīmredzot netiks sasniegts mērķis — līdz 2010. gadam ieguldīt pētniecībā 3 % no Eiropas Savienības IKP; pauž nožēlu, ka 2006. gada marta Briseles Eiropadomes sanāksmē dalībvalstis neuzņēmās ciešākas saistības sekmēt pētniecību un inovācijas; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nenoteica minimālo mērķi valsts atbalsta pieaugumam līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

52.

konstatē, ka acīmredzot netiks sasniegts mērķis — līdz 2010. gadam ieguldīt pētniecībā 3 % no Eiropas Savienības IKP; pauž nožēlu, ka 2006. gada marta Briseles Eiropadomes sanāksmē dalībvalstis neuzņēmās ciešākas saistības sekmēt pētniecību un inovācijas; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nenoteica minimālo mērķi valsts atbalsta pieaugumam līdz 2010. gadam;

| 53. | uzskata, ka Kopienas instrumenti, piemēram, i2010 stratēģija, Septītā pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammma, kā arī Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, var sekmēt plaisas mazināšanu starp zinātniskajiem atzinumiem un finansiālo guvumu; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka Kopienas instrumenti, piemēram, i2010 stratēģija, Septītā pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammma, kā arī Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, var sekmēt plaisas mazināšanu starp zinātniskajiem atzinumiem un finansiālo guvumu;

| 54. | uzsver, ka labākai pētniecības un inovāciju politikai jāveicina jaunas nodarbinātības iespējas ar ilgtspējības attīstības palīdzību, galveno uzmanību pievēršot ekojauninājumiem un ilgtspējīgai ražošanai (piem., saules-ūdeņraža tehnoloģijas, vēja enerģija, kurināmā elementi, biomasa, ķīmiskā rūpniecība, kuras pamatā ir augi), ekoloģiski efektīviem pakalpojumiem (enerģijas taupība, mobilitātes pasākumi, otrreizēja izmantošana un pārstrāde) un ilgtspējīgām tehniskām un pārvaldības metodēm (piem., bionika, integrētā produktu politika); |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka labākai pētniecības un inovāciju politikai jāveicina jaunas nodarbinātības iespējas ar ilgtspējības attīstības palīdzību, galveno uzmanību pievēršot ekojauninājumiem un ilgtspējīgai ražošanai (piem., saules-ūdeņraža tehnoloģijas, vēja enerģija, kurināmā elementi, biomasa, ķīmiskā rūpniecība, kuras pamatā ir augi), ekoloģiski efektīviem pakalpojumiem (enerģijas taupība, mobilitātes pasākumi, otrreizēja izmantošana un pārstrāde) un ilgtspējīgām tehniskām un pārvaldības metodēm (piem., bionika, integrētā produktu politika);

| 55. | atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, ka saistībā ar “Labākas likumdošanas” iniciatīvas ietekmes novērtējumu jānovērtē arī ieteikumu ietekme pētniecības un inovāciju jomā; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, ka saistībā ar “Labākas likumdošanas” iniciatīvas ietekmes novērtējumu jānovērtē arī ieteikumu ietekme pētniecības un inovāciju jomā;

| 56. | aicina dalībvalstis pilnvērtīgāk izmantot tām piešķirtos ES līdzekļus un vērš uzmanību uz dalībvalstīm, kuras darbavietu radīšanu ir noteikušas par projektu galveno elementu, vairāk nekā 35 % no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem ieguldot valsts izglītības un apmācību sistēmas modernizācijā; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis pilnvērtīgāk izmantot tām piešķirtos ES līdzekļus un vērš uzmanību uz dalībvalstīm, kuras darbavietu radīšanu ir noteikušas par projektu galveno elementu, vairāk nekā 35 % no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem ieguldot valsts izglītības un apmācību sistēmas modernizācijā;

| 57. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

57.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 205, 6.8.2005., 28. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0265.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0230.

(4)  OV C 320 E, 15.12.2005., 259. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0022.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0079.

P6_TA(2006)0302

Ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai

Eiropas Parlamenta rezolūcija par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai (2006/2003(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (KOM(2005)0474), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai” (KOM(2005)0474),

| — | ņemot vērā ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentus (SEK(2005)1215, SEK(2005)1216 un SEC(2005)1217), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentus (SEK(2005)1215, SEK(2005)1216 un SEC(2005)1217),

| — | ņemot vērā Konkurētspējas Padomes 2005. gada 28. novembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konkurētspējas Padomes 2005. gada 28. novembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Briseles 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par iepriekš minēto Komisijas paziņojumu (INT/288 — CESE 595/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par iepriekš minēto Komisijas paziņojumu (INT/288 — CESE 595/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0206/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0206/2006),

| A. | tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā, pamatojoties uz rūpīgu konkurētspējas izpēti 27 atsevišķās nozarēs, izklāstīts turpmāko gadu rūpniecības politikas darba plāns apstrādes rūpniecībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā, pamatojoties uz rūpīgu konkurētspējas izpēti 27 atsevišķās nozarēs, izklāstīts turpmāko gadu rūpniecības politikas darba plāns apstrādes rūpniecībā;

| B. | tā kā dinamiska rūpniecība ar augstu konkurētspēju un augstas sociālās un vides normas ir Eiropas ekonomiskās attīstības modeļa sastāvdaļas; |
| --- | --- |

B.

tā kā dinamiska rūpniecība ar augstu konkurētspēju un augstas sociālās un vides normas ir Eiropas ekonomiskās attīstības modeļa sastāvdaļas;

| C. | tā kā ES apstrādes rūpniecība nodrošina apmēram 20 % no ES produkcijas un tajā ir nodarbināti aptuveni 34 miljoni cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse strādā mazos un vidējos uzņēmumos; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES apstrādes rūpniecība nodrošina apmēram 20 % no ES produkcijas un tajā ir nodarbināti aptuveni 34 miljoni cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse strādā mazos un vidējos uzņēmumos;

| D. | tā kā Padome atzīst apstrādes rūpniecības nozīmi jaunu un novatorisku ražojumu radīšanā, |
| --- | --- |

D.

tā kā Padome atzīst apstrādes rūpniecības nozīmi jaunu un novatorisku ražojumu radīšanā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā izklāstīts politikas pamats un uzlabots turpmāko gadu darba plāns apstrādes rūpniecībā; uzskata šo paziņojumu, kurā apvienoti konkrēti nozaru pasākumi ar starpnozaru politikas iniciatīvām, par svarīgu balstu pareizas un līdzsvarotas rūpniecības politikas izveidē; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā izklāstīts politikas pamats un uzlabots turpmāko gadu darba plāns apstrādes rūpniecībā; uzskata šo paziņojumu, kurā apvienoti konkrēti nozaru pasākumi ar starpnozaru politikas iniciatīvām, par svarīgu balstu pareizas un līdzsvarotas rūpniecības politikas izveidē;

| 2. | atzīst apstrādes rūpniecības lielo nozīmi ES; norāda, ka apstrādes rūpniecība, pakalpojumi un tirdzniecība ir aizvien ciešāk saistīti mūsdienu uzņēmējdarbības vidē; tādēļ stingri atbalsta saskaņotas rūpniecības politikas izstrādi Eiropas līmenī, lai risinātu globalizācijas problēmas; |
| --- | --- |

2.

atzīst apstrādes rūpniecības lielo nozīmi ES; norāda, ka apstrādes rūpniecība, pakalpojumi un tirdzniecība ir aizvien ciešāk saistīti mūsdienu uzņēmējdarbības vidē; tādēļ stingri atbalsta saskaņotas rūpniecības politikas izstrādi Eiropas līmenī, lai risinātu globalizācijas problēmas;

| 3. | atgādina, ka Eiropas Savienībai jācenšas saglabāt nozīmīga rūpniecības līdera pozīcijas, neaprobežojoties vienīgi ar pakalpojumu nozares attīstīšanu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Eiropas Savienībai jācenšas saglabāt nozīmīga rūpniecības līdera pozīcijas, neaprobežojoties vienīgi ar pakalpojumu nozares attīstīšanu;

| 4. | uzskata, ka Kopienai būtu jādarbojas ar mērķi nodrošināt kopīgu stratēģiju izstrādi, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā un veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Kopienai būtu jādarbojas ar mērķi nodrošināt kopīgu stratēģiju izstrādi, lai attīstītu konkurētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā un veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un kultūru, tostarp uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību;

| 5. | atgādina, ka Lisabonas stratēģijas mērķi ir mērķu minimums, kas dalībvalstīm būtu jāapņemas sasniegt; atzīmē, ka nesen dažas dalībvalstis apstiprināja valsts politiku apstrādes rūpniecības stiprināšanai; uzskata, ka savrupa katras dalībvalsts rūpniecības politika varētu aizkavēt Eiropas rūpniecības politikas attīstību un ka labāka dalībvalstu un Kopienas rīcības saskaņošana varētu stiprināt gan dalībvalstu, gan Eiropas rūpniecības politiku; tādēļ prasa, lai Komisija un dalībvalstis izstrādā mehānismus šīs jomas darbību efektīvai saskaņošanai, iesaistot valdības, ražotājus un ieinteresētās personas Eiropas, nacionālajā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka Lisabonas stratēģijas mērķi ir mērķu minimums, kas dalībvalstīm būtu jāapņemas sasniegt; atzīmē, ka nesen dažas dalībvalstis apstiprināja valsts politiku apstrādes rūpniecības stiprināšanai; uzskata, ka savrupa katras dalībvalsts rūpniecības politika varētu aizkavēt Eiropas rūpniecības politikas attīstību un ka labāka dalībvalstu un Kopienas rīcības saskaņošana varētu stiprināt gan dalībvalstu, gan Eiropas rūpniecības politiku; tādēļ prasa, lai Komisija un dalībvalstis izstrādā mehānismus šīs jomas darbību efektīvai saskaņošanai, iesaistot valdības, ražotājus un ieinteresētās personas Eiropas, nacionālajā un reģionālajā līmenī;

| 6. | atgādina, ka bez valdības rīcības nebūs iespējams radīt tādu rūpniecības pamatu, kas ir stabils un pievilcīgs, kā arī sniedz tiesisko noteiktību; uzsver, ka mūsdienīga valsts sektora darbam ir būtiska nozīme infrastruktūru izveidē un izglītības un jauninājumu veicināšanā; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka bez valdības rīcības nebūs iespējams radīt tādu rūpniecības pamatu, kas ir stabils un pievilcīgs, kā arī sniedz tiesisko noteiktību; uzsver, ka mūsdienīga valsts sektora darbam ir būtiska nozīme infrastruktūru izveidē un izglītības un jauninājumu veicināšanā;

| 7. | uzskata, ka Kopienas politikas attiecībā uz palīdzību un atbalstu dalībvalstu rūpniecības politikai mērķim ir jābūt Eiropas izcilības paraugu attīstībai, veidojot sinerģiju starp vietējā darba tirgus pārstāvju un pētniecības centru prasmēm, uzmanību veltot arī politiskajai un makroekonomikas videi, kas ir orientēta uz attīstību, kā arī, veicinot lielākus ieguldījums, pārticības un tādu augstas kvalitātes darbavietu radīšanai, kur darbiniekiem ir tiesības; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir sniegta Eiropas rūpniecības politikas definīcija; tomēr uzsver, ka šai pieejai nevajadzētu būt izteikti horizontālai un ka ir arī jāņem vērā nozarei raksturīgās īpašības; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Kopienas politikas attiecībā uz palīdzību un atbalstu dalībvalstu rūpniecības politikai mērķim ir jābūt Eiropas izcilības paraugu attīstībai, veidojot sinerģiju starp vietējā darba tirgus pārstāvju un pētniecības centru prasmēm, uzmanību veltot arī politiskajai un makroekonomikas videi, kas ir orientēta uz attīstību, kā arī, veicinot lielākus ieguldījums, pārticības un tādu augstas kvalitātes darbavietu radīšanai, kur darbiniekiem ir tiesības; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir sniegta Eiropas rūpniecības politikas definīcija; tomēr uzsver, ka šai pieejai nevajadzētu būt izteikti horizontālai un ka ir arī jāņem vērā nozarei raksturīgās īpašības;

| 8. | atgādina Komisijai, ka nepieciešams iekļaut visās politikas jomās energotaupības un energoefektivitātes pasākumus; atzīmē, ka enerģijas izmaksas ir svarīgs faktors daudzām rūpniecības nozarēm un tādēļ aicina Komisiju šajā sakarā ierosināt specifiskus rūpniecības politikas pasākumus un programmas; |
| --- | --- |

8.

atgādina Komisijai, ka nepieciešams iekļaut visās politikas jomās energotaupības un energoefektivitātes pasākumus; atzīmē, ka enerģijas izmaksas ir svarīgs faktors daudzām rūpniecības nozarēm un tādēļ aicina Komisiju šajā sakarā ierosināt specifiskus rūpniecības politikas pasākumus un programmas;

| 9. | atbalsta šajā Komisijas paziņojumā izklāstītās iniciatīvas; atzinīgi vērtē 27 nozaru rūpīgo analīzi un sniegto ieteikumu skaidro būtību; tomēr uzskata, ka konkrēta iniciatīvu īstenošana pašlaik ir izaicinājums; uzskata, ka, lai ilgtermiņā nodrošinātu izpildes saskaņotību, nepieciešams, lai piedāvāto iniciatīvu koordināciju veiktu viens ģenerāldirektorāts, proti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, un viens no Padomes sastāviem, proti, Konkurences padome; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām šajā sakarā informēt Parlamentu par sasniegtajiem panākumiem iniciatīvu jomā; prasa Komisijai arī izskatīt iespēju veikt tādu iniciatīvu, kā, piemēram, augsta līmeņa grupu, jauninājumu grupu un darba grupu sniegto priekšrocību un pievienotās vērtības sistemātisku pārbaudi un regulāru novērtējumu nozarēs, kurās tās darbojas; |
| --- | --- |

9.

atbalsta šajā Komisijas paziņojumā izklāstītās iniciatīvas; atzinīgi vērtē 27 nozaru rūpīgo analīzi un sniegto ieteikumu skaidro būtību; tomēr uzskata, ka konkrēta iniciatīvu īstenošana pašlaik ir izaicinājums; uzskata, ka, lai ilgtermiņā nodrošinātu izpildes saskaņotību, nepieciešams, lai piedāvāto iniciatīvu koordināciju veiktu viens ģenerāldirektorāts, proti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, un viens no Padomes sastāviem, proti, Konkurences padome; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām šajā sakarā informēt Parlamentu par sasniegtajiem panākumiem iniciatīvu jomā; prasa Komisijai arī izskatīt iespēju veikt tādu iniciatīvu, kā, piemēram, augsta līmeņa grupu, jauninājumu grupu un darba grupu sniegto priekšrocību un pievienotās vērtības sistemātisku pārbaudi un regulāru novērtējumu nozarēs, kurās tās darbojas;

| 10. | mudina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību visām apstrādes rūpniecības nozarēm un vajadzības gadījumā novērst trūkumus gan konkrētu nozaru analīzes, gan īstenojamo pasākumu ziņā, ņemot vērā dažu rūpniecības nozaru augsto reģionālo koncentrāciju; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību visām apstrādes rūpniecības nozarēm un vajadzības gadījumā novērst trūkumus gan konkrētu nozaru analīzes, gan īstenojamo pasākumu ziņā, ņemot vērā dažu rūpniecības nozaru augsto reģionālo koncentrāciju;

| 11. | atzīst, ka ir nepieciešams palielināt apstrādes nozares konkurētspēju; atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsvēra uzņēmējdarbības sociālo atbildību, kā arī ilgtspējīgas attīstības nepieciešamību; saistībā ar jaunu un labāku darbavietu radīšanas garantijām aicina Komisiju piešķirt tik pat lielu nozīmi darba videi, kā arī darbinieku veselībai un drošībai; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka ir nepieciešams palielināt apstrādes nozares konkurētspēju; atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsvēra uzņēmējdarbības sociālo atbildību, kā arī ilgtspējīgas attīstības nepieciešamību; saistībā ar jaunu un labāku darbavietu radīšanas garantijām aicina Komisiju piešķirt tik pat lielu nozīmi darba videi, kā arī darbinieku veselībai un drošībai;

| 12. | uzsver, ka, lai turpinātu īstenot Eiropas rūpniecības politiku nozarēs, kas ir stratēģiski svarīgas dalībvalstu ekonomikai, ļoti būtiski ir stiprināt pastāvošās rūpniecības nozares, saglabāt iekšējā tirgus atvērtību, regulēt, ja un kad nepieciešams, ņemt vērā ar konkurētspēju saistītos faktorus, kas spētu ietekmēt daudzu dalībvalstu nodarbinātības līmeņus, kā arī atbalstīt modernizāciju saistībā ar visu Eiropas rūpniecības nozari, kas jau ir konkurētspējīga vai kura varētu kļūt konkurētspējīga; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka, lai turpinātu īstenot Eiropas rūpniecības politiku nozarēs, kas ir stratēģiski svarīgas dalībvalstu ekonomikai, ļoti būtiski ir stiprināt pastāvošās rūpniecības nozares, saglabāt iekšējā tirgus atvērtību, regulēt, ja un kad nepieciešams, ņemt vērā ar konkurētspēju saistītos faktorus, kas spētu ietekmēt daudzu dalībvalstu nodarbinātības līmeņus, kā arī atbalstīt modernizāciju saistībā ar visu Eiropas rūpniecības nozari, kas jau ir konkurētspējīga vai kura varētu kļūt konkurētspējīga;

| 13. | ir pārliecināts, ka Eiropas apstrādes rūpniecības nākotne ir lielākā pievienotajā vērtībā un augstākā kvalitātē; tādēļ pauž bažas, ka ES tirdzniecība joprojām kopumā ir koncentrēta nozarēs, kurās ir vidēji augstas tehnoloģijas un zema līdz vidēja darbaspēka kvalifikācija; uzskata, ka viens no galvenajiem jautājumiem ir izglītošanās un apmācība visos līmeņos, gan lai uzlabotu darbaspēka kvalifikāciju, gan lai atvieglotu strukturālas izmaiņas; pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav veltīta pietiekama uzmanība izglītībai, mūžizglītībai un apmācībai; mudina dalībvalstis vairāk censties piesaistīt tehnisko un zinātnes jomu studijās jaunus studentus; |
| --- | --- |

13.

ir pārliecināts, ka Eiropas apstrādes rūpniecības nākotne ir lielākā pievienotajā vērtībā un augstākā kvalitātē; tādēļ pauž bažas, ka ES tirdzniecība joprojām kopumā ir koncentrēta nozarēs, kurās ir vidēji augstas tehnoloģijas un zema līdz vidēja darbaspēka kvalifikācija; uzskata, ka viens no galvenajiem jautājumiem ir izglītošanās un apmācība visos līmeņos, gan lai uzlabotu darbaspēka kvalifikāciju, gan lai atvieglotu strukturālas izmaiņas; pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav veltīta pietiekama uzmanība izglītībai, mūžizglītībai un apmācībai; mudina dalībvalstis vairāk censties piesaistīt tehnisko un zinātnes jomu studijās jaunus studentus;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, ka labi apmācīts un elastīgs darbaspēks ir vissvarīgākais ES resurss un konkurētspējas faktors; aicina ES koncentrēties uz visu līmeņu darbinieku, it īpaši nekvalificēto darbinieku, kvalifikācijas paaugstinašanu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, ka labi apmācīts un elastīgs darbaspēks ir vissvarīgākais ES resurss un konkurētspējas faktors; aicina ES koncentrēties uz visu līmeņu darbinieku, it īpaši nekvalificēto darbinieku, kvalifikācijas paaugstinašanu;

| 15. | turklāt atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus risināt problēmu, kas saistīta ar speciālu prasmju trūkumu rūpniecības nozarē, ar tādas politikas palīdzību, kas veicinātu pārredzamību un kvalifikāciju nodošanu un atzīšanu, kā arī palīdzētu noteikt, kādas prasmes ir nepieciešamas atsevišķās nozarēs un kur ir novērojams kvalifikācijas trūkums; |
| --- | --- |

15.

turklāt atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus risināt problēmu, kas saistīta ar speciālu prasmju trūkumu rūpniecības nozarē, ar tādas politikas palīdzību, kas veicinātu pārredzamību un kvalifikāciju nodošanu un atzīšanu, kā arī palīdzētu noteikt, kādas prasmes ir nepieciešamas atsevišķās nozarēs un kur ir novērojams kvalifikācijas trūkums;

| 16. | uzsver, ka, lai uzlabotu darbaspēka kvalifikācijas līmeni, ir nepieciešami noteiktāki ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar tādām darba programmām zinātnei un tehnoloģijām, kas saistītas ar apmācību un kuru mērķis ir nodrošināt apmācības iespēju kvalitāti un dažādību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka, lai uzlabotu darbaspēka kvalifikācijas līmeni, ir nepieciešami noteiktāki ieguldījumi, piemēram, saskaņā ar tādām darba programmām zinātnei un tehnoloģijām, kas saistītas ar apmācību un kuru mērķis ir nodrošināt apmācības iespēju kvalitāti un dažādību dalībvalstīs;

| 17. | aicina uzņēmumus uzsākt pasākumus, lai garantētu iespējami labākos apstākļus darbinieku profesionālai sagatavošanai, nodrošinot nepārtrauktu darbinieku apmācību ar tādu uzņēmumu palīdzību, ka veidojot kvalifikācijas paaugstināšanas plānus un uzņems atbildību par mūžizglītību un darbinieku apmācības turpināšanu; |
| --- | --- |

17.

aicina uzņēmumus uzsākt pasākumus, lai garantētu iespējami labākos apstākļus darbinieku profesionālai sagatavošanai, nodrošinot nepārtrauktu darbinieku apmācību ar tādu uzņēmumu palīdzību, ka veidojot kvalifikācijas paaugstināšanas plānus un uzņems atbildību par mūžizglītību un darbinieku apmācības turpināšanu;

| 18. | uzskata, ka apstrādes rūpniecībā, it īpaši MVU joprojām vāji tiek nodotas zināšanas un netiek pietiekoši izmantoti pētniecības rezultāti jaunajos ražojumos un procesos; šajā ziņā uzskata, ka pašlaik ir vajadzīgs panākt pētniecības aprindu un tirgus sektora tuvināšanos; ir pārliecināts, ka īpaša uzmanība jāvelta kopīgiem šīs problēmas risinājuma meklējumiem un mudina Komisiju un dalībvalstis steidzami rast konkrētus risinājumus; šajā sakarā atgādina, ka svarīgi racionāli un iespējami efektīvāk izmantot iespējas, ko piedāvā Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka apstrādes rūpniecībā, it īpaši MVU joprojām vāji tiek nodotas zināšanas un netiek pietiekoši izmantoti pētniecības rezultāti jaunajos ražojumos un procesos; šajā ziņā uzskata, ka pašlaik ir vajadzīgs panākt pētniecības aprindu un tirgus sektora tuvināšanos; ir pārliecināts, ka īpaša uzmanība jāvelta kopīgiem šīs problēmas risinājuma meklējumiem un mudina Komisiju un dalībvalstis steidzami rast konkrētus risinājumus; šajā sakarā atgādina, ka svarīgi racionāli un iespējami efektīvāk izmantot iespējas, ko piedāvā Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma;

| 19. | uzskata, ka ir jāņem vērā mazo un ļoti mazo uzņēmumu īpatnības, jo to problēmas nevar salīdzināt ar lielo uzņēmumu problēmām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir jāņem vērā mazo un ļoti mazo uzņēmumu īpatnības, jo to problēmas nevar salīdzināt ar lielo uzņēmumu problēmām;

| 20. | atzīst, ka ir šim nolūkam ir jāizstrādā shēmas, kuru mērķis ir nodrošināt tiešu atbalstu pētniecībai, kas tiek īstenota apvienībās, iesaistot uzņēmumus un pētniecības vienības vai universitāšu komandas, tādā veidā ļaujot ātrāk nodot prasmes un tehnoloģijas; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka ir šim nolūkam ir jāizstrādā shēmas, kuru mērķis ir nodrošināt tiešu atbalstu pētniecībai, kas tiek īstenota apvienībās, iesaistot uzņēmumus un pētniecības vienības vai universitāšu komandas, tādā veidā ļaujot ātrāk nodot prasmes un tehnoloģijas;

| 21. | uzsver, pamatojoties uz neatkarīgo ekspertu grupas 2006. gada ziņojumu par pētniecību, attīstību un jauninājumiem — “Radot Eiropu jauninājumiem”, ka valsts atbalsts uzņēmumiem, izņemot MVU, ir vēlams tad, ja tā mērķis ir veicināt sadarbību ar citiem uzņēmumiem, ar MVU, augstākās izglītības iestādēm “atvērtos jauninājumu grupējumos”, izcilības centros un kopīgi vadītās pētniecības un attīstības programmās; |
| --- | --- |

21.

uzsver, pamatojoties uz neatkarīgo ekspertu grupas 2006. gada ziņojumu par pētniecību, attīstību un jauninājumiem — “Radot Eiropu jauninājumiem”, ka valsts atbalsts uzņēmumiem, izņemot MVU, ir vēlams tad, ja tā mērķis ir veicināt sadarbību ar citiem uzņēmumiem, ar MVU, augstākās izglītības iestādēm “atvērtos jauninājumu grupējumos”, izcilības centros un kopīgi vadītās pētniecības un attīstības programmās;

| 22. | uzstāj, ka Eiropas Savienības labklājība ir atkarīga no novatorisku pasaules mēroga Eiropas rūpniecības nozaru attīstības; |
| --- | --- |

22.

uzstāj, ka Eiropas Savienības labklājība ir atkarīga no novatorisku pasaules mēroga Eiropas rūpniecības nozaru attīstības;

| 23. | atzinīgi vērtē Tehnoloģijas platformas jēdzienu, kas veicinās to pētniecības atzaru attīstību, kuri apmierinās tirgus prasības; tomēr uzskata, ka novatorisku produktu radīšanai veltītiem lietišķiem pētījumiem ir nepieciešams lielāks finansējums; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas (EIB) nodomu ievērojami palielināt pieejamo finansējumu izaugsmi veicinošām investīcijām pētniecībā un attīstībā, kā arī MVU; atgādina iepriekš minētās Briseles Eiropadomes secinājumus, saskaņā ar kuriem tiek sagaidīti līdz pat euro 30 miljoniem riska kapitāla un garantētu bankas aizdevumu, lai atbalstītu jauninājumus un pastiprinātu darbības pētniecības un attīstības jomā; mudina Komisiju un EIB kopā ar privāto sektoru sniegt pārskatu par šo secinājumu praktisko izpildi; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Tehnoloģijas platformas jēdzienu, kas veicinās to pētniecības atzaru attīstību, kuri apmierinās tirgus prasības; tomēr uzskata, ka novatorisku produktu radīšanai veltītiem lietišķiem pētījumiem ir nepieciešams lielāks finansējums; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas (EIB) nodomu ievērojami palielināt pieejamo finansējumu izaugsmi veicinošām investīcijām pētniecībā un attīstībā, kā arī MVU; atgādina iepriekš minētās Briseles Eiropadomes secinājumus, saskaņā ar kuriem tiek sagaidīti līdz pat euro 30 miljoniem riska kapitāla un garantētu bankas aizdevumu, lai atbalstītu jauninājumus un pastiprinātu darbības pētniecības un attīstības jomā; mudina Komisiju un EIB kopā ar privāto sektoru sniegt pārskatu par šo secinājumu praktisko izpildi;

| 24. | uzsver ievērojamo nanozinātņu un nanotehnoloģiju potenciālu un neatlaidīgi aicina rūpniecības nozari būt informētai par tehnoloģiju sasniegumiem un Eiropas rīcības programmu 2005.-2009. gadam šajā nozarē, lai spētu gūt labumu no iespējām un jaunām perspektīvām, kas paveras ikvienai rūpniecības nozarei; |
| --- | --- |

24.

uzsver ievērojamo nanozinātņu un nanotehnoloģiju potenciālu un neatlaidīgi aicina rūpniecības nozari būt informētai par tehnoloģiju sasniegumiem un Eiropas rīcības programmu 2005.-2009. gadam šajā nozarē, lai spētu gūt labumu no iespējām un jaunām perspektīvām, kas paveras ikvienai rūpniecības nozarei;

| 25. | uzsver, ka pastāv piekļuves problēmas finanšu un riska kapitālam, īpaši novatoriskiem jaundibinātiem uzņēmumiem un MVU; tādēļ prasa, lai Komisija nozaru iniciatīvu darbā aktīvi iesaistītu Eiropas Investīciju banku un Eiropas Investīciju fondu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka pastāv piekļuves problēmas finanšu un riska kapitālam, īpaši novatoriskiem jaundibinātiem uzņēmumiem un MVU; tādēļ prasa, lai Komisija nozaru iniciatīvu darbā aktīvi iesaistītu Eiropas Investīciju banku un Eiropas Investīciju fondu;

| 26. | uzskata, ka varētu būt lietderīgi izveidot augsta līmeņa grupu tiesību aktu saskaņotības uzraudzīšanai rūpniecības, enerģētikas un vides nozarēs ar mērķi uzlabot ilgtspējību un konkurētspēju; norāda, ka vajadzīgs analizēt ne tikai elektrības, bet arī dabas gāzes tirgu, ņemot vērā tā ievērojamo ietekmi uz dažām apstrādes rūpniecības nozarēm; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka varētu būt lietderīgi izveidot augsta līmeņa grupu tiesību aktu saskaņotības uzraudzīšanai rūpniecības, enerģētikas un vides nozarēs ar mērķi uzlabot ilgtspējību un konkurētspēju; norāda, ka vajadzīgs analizēt ne tikai elektrības, bet arī dabas gāzes tirgu, ņemot vērā tā ievērojamo ietekmi uz dažām apstrādes rūpniecības nozarēm;

| 27. | norāda, ka apstrādes rūpniecībai bieži ir raksturīga reģionāla koncentrācija; tādēļ mudina reģionālās un dalībvalstu varas iestādes ciešā sadarbībā ar ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem izstrādāt vietējos stratēģijas plānus teritorijām, kurās ir vai nākotnē var rasties novatorisku apstrādes rūpniecības kopu koncentrācija; šajā sakarā prasa, lai vietējās stratēģijas būtu vērstas uz primārās bagātību radošās nozares, pētniecības potenciāla un jebkuru salīdzinošo priekšrocību, kuras sniedz katrs reģions, labāku izmantošanu; aicina dalībvalstis šajā sakarā pilnībā izmantot struktūrfondu iespējas; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka apstrādes rūpniecībai bieži ir raksturīga reģionāla koncentrācija; tādēļ mudina reģionālās un dalībvalstu varas iestādes ciešā sadarbībā ar ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem izstrādāt vietējos stratēģijas plānus teritorijām, kurās ir vai nākotnē var rasties novatorisku apstrādes rūpniecības kopu koncentrācija; šajā sakarā prasa, lai vietējās stratēģijas būtu vērstas uz primārās bagātību radošās nozares, pētniecības potenciāla un jebkuru salīdzinošo priekšrocību, kuras sniedz katrs reģions, labāku izmantošanu; aicina dalībvalstis šajā sakarā pilnībā izmantot struktūrfondu iespējas;

| 28. | norāda, ka vajadzīgs nākamajos Eiropas rūpniecības politikas pasākumos ņemt vērā ne tikai nozaru, bet arī teritoriālo dimensiju; atzīmē, ka reģionos ar lielu apstrādes rūpniecības koncentrāciju jānosaka to specifiskajām vajadzībām pielāgota rūpniecības un tirdzniecības politika; tādēļ lūdz Komisiju reaģēt uz tās paziņojumā izteiktajiem priekšlikumiem, izskatot iespēju pastiprināt sadarbību starp reģioniem, kuri saskaras ar līdzīgām problēmām un izaicinājumiem, un iespēju veicināt tīkla izveidi starp apstrādes uzņēmumiem, kuri atrodas šajos reģionos, lai sekmētu atbilstīgās rūpniecības un ekonomikas politikas attīstību un saskaņošanu; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka vajadzīgs nākamajos Eiropas rūpniecības politikas pasākumos ņemt vērā ne tikai nozaru, bet arī teritoriālo dimensiju; atzīmē, ka reģionos ar lielu apstrādes rūpniecības koncentrāciju jānosaka to specifiskajām vajadzībām pielāgota rūpniecības un tirdzniecības politika; tādēļ lūdz Komisiju reaģēt uz tās paziņojumā izteiktajiem priekšlikumiem, izskatot iespēju pastiprināt sadarbību starp reģioniem, kuri saskaras ar līdzīgām problēmām un izaicinājumiem, un iespēju veicināt tīkla izveidi starp apstrādes uzņēmumiem, kuri atrodas šajos reģionos, lai sekmētu atbilstīgās rūpniecības un ekonomikas politikas attīstību un saskaņošanu;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu apvienot un saskaņot rūpniecības politiku ar citām politikas nozarēm, tostarp kohēzijas, vides, pētniecības un attīstības, kā arī enerģijas politiku; atzīmē, ka kohēzijas politika un rūpniecības politika ir saistītas, ņemot vērā, ka lai gūtu panākumus rūpniecības politikā un lai paaugstinātu Eiropas uzņēmumu padomju nozīmīgo lomu, ir nepieciešama infrastruktūra un cilvēkresursi, un tādējādi ir būtiski saskaņot politikas nozares un nodrošināt augstu sabiedrības iesaistīšanās līmeni; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu apvienot un saskaņot rūpniecības politiku ar citām politikas nozarēm, tostarp kohēzijas, vides, pētniecības un attīstības, kā arī enerģijas politiku; atzīmē, ka kohēzijas politika un rūpniecības politika ir saistītas, ņemot vērā, ka lai gūtu panākumus rūpniecības politikā un lai paaugstinātu Eiropas uzņēmumu padomju nozīmīgo lomu, ir nepieciešama infrastruktūra un cilvēkresursi, un tādējādi ir būtiski saskaņot politikas nozares un nodrošināt augstu sabiedrības iesaistīšanās līmeni;

| 30. | uzskata, ka nozarēm, kurās ir nežēlīga starptautiska konkurence, kopīgi jāpieņem pasākumi to pārstrukturēšanas un modernizācijas veicināšanai; šajā sakarā kā labus piemērus min vairākas iniciatīvas, piemēram, LeaderSHIP 2015, CARS21 un Augsta līmeņa grupu tekstilpreču un apģērbu rūpniecībā; steidzamības dēļ šajās nozarēs, aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2006. gada rudenim, lai tos līdz 2006. gada beigām pieņemtu Padomē, pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt līdzīgas specifiskas nozaru iniciatīvas farmācijas, ķīmijas, aizsardzības, kosmosa un mašīnbūves nozarēm; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka nozarēm, kurās ir nežēlīga starptautiska konkurence, kopīgi jāpieņem pasākumi to pārstrukturēšanas un modernizācijas veicināšanai; šajā sakarā kā labus piemērus min vairākas iniciatīvas, piemēram, LeaderSHIP 2015, CARS21 un Augsta līmeņa grupu tekstilpreču un apģērbu rūpniecībā; steidzamības dēļ šajās nozarēs, aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2006. gada rudenim, lai tos līdz 2006. gada beigām pieņemtu Padomē, pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt līdzīgas specifiskas nozaru iniciatīvas farmācijas, ķīmijas, aizsardzības, kosmosa un mašīnbūves nozarēm;

| 31. | uzskata, ka attiecībā uz atsevišķām nozarēm darbinieku arodbiedrības, patērētāju asociācijas un darba ņēmēju organizācijas ir jāiesaista diskusijās, lai nodrošinātu, ka risinājumi saistībā ar rūpniecības politiku labāk kalpo to interesēs un ir vispusīgāki; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka attiecībā uz atsevišķām nozarēm darbinieku arodbiedrības, patērētāju asociācijas un darba ņēmēju organizācijas ir jāiesaista diskusijās, lai nodrošinātu, ka risinājumi saistībā ar rūpniecības politiku labāk kalpo to interesēs un ir vispusīgāki;

| 32. | uzsver nepieciešamību radīt dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, un atzinīgi vērtē Augsta līmeņa grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos izveidi; |
| --- | --- |

32.

uzsver nepieciešamību radīt dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, un atzinīgi vērtē Augsta līmeņa grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos izveidi;

| 33. | atzinīgi vērtē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu; uzstāj, ka tam ir jāpalīdz atrast jaunu darbu darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas dēļ, galvenokārt uzlabojot un pielāgojot viņu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu; uzstāj, ka tam ir jāpalīdz atrast jaunu darbu darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas dēļ, galvenokārt uzlabojot un pielāgojot viņu kvalifikāciju;

| 34. | atkārtoti uzsver, ka Kopienas atbalstu nedrīkstētu piešķirt uzņēmumiem, kas pēc šāda atbalsta saņemšanas dalībvalstī pārceļ savu rūpniecisko darbību uz citu valsti, pilnībā neizpildot vienošanās, kas panāktas ar attiecīgo dalībvalsti; |
| --- | --- |

34.

atkārtoti uzsver, ka Kopienas atbalstu nedrīkstētu piešķirt uzņēmumiem, kas pēc šāda atbalsta saņemšanas dalībvalstī pārceļ savu rūpniecisko darbību uz citu valsti, pilnībā neizpildot vienošanās, kas panāktas ar attiecīgo dalībvalsti;

| 35. | aicina aizsargāt darbinieku tiesības apstrādes uzņēmumu pārstrukturēšanas laikā, un tāpēc aicina sniegt pilnīgu piekļuvi informācijai darbiniekus pārstāvošajām organizācijām; |
| --- | --- |

35.

aicina aizsargāt darbinieku tiesības apstrādes uzņēmumu pārstrukturēšanas laikā, un tāpēc aicina sniegt pilnīgu piekļuvi informācijai darbiniekus pārstāvošajām organizācijām;

| 36. | norāda, ka uzņēmumu vadības un darbinieku dialogam ir noteicošā loma jautājumos, kas saistīti ar nozares modernizāciju, un meklējot veidus kā paredzēt un īstenot nozaru konkurētspējas saglabāšanai vai panākšanai vajadzīgās izmaiņas; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka uzņēmumu vadības un darbinieku dialogam ir noteicošā loma jautājumos, kas saistīti ar nozares modernizāciju, un meklējot veidus kā paredzēt un īstenot nozaru konkurētspējas saglabāšanai vai panākšanai vajadzīgās izmaiņas;

| 37. | aicina Komisiju veikt padziļinātu apstrādes rūpniecības pašreizējās situācijas un nākotnes problēmu analīzi jaunajās dalībvalstīs, kā arī nodrošināt Kopienas tiesību aktu atbilstīgu izpildi; pēc kuras būs iespējams iegūt apkopotus datus par 25 dalībvalstīm un, pamatojoties uz tiem, veikt dažādu nozaru analīzi un formulēt ieteikumus rūpniecības politikas vadībai; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju veikt padziļinātu apstrādes rūpniecības pašreizējās situācijas un nākotnes problēmu analīzi jaunajās dalībvalstīs, kā arī nodrošināt Kopienas tiesību aktu atbilstīgu izpildi; pēc kuras būs iespējams iegūt apkopotus datus par 25 dalībvalstīm un, pamatojoties uz tiem, veikt dažādu nozaru analīzi un formulēt ieteikumus rūpniecības politikas vadībai;

| 38. | lūdz Komisiju izstrādāt turpmākus atbalsta pasākumus tiem uzņēmumiem, kas eksportē un investē galvenokārt pētniecības un jauninājumu projektos; |
| --- | --- |

38.

lūdz Komisiju izstrādāt turpmākus atbalsta pasākumus tiem uzņēmumiem, kas eksportē un investē galvenokārt pētniecības un jauninājumu projektos;

| 39. | mudina Komisiju koncentrēties uz tirgus uzraudzības jomu, cīņu pret negodīgu konkurenci un pret viltošanu; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām iesniegt konkrētus priekšlikumus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas jomā; tādēļ uzskata, ka vajadzīgs palielināt centienus cīņā pret viltotu produktu importu no trešām valstīm, veicot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un izmantojot modernākas tehnoloģijas preču ievešanas punktos Eiropas Savienībā, lai cīnītos pret šo praksi; |
| --- | --- |

39.

mudina Komisiju koncentrēties uz tirgus uzraudzības jomu, cīņu pret negodīgu konkurenci un pret viltošanu; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām iesniegt konkrētus priekšlikumus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas jomā; tādēļ uzskata, ka vajadzīgs palielināt centienus cīņā pret viltotu produktu importu no trešām valstīm, veicot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un izmantojot modernākas tehnoloģijas preču ievešanas punktos Eiropas Savienībā, lai cīnītos pret šo praksi;

| 40. | prasa Komisijai kontrolēt un reģistrēt importēto produktu atbilstības līmeni Eiropas vides un patērētāju veselības aizsardzības tiesību aktiem un novērtēt, kādā mērā tie ietekmē Eiropas produktu konkurētspēju; |
| --- | --- |

40.

prasa Komisijai kontrolēt un reģistrēt importēto produktu atbilstības līmeni Eiropas vides un patērētāju veselības aizsardzības tiesību aktiem un novērtēt, kādā mērā tie ietekmē Eiropas produktu konkurētspēju;

| 41. | uzsver tirgus piekļuves svarīgumu apstrādes rūpniecībai; mudina Komisiju, sadarbojoties ar ietekmēto nozaru pārstāvjiem, turpināt pūliņus tādas starptautiskas prakses atklāšanā, it īpaši reglamentēšanas un subsīdiju jomā, kas var negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, un novērst tos šķēršļus tirdzniecībai un ieguldījumiem, kuri ir pretrunā starptautiskajiem noteikumiem; uzskata, ka divpusējie nolīgumi ir laba iespēja pārvarēt šīs grūtības godīgā, pārredzamā un tālredzīgā veidā un tādējādi padarīt savstarpības principu par galveno nosacījumu Eiropas Savienības tirgus attiecībās; |
| --- | --- |

41.

uzsver tirgus piekļuves svarīgumu apstrādes rūpniecībai; mudina Komisiju, sadarbojoties ar ietekmēto nozaru pārstāvjiem, turpināt pūliņus tādas starptautiskas prakses atklāšanā, it īpaši reglamentēšanas un subsīdiju jomā, kas var negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, un novērst tos šķēršļus tirdzniecībai un ieguldījumiem, kuri ir pretrunā starptautiskajiem noteikumiem; uzskata, ka divpusējie nolīgumi ir laba iespēja pārvarēt šīs grūtības godīgā, pārredzamā un tālredzīgā veidā un tādējādi padarīt savstarpības principu par galveno nosacījumu Eiropas Savienības tirgus attiecībās;

| 42. | uzsver, ka tiesību aktos, kuri paredz ekonomiskajā politikā un stratēģijās iekļaut vides jautājumus, būtu jāatstāj dalībvalstīm zināma elastība ekonomisko un finanšu instrumentu izvēlē; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka tiesību aktos, kuri paredz ekonomiskajā politikā un stratēģijās iekļaut vides jautājumus, būtu jāatstāj dalībvalstīm zināma elastība ekonomisko un finanšu instrumentu izvēlē;

| 43. | uzskata, ka attiecībā uz īstenojamajiem pasākumiem, it īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ir nepieciešams ņemt vērā katra sektora kontekstu un specifiskās īpašības, iespējas un problēmas, kas var rasties, kā arī grūtības katrai atsevišķai dalībvalstij; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka attiecībā uz īstenojamajiem pasākumiem, it īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ir nepieciešams ņemt vērā katra sektora kontekstu un specifiskās īpašības, iespējas un problēmas, kas var rasties, kā arī grūtības katrai atsevišķai dalībvalstij;

| 44. | aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot ilgstspējīgas attīstības mērķus, izmantojot pareizu līdzsvaru starp ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot ilgstspējīgas attīstības mērķus, izmantojot pareizu līdzsvaru starp ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem;

| 45. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs

| 13.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 303/651 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 303/651

---

PROTOKOLS

(2006/C 303 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 10.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija






  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | DEVE, BUDG, FEMM |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFET

atzinums

:

DEVE, BUDG, FEMM

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara labojumus Direktīvā 2002/2/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 79/373/EEK par barības maisījumu apriti (COM(2006)0340 — C6-0209/2006 — 2006/0117(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | ENVI |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara labojumus Direktīvā 2002/2/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 79/373/EEK par barības maisījumu apriti (COM(2006)0340 — C6-0209/2006 — 2006/0117(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AGRI

atzinums

:

ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (“Hercule II” programma), un pagarina tā darbību (COM(2006)0339 — C6-0216/2006 — 2006/0114(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | BUDG |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (“Hercule II” programma), un pagarina tā darbību (COM(2006)0339 — C6-0216/2006 — 2006/0114(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

CONT

atzinums

:

BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu saistībā ar finanšu līdzekļu apjomu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam un maksimālo Kopienas ieguldījumu Bulgārijai un Rumānijai (COM(2006)0344 — C6-0217/2006 — 2006/0112(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AGRI |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu saistībā ar finanšu līdzekļu apjomu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam un maksimālo Kopienas ieguldījumu Bulgārijai un Rumānijai (COM(2006)0344 — C6-0217/2006 — 2006/0112(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

atzinums

:

AGRI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Daudzpusējā nolīguma parakstīšanu starp Albānijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Norvēģijas Karalisti, Serbiju un Melnkalni, Rumāniju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās gaisa telpas (ECAA) izveidi un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2006)0113 — C6-0218/2006 — 2006/0036(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | TRAN |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Daudzpusējā nolīguma parakstīšanu starp Albānijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Eiropas Kopienu, Islandes Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Norvēģijas Karalisti, Serbiju un Melnkalni, Rumāniju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās gaisa telpas (ECAA) izveidi un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2006)0113 — C6-0218/2006 — 2006/0036(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

TRAN

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 25/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0718 — C6-0219/2006 — 2006/2185(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 25/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0718 — C6-0219/2006 — 2006/2185(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 26/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0802 — C6-0220/2006 — 2006/2186(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 26/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0802 — C6-0220/2006 — 2006/2186(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (COM(2006)0271 — C6-0221/2006 — 2006/0091(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (COM(2006)0271 — C6-0221/2006 — 2006/0091(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 24/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0717 — C6-0222/2006 — 2006/2187(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 24/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0717 — C6-0222/2006 — 2006/2187(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 30/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0805 — C6-0223/2006 — 2006/2188(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 30/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0805 — C6-0223/2006 — 2006/2188(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 15/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0581 — C6-0224/2006 — 2006/2189(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 15/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0581 — C6-0224/2006 — 2006/2189(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (COM(2006)0320 — C6-0225/2006 — 2006/0109(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (COM(2006)0320 — C6-0225/2006 — 2006/0109(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

ECON

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 23/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0716 — C6-0229/2006 — 2006/2190(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 23/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0716 — C6-0229/2006 — 2006/2190(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 31/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0806 — C6-0230/2006 — 2006/2191(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam Nr. DEC 31/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0806 — C6-0230/2006 — 2006/2191(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai

:

BUDG

| 2. | Deputāti






  2.1. | Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)






  — | Yañez-Barnuevo García Luis PSE grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par pamatnostādnēm sarunām par asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (B6-0374/2006)






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | DEVE, INTA |

2.

Deputāti

2.1.

Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)

—

Yañez-Barnuevo García Luis PSE grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par pamatnostādnēm sarunām par asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (B6-0374/2006)

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFET

atzinums

:

DEVE, INTA

| — | in 't Veld Sophia ALDE grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par saturu nolīgumam ar Amerikas Savienotajām valstīm attiecībā uz pasažieru datu reģistra (PNR) izmantošanu, lai novērstu un apkarotu terorismu un starptautisko noziedzību, tostarp organizēto noziedzību (B6-0382/2006)






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | AFET |

—

in 't Veld Sophia ALDE grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par saturu nolīgumam ar Amerikas Savienotajām valstīm attiecībā uz pasažieru datu reģistra (PNR) izmantošanu, lai novērstu un apkarotu terorismu un starptautisko noziedzību, tostarp organizēto noziedzību (B6-0382/2006)

nodots

atbildīgajai komitejai

:

LIBE

atzinums

:

AFET

| — | Meyer Pleite Willy GUE/NGL grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par sarunu pamatnostādnēm saistībā ar Eiropas Savienības un Vidusamerikas asociācijas nolīgumu (B6-0417/2006)






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| atzinums | : | DEVE, INTA |

—

Meyer Pleite Willy GUE/NGL grupas vārdā — Ieteikuma priekšlikums Padomei par sarunu pamatnostādnēm saistībā ar Eiropas Savienības un Vidusamerikas asociācijas nolīgumu (B6-0417/2006)

nodots

atbildīgajai komitejai

:

AFET

atzinums

:

DEVE, INTA

3.   Attīstība un migrācija (debates)

(debates)

Ziņojums par attīstību un migrāciju [2005/2244(INI)] — Attīstības komiteja

Referente: Marie-Arlette Carlotti (A6-0210/2006).

Marie-Arlette Carlotti iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Louis Michel (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Ioannis Kasoulides (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs), Ona Juknevičienė (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Feleknas Uca (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Fernando Fernández Martín PPE-DE grupas vārdā, Margrietus van den Berg PSE grupas vārdā, Danutė Budreikaitė ALDE grupas vārdā, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā, Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā, Alessandro Battilocchio, pie grupām nepiederošs deputāts, Zbigniew Zaleski, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Jan Jerzy Kułakowski, Miguel Portas, Koenraad Dillen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Marie-Line Reynaud, Toomas Savi, Ryszard Czarnecki, Libor Rouček, Francesco Enrico Speroni, Kader Arif, Panagiotis Beglitis, Justas Vincas Paleckis un Louis Michel.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.17. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.17. punkts

4.   Godīga tirdzniecība un attīstība (debates)

(debates)

Ziņojums par godīgu tirdzniecību un attīstību [2005/2245(INI)] — Attīstības komiteja

Referents: Frithjof Schmidt (A6-0207/2006).

Frithjof Schmidt iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Jörg Leichtfried (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs), Filip Kaczmarek PPE-DE grupas vārdā, Linda McAvan PSE grupas vārdā, Sajjad Karim ALDE grupas vārdā, Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā, Eoin Ryan UEN grupas vārdā, Christofer Fjellner, Karin Scheele, Fiona Hall, Georgios Papastamkos, Glenys Kinnock, Wiesław Stefan Kuc un Peter Mandelson.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 6.18. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 6.18. punkts.

5.   Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (debates)

(debates)

Mutisks jautājums (O-0036/2006/rév.1), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā, Komisijai: Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (B6-0314/2006).

Enrique Barón Crespo izvērsa mutisko jautājumu.

Peter Mandelson (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Tā kā bija pienācis balsošanas laiks, debates tika pārtrauktas.

Tās tiks atsāktas plkst. 15.00.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

6.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

6.1.   PVN iekasēšana un krāpšanas, kā ari nodokļu nemaksāšanas, apkarošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm [COM(2005)0089 — C6-0100/2005 — 2005/0019(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents: Christoph Konrad (A6-0209/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0303).

(P6_TA(2006)0303).

6.2.   ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsmei, stabilitātei un attīstībai [2006/2123(INI)] — Attīstības komiteja

Referente: Gabriele Zimmer (A6-0211/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0304).

(P6_TA(2006)0304).

6.3.   Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

(Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Otrais ziņojums ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem [2006/2015(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referents: Stephen Hughes (A6-0218/2006).

Balsojums par pirmo ziņojumu (A6-0137/2006) 2006. gada 1. jūnijā tika atcelts (2006. gada 1. jūnija protokola 7.19. punkts), un līdz ar to pirmais ziņojums 2006. gada 13. jūnijā tika nodots atpakaļ komitejai (2006. gada 13. jūnija protokola 7.11. punkts).

2006. gada 1. jūnija protokola 7.19. punkts

2006. gada 13. jūnija protokola 7.11. punkts

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3

punkts

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0305).

(P6_TA(2006)0305).

6.4.   Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I (balsošana)

(balsošana)

*

- *

Pirms balsojuma par Szymański ziņojumu (A6-0164/2006):

Uzstājās: par trīs ziņojumiem A6-0164/2006, A6-0157/2006, A6-0155/2006 attiecīgi Konrad Szymański (referents), Raül Romeva i Rueda (aizstājot referenti,), István Szent-Iványi (referents). Uzstājās arī Elmar Brok (AFET komitejas priekšsēdētājs).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu [COM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)] — Ārlietu komiteja

Referents: Konrad Szymański (A6-0164/2006).

Debates notika 2006. gada 17. maijā (2006. gada 17. maija protokola 11. punkts).

2006. gada 17. maija protokola 11. punkts

Balsojums par ziņojumu tika pārcelts saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 14. jūnija sanāksmē pieņemto lēmumu.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0306).

(P6_TA(2006)0306).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0306).

(P6_TA(2006)0306).

6.5.   Stabilitātes instruments ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu [COM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)] — Ārlietu komiteja

Referente: Angelika Beer (A6-0157/2006).

Debates notika 2006. gada 17. maijā (2006. gada 17. maija. protokola 11. punkts).

2006. gada 17. maija. protokola 11. punkts

Balsojums par ziņojumu tika pārcelts saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 14. jūnija sanāksmē pieņemto lēmumu.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0307).

(P6_TA(2006)0307).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0307).

(P6_TA(2006)0307).

6.6.   Pirmspievienošanās atbalsta instruments * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) [COM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)] — Ārlietu komiteja

Referents: István Szent-Iványi (A6-0155/2006).

Debates notika 2006. gada 17. maijā (2006. gada 17. maija protokola 11. punkts).

2006. gada 17. maija protokola 11. punkts

Balsojums par ziņojumu tika pārcelts saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 14. jūnija sanāksmē pieņemto lēmumu.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0308).

(P6_TA(2006)0308).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0308).

(P6_TA(2006)0308).

6.7.   Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums)

(Iestāžu nolīgums)

Ziņojums par Iestāžu nolīgumu kopīga paziņojuma formā par Padomes lēmuma projektu, ar ko groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. [10126/1/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI)] — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Richard Corbett (A6-0237/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0309).

(P6_TA(2006)0309).

6.8.   Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS)] — Konstitucionālo jautājumu komiteja

Referents: Richard Corbett (A6-0236/2006).

(Atkārtota apspriešanās)

(Atkārtota apspriešanās)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

PADOMES PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts (P6_TA(2006)0310).

(P6_TA(2006)0310).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0310).

(P6_TA(2006)0310).

6.9.   Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju [COM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Alexander Alvaro (A6-0196/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0311).

(P6_TA(2006)0311).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0311).

(P6_TA(2006)0311).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

Alexander Alvaro (referents) un Udo Bullmann PSE grupas vārdā, kas izteicās par grozījumiem Nr. 20, 22, 24, 103, 124 un 125.

6.10.   Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam * (galīgais balsojums)

(galīgais balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [COM(2006)0213 — C6-0207/2006 — 2005/0090(CNS)] — Budžeta komiteja

Referente: Ingeborg Gräßle (A6-0057/2006).

Debates notika 2006. gada 14. martā (2006. gada 14. marta protokola 21. punkts).

2006. gada 14. marta protokola 21. punkts

Balsojums par Komisijas priekšlikumu notika 2006. gada 15. martā (2006. gada 15. marta protokola 4.5. punkts). Ziņojumu saskaņā ar Reglamenta 68. panta 1. punktu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai 2006. gada 13. jūnijā (2006. gada 11. jūnija protokola 7.9. punkts).

2006. gada 15. marta protokola 4.5. punkts

2006. gada 11. jūnija protokola 7.9. punkts

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0312).

(P6_TA(2006)0312).

6.11.   Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā * (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās [COM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Patrick Gaubert (A6-0186/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0313).

(P6_TA(2006)0313).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0313).

(P6_TA(2006)0313).

6.12.   Grozījumi protokolā par privilēģijām un imunitāti (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0275/2006/red.

Debates notika 2006. gada 26. aprīlī (2006. gada 26. aprīļa protokola 13. punkts).

2006. gada 26. aprīļa protokola 13. punkts

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0314).

(P6_TA(2006)0314).

6.13.   Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0383/2006, B6-0387/2006, B6-0388/2006, B6-0389/2006 un B6-0398/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0383/2006

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0387/2006

(aizstāj B6-0387/2006, B6-0388/2006 un B6-0389/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Ria Oomen-Ruijten un José Albino Silva Peneda PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Ria Oomen-Ruijten un José Albino Silva Peneda PPE-DE grupas vārdā,

| | Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela un Jamila Madeira PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela un Jamila Madeira PSE grupas vārdā,

| | Jorgo Chatzimarkakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jorgo Chatzimarkakis ALDE grupas vārdā,

| | Eugenijus Maldeikis, Umberto Pirilli un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Eugenijus Maldeikis, Umberto Pirilli un Roberta Angelilli UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0315).

(P6_TA(2006)0315).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0398/2006 vairs nav spēkā.)

6.14.   Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (balsošana)

(balsošana)

Pagaidu ziņojums par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus [2006/2027(INI)] — Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus

Referents: Giovanni Claudio Fava (A6-0213/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0316).

(P6_TA(2006)0316).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| | Jas Gawronski ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr.15., un to iekļāva (šādi grozītais grozījums Nr. 15 pēc tam tika noraidīts). |
| --- | --- |

Jas Gawronski ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr.15., un to iekļāva (šādi grozītais grozījums Nr. 15 pēc tam tika noraidīts).

| | Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 6. |
| --- | --- |

Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 6.

| | Tā kā vairāk nekā 37 deputāti bija pret to, lai šo mutisko grozījumu ņemtu vērā, tas netika iekļauts. |
| --- | --- |

Tā kā vairāk nekā 37 deputāti bija pret to, lai šo mutisko grozījumu ņemtu vērā, tas netika iekļauts.

| | Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1, un to iekļāva. |
| --- | --- |

Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1, un to iekļāva.

6.15.   Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0385/2006, B6-0386/2006, B6-0391/2006, B6-0393/2006 un B6-0395/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0385/2006

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0386/2006

(aizstāj B6-0386/2006, B6-0391/2006, B6-0393/2006 un B6-0395/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Martine Roure PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Martine Roure PSE grupas vārdā,

| | Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld un Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld un Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā,

| | Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā,

| | Francis Wurtz, Sahra Wagenknecht, Giusto Catania, Umberto Guidoni un Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Sahra Wagenknecht, Giusto Catania, Umberto Guidoni un Sylvia-Yvonne Kaufmann GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0318).

(P6_TA(2006)0318).

6.16.   Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā [2006/2056(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents: Stavros Lambrinidis (A6-0190/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0319).

(P6_TA(2006)0319).

6.17.   Attīstība un migrācija (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par attīstību un migrāciju [2005/2244(INI)] — Attīstības komiteja

Referente: Marie-Arlette Carlotti (A6-0210/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0320).

(P6_TA(2006)0320).

6.18.   Godīga tirdzniecība un attīstība (balsošana)

(balsošana)

Ziņojums par godīgu tirdzniecību un attīstību [2005/2245(INI)] — Attīstības komiteja

Referents: Frithjof Schmidt (A6-0207/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0321).

(P6_TA(2006)0321).

6.19.   AIDS, laiks rīkoties! (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0375/2006, B6-0376/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006 un B6-0380/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 19. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 19. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0375/2006

(aizstāj B6-0375/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006 un B6-0380/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | John Bowis PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

John Bowis PPE-DE grupas vārdā,

| | Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker un Pierre Schapira PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker un Pierre Schapira PSE grupas vārdā,

| | Fiona Hall, Marios Matsakis un Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Fiona Hall, Marios Matsakis un Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā,

| | Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā,

| | Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0322).

(P6_TA(2006)0322).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0376/2006 vairs nav spēkā.)

7.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Christoph Konrad ziņojums — A6-0209/2006:

| — | Christoph Konrad. |
| --- | --- |

—

Christoph Konrad.

Konrad Szymański ziņojums — A6-0164/2006:

| — | Jaromír Kohlíček. |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček.

Richard Corbett ziņojums — A6-0237/2006:

| — | Richard Corbett un Ivo Strejček. |
| --- | --- |

—

Richard Corbett un Ivo Strejček.

Patrick Gaubert ziņojums — A6-0186/2006:

| — | Frank Vanhecke. |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke.

Grozījumi protokolā par privilēģijām un imunitāti B6-0275/2006/red.:

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Giovanni Claudio Fava ziņojums — A6-0213/2006:

| — | Marco Cappato, Philip Claeys, Petr Duchoň, Hynek Fajmon un Jas Gawronski |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Philip Claeys, Petr Duchoň, Hynek Fajmon un Jas Gawronski

Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti — RC-B6-0386/2006:

| — | Marco Cappato |
| --- | --- |

—

Marco Cappato

Stavros Lambrinidis ziņojums — A6-0190/2006:

| — | Frank Vanhecke un Philip Claeys. |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke un Philip Claeys.

8.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm).

Stephen Hughes ziņojums — A6-0218/2006

| — | rezolūcija (kopumā) |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

| — | par: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

par: Paul Rübig

par:

Giovanni Claudio Fava ziņojums — A6-0213/2006

| — | grozījums Nr. 3, 2. daļa |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 3, 2. daļa

| — | par: Harlem Désir |
| --- | --- |

—

par: Harlem Désir

par:

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.35 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.35 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Nodomi balsot

Nodomi balsot

2006. gada 5. jūlija sēde

Ulrich Stockmann ziņojums — A6-0212/2006

| — | grozījums Nr. 11 |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 11

| — | pret: Manuel Medina Ortega |
| --- | --- |

—

pret: Manuel Medina Ortega

pret:

Pervenche Berés informēja, ka viņa piedalījās 2006. gada 4. jūlija sēdē, bet viņas vārda apmeklējumu reģistrā nav.

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

10.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemtas šādas Padomes kopējās nostājas kopā ar pamatojumiem par to pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja:

| — | Padomes Kopējā nostāja, ko Padome pieņēma 2006. gada 27. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par finanšu instrumentu videi (LIFE +) (06284/1/2006 — 10436/2006 — COM(2006)0355 — C6-0226/2006 — 2004/0218(COD))






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Padomes Kopējā nostāja, ko Padome pieņēma 2006. gada 27. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par finanšu instrumentu videi (LIFE +) (06284/1/2006 — 10436/2006 — COM(2006)0355 — C6-0226/2006 — 2004/0218(COD))

nodots

atbildīgajai komitejai

:

ENVI

| — | Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 30. jūnijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (07535/3/2006 — 10414/2006 — COM(2006)0374 — C6-0227/2006 — 2004/0055(COD))






  nodots | atbildīgajai komitejai | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 30. jūnijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas maksājuma rīkojuma procedūru (07535/3/2006 — 10414/2006 — COM(2006)0374 — C6-0227/2006 — 2004/0055(COD))

nodots

atbildīgajai komitejai

:

JURI

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu savu nostāju, sākas rītdien, 07.07.2006.

11.   Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (debašu turpināšana)

(debašu turpināšana)

Mutisks jautājums (O-0036/2006/rév.1), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā, Komisijai: Ženēvā aprīļa beigās notikušo PTO sanāksmju rezultāti un turpmākās perspektīvas (B6-0314/2006).

Uzstājās: Georgios Papastamkos PPE-DE grupas vārdā, Panagiotis Beglitis PSE grupas vārdā, Marian Harkin ALDE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Robert Sturdy, David Martin, Kathy Sinnott, Christofer Fjellner, Elisa Ferreira, Gerard Batten, Daniel Caspary un Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

12.   Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (debates)

(debates)

Mutisks jautājums (O-0065/2006), ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā: Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0316/2006).

Enrique Barón Crespo izvērsa mutisko jautājumu.

Peter Mandelson (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Robert Sturdy PPE-DE grupas vārdā, Francisco Assis PSE grupas vārdā, Gianluca Susta ALDE grupas vārdā, Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā, Christofer Fjellner, Jean-Pierre Audy un Peter Mandelson.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegti, lai noslēgtu debates:

| — | Erika Mann PSE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0384/2006), |
| --- | --- |

—

Erika Mann PSE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0384/2006),

| — | Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0390/2006), |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0390/2006),

| — | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0392/2006), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0392/2006),

| — | Helmuth Markov, Vittorio Agnoletto un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0394/2006), |
| --- | --- |

—

Helmuth Markov, Vittorio Agnoletto un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0394/2006),

| — | Robert Sturdy PPE-DE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0396/2006), |
| --- | --- |

—

Robert Sturdy PPE-DE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0396/2006),

| — | Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0397/2006). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā par izcelsmes valsts norādēm konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (B6-0397/2006).

(INTA komiteja atsauca rezolūcijas priekšlikumu B6-0381/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 16.4. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 16.4. punkts

13.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2006. gada 4. jūlija protokola 3. punktā).

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2006. gada 4. jūlija protokola 3. punktā).

13.1.   Somālija

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006 un B6-0415/2006.

Alyn Smith, Tobias Pflüger, Simon Coveney, Marios Matsakis, Ana Maria Gomes un Cristiana Muscardini iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Józef Pinior PSE grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, Marek Aleksander Czarnecki un Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 16.1. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 16.1. punkts.

13.2.   Mauritānija

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006 un B6-0416/2006.

Marie Anne Isler Béguin, Tobias Pflüger, Bernd Posselt, Marios Matsakis un Marie-Arlette Carlotti iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Michael Gahler PPE-DE grupas vārdā, Alain Hutchinson PSE grupas vārdā, un Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 16.2. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 16.2. punkts.

13.3.   Vārda brīvība internetā

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006 un B6-0414/2006.

Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Simon Coveney, Jules Maaten un Catherine Trautmann iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Tadeusz Zwiefka PPE-DE grupas vārdā, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg PSE grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Urszula Krupa un Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 6. jūlija protokola 16.3. punkts.

2006. gada 6. jūlija protokola 16.3. punkts.

14.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u.c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

14.1.   Somālija (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006 un B6-0415/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 20. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 20. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0400/2006

(aizstāj B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006 un B6-0415/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā,

| | Johan Van Hecke un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Johan Van Hecke un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| | Margrete Auken un Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Margrete Auken un Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā,

| | Luisa Morgantini un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā,

| | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0323).

(P6_TA(2006)0323).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Simon Coveney ierosināja mutisku grozījumu C apsvērumam, un to iekļāva; |
| --- | --- |

—

Simon Coveney ierosināja mutisku grozījumu C apsvērumam, un to iekļāva;

| — | Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu 11. punktam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu 11. punktam, un to iekļāva.

14.2.   Mauritānija (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006 un B6-0416/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 21. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 21. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0399/2006

(aizstāj B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006 un B6-0416/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Bernd Posselt, Charles Tannock un Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Bernd Posselt, Charles Tannock un Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Marie-Arlette Carlotti, Glenys Kinnock, Alain Hutchinson un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Marie-Arlette Carlotti, Glenys Kinnock, Alain Hutchinson un Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā,

| | Lydie Polfer un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Lydie Polfer un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| | Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā,

| | Luisa Morgantini un Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini un Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā,

| | Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0324).

(P6_TA(2006)0324).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu 26. punktam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu 26. punktam, un to iekļāva.

14.3.   Vārda brīvība internetā (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006 un B6-0414/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 22. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 22. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0401/2006

(aizstāj B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006 un B6-0414/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Simon Coveney un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Simon Coveney un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā,

| | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann un Christa Prets PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann un Christa Prets PSE grupas vārdā,

| | Henrik Lax, Marios Matsakis un Frédérique Ries ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Henrik Lax, Marios Matsakis un Frédérique Ries ALDE grupas vārdā,

| | Daniel Cohn-Bendit un Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Daniel Cohn-Bendit un Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā,

| | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā,

| | Hanna Foltyn-Kubicka, Mieczysław Edmund Janowski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański un Janusz Wojciechowski UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Hanna Foltyn-Kubicka, Mieczysław Edmund Janowski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański un Janusz Wojciechowski UEN grupas vārdā.

Sēdes vadītājs darīja zināmu, ka sakarā ar tehnisku pārraides problēmu balsojumam ir pieejama vienīgi teksta angļu valodas versija. Viņš lūdza deputātu piekrišanu turpināt balsošanu kā paredzēts. Ar Parlamenta atļauju balsošana tika turpināta (teksts citās valodās tiks pielāgots angļu valodas versijai).

Pieņemts (P6_TA(2006)0325).

(P6_TA(2006)0325).

14.4.   Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) (balsošana)

(balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006 un B6-0397/2006.

INTA komiteja atsauca rezolūcijas priekšlikumu B6-0381/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 23. punkts)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 23. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0384/2006

(aizstāj B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006 un B6-0397/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Robert Sturdy PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Robert Sturdy PPE-DE grupas vārdā,

| | Erika Mann PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Erika Mann PSE grupas vārdā,

| | Johan Van Hecke un Gianluca Susta ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Johan Van Hecke un Gianluca Susta ALDE grupas vārdā,

| | Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā,

| | Vittorio Agnoletto, Helmuth Markov un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

Vittorio Agnoletto, Helmuth Markov un Marco Rizzo GUE/NGL grupas vārdā,

| | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0326).

(P6_TA(2006)0326).

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Enrique Barón Crespo ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, un to iekļāva. |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, un to iekļāva.

15.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”) — RC-B6-0384/2006: Luca Romagnoli

16.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes), kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Séance en direct, Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Europarl

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm).

Vārda brīvība internetā (RC-B6-0401/2006)

(galīgais balsojums)

par: Enrique Barón Crespo, Jens-Peter Bonde

par:

17.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc ALDE grupas un GUE/NGL grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja turpmāk minēto deputātu iecelšanu amatā.

AFET komiteja: Marco Cappato

ECON komiteja: Vincenzo Aita

18.   Pieprasījums atcelt deputāta imunitāti

Beļģijas atbildīgās iestādes ir nosūtījušas Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam pieprasījumu atcelt deputāta Vural Öger imunitāti saistībā ar Briseles tiesu iestādēs ierosināto lietu.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 2. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

19.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

AFET komiteja:

| — | Reformas arābu pasaulē: kādu stratēģiju Eiropas Savienībai izvēlēties? (2006/2172(INI)) |
| --- | --- |

—

Reformas arābu pasaulē: kādu stratēģiju Eiropas Savienībai izvēlēties? (2006/2172(INI))

| — | Baltijas jūras stratēģija attiecībā uz Ziemeļu dimensiju (2006/2171(INI))
  (atzinums: ENVI, ITRE, REGI) |
| --- | --- |

—

Baltijas jūras stratēģija attiecībā uz Ziemeļu dimensiju (2006/2171(INI))

(atzinums: ENVI, ITRE, REGI)

INTA komiteja:

| — | Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (2006/2173(INI))
  (atzinums: AFET, AGRI) |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveide (2006/2173(INI))

(atzinums: AFET, AGRI)

ENVI komiteja:

| — | Atkritumu pārstrādes tematiskā stratēģija (2006/2175(INI))
  (atzinums: ITRE) |
| --- | --- |

—

Atkritumu pārstrādes tematiskā stratēģija (2006/2175(INI))

(atzinums: ITRE)

| — | Jūras vides tematiskā stratēģija (2006/2174(INI))
  (atzinums: TRAN, PECH) |
| --- | --- |

—

Jūras vides tematiskā stratēģija (2006/2174(INI))

(atzinums: TRAN, PECH)

REGI komiteja:

| — | Struktūrpolitikas ietekme uz ES kohēziju (2006/2181(INI))
  (atzinums: BUDG) |
| --- | --- |

—

Struktūrpolitikas ietekme uz ES kohēziju (2006/2181(INI))

(atzinums: BUDG)

| — | Kohēzijas politikas nozīme un efektivitāte būtisko atšķirību samazināšanā ES visnabadzīgākajos reģionos (2006/2176(INI)) |
| --- | --- |

—

Kohēzijas politikas nozīme un efektivitāte būtisko atšķirību samazināšanā ES visnabadzīgākajos reģionos (2006/2176(INI))

PECH komiteja:

| — | Jauna vispārēja partnerība ar Grenlandi kopīgas deklarācijas un saskaņā ar EK līguma 187. pantu pieņemta Padomes lēmuma formā (2006/2182(INI))
  (atzinums: AFET, INTA, BUDG) |
| --- | --- |

—

Jauna vispārēja partnerība ar Grenlandi kopīgas deklarācijas un saskaņā ar EK līguma 187. pantu pieņemta Padomes lēmuma formā (2006/2182(INI))

(atzinums: AFET, INTA, BUDG)

LIBE komiteja:

| — | Patvērums: praktiskā sadarbība, kopējā Eiropas patvēruma sistēmā pieņemto lēmumu kvalitāte (2006/2184(INI))
  (atzinums: AFET, DEVE, FEMM) |
| --- | --- |

—

Patvērums: praktiskā sadarbība, kopējā Eiropas patvēruma sistēmā pieņemto lēmumu kvalitāte (2006/2184(INI))

(atzinums: AFET, DEVE, FEMM)

| — | Par jurisdikcijas konfliktiem un principu “ne bis in idem” kriminālprocesā (2006/2183(INI))
  (atzinums: JURI) |
| --- | --- |

—

Par jurisdikcijas konfliktiem un principu “ne bis in idem” kriminālprocesā (2006/2183(INI))

(atzinums: JURI)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 114. pants)

AFET komiteja:

| — | Sarunas nolūkā noslēgt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas līgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras puses (2006/2150(INI))
  (atzinums: INTA) |
| --- | --- |

—

Sarunas nolūkā noslēgt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas līgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras puses (2006/2150(INI))

(atzinums: INTA)

Komiteju ciešāka sadarbība

INTA komiteja:

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai (COM(2006)0207 — C6-0171/2006 — 2006/0068(CNS))
  (atzinums: BUDG)
  Komiteju ciešāka sadarbība: INTA, AFET
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai (COM(2006)0207 — C6-0171/2006 — 2006/0068(CNS))

(atzinums: BUDG)

Komiteju ciešāka sadarbība: INTA, AFET

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu)

EMPL komiteja:

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (COM(2006)0091 — C6-0082/2006 — 2006/0033(COD))
  (atzinums: INTA, ECON, ITRE, IMCO, REGI)
  Komiteju ciešāka sadarbība: EMPL, BUDG
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (COM(2006)0091 — C6-0082/2006 — 2006/0033(COD))

(atzinums: INTA, ECON, ITRE, IMCO, REGI)

Komiteju ciešāka sadarbība: EMPL, BUDG

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu)

ENVI komiteja:

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu, noformējumu un etiķetēšanu (COM(2005)0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD))
  (atzinums: IMCO)
  Komiteju ciešāka sadarbība: ENVI, AGRI
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu, noformējumu un etiķetēšanu (COM(2005)0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD))

(atzinums: IMCO)

Komiteju ciešāka sadarbība: ENVI, AGRI

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu)

ITRE komiteja

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido palīdzības instrumentu kodoldrošības veicināšanai (09037/2006 — C6-0153/2006 — 2006/0802(CNS))
  (atzinums: DEVE, BUDG, ENVI)
  Komiteju ciešāka sadarbība: ITRE, AFET
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido palīdzības instrumentu kodoldrošības veicināšanai (09037/2006 — C6-0153/2006 — 2006/0802(CNS))

(atzinums: DEVE, BUDG, ENVI)

Komiteju ciešāka sadarbība: ITRE, AFET

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu)

LIBE komiteja:

| — | Priekšlikums Padomes regulai par piekritību, piemērojamo likumu, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (COM(2005)0649 — C6-0079/2006 — 2005/0259(CNS))
  Komiteju ciešāka sadarbība: LIBE, JURI
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par piekritību, piemērojamo likumu, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (COM(2005)0649 — C6-0079/2006 — 2005/0259(CNS))

Komiteju ciešāka sadarbība: LIBE, JURI

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 29. jūnija lēmumu)

Nodošana komitejām

JURI komiteja:

| — | Tiesību aktos noteikto aministratīvo izmaksu samazināšana (2005/2140(INI))
  atbildīgā komiteja: CONT
  (atzinums: ECON, EMPL, ITRE, JURI) |
| --- | --- |

—

Tiesību aktos noteikto aministratīvo izmaksu samazināšana (2005/2140(INI))

atbildīgā komiteja: CONT

(atzinums: ECON, EMPL, ITRE, JURI)

Lēmums sagatavot ziņojumu saskaņā ar Reglamenta 201. pantu

AFCO komiteja

| — | Reglamenta 166. panta interpretēšana (2006/2139(REG)) |
| --- | --- |

—

Reglamenta 166. panta interpretēšana (2006/2139(REG))

20.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

(Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta Nr. | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff un Geoffrey Van Orden | 115 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen un Bastiaan Belder | 81 |
| 21/2006 | Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou | 403 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 49 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo, | 407 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo un Sylvia-Yvonne Kaufmann | 150 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 27 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Carl Schlyter | 44 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 19 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre un Jean-Claude Fruteau | 129 |
| 29/2006 | Bogdan Golik un Bogusław Sonik | 60 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert un André Brie | 33 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz un Robert Evans | 81 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 67 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström un Cem Özdemir | 196 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 20 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 185 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 188 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 197 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas | 282 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 46 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas | 114 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Nicholson of Winterbourne | |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 26 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 16 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 6 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 30 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini un Miguel Angel Martínez Martínez | 42 |
| 47/2006 | Caroline Lucas, Angelika Beer | 37 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 15 |
| 49/2006 | Alessandra Mussolini | 21 |
| 50/2006 | Sylwester Chruszcz | 14 |
| 51/2006 | Daniel Strož un Jaromír Kohlíček | 7 |
| 52/2006 | Maciej Marian Giertych | 23 |
| 53/2006 | Thierry Cornillet | 32 |
| 54/2006 | Mario Borghezio | 12 |

Dokumenta Nr.

Autors

Paraksti

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff un Geoffrey Van Orden

115

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen un Bastiaan Belder

81

21/2006

Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou

403

22/2006

Daniel Strož

49

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo,

407

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo un Sylvia-Yvonne Kaufmann

150

25/2006

Fernand Le Rachinel

27

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Carl Schlyter

44

27/2006

Daniel Strož

19

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre un Jean-Claude Fruteau

129

29/2006

Bogdan Golik un Bogusław Sonik

60

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert un André Brie

33

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz un Robert Evans

81

32/2006

Jean Spautz

67

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström un Cem Özdemir

196

34/2006

Andreas Mölzer

20

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

185

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

188

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

197

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas

282

39/2006

Cristiana Muscardini

46

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas

114

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Nicholson of Winterbourne

42/2006

Georgios Karatzaferis

26

43/2006

Adriana Poli Bortone

16

44/2006

Mario Borghezio

6

45/2006

Mario Borghezio

30

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini un Miguel Angel Martínez Martínez

42

47/2006

Caroline Lucas, Angelika Beer

37

48/2006

Bogusław Rogalski

15

49/2006

Alessandra Mussolini

21

50/2006

Sylwester Chruszcz

14

51/2006

Daniel Strož un Jaromír Kohlíček

7

52/2006

Maciej Marian Giertych

23

53/2006

Thierry Cornillet

32

54/2006

Mario Borghezio

12

21.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Parlaments ir piekritis, ka pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

22.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks no 04.09.2006. līdz 07.09.2006.

23.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 17.20.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sinnott, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ilchev, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Podgorean, Popa, Popeangă, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Ţicău, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOJUMU REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   PVN iekasēšana un krāpšanas, kā ari nodokļu nemaksāšanas, apkarošana *

Ziņojums: Christoph KONRAD (A6-0209/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

2.   ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai

Ziņojums: Gabriele ZIMMER (A6-0211/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem

Ziņojums: (vajadzīgs kvalificētais vairākums)

Stephen HUGHES (A6-0218/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 465, 18, 13 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

465, 18, 13

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

ALDE: viens balsojums

4.   Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I

Ziņojums: Konrad SZYMAŃSKI (A6-0164/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks —




  kompromisa grozījumi | 4
  6-9
  13
  15-24
  26-31
  33-36
  40-41
  43
  48
  56
  58
  61-80
  82
  84
  87
  90
  99-100
  103
  109
  115
  124
  128-129
  131-138
  142-156
  158-167
  169-171
  173
  175-176
  178-181
  183-184 | komiteja




  UEN,




  PPE-DE + PSE | | + | |
| 2. bloks —




  atbildīgās komitejas grozījumi (balsojums kopumā) | 2
  11
  14
  37
  44-46
  49-52
  54
  57
  59-60
  81
  83
  85-86
  88
  94-98
  101
  105-106
  108
  113
  118
  122-123 | komiteja | | ↓ | |
| 3. bloks —




  pārējie atbildīgās komitejas grozījumi (balsojums kopumā) | 1
  5
  10
  12
  32
  38-39
  42
  47
  53
  55
  89
  91-93
  102
  107
  110-112
  114
  116
  119-121 | komiteja | | - | |
| 25 | komiteja | bd | | |
| 1/EB | + | 344, 222, 12 |
| 2/EB | + | 322, 245, 13 |
| 20. pants, § 2 | 126=
  104= | Verts/ALE


  komiteja | | - | |
| 157 | UEN,
  PPE-DE + PSE | | + | |
| Aiz 27. panta | 127 | Verts/ALE | | - | |
| 117 | komiteja | | - | |
| Aiz 4. apsv. | 125 | Verts/ALE | | - | |
| 130 | UEN,
  PPE-DE + PSE | | + | |
| 3 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Aiz 2. atsauces | 177 | UEN,
  PPE-DE + PSE | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks —

kompromisa grozījumi

4

6-9

13

15-24

26-31

33-36

40-41

43

48

56

58

61-80

82

84

87

90

99-100

103

109

115

124

128-129

131-138

142-156

158-167

169-171

173

175-176

178-181

183-184

komiteja

UEN,

PPE-DE + PSE

+

2. bloks —

atbildīgās komitejas grozījumi (balsojums kopumā)

2

11

14

37

44-46

49-52

54

57

59-60

81

83

85-86

88

94-98

101

105-106

108

113

118

122-123

komiteja

↓

3. bloks —

pārējie atbildīgās komitejas grozījumi (balsojums kopumā)

1

5

10

12

32

38-39

42

47

53

55

89

91-93

102

107

110-112

114

116

119-121

komiteja

-

25

komiteja

bd

1/EB

+

344, 222, 12

2/EB

+

322, 245, 13

20. pants, § 2

126=

104=

Verts/ALE

komiteja

-

157

UEN,

PPE-DE + PSE

+

Aiz 27. panta

127

Verts/ALE

-

117

komiteja

-

Aiz 4. apsv.

125

Verts/ALE

-

130

UEN,

PPE-DE + PSE

+

3

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Aiz 2. atsauces

177

UEN,

PPE-DE + PSE

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumi Nr. 178, 179, 180, 181 un 184 atcēla un aizstāja grozījumus Nr. 139, 140, 141, 168, 172 un 174.

Grozījuma Nr. 52 labajā slejā bija izlaists šāds teksts:
  “(l) pārtikas nodrošināšanas pasākumiem.”

Pieprasījumi balsot pa daļām

UEN

Nr. 25

1. daļa:“atbalstīt politikas, kas ... labu veselību,”

2. daļa: “ieskaitot reproduktīvo veselību meitenēm un sievietēm”

5.   Stabilitātes instruments ***I

Ziņojums: Angelika BEER (A6-0157/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulas priekšlikums |
| 1. bloks —




  kompromisa grozījumi | 43-100
  102-107
  112 | Verts/ALE | | + | |
| 2. bloks —




  atbildīgās komitejas grozījumi | 1-42 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz 5. atsauces | 108 | Verts/ALE | | + | |
| 109 | Verts/ALE | | + | |
| 110 | Verts/ALE | | + | |
| 111 | Verts/ALE | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Regulas priekšlikums

1. bloks —

kompromisa grozījumi

43-100

102-107

112

Verts/ALE

+

2. bloks —

atbildīgās komitejas grozījumi

1-42

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz 5. atsauces

108

Verts/ALE

+

109

Verts/ALE

+

110

Verts/ALE

+

111

Verts/ALE

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījums Nr. 112 atcēla un aizstāja grozījumu Nr. 101.

6.   Pirmspievienošanās atbalsta instruments *

Ziņojums: István SZENT-IVÁNYI (A6-0155/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulas priekšlikums |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-33 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz 4. atsauces | 34 | ALDE | | + | |
| 35 | ALDE | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Regulas priekšlikums

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-33

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz 4. atsauces

34

ALDE

+

35

ALDE

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

7.   Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (Iestāžu nolīgums)

Ziņojums: Richard CORBETT (A6-0237/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 5. atsauces | 1 | PPE-DE | EB | + | 313, 248, 20 |
| Balsojums: lēmuma priekšlikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 5. atsauces

1

PPE-DE

EB

+

313, 248, 20

Balsojums: lēmuma priekšlikums (kopumā)

+

8.   Komisijai piešķirtās ieviešanas pilnvaras (noteikumi) *

Ziņojums: Richard CORBETT (A6-0236/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: tiesību akta projekts | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: tiesību akta projekts

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

9.   Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I

Ziņojums: Alexander ALVARO (A6-0196/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-5
  7-8
  12-13
  15-17
  25
  27
  30-33
  35
  37
  39
  41
  43
  45
  47-48
  50
  53
  55-56
  58
  60
  62
  64
  66
  69
  71
  73
  75
  77
  86
  90
  94
  98-99
  101
  106
  108
  110
  112
  114-115
  117
  119
  121 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 19 | komiteja | ats. | - | |
| 20 * | komiteja | | ↓ | |
| 22 * | komiteja | | ↓ | |
| 24 * | komiteja | | ↓ | |
| 78 * | komiteja | | ↓ | |
| 103 * | komiteja | | ↓ | |
| 1. pants | 131 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 5. pants, aiz § 2 | 132 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 68 | komiteja | | ↓ | |
| 8. pants, aiz § 2 | 80=


  133= | ALDE, PSE + PPE-DE
  komiteja | | + | |
| 9. pants, § 1 | 83 | komiteja | | - | |
| 134 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 9. pants, § 2 | 135 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 85 | komiteja | | ↓ | |
| 13. pants | 136 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 89 | komiteja | | ↓ | |
| 14. pants | 137 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 91 | komiteja | | ↓ | |
| 15. pants | 138 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 96 | komiteja | | ↓ | |
| Aiz 19. panta | 139 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 124 * | komiteja | | ↓ | |
| 125 * | komiteja | | ↓ | |
| 20. pants | 140 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 123 | komiteja | | ↓ | |
| 4. apsv. | 126 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 5. apsv. | 127 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 7. apsv. | 128 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 10 | komiteja | | ↓ | |
| 9. apsv. | 129 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| Aiz 12. apsvēruma | 130 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 442, 16, 130 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-5

7-8

12-13

15-17

25

27

30-33

35

37

39

41

43

45

47-48

50

53

55-56

58

60

62

64

66

69

71

73

75

77

86

90

94

98-99

101

106

108

110

112

114-115

117

119

121

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

19

komiteja

ats.

-

20 *

komiteja

↓

22 *

komiteja

↓

24 *

komiteja

↓

78 *

komiteja

↓

103 *

komiteja

↓

1. pants

131

ALDE, PSE + PPE-DE

+

5. pants, aiz § 2

132

ALDE, PSE + PPE-DE

+

68

komiteja

↓

8. pants, aiz § 2

80=

133=

ALDE, PSE + PPE-DE

komiteja

+

9. pants, § 1

83

komiteja

-

134

ALDE, PSE + PPE-DE

+

9. pants, § 2

135

ALDE, PSE + PPE-DE

+

85

komiteja

↓

13. pants

136

ALDE, PSE + PPE-DE

+

89

komiteja

↓

14. pants

137

ALDE, PSE + PPE-DE

+

91

komiteja

↓

15. pants

138

ALDE, PSE + PPE-DE

+

96

komiteja

↓

Aiz 19. panta

139

ALDE, PSE + PPE-DE

+

124 *

komiteja

↓

125 *

komiteja

↓

20. pants

140

ALDE, PSE + PPE-DE

+

123

komiteja

↓

4. apsv.

126

ALDE, PSE + PPE-DE

+

5. apsv.

127

ALDE, PSE + PPE-DE

+

7. apsv.

128

ALDE, PSE + PPE-DE

+

10

komiteja

↓

9. apsv.

129

ALDE, PSE + PPE-DE

+

Aiz 12. apsvēruma

130

ALDE, PSE + PPE-DE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

442, 16, 130

Grozījumus Nr. 6, 9, 11, 14, 18, 21, 23, 26, 28, 29, 34, 36, 38, 40, 42, 44, 46, 49, 51, 52, 54, 57, 59, 61, 63, 65, 67, 70, 72, 74, 76, 79, 81, 82, 84, 87, 88, 92, 93, 95, 97, 100, 102, 104, 105, 107, 109, 111, 113, 116, 118, 120 un 122 atcēla.

- Šie grozījumi bija zaudējuši spēku pēc divu AFCO komitejas ziņojumu par komitoloģiju pieņemšanas (referents: R. Corbett — A6-0237/2006 un A6-0236/2006).

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: groz. Nr. 19

10.   Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam *

Ziņojums: Ingeborg GRÄßLE (A6-0057/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

2006. gada 13. jūnija sēdē balsojums par normatīvās rezolūcijas priekšlikumu tika pārcelts.

11.   Savstarpējas informēšanas procedūra patvēruma un imigrācijas jomā *

Ziņojums: Patrick GAUBERT (A6-0186/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 3-5
  15-17
  20-23
  25-26 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | ats. | + | |
| 2 | komiteja | ats. | + | |
| 6 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 7 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 10 | komiteja | ats. | + | |
| 11 | komiteja | ats. | + | |
| 12 | komiteja | ats. | + | |
| 13 | komiteja | ats. | + | |
| 14 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 24 | komiteja | ats./EB | + | 291, 288, 6 |
| 4. pants, § 2 | 27 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | komiteja | | + | |
| 4. pants, aiz § 2 | 19=


  28= | komiteja
  Verts/ALE | PS | - | 81, 498, 12 |
| 30 | PPE-DE | | + | |
| 4. pants, § 4 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

3-5

15-17

20-23

25-26

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

ats.

+

2

komiteja

ats.

+

6

komiteja

bd

1

+

2

+

7

komiteja

bd

1

+

2

+

10

komiteja

ats.

+

11

komiteja

ats.

+

12

komiteja

ats.

+

13

komiteja

ats.

+

14

komiteja

bd

1

+

2

+

24

komiteja

ats./EB

+

291, 288, 6

4. pants, § 2

27

Verts/ALE

-

18

komiteja

+

4. pants, aiz § 2

19=

28=

komiteja

Verts/ALE

PS

-

81, 498, 12

30

PPE-DE

+

4. pants, § 4

29

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Groz. Nr. 8 un 9 tika atcelti.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: groz. Nr. 19/28

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: groz. Nr. 1, 2, 10, 24

ALDE: groz. Nr. 7, 11, 12, 13, 24

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

Nr. 6

1. daļa: “Šis lēmums nosaka ... visā Kopienā”

2. daļa: “ne vien administratīvā, ... līmenī Padomē.”

Nr. 7

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “piemēram, migrācijas plūsmu ... piesaistīšana kādai citai”

2. daļa: šie vārdi

Nr. 14

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “piemēram, migrācijas plūsmu ... piesaistīšana kādai citai”

2. daļa: šie vārdi

12.   Grozījumi protokolā par privilēģijām un imunitāti

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0275/2006/rev.

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JURI komitejas rezolūcijas priekšlikums (B6-0275/2006/rev.) |
| § 2 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

JURI komitejas rezolūcijas priekšlikums (B6-0275/2006/rev.)

§ 2

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: § 2

13.   Eiropas uzņēmumu reorganizācijas ekonomiskās un sociālās sekas

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0383/2006, B6-0387/2006, B6-0388/2006, B6-0389/2006, B6-0398/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0383/2006 | | Verts/ALE | | - | |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0387/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| Aiz § 1 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| § 2 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 5 | 9 | PSE | | + | |
| Aiz § 6 | 10 | PSE | | - | |
| § 7 | 11 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | ↓ | |
| § 8 | 6 | GUE/NGL | PS | - | 227, 316, 40 |
| 12 | PANZERI u.c. | PS | - | 231, 305, 41 |
| 8 | PSE | PS | - | 222, 324, 37 |
| Aiz § 8 | 7 | GUE/NGL | PS | - | 225, 321, 42 |
| Pirms A apsv. | 1 | GUE/NGL | | - | |
| 2 | GUE/NGL | | - | |
| C apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz C apsv. | 3 | GUE/NGL | PS | - | 234, 311, 43 |
| 4 | GUE/NGL | PS | - | 245, 317, 17 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0387/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0388/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0389/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0398/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0383/2006

Verts/ALE

-

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0387/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

Aiz § 1

5

GUE/NGL

-

§ 2

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 3

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 5

9

PSE

+

Aiz § 6

10

PSE

-

§ 7

11

PSE

+

§

sākotnējais teksts

ats.

↓

§ 8

6

GUE/NGL

PS

-

227, 316, 40

12

PANZERI u.c.

PS

-

231, 305, 41

8

PSE

PS

-

222, 324, 37

Aiz § 8

7

GUE/NGL

PS

-

225, 321, 42

Pirms A apsv.

1

GUE/NGL

-

2

GUE/NGL

-

C apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz C apsv.

3

GUE/NGL

PS

-

234, 311, 43

4

GUE/NGL

PS

-

245, 317, 17

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0387/2006

PSE

↓

B6-0388/2006

PPE-DE

↓

B6-0389/2006

ALDE

↓

B6-0398/2006

GUE/NGL

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: groz. Nr. 8

GUE/NGL: groz. Nr. 3, 4, 6, 12 un 7

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: C apsvērums, § 2, § 3

14.   Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus

Starpposma ziņojums Claudio FAVA (A6-0213/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 31 | UEN | EB | - | 244, 325, 19 |
| § 3 | 3 | GUE/NGL | ats./PS | | |
| 1 | - | 35, 545, 7 |
| 2 | + | 309, 259, 15 |
| Aiz § 5 | 13 | PPE-DE | PS | + | 537, 36, 12 |
| 14 | PPE-DE | EB | - | 258, 307, 18 |
| Apakšvirsraksts pirms 6. punkta | 15 | PPE-DE | | - | |
| § 6 | 32 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 372, 206, 12 |
| 2 | + | 318, 257, 11 |
| § 7 | 33 | UEN | | - | |
| 16 | PPE-DE | EB | + | 436, 136, 13 |
| Aiz § 7 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 9 | 34/rev | UEN | | - | |
| 17 | PPE-DE | | + | |
| § 10 | 9S | UEN | | - | |
| § 11 | 18 | PPE-DE | ats./PS | | |
| 1 | + | 496, 74, 14 |
| 2 | - | 263, 298, 21 |
| § 12 | 35 | UEN | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| Aiz § 12 | 19 | PPE-DE | PS | + | 532, 40, 16 |
| § 14 | 36 | UEN | | - | |
| 5 | GUE/NGL | EB | - | 277, 293, 12 |
| § 15 | 6 | GUE/NGL | PS | - | 41, 533, 14 |
| 37 | UEN | | - | |
| Aiz § 15 | 20 | PPE-DE | PS | - | 258, 307, 20 |
| 7 | GUE/NGL | PS | + | 291, 283, 13 |
| Apakšvirsraksts pirms 26. punkta | 21 | PPE-DE | | - | |
| § 26 | 38/red. | UEN | | - | |
| 22 | PPE-DE | | - | |
| § 27 | 8 | GUE/NGL | EB | - | 66, 507, 9 |
| § 28 | 39 | UEN | | - | |
| Aiz § 31 | 40 | UEN | | - | |
| § 33 | 41 | UEN | | - | |
| § 37 | 42 | UEN | | - | |
| Aiz § 40 | 49 | IND/DEM | PS | - | 95, 472, 19 |
| 50 | IND/DEM | PS | - | 69, 498, 19 |
| § 41 | 43 | UEN | | - | |
| § 42 | 44S | UEN | | A | |
| § 44 | 45 | UEN | | - | |
| 23 | PPE-DE | ats./PS | | |
| 1 | + | 493, 73, 19 |
| 2 | - | 262, 299, 20 |
| § 46 | 46S | UEN | | A | |
| 1 | PSE | PS | + | 511, 38, 37


  grozīti mutiski |
| B apsv. | 47 | IND/DEM | PS | - | 95, 473, 10 |
| Aiz B apsvēruma | 24 | UEN | | - | |
| D apsv. | 25 | UEN | | - | |
| Aiz H apsv. | 26 | UEN | | - | |
| 27 | UEN | | - | |
| J apsv., 1. ievilk. | 2 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| L apsv. | 28 | UEN | | - | |
| 10 | PPE-DE | PS | + | 530, 40, 14 |
| M apsv. | 29S | UEN | | - | |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| Aiz M apsv. | 12 | PPE-DE | EB | - | 254, 307, 17 |
| N apsv. | 30S | UEN | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 389, 137, 55 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

31

UEN

EB

-

244, 325, 19

§ 3

3

GUE/NGL

ats./PS

1

-

35, 545, 7

2

+

309, 259, 15

Aiz § 5

13

PPE-DE

PS

+

537, 36, 12

14

PPE-DE

EB

-

258, 307, 18

Apakšvirsraksts pirms 6. punkta

15

PPE-DE

-

§ 6

32

UEN

-

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

372, 206, 12

2

+

318, 257, 11

§ 7

33

UEN

-

16

PPE-DE

EB

+

436, 136, 13

Aiz § 7

4

GUE/NGL

-

§ 9

34/rev

UEN

-

17

PPE-DE

+

§ 10

9S

UEN

-

§ 11

18

PPE-DE

ats./PS

1

+

496, 74, 14

2

-

263, 298, 21

§ 12

35

UEN

bd

1

-

2

-

Aiz § 12

19

PPE-DE

PS

+

532, 40, 16

§ 14

36

UEN

-

5

GUE/NGL

EB

-

277, 293, 12

§ 15

6

GUE/NGL

PS

-

41, 533, 14

37

UEN

-

Aiz § 15

20

PPE-DE

PS

-

258, 307, 20

7

GUE/NGL

PS

+

291, 283, 13

Apakšvirsraksts pirms 26. punkta

21

PPE-DE

-

§ 26

38/red.

UEN

-

22

PPE-DE

-

§ 27

8

GUE/NGL

EB

-

66, 507, 9

§ 28

39

UEN

-

Aiz § 31

40

UEN

-

§ 33

41

UEN

-

§ 37

42

UEN

-

Aiz § 40

49

IND/DEM

PS

-

95, 472, 19

50

IND/DEM

PS

-

69, 498, 19

§ 41

43

UEN

-

§ 42

44S

UEN

A

§ 44

45

UEN

-

23

PPE-DE

ats./PS

1

+

493, 73, 19

2

-

262, 299, 20

§ 46

46S

UEN

A

1

PSE

PS

+

511, 38, 37

grozīti mutiski

B apsv.

47

IND/DEM

PS

-

95, 473, 10

Aiz B apsvēruma

24

UEN

-

D apsv.

25

UEN

-

Aiz H apsv.

26

UEN

-

27

UEN

-

J apsv., 1. ievilk.

2

PSE

+

§

sākotnējais teksts

↓

L apsv.

28

UEN

-

10

PPE-DE

PS

+

530, 40, 14

M apsv.

29S

UEN

-

11

PPE-DE

+

Aiz M apsv.

12

PPE-DE

EB

-

254, 307, 17

N apsv.

30S

UEN

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

389, 137, 55

Grozījums Nr. 48 tika atsaukts.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: § 47, § 49 un § 50, kā arī galīgais balsojums

GUE/NGL: groz. Nr. 3, 6 un 7

PPE-DE: groz. Nr. 10, 13, 18, 19, 20, 23, 1 un galīgais balsojums

Verts/ALE: galīgais balsojums

PSE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Nr. 18

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pēc viņa apgalvojumiem”

2. daļa: šie vārdi

Nr. 23

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kas, vēl neatguvusies no 11. novembra notikumu šoka, tomēr ir terorisma apkarošanas priekšgalā”

2. daļa: šie vārdi

Nr. 3

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kā arī ārvalstu militārajās bāzēs”

2. daļa: šie vārdi

UEN

§ 6

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “smagi un nepieņemami”

2. daļa: šie vārdi

Nr. 35

1. daļa: “uzskata, ka lielais ... ASV sadarbību,”

2. daļa: “un ka līdz šim ... attieksmei un spīdzināšanai,”

Dažādi

Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 1:

pagaidu komitejas vadīto uzklausīšanu sēdes stenogrammu izstrādāšanu, kā arī šo stenogrammu tulkošanu to ES valstu valodās, kuras skar izmeklēšana;

15.   Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0385/2006, B6-0386/2006, B6-0391/2006, B6-0393/2006, B6-0395/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0385/2006 | | PPE-DE + UEN | EB | - | 172, 349, 21 |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0386/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 275, 239, 24 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | EB | + | 302, 219, 22 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0386/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0391/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0393/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0395/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0385/2006

PPE-DE + UEN

EB

-

172, 349, 21

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0386/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 9

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 11

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

275, 239, 24

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

EB

+

302, 219, 22

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0386/2006

PSE

↓

B6-0391/2006

Verts/ALE

↓

B6-0393/2006

ALDE

↓

B6-0395/2006

GUE/NGL

↓

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: § 1, § 9 un § 11

16.   Stratēģija un līdzekļi imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā

Ziņojums: Stavros LAMBRINIDIS (A6-0190/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 | 3S | PPE-DE | | - | |
| § 7 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 8 | 4 | PPE-DE | EB | - | 236, 308, 3 |
| § 9 | 5S | PPE-DE | PS | - | 252, 281, 6 |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 18 | 6S | PPE-DE | | - | |
| § 19 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 20 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 21 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 22 | 7 | PPE-DE | PS | - | 242, 291, 6 |
| 1 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 287, 248, 12 |
| § 24 | 8S | PPE-DE | | - | |
| § 26 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| C apsv. | 2 | PPE-DE | | + | |
| I apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 507, 19, 18 |
| J apsv., 1. ievilk. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| J apsv., 3. ievilk. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 296, 242, 4 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 6

3S

PPE-DE

-

§ 7

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 8

4

PPE-DE

EB

-

236, 308, 3

§ 9

5S

PPE-DE

PS

-

252, 281, 6

§ 14

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 17

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 18

6S

PPE-DE

-

§ 19

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 20

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 21

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 22

7

PPE-DE

PS

-

242, 291, 6

1

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

PS

+

287, 248, 12

§ 24

8S

PPE-DE

-

§ 26

§

sākotnējais teksts

ats.

+

C apsv.

2

PPE-DE

+

I apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

507, 19, 18

J apsv., 1. ievilk.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

J apsv., 3. ievilk.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

296, 242, 4

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: I apsvērums, groz. Nr. 5 un 7, kā arī § 22

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: § 7, § 14, § 17, § 19, § 20, § 21 un § 26

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

J apsvērums, 1. ievilkums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kā arī atzīstot imigrantu izglītību un profesionālo kvalifikāciju”

2. daļa: šie vārdi

J apsvērums, 3. ievilkums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un pārstāvniecība” un “pārvaldes”

2. daļa: šie vārdi

17.   Attīstība un migrācija

Ziņojums: Marie-Arlette CARLOTTI (A6-0210/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 448, 50, 34 |
| Aiz § 5 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 449, 82, 2 |
| § 15 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 402, 81, 33 |
| Aiz 7. atsauces | 1 | PPE-DE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 472, 24, 30 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 5

§

sākotnējais teksts

PS

+

448, 50, 34

Aiz § 5

2

PPE-DE

+

§ 6

§

sākotnējais teksts

PS

+

449, 82, 2

§ 15

§

sākotnējais teksts

PS

+

402, 81, 33

Aiz 7. atsauces

1

PPE-DE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

472, 24, 30

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

PSE: § 5, § 6 un § 15, kā arī galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: § 5, § 6, § 15

18.   Godīga tirdzniecība un attīstība

Ziņojums: Frithjof SCHMIDT (A6-0207/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 13 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 19 | 2 | PPE-DE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 222, 179, 6 |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| § 28 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 29 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 9. atsauce | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| E apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| F apsv. | 1 | PPE-DE | EB | - | 171, 226, 13 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 6

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 13

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 17

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 19

2

PPE-DE

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

222, 179, 6

3

+

4

+

§ 28

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 29

§

sākotnējais teksts

ats.

+

9. atsauce

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

D apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

E apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

F apsv.

1

PPE-DE

EB

-

171, 226, 13

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Grozījums Nr. 2 aizstāja § 19 kopumā.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: D, E apsvērums un § 6, § 13, § 17, § 28, § 29.

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

9. atsauce

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un jo īpaši tā 23. panta g) apakšpunktu”

2. daļa: šie vārdi

§ 19

1. daļa: “aicina Komisiju ... ko īsteno sievietes;”

2. daļa: “Eiropas Savienībā, ieskaitot ... veikaliem Worldshops;”

3. daļa:“c) Eiropas Savienībā un”

4. daļa:“jaunattīstības valstīs ... organizāciju darba un lomas veicināšanai;”

19.   AIDS, laiks rīkoties!

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0375/2006, B6-0376/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006, B6-0380/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0375/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0375/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0376/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0377/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0378/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0379/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0380/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0375/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 10

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0375/2006

GUE/NGL

↓

B6-0376/2006

UEN

↓

B6-0377/2006

PSE

↓

B6-0378/2006

PPE-DE

↓

B6-0379/2006

ALDE

↓

B6-0380/2006

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

§10

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un reproduktīvās”

2. daļa: šie vārdi

20.   Somālija

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006, B6-0415/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0400/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| C apsv. | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0400/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0405/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0406/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0410/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0412/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0415/2006 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0400/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

C apsv.

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

§ 11

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0400/2006

Verts/ALE

↓

B6-0405/2006

GUE/NGL

↓

B6-0406/2006

PPE-DE

↓

B6-0410/2006

ALDE

↓

B6-0412/2006

PSE

↓

B6-0415/2006

UEN

↓

Dažādi

Elena Valenciano Martínez-Orozco arī ir parakstījusi kopīgas rezolūcijas priekšlikumu.

Referents Simon Coveney ierosināja šādu mutisku grozījumu C apsvērumam:

| C. | tā kā Somālijā diemžēl vairāk nekā 15 gadus nav bijusi faktiska valsts valdība un Islāma tiesu savienība savās kontrolētajās teritorijās ir sākusi veidot radikālas islāma tiesas, lai uzņemtos atbildību par kārtību; tā kā saspīlējums tomēr saglabājas, jo pie varas ir klanu atbalstītāji; |
| --- | --- |

C.

tā kā Somālijā diemžēl vairāk nekā 15 gadus nav bijusi faktiska valsts valdība un Islāma tiesu savienība savās kontrolētajās teritorijās ir sākusi veidot radikālas islāma tiesas, lai uzņemtos atbildību par kārtību; tā kā saspīlējums tomēr saglabājas, jo pie varas ir klanu atbalstītāji;

Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu 11. punktam, lai adresātiem pievienotu Panāfrikas Parlamentu.

21.   Mauritānija

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006, B6-0416/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0399/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 26 | | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0399/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0403/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0407/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0409/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0413/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0416/2006 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0399/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 26

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0399/2006

Verts/ALE

↓

B6-0403/2006

GUE/NGL

↓

B6-0407/2006

PPE-DE

↓

B6-0409/2006

ALDE

↓

B6-0413/2006

PSE

↓

B6-0416/2006

UEN

↓

Dažādi

Michael Gahler ierosināja mutisku grozījumu 26. punktam, lai adresātiem pievienotu Panāfrikas Parlamentu.

22.   Vārda brīvība internetā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006, B6-0414/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0401/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 65, 0, 2 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0401/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0402/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0404/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0408/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0411/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0414/2006 | | PSE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0401/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

65, 0, 2

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0401/2006

Verts/ALE

↓

B6-0402/2006

UEN

↓

B6-0404/2006

GUE/NGL

↓

B6-0408/2006

PPE-DE

↓

B6-0411/2006

ALDE

↓

B6-0414/2006

PSE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

23.   Izcelsmes valsts norādes konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (“izcelsmes marķējums”)

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006, B6-0397/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0384/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 63, 0, 1 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0384/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0390/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0392/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0394/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0396/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0397/2006 | | ALDE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0384/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

63, 0, 1

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0384/2006

PSE

↓

B6-0390/2006

Verts/ALE

↓

B6-0392/2006

UEN

↓

B6-0394/2006

GUE/NGL

↓

B6-0396/2006

PPE-DE

↓

B6-0397/2006

ALDE

↓

INTA komiteja atsauca rezolūcijas priekšlikumu B6-0381/2006.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

ALDE: galīgais balsojums

Dažādi

Enrique Barón Crespo ierosināja šādu mutisku grozījumu 2. punktam:

| 2. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka Komisija un Padome pilnībā apzinās, kādu nozīmību Parlaments piešķir izcelsmes marķējumam, Komisija formāli nenosūtīja ieteikto regulu Parlamentam informēšanas nolūkos; apzinās, ka šis priekšlikums ir balstīts uz Līguma 133. pantu, un pēc būtības saistībā ar to nepastāv juridiska nepieciešamība konsultēties ar Parlamentu; tomēr uzstāj, ka vienmēr vajadzētu savlaicīgi nodrošināt iespēju Eiropas Parlamentam izteikt viedokli par jebkurām būtiskām iniciatīvām, ko uzsāk citas Kopienas iestādes; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka Komisija un Padome pilnībā apzinās, kādu nozīmību Parlaments piešķir izcelsmes marķējumam, Komisija formāli nenosūtīja ieteikto regulu Parlamentam informēšanas nolūkos; apzinās, ka šis priekšlikums ir balstīts uz Līguma 133. pantu, un pēc būtības saistībā ar to nepastāv juridiska nepieciešamība konsultēties ar Parlamentu; tomēr uzstāj, ka vienmēr vajadzētu savlaicīgi nodrošināt iespēju Eiropas Parlamentam izteikt viedokli par jebkurām būtiskām iniciatīvām, ko uzsāk citas Kopienas iestādes;

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   S. Hughes 2. ziņojums A6-0218/2006

Rezolūcija

Par: 465

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Ždanoka

Pret: 18

NI: Helmer, Masiel, Mote

PPE-DE: Březina, Cabrnoch, Callanan, Deß, Duchoň, Fajmon, Gräßle, Lauk, Lechner, Roithová, Škottová, Strejček, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 13

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Wise

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Kozlík, Speroni

PPE-DE: Ulmer, Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

2.   A. Alvaro ziņojums A6-0196/2006

Rezolūcija

Par: 442

ALDE: Bourlanges, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Jensen, Manders, Pistelli, Ries, Susta, Takkula, Toia

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Pret: 16

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi

PSE: Kuc

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 130

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Rogalski, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

3.   P. Gaubert ziņojums A6-0186/2006

Grozījums Nr. 19 un 28

Par: 81

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Graça Moura, Kaczmarek, Surján

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 12

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

Balsojuma labojumi

Par

Eva-Britt Svensson

Verts/ALE: van Buitenen

4.   RC B6-387/2006 — Uzņēmumu pārstrukturēšana

Grozījums Nr. 6

Par: 227

ALDE: Gibault, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 316

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 40

ALDE: Harkin

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Hänsch, Ilves, Masip Hidalgo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

5.   RC B6-387/2006 — Uzņēmumu pārstrukturēšana

Grozījums Nr. 12

Par: 231

ALDE: Cocilovo, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Castiglione, Coelho, Gargani, Musotto, Podestà, Queiró, Tajani

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 305

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 41

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Hänsch, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Hans-Peter Martin

6.   RC B6-387/2006 — Uzņēmumu pārstrukturēšana

Grozījums Nr. 8

Par: 222

ALDE: Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Martin Hans-Peter, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 37

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Ribeiro e Castro

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

7.   RC B6-387/2006 — Uzņēmumu pārstrukturēšana

Grozījums Nr. 7

Par: 225

ALDE: Cocilovo, Fourtou, Losco, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 321

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 42

ALDE: Pistelli

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Hänsch, Ilves, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Janelly Fourtou

8.   RC B6-387/2006 — Uzņēmumu pārstrukturēšana

Grozījums Nr. 3

Par: 234

ALDE: Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Tomczak, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 43

ALDE: Harkin

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, de Villiers

NI: Baco, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Florenz

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Ilves, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

9.   RC B6-387/2006 — Uzņēmumu pārstrukturēšana

Grozījums Nr. 4

Par: 245

ALDE: Cocilovo, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 317

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 17

ALDE: Harkin

IND/DEM: Pęk

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Hänsch, Ilves, Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

10.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 3, 1. daļa

Par: 35

ALDE: Manders

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Romagnoli

PPE-DE: Atkins, Garriga Polledo, Schnellhardt

PSE: Berlinguer

Pret: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 7

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Kamall, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

11.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 3, 2. daļa

Par: 309

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Parish, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foltyn-Kubicka

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 259

ALDE: Busk, Cocilovo, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Piskorski, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Gill, Hänsch, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, Martin David, Moraes, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 15

ALDE: Geremek, Kułakowski, Takkula

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Handzlik, Kamall, Nicholson, Ventre

PSE: Ilves, Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

12.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 13

Par: 537

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 36

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bonsignore, De Veyrac

UEN: Krasts

Atturas: 12

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Kamall, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

13.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

6. punkta 1. daļa

Par: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Freitas, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Kamall, Marques, Nicholson, Parish, Posselt, Purvis, Saïfi, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ventre, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 206

ALDE: Andria, Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Bielan, Camre, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 12

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

14.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

6. punkta 2. daļa

Par: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Coelho, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Freitas, Marques, Posselt, Saïfi, Seeberg, Thyssen

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 257

ALDE: Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Herczog

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 11

ALDE: Takkula

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

15.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 18, 1. daļa

Par: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 74

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Ribeiro e Castro, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zvěřina

Atturas: 14

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, De Veyrac, Saïfi

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

16.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 18 2. daļa

Par: 263

ALDE: Busk, Geremek, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gurmai, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Belet, Brejc, Brepoels, Dehaene

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 21

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

PPE-DE: Bachelot-Narquin, De Veyrac

Verts/ALE: van Buitenen

17.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 19

Par: 532

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 40

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

PPE-DE: Spautz

Atturas: 16

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Bachelot-Narquin, De Veyrac, Kamall, Mann Thomas

PSE: Leichtfried, Masip Hidalgo, Scheele

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

18.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 6

Par: 41

ALDE: Losco, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

PPE-DE: Florenz

PSE: Castex, Cottigny, De Keyser, Gomes, Leichtfried, Martínez Martínez

Pret: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

ALDE: Toia

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Kamall, Kasoulides

Verts/ALE: van Buitenen

19.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 20

Par: 258

ALDE: Busk, Cornillet, Deprez, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Pret: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Coelho, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Esteves, Freitas, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Papastamkos, Thyssen, Trakatellis, Vakalis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 20

ALDE: Geremek, Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

UEN: Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Antonis Samaras

20.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 7

Par: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Grosch

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 283

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, Manders, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska, Susta, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 13

ALDE: Geremek, Kułakowski

IND/DEM: Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martinez, Speroni

PPE-DE: Kamall

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

21.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 49

Par: 95

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Lulling, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Spautz, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Kuźmiuk, Muscardini, Musumeci, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 19

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Kamall, Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

22.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 50

Par: 69

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Lulling, Nicholson, Parish, Škottová, Spautz, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Kuźmiuk, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański

Pret: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 19

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Casini, Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Atturas

Hans-Peter Martin

23.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 23, 1. daļa

Par: 493

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 73

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Parish, Purvis, Ribeiro e Castro, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Thomsen

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 19

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall, Nicholson

PSE: Scheele

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Britta Thomsen

24.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 23, 2. daļa

Par: 262

ALDE: Busk, Deprez, Geremek, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Le Rachinel, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Pret: 299

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Thyssen

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 20

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Kamall, Reul

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

25.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 1

Par: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 38

ALDE: Chatzimarkakis, Hall, Hennis-Plasschaert, Karim, Lehideux, Ludford, Prodi

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Belder, Blokland, Tomczak

NI: Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: del Castillo Vera, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, López-Istúriz White, Rudi Ubeda, Vidal-Quadras

PSE: Öger, Tarabella

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Atturas: 37

ALDE: Guardans Cambó, Lynne

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, De Veyrac, Thyssen, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre

PSE: Tarand

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

José Manuel García-Margallo y Marfil

26.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 47

Par: 95

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Nicholson, Parish, Purvis, Queiró, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Tarabella

UEN: Kristovskis, Kuźmiuk, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Kallenbach, Lucas, Schlyter, Ždanoka

Pret: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kohlíček, Meijer, Remek

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Battilocchio, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Atturas: 10

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Kathy Sinnott

27.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Grozījums Nr. 10

Par: 530

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 40

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

PPE-DE: Olbrycht

PSE: Obiols i Germà

Atturas: 14

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Jan Olbrycht

Atturas

Kathy Sinnott

28.   G. C. Fava starpposma ziņojums A6-0213/2006

Rezolūcija

Par: 389

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gklavakis, Goepel, Gräßle, Grosch, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pīks, Pirker, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Reul, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Stauner, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 137

ALDE: Staniszewska

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Beazley, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fernández Martín, Fraga Estévez, Friedrich, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Lauk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Parish, Pieper, Podestà, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 55

ALDE: Geremek, Jensen, Kułakowski, Lehideux, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Daul, Descamps, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ferber, Gahler, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hoppenstedt, Hudacký, Kamall, Konrad, Kušķis, Mikolášik, Olajos, Őry, Papastamkos, Pleštinská, Radwan, Saïfi, Samaras, Schmitt, Schöpflin, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Toubon

PSE: Golik, Liberadzki, Szejna

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Tokia Saïfi, Jean-Claude Martinez, Antonis Samaras, Françoise Grossetête

29.   S. Lambrinidis ziņojums A6-0190/2006

Grozījums Nr. 5

Par: 252

ALDE: Deprez, Fourtou, Laperrouze, Losco, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Szejna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 281

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Bobošíková

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Grosch, Weisgerber

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Freitas, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Bernard Lehideux

30.   S. Lambrinidis ziņojums A6-0190/2006

Grozījums Nr. 7

Par: 242

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, Fourtou, Ries, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott, Tomczak

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Gahler, Hieronymi, Klich, Pieper, Schwab

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

ALDE: Toia

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Freitas

Verts/ALE: van Buitenen

31.   S. Lambrinidis ziņojums A6-0190/2006

22. punkts

Par: 287

ALDE: Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Nattrass, Sinnott

NI: Bobošíková, Rutowicz

PPE-DE: Becsey, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Evans Jonathan, Freitas, Grosch, Gyürk, Kamall, Koch, Nicholson, Saïfi, Šťastný

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 248

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cappato, Cornillet, Deprez, Fourtou, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ries, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Calabuig Rull, Hamon, Pinior, Tarabella

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kristovskis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hassi, Smith

Atturas: 12

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bauer, Papastamkos

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par

Evangelia Tzampazi,

Pret

James Nicholson, Bernard Lehideux, Anne Laperrouze

32.   S. Lambrinidis ziņojums A6-0190/2006

I apsvērums

Par: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 19

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Borghezio, Giertych, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Atturas: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen, Flautre

33.   S. Lambrinidis ziņojums A6-0190/2006

J apsvērums, 3. ievilkuma 2. daļa

Par: 296

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott, Tomczak

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Belet, Cederschiöld, Dehaene, Fjellner, Freitas, Hökmark, Ibrisagic, Liese, Saïfi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 242

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, Fourtou, Ries, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Lambrinidis, Muscat

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 4

NI: Baco

PPE-DE: Demetriou, Papastamkos

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret

Bernard Lehideux, Anne Laperrouze

34.   M. A. Carlotti ziņojums A6-0210/2006

5. punkts

Par: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 50

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Zvěřina

UEN: Camre

Atturas: 34

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Borghezio, Martin Hans-Peter, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

35.   M. A. Carlotti ziņojums A6-0210/2006

6. punkts

Par: 449

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 2

NI: Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

36.   M. A. Carlotti ziņojumsA6-0210/2006

15. punkts

Par: 402

ALDE: Pistelli

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 81

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Giertych, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 33

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Stevenson, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

37.   M. A. Carlotti ziņojums A6-0210/2006

Rezolūcija

Par: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Knapman, Rogalski, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Atturas: 30

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Stevenson, Strejček, Tannock, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

38.   RC B6-0401/2006 — Vārda brīvība internetā

Rezolūcija

Par: 65

ALDE: Busk, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Krupa, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Chichester, Chmielewski, Coveney, Deß, Gahler, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Lulling, Mavrommatis, Mayer, Olbrycht, Papastamkos, Posselt, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Sommer, Sonik, Sturdy, Sudre, Wieland, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Carlotti, Casaca, Ettl, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Hasse Ferreira, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Pinior, Reynaud, Sakalas, Scheele, Trautmann

UEN: Libicki, Muscardini, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Atturas: 2

GUE/NGL: Pflüger, Strož

39.   RC B6-0384/2006 — Izcelsmes marķējums

Rezolūcija

Par: 63

ALDE: Busk, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Krupa, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Chichester, Chmielewski, Coveney, Deß, Gahler, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Lulling, Mavrommatis, Mayer, Olbrycht, Papastamkos, Posselt, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Sommer, Sonik, Sturdy, Sudre, Wieland, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Assis, Ayala Sender, Barón Crespo, Casaca, Ettl, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Hasse Ferreira, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Sakalas, Scheele, Trautmann

UEN: Libicki, Muscardini, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Onesta

Atturas: 1

GUE/NGL: Pflüger

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0303

PVN iekasēšanas procedūras vienkāršošana pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm (KOM(2005)0089 — C6-0100/2005 — 2005/0019(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0089) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0089) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0100/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0100/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A6-0209/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A6-0209/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (1a) | Lai aizsargātu Kopienas intereses pret zaudējumiem saistībā ar pievienotās vērtības nodokli, it īpaši zaudējumiem krāpnieciskas vai cita veida nelegālu pārrobežu darbību rezultātā, dalībvalstīm cieši jāsadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (

  OLAF

  ), ko tās ir apņēmušās darīt saskaņā ar Līguma 280. pantu. |
| --- | --- |

(1a)

Lai aizsargātu Kopienas intereses pret zaudējumiem saistībā ar pievienotās vērtības nodokli, it īpaši zaudējumiem krāpnieciskas vai cita veida nelegālu pārrobežu darbību rezultātā, dalībvalstīm cieši jāsadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (

  OLAF

  ), ko tās ir apņēmušās darīt saskaņā ar Līguma 280. pantu.

| (9a) | Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt nodokļus. |
| --- | --- |

(9a)

Šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt nodokļus.

| (9b) | Lai efektīvi apkarotu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas atkāpju vienkāršošanai ir jāveido tikai ierobežota daļa no visaptverošas programmas, ar ko veic Kopienas pievienotās vērtības nodokļa piemērošanas kārtības reformu, un tomēr ir jāuzsāk šīs kārtības turpmākas reformas, kuras cita starpā paredz apkarot krāpšanos ar nodokļiem, lai modernizētu un vienkāršotu, piemēram, finanšu pakalpojumus, elektroniskos pakalpojumus, nodokļu dubultās uzlikšanas gadījumos, kā arī sabiedriskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(9b)

Lai efektīvi apkarotu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas atkāpju vienkāršošanai ir jāveido tikai ierobežota daļa no visaptverošas programmas, ar ko veic Kopienas pievienotās vērtības nodokļa piemērošanas kārtības reformu, un tomēr ir jāuzsāk šīs kārtības turpmākas reformas, kuras cita starpā paredz apkarot krāpšanos ar nodokļiem, lai modernizētu un vienkāršotu, piemēram, finanšu pakalpojumus, elektroniskos pakalpojumus, nodokļu dubultās uzlikšanas gadījumos, kā arī sabiedriskos pakalpojumus.

| (9c) | Kritēriji, kuri ir jāņem vērā, apsverot sistēmas maiņu PVN iekasēšanai, ir nodokļu iekasēšanas efektivitāte, nodokļu taisnīgums, kā arī praktiskais pielietojums uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(9c)

Kritēriji, kuri ir jāņem vērā, apsverot sistēmas maiņu PVN iekasēšanai, ir nodokļu iekasēšanas efektivitāte, nodokļu taisnīgums, kā arī praktiskais pielietojums uzņēmumiem.

| (1) | Tās 4. panta 4. punktam pievieno šādu daļu:



  Ja dalībvalsts izmanto otrajā daļā paredzēto iespēju, tā nodrošina, lai šīs iespējas piemērošana nesniegtu apliekamajām personām nedz nepamatotas priekšrocības, nedz arī nepamatoti nostādītu tās neizdevīgākā stāvoklī. |
| --- | --- |

(1)

Ja dalībvalsts izmanto otrajā daļā paredzēto iespēju, tā nodrošina, lai šīs iespējas piemērošana nesniegtu apliekamajām personām nedz nepamatotas priekšrocības, nedz arī nepamatoti nostādītu tās neizdevīgākā stāvoklī.

Svītrots

| 2) | Direktīvas 5. panta 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:



  Ja vajadzīgs, dalībvalstis var veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus, ja saņēmējs nav pilnā mērā apliekams ar nodokļiem. Tās nodrošina, lai netiktu nodrošinātas nedz nepamatotas priekšrocības, nedz arī nepamatoti izveidots neizdevīgāks stāvoklis. |
| --- | --- |

2)

Ja vajadzīgs, dalībvalstis var veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus, ja saņēmējs nav pilnā mērā apliekams ar nodokļiem. Tās nodrošina, lai netiktu nodrošinātas nedz nepamatotas priekšrocības, nedz arī nepamatoti izveidots neizdevīgāks stāvoklis.

Svītrots

| (7a) | 21. panta 2. punktā, 28.g panta versijā, pievieno sekojošu (ca) apakšpunktu:









  (ca) | Atšķirībai starp pakalpojumiem, par kuriem saņēmējam ir pienākums maksāt nodokli, un tiem pakalpojumiem, par kuriem, tāpat kā līdz šim, par nodokļa samaksu ir atbildīgs uzņēmums, kas sniedz pakalpojumu, jābūt uzņēmumiem skaidri un nepārprotami saprotamiem un pieņemamiem. |
| --- | --- | --- |

(7a)

(ca)

Atšķirībai starp pakalpojumiem, par kuriem saņēmējam ir pienākums maksāt nodokli, un tiem pakalpojumiem, par kuriem, tāpat kā līdz šim, par nodokļa samaksu ir atbildīgs uzņēmums, kas sniedz pakalpojumu, jābūt uzņēmumiem skaidri un nepārprotami saprotamiem un pieņemamiem.

| (7.b) | Iekļauj šādu pantu:



  30. a pants




  Lai cīnītos pret pārrobežu krāpšanu ar pievienotās vērtības nodokli, jo īpaši pret tā saukto karuseļveida krāpšanu, kas kaitē Kopienas finansiālajām interesēm, dalībvalstis mudina atbildīgās iestādes gadījumā, ja ir aizdomas par krāpšanu, cieši sadarboties ar

  OLAF

  . Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam par sasniegto progresu šajā jomā, sagatavojot gada pārskatu saskaņā ar Līguma 280. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(7.b)

30. a pants

Lai cīnītos pret pārrobežu krāpšanu ar pievienotās vērtības nodokli, jo īpaši pret tā saukto karuseļveida krāpšanu, kas kaitē Kopienas finansiālajām interesēm, dalībvalstis mudina atbildīgās iestādes gadījumā, ja ir aizdomas par krāpšanu, cieši sadarboties ar

  OLAF

  . Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam par sasniegto progresu šajā jomā, sagatavojot gada pārskatu saskaņā ar Līguma 280. panta 5. punktu.

| (7.c) | Iekļauj šādu pantu:



  34. a pants




  Lai noteiktu Eiropas Savienībai vispiemērotāko ilgtermiņa pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas kārtību, Komisija izstrādā vispusīgu salīdzinošu novērtējumu par valstu viedokli šajā jautājumā, norādot uz daudzām un dažādām sekām gadījumā, ja sistēmu mainītu, pārejot uz apgrieztās iekasēšanas mehānismu, kā arī priekšrocībām un trūkumiem, ar ko tādā gadījumā jārēķinās dalībvalstīm un uzņēmējiem, kas darbojas Kopienā. |
| --- | --- |

(7.c)

34. a pants

Lai noteiktu Eiropas Savienībai vispiemērotāko ilgtermiņa pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas kārtību, Komisija izstrādā vispusīgu salīdzinošu novērtējumu par valstu viedokli šajā jautājumā, norādot uz daudzām un dažādām sekām gadījumā, ja sistēmu mainītu, pārejot uz apgrieztās iekasēšanas mehānismu, kā arī priekšrocībām un trūkumiem, ar ko tādā gadījumā jārēķinās dalībvalstīm un uzņēmējiem, kas darbojas Kopienā.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0304

ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsme, stabilitāte un attīstība

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Karību jūras reģiona partnerību izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (2006/2123 (INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 2. marta paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai”, KOM(2006)0086 (še turpmāk — “Komisijas paziņojums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 2. marta paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai”, KOM(2006)0086 (še turpmāk — “Komisijas paziņojums”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada aprīļa attīstības ziņojuma par reģionālo stratēģiju Karību jūras reģionā 1. un 2. sējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada aprīļa attīstības ziņojuma par reģionālo stratēģiju Karību jūras reģionā 1. un 2. sējumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 10. aprīļa“Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes” sanāksmes slēdzienus un iepriekš minētās organizācijas apstiprināto kopējo nostāju par Kubu 1996. gada 2. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 10. aprīļa“Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes” sanāksmes slēdzienus un iepriekš minētās organizācijas apstiprināto kopējo nostāju par Kubu 1996. gada 2. decembrī,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgu paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku — “Eiropas konsenss attīstības jomā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgu paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku — “Eiropas konsenss attīstības jomā” (1),

| — | ņemot vērā 2006. gada 1. aprīļa Vīnes deklarāciju, ko pieņēma trešajā Eiropas, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības forumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 1. aprīļa Vīnes deklarāciju, ko pieņēma trešajā Eiropas, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības forumā,

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Ekonomikas partnerattiecību nolīgumu (EPN) ietekmi uz attīstību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Ekonomikas partnerattiecību nolīgumu (EPN) ietekmi uz attīstību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0211/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0211/2006),

| A. | tā kā līdz 2020. gadam dažas Karību reģiona valstis būs kļuvušas par attīstītām valstīm, bet citas būs noslīdējušas no vidēju ienākumu valstu kategorijas uz valstu kategoriju ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā līdz 2020. gadam dažas Karību reģiona valstis būs kļuvušas par attīstītām valstīm, bet citas būs noslīdējušas no vidēju ienākumu valstu kategorijas uz valstu kategoriju ar zemiem ienākumiem;

| B. | tā kā šīs mazās salu valstis ir ļoti neaizsargātas pret dabas katastrofām un citiem ārējiem satricinājumiem, |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs mazās salu valstis ir ļoti neaizsargātas pret dabas katastrofām un citiem ārējiem satricinājumiem,

| C. | tā kā starp Komisiju un CARIFORUM
   (3) pārstāvjiem ir notikušas sarunas par Komisija paziņojumu, kas tas bija sagatavots projekta veidā; |
| --- | --- |

C.

tā kā starp Komisiju un CARIFORUM
   (3) pārstāvjiem ir notikušas sarunas par Komisija paziņojumu, kas tas bija sagatavots projekta veidā;

| D. | tā kā vienota Karību reģiona tirgus un ekonomikas (CSME) izveidošana, kas pamatojas uz pašnoteikšanos, ir nozīmīgs instruments reģionālajā integrācijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā vienota Karību reģiona tirgus un ekonomikas (CSME) izveidošana, kas pamatojas uz pašnoteikšanos, ir nozīmīgs instruments reģionālajā integrācijā;

| E. | tā kā CARIFORUM valstis gribēja Ekonomiskās partnerības nolīguma (EPN) sarunās iekļaut skaidru attīstības politikas dimensiju nolūkā apkarot pieaugošo nabadzību un nevienlīdzību, veicināt sociālo kohēziju un sasniegt Tūkstošgades mērķus; |
| --- | --- |

E.

tā kā CARIFORUM valstis gribēja Ekonomiskās partnerības nolīguma (EPN) sarunās iekļaut skaidru attīstības politikas dimensiju nolūkā apkarot pieaugošo nabadzību un nevienlīdzību, veicināt sociālo kohēziju un sasniegt Tūkstošgades mērķus;

| F. | tā kā vairāk nekā 60 % reģiona iedzīvotāju ir jaunāki par 30 gadiem, un tā kā vispārēja piekļuve izglītībai ir neatrisināta problēma visās Karību reģiona valstīs, izņemot Kubu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 60 % reģiona iedzīvotāju ir jaunāki par 30 gadiem, un tā kā vispārēja piekļuve izglītībai ir neatrisināta problēma visās Karību reģiona valstīs, izņemot Kubu;

| G. | ņemot vērā to, ka Beļģijas valdība ir pozitīvi novērtējusi nozīmīgo dialogu un sadarbību ar Kubas valdību attīstības jomā; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā to, ka Beļģijas valdība ir pozitīvi novērtējusi nozīmīgo dialogu un sadarbību ar Kubas valdību attīstības jomā;

| H. | tā kā ir sācies 10. Eiropas Attīstības fonda apropriāciju plānošanas posms, un tā kā turpmāk atbalsts no šā fonda jāizmaksā ātrāk un efektīvāk, un tas labāk jāpiemēro reģiona valstu vajadzībām, |
| --- | --- |

H.

tā kā ir sācies 10. Eiropas Attīstības fonda apropriāciju plānošanas posms, un tā kā turpmāk atbalsts no šā fonda jāizmaksā ātrāk un efektīvāk, un tas labāk jāpiemēro reģiona valstu vajadzībām,

| 1. | atzinīgi vērtē CARIFORUM valstu grupas iesaistīšanu apspriedēs par Komisijas paziņojuma projektu un ar gandarījumu atzīmē to, ka paziņojumā ir ņemta vērā lielākā daļa reģiona valstu norādīto problēmu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē CARIFORUM valstu grupas iesaistīšanu apspriedēs par Komisijas paziņojuma projektu un ar gandarījumu atzīmē to, ka paziņojumā ir ņemta vērā lielākā daļa reģiona valstu norādīto problēmu;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir balstījusi savu stratēģiju uz vienlīdzības, partnerības un īpašumtiesību ētiku; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir balstījusi savu stratēģiju uz vienlīdzības, partnerības un īpašumtiesību ētiku;

| 3. | uzskata Eiropas Parlamenta faktisko ignorēšanu, izmantojot grafiku, kas padarīja neiespējamu tā līdzdalību sadarbības stratēģijas izstrādāšanā Karību reģionam, par ārkārtīgi nožēlojamu trīs Eiropas iestāžu vienotās pieejas laušanu, kas bija pierādījusi sevi, izstrādājot Āfrikas stratēģiju, kā arī Eiropas konsensu par Eiropas Savienības attīstības politiku; |
| --- | --- |

3.

uzskata Eiropas Parlamenta faktisko ignorēšanu, izmantojot grafiku, kas padarīja neiespējamu tā līdzdalību sadarbības stratēģijas izstrādāšanā Karību reģionam, par ārkārtīgi nožēlojamu trīs Eiropas iestāžu vienotās pieejas laušanu, kas bija pierādījusi sevi, izstrādājot Āfrikas stratēģiju, kā arī Eiropas konsensu par Eiropas Savienības attīstības politiku;

| 4. | pauž nožēlu par Komisijas attīstības ziņojumā sniegto ieteikumu nepietiekamu ņemšanu vērā; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par Komisijas attīstības ziņojumā sniegto ieteikumu nepietiekamu ņemšanu vērā;

| 5. | piekrīt Komisijas secinājumam, ka līdz šim abu reģionu sadarbību nav pavadījis atbilstīgs politiskais dialogs; uzskata praksi sasaukt reizi divos gados stundu garu sanāksmi starp ES trīs lēmējinstitūciju un CARIFORUM valstu valdību vadītājiem par nepietiekamu un atzinīgi vērtē priekšlikumu turpmāk atvēlēt šādam dialogam nepieciešamo laiku visos līmeņos; |
| --- | --- |

5.

piekrīt Komisijas secinājumam, ka līdz šim abu reģionu sadarbību nav pavadījis atbilstīgs politiskais dialogs; uzskata praksi sasaukt reizi divos gados stundu garu sanāksmi starp ES trīs lēmējinstitūciju un CARIFORUM valstu valdību vadītājiem par nepietiekamu un atzinīgi vērtē priekšlikumu turpmāk atvēlēt šādam dialogam nepieciešamo laiku visos līmeņos;

| 6. | atzinīgi vērtē Francijas aizjūras departamentu, kas atrodas šajā reģionā (Gvadelupa, Franču Gvineja un Martinika), un citu Karību reģiona aizjūras valstu un teritoriju (PTOM) plānoto iesaistīšanu politiskā dialogā turpmāk; tomēr šajā sakarā atbalsta Karību reģiona valstu viedokli, ka šīs iesaistīšanas nosacījumi vispirms jāapspriež ar tām valstīm, kuras saistībā ar Kotonū līgumu (4) ir parakstījušas vienošanos par politiskā dialoga metodoloģiju, |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Francijas aizjūras departamentu, kas atrodas šajā reģionā (Gvadelupa, Franču Gvineja un Martinika), un citu Karību reģiona aizjūras valstu un teritoriju (PTOM) plānoto iesaistīšanu politiskā dialogā turpmāk; tomēr šajā sakarā atbalsta Karību reģiona valstu viedokli, ka šīs iesaistīšanas nosacījumi vispirms jāapspriež ar tām valstīm, kuras saistībā ar Kotonū līgumu (4) ir parakstījušas vienošanos par politiskā dialoga metodoloģiju,

| 7. | atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu nostāju (ĀKK), ka atsevišķu ES politikas jomu definēšana attiecībā uz trim ĀKK reģioniem nekādā gadījumā nedrīkst iedragāt Eiropas Savienības un ĀKK valstu vispārējās attiecības; atzinīgi vērtē papildu foruma izveidošanu politiskajam dialogam augstākā līmeņa sanāksmju veidā starp Eiropas Savienību un Latīņamerikas un Karību reģiona valstīm (LAK valstīm), bet uzsver, ka prioritāte ir nosacījumiem saistībā ar Kotonū nolīgumu; |
| --- | --- |

7.

atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu nostāju (ĀKK), ka atsevišķu ES politikas jomu definēšana attiecībā uz trim ĀKK reģioniem nekādā gadījumā nedrīkst iedragāt Eiropas Savienības un ĀKK valstu vispārējās attiecības; atzinīgi vērtē papildu foruma izveidošanu politiskajam dialogam augstākā līmeņa sanāksmju veidā starp Eiropas Savienību un Latīņamerikas un Karību reģiona valstīm (LAK valstīm), bet uzsver, ka prioritāte ir nosacījumiem saistībā ar Kotonū nolīgumu;

| 8. | atbalsta Komisijas paziņojumā pausto nodomu stiprināt uzticamas iestādes un veicināt labu pārvaldību un pārredzamību finanšu, nodokļu un tieslietu jomās Karību juras reģiona valstīs; aicina visas Karību reģiona valstis ratificēt ANO Konvenciju pret starptautisko organizēto noziedzību un ANO Pretkorupcijas konvenciju; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Komisijas paziņojumā pausto nodomu stiprināt uzticamas iestādes un veicināt labu pārvaldību un pārredzamību finanšu, nodokļu un tieslietu jomās Karību juras reģiona valstīs; aicina visas Karību reģiona valstis ratificēt ANO Konvenciju pret starptautisko organizēto noziedzību un ANO Pretkorupcijas konvenciju;

| 9. | atbalsta Komisijas nodomu piešķirt prioritāti veidojamā Karību jūras reģiona valstu vienotā tirgus un ekonomikas atbalstam; atkārtoti atgādina savu viedokli, ka EPN sarunu centrā jābūt attīstības mērķiem un Karību jūras reģiona tikko izveidotajam iekšējam tirgum nepieciešams atbilstošs ar tirdzniecību saistīts atbalsts un potenciāla veidošana un ka jānorit pienācīgam tirdzniecības liberalizācijas procesam; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Komisijas nodomu piešķirt prioritāti veidojamā Karību jūras reģiona valstu vienotā tirgus un ekonomikas atbalstam; atkārtoti atgādina savu viedokli, ka EPN sarunu centrā jābūt attīstības mērķiem un Karību jūras reģiona tikko izveidotajam iekšējam tirgum nepieciešams atbilstošs ar tirdzniecību saistīts atbalsts un potenciāla veidošana un ka jānorit pienācīgam tirdzniecības liberalizācijas procesam;

| 10. | aicina Komisiju nodrošināt, ka EPN tiek strukturēti, ņemot vērā reģionālos apstākļus un ierobežojumus, ļaujot izmantot mainīgo ģeometriju, ja tas ir nepieciešams; aicina konsekventi pildīt jebkuras no EPN sarunām izrietošās saistības, rūpējoties par attīstības atbalsta sniegšanu attiecīgajām valdībām saistībā ar EPN, attiecīgajām valdībām norādot uz galvenajām problēmu jomām, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, lai uzlabotu konkurētspēju, fiskālo noregulējumu un atbalstu tirdzniecības sekmēšanai; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju nodrošināt, ka EPN tiek strukturēti, ņemot vērā reģionālos apstākļus un ierobežojumus, ļaujot izmantot mainīgo ģeometriju, ja tas ir nepieciešams; aicina konsekventi pildīt jebkuras no EPN sarunām izrietošās saistības, rūpējoties par attīstības atbalsta sniegšanu attiecīgajām valdībām saistībā ar EPN, attiecīgajām valdībām norādot uz galvenajām problēmu jomām, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, lai uzlabotu konkurētspēju, fiskālo noregulējumu un atbalstu tirdzniecības sekmēšanai;

| 11. | atkārtoti vērš uzmanību uz lielo ieguldījumu, ko dažu Karību reģiona valstu budžetam un ieguldījumu veikšanas spējai dod ienākumi no muitas nodevām un, pamatojoties uz to, secina, ka pašlaik šos ienākumus nevar kompensēt no nodokļiem, tāpēc bez atbilstīgas kompensācijas nedrīkst veikt pasākumus, kas var izraisīt šo ienākumu zaudēšanu; tomēr uzsver, ka tirdzniecības pieaugums starp Karību reģiona valstīm un jaunattīstības valstīm kopumā spētu palīdzēt kompensēt muitas nodevu ieņēmumu zaudējumus un veicināt stabilākus ieņēmumu avotus; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti vērš uzmanību uz lielo ieguldījumu, ko dažu Karību reģiona valstu budžetam un ieguldījumu veikšanas spējai dod ienākumi no muitas nodevām un, pamatojoties uz to, secina, ka pašlaik šos ienākumus nevar kompensēt no nodokļiem, tāpēc bez atbilstīgas kompensācijas nedrīkst veikt pasākumus, kas var izraisīt šo ienākumu zaudēšanu; tomēr uzsver, ka tirdzniecības pieaugums starp Karību reģiona valstīm un jaunattīstības valstīm kopumā spētu palīdzēt kompensēt muitas nodevu ieņēmumu zaudējumus un veicināt stabilākus ieņēmumu avotus;

| 12. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka reģiona nelielās, atvērtās valstu ekonomikas ir īpaši neaizsargātas pret globālā tirgus spēkiem; tomēr norāda, ka progresīva tirgus liberalizācija ar atbilstošiem aizsardzības mehānismiem, dodot pietiekamu pielāgošanās laiku, veicina attīstību un tādējādi var būt līdzeklis cīņā ar nabadzību; |
| --- | --- |

12.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka reģiona nelielās, atvērtās valstu ekonomikas ir īpaši neaizsargātas pret globālā tirgus spēkiem; tomēr norāda, ka progresīva tirgus liberalizācija ar atbilstošiem aizsardzības mehānismiem, dodot pietiekamu pielāgošanās laiku, veicina attīstību un tādējādi var būt līdzeklis cīņā ar nabadzību;

| 13. | uzskata, ka tirdzniecību saistītā potenciāla veidošanas pasākumiem jāparedz piedāvājuma ierobežojumi, tostarp atbalstot pamatproduktu ražošanu un produkcijas dažādošanu, stimulējot atbalstu un konsultācijas ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, novēršot ieguldījumu birokrātiskos šķēršļus un tādējādi veicinot komercdarbības attīstību reģionā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka tirdzniecību saistītā potenciāla veidošanas pasākumiem jāparedz piedāvājuma ierobežojumi, tostarp atbalstot pamatproduktu ražošanu un produkcijas dažādošanu, stimulējot atbalstu un konsultācijas ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, novēršot ieguldījumu birokrātiskos šķēršļus un tādējādi veicinot komercdarbības attīstību reģionā;

| 14. | mudina Komisiju īstenot tās novērtējuma ziņojuma 7. ieteikumu ņemt vērā principus, uz kuriem pamatojas ANO Mazo salu jaunattīstības valstu tīkls; un prasa, lai Komisija publiski izplatīt veikto pētījumu par tirgus liberalizācijas un globalizācijas ietekmi uz šādu valstu noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju īstenot tās novērtējuma ziņojuma 7. ieteikumu ņemt vērā principus, uz kuriem pamatojas ANO Mazo salu jaunattīstības valstu tīkls; un prasa, lai Komisija publiski izplatīt veikto pētījumu par tirgus liberalizācijas un globalizācijas ietekmi uz šādu valstu noturīgu attīstību;

| 15. | uzskata par nepietiekami apropriētām kompensācijas un pielāgošanas programmas cukura un banānu tirgus izmaiņu ietekmes mazināšanai, un, ņemot vērā nesenās demonstrācijas reģionā, pauž bažas, ka sadarbības mērķis — sociālā kohēzija var būt nopietni apdraudēts; |
| --- | --- |

15.

uzskata par nepietiekami apropriētām kompensācijas un pielāgošanas programmas cukura un banānu tirgus izmaiņu ietekmes mazināšanai, un, ņemot vērā nesenās demonstrācijas reģionā, pauž bažas, ka sadarbības mērķis — sociālā kohēzija var būt nopietni apdraudēts;

| 16. | prasa Komisijai izstrādāt programmas lauksaimniecības pārveides veicināšanai, lai atbilstīgi sociālpolitiskiem, nodrošinātības ar pārtiku, enerģētikas politikas un vides politikas aspektiem veicinātu pienācīgas darba vietas saimniecībās, kas pašlaik tiek apsaimniekotas tradicionālā, veidā, kas nav konkurētspējīgs; |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai izstrādāt programmas lauksaimniecības pārveides veicināšanai, lai atbilstīgi sociālpolitiskiem, nodrošinātības ar pārtiku, enerģētikas politikas un vides politikas aspektiem veicinātu pienācīgas darba vietas saimniecībās, kas pašlaik tiek apsaimniekotas tradicionālā, veidā, kas nav konkurētspējīgs;

| 17. | aicina sadarbības stratēģijā pievērst lielāku uzmanību sociālajai, kultūras un vides ietekmei, kā arī sistemātiska ietekmes vērtējuma un attīstības nodrošināšanai, pamatojoties uz Tūkstošgades attīstības mērķu rādītājiem; |
| --- | --- |

17.

aicina sadarbības stratēģijā pievērst lielāku uzmanību sociālajai, kultūras un vides ietekmei, kā arī sistemātiska ietekmes vērtējuma un attīstības nodrošināšanai, pamatojoties uz Tūkstošgades attīstības mērķu rādītājiem;

| 18. | atzinīgi vērtē svarīgu vides aizsardzības uzdevumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā ar Karību reģiona valstīm un aicina piešķirt ievērojamu finansējumu atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanas un energoefektivitātes attīstībai, lai ierobežotu pieaugošo naftas cenu graujošo ietekmi un palēninātu klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē svarīgu vides aizsardzības uzdevumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā ar Karību reģiona valstīm un aicina piešķirt ievērojamu finansējumu atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanas un energoefektivitātes attīstībai, lai ierobežotu pieaugošo naftas cenu graujošo ietekmi un palēninātu klimata pārmaiņas;

| 19. | piekrīt Komisijas bažām par to, ka globālo klimata pārmaiņu rezultātā laika apstākļu izraisītās dabas katastrofas reģionā būs biežākas un intensīvākas arī turpmāk, un atbalsta mērķi uzlabot dabas katastrofu pārvaldību, bet pauž nožēlu par to, ka nav pieminēts ES un ĀKK 2005. gadā ierīkotais aprīkojums dabas katastrofu gadījumos; aicina Komisiju atbalstīt pastāvīgu šāda aprīkojuma ilgtermiņa izveidošanu; prasa, lai Komisija sniedz pārskatu Eiropas Parlamenta Attīstības komitejai un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sociālo jautājumu un vides komitejai par regulāru šā procesa izpildes termiņu pārbaudi vērš uzmanību uz Karību reģiona valstu ekonomiku neaizsargātību pret dabas katastrofām un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā izmantos jaunas, ātrākas maksājuma procedūras rekonstrukcijas atbalstam, kurš ietver obligāto iepriekšējo finansējumu; |
| --- | --- |

19.

piekrīt Komisijas bažām par to, ka globālo klimata pārmaiņu rezultātā laika apstākļu izraisītās dabas katastrofas reģionā būs biežākas un intensīvākas arī turpmāk, un atbalsta mērķi uzlabot dabas katastrofu pārvaldību, bet pauž nožēlu par to, ka nav pieminēts ES un ĀKK 2005. gadā ierīkotais aprīkojums dabas katastrofu gadījumos; aicina Komisiju atbalstīt pastāvīgu šāda aprīkojuma ilgtermiņa izveidošanu; prasa, lai Komisija sniedz pārskatu Eiropas Parlamenta Attīstības komitejai un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sociālo jautājumu un vides komitejai par regulāru šā procesa izpildes termiņu pārbaudi vērš uzmanību uz Karību reģiona valstu ekonomiku neaizsargātību pret dabas katastrofām un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā izmantos jaunas, ātrākas maksājuma procedūras rekonstrukcijas atbalstam, kurš ietver obligāto iepriekšējo finansējumu;

| 20. | kritizē to, ka stratēģija attiecībā uz Karību reģiona valstīm pārāk maz uzmanības velta jauniešu bezdarba problēmas novēršanai un jaunu cilvēku pieaugošajai neapmierinātībai; pauž bažas, ka gaidāmā krīze Karību reģiona lauksaimniecības nozarē šo situāciju vēl saasinās; |
| --- | --- |

20.

kritizē to, ka stratēģija attiecībā uz Karību reģiona valstīm pārāk maz uzmanības velta jauniešu bezdarba problēmas novēršanai un jaunu cilvēku pieaugošajai neapmierinātībai; pauž bažas, ka gaidāmā krīze Karību reģiona lauksaimniecības nozarē šo situāciju vēl saasinās;

| 21. | uzsver, cik nozīmīga var būt noturīga tūrisma attīstība, kas ir viens no ekonomikas attīstības veidiem, un ierosina finansiālu atbalstu tā attīstībai svarīgu infrastruktūru izveidei (ceļi, ostas, lidostas u.tml.); tomēr vērš uzmanību uz Komisijas nespēju atzīt, ka šīs noturības būtisks priekšnoteikums ir tūrisma objektu reģionālās un vietējās īpašumtiesības, un tās jāveicina, lai samazinātu peļņas aizplūšanu un nodrošinātu to, ka vietējiem iedzīvotājiem netiek piešķirta vienīgi apkalpotāju loma, un laikus novērstu dabas ainavu galīgu izpostīšanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik nozīmīga var būt noturīga tūrisma attīstība, kas ir viens no ekonomikas attīstības veidiem, un ierosina finansiālu atbalstu tā attīstībai svarīgu infrastruktūru izveidei (ceļi, ostas, lidostas u.tml.); tomēr vērš uzmanību uz Komisijas nespēju atzīt, ka šīs noturības būtisks priekšnoteikums ir tūrisma objektu reģionālās un vietējās īpašumtiesības, un tās jāveicina, lai samazinātu peļņas aizplūšanu un nodrošinātu to, ka vietējiem iedzīvotājiem netiek piešķirta vienīgi apkalpotāju loma, un laikus novērstu dabas ainavu galīgu izpostīšanu;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas piedāvājumu būt gataviem politiskajam dialogam ar Kubu; tomēr kritizē stingros ierobežojumus, kas attiecībā uz ikvienu šādu dialogu tiek paredzēti, pamatojoties uz 1996. gada kopējo nostāju; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas piedāvājumu būt gataviem politiskajam dialogam ar Kubu; tomēr kritizē stingros ierobežojumus, kas attiecībā uz ikvienu šādu dialogu tiek paredzēti, pamatojoties uz 1996. gada kopējo nostāju;

| 23. | norāda, ka sekmīga Eiropas Savienības ietekme uz ASV embargo politikas izbeigšanā varētu radīt ievērojamu ekonomisku labumu visam reģionam; ņemot vērā politiku, kas pamatojas uz politisko, sociālo, individuālo un ekonomisko cilvēktiesību ievērošanu, prasa uzsākt izšķirošu dialogu ar Kubas valdību, |
| --- | --- |

23.

norāda, ka sekmīga Eiropas Savienības ietekme uz ASV embargo politikas izbeigšanā varētu radīt ievērojamu ekonomisku labumu visam reģionam; ņemot vērā politiku, kas pamatojas uz politisko, sociālo, individuālo un ekonomisko cilvēktiesību ievērošanu, prasa uzsākt izšķirošu dialogu ar Kubas valdību,

| 24. | uzsver, ka svarīgi ir koordinēt attīstības programmas ar reģiona valstīm, kas nepieder ES, jo īpaši ar Kanādu, Ķīnu, Brazīliju un Venecuēlu, un šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija uz citu dalībnieku iesaistīšanu raugās ar zināmu neuzticību; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka svarīgi ir koordinēt attīstības programmas ar reģiona valstīm, kas nepieder ES, jo īpaši ar Kanādu, Ķīnu, Brazīliju un Venecuēlu, un šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija uz citu dalībnieku iesaistīšanu raugās ar zināmu neuzticību;

| 25. | uzsver reģiona neviendabīgo struktūru un prasa diferencētāku sadarbības stratēģiju; ņemot vērā šos apstākļus, aicina Komisiju novērtēt atsevišķi katru Karību reģiona valsti, cita starpā, ņemot vērā to pārredzamības līmeni, to, cik spēcīgās un neatkarīgās ir šo valstu iestādes un cik laba ir pārvaldība, vai koncentrēšanās uz budžeta atbalstu ir piemērota metode, lai sasniegtu attīstības mērķus; |
| --- | --- |

25.

uzsver reģiona neviendabīgo struktūru un prasa diferencētāku sadarbības stratēģiju; ņemot vērā šos apstākļus, aicina Komisiju novērtēt atsevišķi katru Karību reģiona valsti, cita starpā, ņemot vērā to pārredzamības līmeni, to, cik spēcīgās un neatkarīgās ir šo valstu iestādes un cik laba ir pārvaldība, vai koncentrēšanās uz budžeta atbalstu ir piemērota metode, lai sasniegtu attīstības mērķus;

| 26. | vērš īpašu uzmanību ārkārtīgi smagajai situācijai Haiti un aicina Komisiju un dalībvalstis papildus vispārējai sadarbībai ar Karību reģiona valstīm izstrādāt īpašu programmu Haiti, kuras īstenošana prasīs papildu līdzekļus; kopumā atzinīgi vērtē apmierinošo prezidenta un parlamenta vēlēšanu norisi Haiti 2006. gada februārī un aprīlī; |
| --- | --- |

26.

vērš īpašu uzmanību ārkārtīgi smagajai situācijai Haiti un aicina Komisiju un dalībvalstis papildus vispārējai sadarbībai ar Karību reģiona valstīm izstrādāt īpašu programmu Haiti, kuras īstenošana prasīs papildu līdzekļus; kopumā atzinīgi vērtē apmierinošo prezidenta un parlamenta vēlēšanu norisi Haiti 2006. gada februārī un aprīlī;

| 27. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Karību reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

27.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Karību reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0113.

(3)  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas Karību jūras reģiona valstu forums.

(4)  Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses; parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

P6_TA(2006)0305

Veselības aprūpes darbinieku aizsardzība pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem

Eiropas Parlamenta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (2006/2015(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 192. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 192. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 39., 45. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 39., 45. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 30. novembra Direktīvu 89/655/EEK par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 30. novembra Direktīvu 89/655/EEK par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par veselības un darba drošības direktīvu praktiskās īstenošanas noteikumiem (KOM(2004)0062), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par veselības un darba drošības direktīvu praktiskās īstenošanas noteikumiem (KOM(2004)0062),

| — | ņemot vērā 2004. gada ziņojumu par konkurenci Eiropā (SEC(2004)1397), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada ziņojumu par konkurenci Eiropā (SEC(2004)1397),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par piemērošanos izmaiņām darbā un sabiedrībā: jauna Kopienas stratēģija par veselību un drošību darba vietā 2002.-2006.g. (KOM(2002)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par piemērošanos izmaiņām darbā un sabiedrībā: jauna Kopienas stratēģija par veselību un drošību darba vietā 2002.-2006.g. (KOM(2002)0118),

| — | ņemot vērā 2005. gada 24. februāra rezolūciju par drošības un veselības aizsardzības veicināšanu darba vietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 24. februāra rezolūciju par drošības un veselības aizsardzības veicināšanu darba vietās (4),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0137/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0137/2006),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas otro ziņojumu (A6-0218/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas otro ziņojumu (A6-0218/2006),

| A. | tā kā injekciju adatu ievainojumi var izraisīt inficēšanos ar vairāk nekā 20 dzīvībai bīstamiem vīrusiem, ieskaitot B hepatīta, C hepatīta un HIV/AIDS vīrusus, un tādējādi radīt nopietnas problēmas sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā injekciju adatu ievainojumi var izraisīt inficēšanos ar vairāk nekā 20 dzīvībai bīstamiem vīrusiem, ieskaitot B hepatīta, C hepatīta un HIV/AIDS vīrusus, un tādējādi radīt nopietnas problēmas sabiedrības veselībai;

| B. | tā kā B hepatīta, C hepatīta un HIV izplatība pieaug, un Apvienoto Nāciju programmā cīņai ar AIDS (UNAIDS) ir teikts, ka pasaulē ir vairāk nekā 40 miljoni inficēšanās gadījumu ar HIV un vairāk nekā pieci miljoni inficēšanās gadījumu ar C hepatītu; |
| --- | --- |

B.

tā kā B hepatīta, C hepatīta un HIV izplatība pieaug, un Apvienoto Nāciju programmā cīņai ar AIDS (UNAIDS) ir teikts, ka pasaulē ir vairāk nekā 40 miljoni inficēšanās gadījumu ar HIV un vairāk nekā pieci miljoni inficēšanās gadījumu ar C hepatītu;

| C. | tā kā neatkarīgi pētījumi rāda, ka vairumā gadījumu no injekciju adatu ievainojumiem var izvairīties, uzlabojot mācību kvalitāti un darba apstākļus, kā arī lietojot drošākus medicīniskos instrumentus; |
| --- | --- |

C.

tā kā neatkarīgi pētījumi rāda, ka vairumā gadījumu no injekciju adatu ievainojumiem var izvairīties, uzlabojot mācību kvalitāti un darba apstākļus, kā arī lietojot drošākus medicīniskos instrumentus;

| D. | tā kā pašreizējie EK tiesību akti veselības aprūpes darbinieku aizsardzībai no injekciju adatu ievainojumiem praksē ir izrādījušies neefektīvi; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējie EK tiesību akti veselības aprūpes darbinieku aizsardzībai no injekciju adatu ievainojumiem praksē ir izrādījušies neefektīvi;

| E. | tā kā veselības aprūpes darbinieku ļoti trūkst un pētījumi Francijā un Lielbritānijā rāda, ka viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šī profesija nav pievilcīga, ir ar to saistītie ikdienas riski, un tā kā Komisijas 2004. gada konkurences ziņojumā ir atzīts, ka pieaugošais darbinieku trūkums veselības aprūpes nozarē Eiropas Savienībā izraisa īpašas bažas; |
| --- | --- |

E.

tā kā veselības aprūpes darbinieku ļoti trūkst un pētījumi Francijā un Lielbritānijā rāda, ka viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šī profesija nav pievilcīga, ir ar to saistītie ikdienas riski, un tā kā Komisijas 2004. gada konkurences ziņojumā ir atzīts, ka pieaugošais darbinieku trūkums veselības aprūpes nozarē Eiropas Savienībā izraisa īpašas bažas;

| F. | tā kā Komisijas atbildes uz Eiropas Parlamenta locekļu uzdotajiem jautājumiem, kuros tikusi uzsvērta nepieciešamība veikt steidzamus un konkrētus pasākumus veselības aprūpes darbinieku aizsardzībai, vienmēr ir bijušas neapmierinošas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas atbildes uz Eiropas Parlamenta locekļu uzdotajiem jautājumiem, kuros tikusi uzsvērta nepieciešamība veikt steidzamus un konkrētus pasākumus veselības aprūpes darbinieku aizsardzībai, vienmēr ir bijušas neapmierinošas;

| G. | tā kā Komisijai būtu jāatgādina, ka šādai darbībai ir jāatbilst iniciatīvai par labākiem noteikumiem, ieskaitot grozījumus tiesību aktos, kas ir izrādījušies neefektīvi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijai būtu jāatgādina, ka šādai darbībai ir jāatbilst iniciatīvai par labākiem noteikumiem, ieskaitot grozījumus tiesību aktos, kas ir izrādījušies neefektīvi;

| H. | tā kā bažas par dzīvību apdraudošiem arodriskiem, ar ko sastopas veselības aprūpē strādājošie, saskaroties ar inficētām adatām, ir vairākos gadījumos pievērsušas Eiropas Komisijas uzmanību, tostarp pavisam nesen — iepriekšminētajā Parlamenta 2005. gada 24. februāra rezolūcijā, kas aicina pārskatīt Direktīvu 2000/54/EK, lai īpaši pievērstu uzmanību riskam, ar ko jāsastopas, strādājot ar injekciju adatām un asiem medicīniskiem instrumentiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā bažas par dzīvību apdraudošiem arodriskiem, ar ko sastopas veselības aprūpē strādājošie, saskaroties ar inficētām adatām, ir vairākos gadījumos pievērsušas Eiropas Komisijas uzmanību, tostarp pavisam nesen — iepriekšminētajā Parlamenta 2005. gada 24. februāra rezolūcijā, kas aicina pārskatīt Direktīvu 2000/54/EK, lai īpaši pievērstu uzmanību riskam, ar ko jāsastopas, strādājot ar injekciju adatām un asiem medicīniskiem instrumentiem;

| I. | tā kā vairāk nekā 12 mēnešus pēc Parlamenta lūguma veikt tiesību aktos uzlabojumus neviens priekšlikums Reglamenta 39. panta 2. punkta nozīmē netiek gatavots un tā kā šajā laikā Eiropas Savienībā strādājošie veselības aprūpes darbinieki papildus cieš no apmēram miljona adatu ievainojumu, no kuriem daudzus varēja novērst; tā kā daži no šiem ievainojumiem izraisīs inficēšanos ar iespējami nāvējošiem vīrusiem, ko pārnēsā ar asinīm, un daudzi citi izraisīs mēnešiem ilgas ciešanas veselības aprūpes darbiniekiem un viņu ģimenēm, jo nebūs zināms, vai attiecīgā infekcija apdraud dzīvību vai ne, |
| --- | --- |

I.

tā kā vairāk nekā 12 mēnešus pēc Parlamenta lūguma veikt tiesību aktos uzlabojumus neviens priekšlikums Reglamenta 39. panta 2. punkta nozīmē netiek gatavots un tā kā šajā laikā Eiropas Savienībā strādājošie veselības aprūpes darbinieki papildus cieš no apmēram miljona adatu ievainojumu, no kuriem daudzus varēja novērst; tā kā daži no šiem ievainojumiem izraisīs inficēšanos ar iespējami nāvējošiem vīrusiem, ko pārnēsā ar asinīm, un daudzi citi izraisīs mēnešiem ilgas ciešanas veselības aprūpes darbiniekiem un viņu ģimenēm, jo nebūs zināms, vai attiecīgā infekcija apdraud dzīvību vai ne,

| 1. | aicina Komisiju, pamatojoties uz EK līguma 137. un 251. pantu, trīs mēnešu laikā pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas iesniegt Parlamentam likumdošanas priekšlikumu, ar ko grozīt Direktīvu 2000/54/EK; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju, pamatojoties uz EK līguma 137. un 251. pantu, trīs mēnešu laikā pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas iesniegt Parlamentam likumdošanas priekšlikumu, ar ko grozīt Direktīvu 2000/54/EK;

| 2. | atzīmē, ka tiesību aktu priekšlikumu pamatā varētu būt modelis, kas pašreiz ir spēkā Vācijā, kombinācijā ar Spānijas pieredzi; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka tiesību aktu priekšlikumu pamatā varētu būt modelis, kas pašreiz ir spēkā Vācijā, kombinācijā ar Spānijas pieredzi;

| 3. | aicina Komisiju izstrādāt kopējus ES pārskatu standartus un nodrošināt uzskaiti par injekciju adatu radītajiem ievainojumiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju izstrādāt kopējus ES pārskatu standartus un nodrošināt uzskaiti par injekciju adatu radītajiem ievainojumiem;

| 4. | konstatē, ka šie ieteikumi ievēro subsidiaritātes principu un pilsoņu pamattiesības; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka šie ieteikumi ievēro subsidiaritātes principu un pilsoņu pamattiesības;

| 5. | uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nebūs finansiālas ietekmes; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka prasītajam priekšlikumam nebūs finansiālas ietekmes;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai un Padomei.

---

(1)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(2)  OV L 393, 30.12.1989., 13. lpp.

(3)  OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.

(4)  OV C 304 E, 1.12.2005., 400. lpp.

PIELIKUMS

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM:DETALIZĒTAS REKOMENDĀCIJAS SAKARĀ AR IEROSINĀTO PRIEKŠLIKUMU

1.   PAMATINFORMĀCIJA

| 1.1. | Injekciju adatu ievainojumi veselības aprūpes darbiniekam rodas, ja āda tiek nejauši ievainota ar adatu, ko, iespējams, ir inficējušas pacienta asinis. No adatām var inficēties ar vairāk nekā 20 bīstamu slimību ierosinātājiem, ko pārnēsā ar asinīm, ieskaitot B hepatītu, C hepatītu un HIV. Lielākoties no šiem ievainojumiem cieš medmāsas, bet zināms risks pastāv arī ārstiem un citam medicīniskajam personālam, piemēram, palīgpersonālam — apkopējām, veļas mazgātavu darbiniekiem un pārējam palīgpersonālam. |
| --- | --- |

1.1.

Injekciju adatu ievainojumi veselības aprūpes darbiniekam rodas, ja āda tiek nejauši ievainota ar adatu, ko, iespējams, ir inficējušas pacienta asinis. No adatām var inficēties ar vairāk nekā 20 bīstamu slimību ierosinātājiem, ko pārnēsā ar asinīm, ieskaitot B hepatītu, C hepatītu un HIV. Lielākoties no šiem ievainojumiem cieš medmāsas, bet zināms risks pastāv arī ārstiem un citam medicīniskajam personālam, piemēram, palīgpersonālam — apkopējām, veļas mazgātavu darbiniekiem un pārējam palīgpersonālam.

| 1.2. | Apmēram 10 % no ES strādājošajiem ir nodarbināti veselības un sociālās aprūpes nozarē, un ievērojama nodarbināto daļa strādā slimnīcās. Tāpēc veselības aprūpe ir viena no lielākajām profesiju pamatgrupām Eiropā. Darbā notikušo nelaimes gadījumu skaits veselības un sociālās aprūpes nozarēs ir par 30 % augstāks nekā vidēji ES (1).Bīstamības saraksta augšgalā ir bioloģisko aģentu, īpaši HIV un B un C vīrusu hepatīta izraisītāju ietekme. |
| --- | --- |

1.2.

Apmēram 10 % no ES strādājošajiem ir nodarbināti veselības un sociālās aprūpes nozarē, un ievērojama nodarbināto daļa strādā slimnīcās. Tāpēc veselības aprūpe ir viena no lielākajām profesiju pamatgrupām Eiropā. Darbā notikušo nelaimes gadījumu skaits veselības un sociālās aprūpes nozarēs ir par 30 % augstāks nekā vidēji ES (1).Bīstamības saraksta augšgalā ir bioloģisko aģentu, īpaši HIV un B un C vīrusu hepatīta izraisītāju ietekme.

| 1.3. | Zemādas inficēšanās, ko izraisa dobji, ar asinīm pildīti asi priekšmeti, ir izplatītākais veids, kā veselības aprūpē strādājošie inficējas ar potenciāli nāvējošu slimību. Ir aprēķināts, ka Eiropā katru gadu ar injekciju adatām inficējas apmēram 1 miljons cilvēku (2). |
| --- | --- |

1.3.

Zemādas inficēšanās, ko izraisa dobji, ar asinīm pildīti asi priekšmeti, ir izplatītākais veids, kā veselības aprūpē strādājošie inficējas ar potenciāli nāvējošu slimību. Ir aprēķināts, ka Eiropā katru gadu ar injekciju adatām inficējas apmēram 1 miljons cilvēku (2).

| 1.4. | Augsta riska procedūras ir asins ņemšana, venozā ilgkatetra un zemādas šļirču izmantošana. Dzīvībai bīstamu infekciju var izraisīt neliels asins daudzums. Infekcijas risks ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, piemēram, pacienta inficēšanās stadijas, pacienta vīrusu daudzuma, darbinieka imunitātes stāvokļa, ievainojuma dziļuma, tajā iekļuvušo asiņu daudzuma, laika perioda no ievainojuma gūšanas līdz dezinficēšanai, kā arī pēc tam iespējamās profilakses un tās pielietošanas. |
| --- | --- |

1.4.

Augsta riska procedūras ir asins ņemšana, venozā ilgkatetra un zemādas šļirču izmantošana. Dzīvībai bīstamu infekciju var izraisīt neliels asins daudzums. Infekcijas risks ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, piemēram, pacienta inficēšanās stadijas, pacienta vīrusu daudzuma, darbinieka imunitātes stāvokļa, ievainojuma dziļuma, tajā iekļuvušo asiņu daudzuma, laika perioda no ievainojuma gūšanas līdz dezinficēšanai, kā arī pēc tam iespējamās profilakses un tās pielietošanas.

| 1.5. | Šo infekciju izplatība ir ievērojami augstāka veselības aprūpes vidē nekā vispār sabiedrībā (3). |
| --- | --- |

1.5.

Šo infekciju izplatība ir ievērojami augstāka veselības aprūpes vidē nekā vispār sabiedrībā (3).

| 1.6. | Vakcinācijas pret B hepatītu var samazināt inficēšanās risku, bet HIV izplatības risku var samazināt pēckontakta profilakse, ja tā ir izdarīta nekavējoties. Taču C hepatītam šādi pasākumi neder. |
| --- | --- |

1.6.

Vakcinācijas pret B hepatītu var samazināt inficēšanās risku, bet HIV izplatības risku var samazināt pēckontakta profilakse, ja tā ir izdarīta nekavējoties. Taču C hepatītam šādi pasākumi neder.

| 1.7 | Pētījumi rāda, ka drošāku instrumentu izmantošana var ievērojami samazināt injekciju adatu radītos ievainojumus. Neatkarīgi no šā pasākuma regulāras mācības un organizatoriski pasākumi arī var ievērojami samazināt injekciju adatu radītos ievainojumus. Tāpēc paralēli drošības ierīcēm uzsvars ir jāliek uz organizatoriskiem pasākumiem, piemēram, darba kārtību, darbinieku apmācību un instruēšanu, kā arī pastiprinātu informēšanu par riskantām darbībām (4). |
| --- | --- |

1.7

Pētījumi rāda, ka drošāku instrumentu izmantošana var ievērojami samazināt injekciju adatu radītos ievainojumus. Neatkarīgi no šā pasākuma regulāras mācības un organizatoriski pasākumi arī var ievērojami samazināt injekciju adatu radītos ievainojumus. Tāpēc paralēli drošības ierīcēm uzsvars ir jāliek uz organizatoriskiem pasākumiem, piemēram, darba kārtību, darbinieku apmācību un instruēšanu, kā arī pastiprinātu informēšanu par riskantām darbībām (4).

2.   SPĒKĀ ESOŠĀ LIKUMDOŠANA

| 2.1. | Direktīvā 2000/54/EK (septītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) ir doti noteikumi, kuru mērķis ir aizsargāt darbiniekus no riska, kas ir saistīts ar bioloģisko aģentu ietekmi darbā. Šinī kontekstā sevišķi svarīgi ir šādi noteikumi:






  — | Atkarībā no inficēšanās riska pakāpes bioloģiskos aģentus iedala četrās grupās (2. pants). |
| --- | --- | --- |

2.1.

Direktīvā 2000/54/EK (septītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) ir doti noteikumi, kuru mērķis ir aizsargāt darbiniekus no riska, kas ir saistīts ar bioloģisko aģentu ietekmi darbā. Šinī kontekstā sevišķi svarīgi ir šādi noteikumi:

—

Atkarībā no inficēšanās riska pakāpes bioloģiskos aģentus iedala četrās grupās (2. pants).

| — | Gadījumā, ja pastāv iespēja, ka kāda darbība ietver risku būt pakļautam bioloģisko aģentu iedarbībai, darba devējam ir jāveic riska novērtējums (3. pants). |
| --- | --- |

—

Gadījumā, ja pastāv iespēja, ka kāda darbība ietver risku būt pakļautam bioloģisko aģentu iedarbībai, darba devējam ir jāveic riska novērtējums (3. pants).

| — | Kur tehniski nav reāli izvairīties no riska, tā līmenis ir pēc iespējas jāsamazina, lai atbilstoši aizsargātu attiecīgo darbinieku veselību un drošību. Šeit ietilpst individuālie aizsardzības pasākumi, plānu sastādīšana nelaimes gadījumiem un atkritumu droša savākšana, uzglabāšana un iznīcināšana (6. pants). |
| --- | --- |

—

Kur tehniski nav reāli izvairīties no riska, tā līmenis ir pēc iespējas jāsamazina, lai atbilstoši aizsargātu attiecīgo darbinieku veselību un drošību. Šeit ietilpst individuālie aizsardzības pasākumi, plānu sastādīšana nelaimes gadījumiem un atkritumu droša savākšana, uzglabāšana un iznīcināšana (6. pants).

| — | Ir jāizstrādā metode, kā cilvēku vai dzīvnieku izcelsmes paraugus noņemt, kā ar tiem rīkoties un kā tos apstrādāt (8. pants). |
| --- | --- |

—

Ir jāizstrādā metode, kā cilvēku vai dzīvnieku izcelsmes paraugus noņemt, kā ar tiem rīkoties un kā tos apstrādāt (8. pants).

| — | Lai aizsargātu strādājošo veselību un drošību, ir jāveic atbilstoši pasākumi veselības un veterinārās aprūpes iestādēs (5. pants). |
| --- | --- |

—

Lai aizsargātu strādājošo veselību un drošību, ir jāveic atbilstoši pasākumi veselības un veterinārās aprūpes iestādēs (5. pants).

| 2.2. | Svarīga ir arī Padomes Direktīva 89/655/EEK par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. daļas nozīmē). 3. pants uzliek darba devējam pienākumu:






  — | nodrošināt, lai darba ņēmējiem pieejamais darba aprīkojums ir piemērots darba veikšanai, un darba ņēmēji to var lietot, neapdraudot savu drošību un veselību; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Svarīga ir arī Padomes Direktīva 89/655/EEK par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. daļas nozīmē). 3. pants uzliek darba devējam pienākumu:

—

nodrošināt, lai darba ņēmējiem pieejamais darba aprīkojums ir piemērots darba veikšanai, un darba ņēmēji to var lietot, neapdraudot savu drošību un veselību;

| — | ņemt vērā īpašos darba apstākļus un raksturu, kā arī risku, kas rodas, lietojot attiecīgo darba aprīkojumu; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā īpašos darba apstākļus un raksturu, kā arī risku, kas rodas, lietojot attiecīgo darba aprīkojumu;

| — | veikt nepieciešamos pasākumus, lai šo risku mazinātu. |
| --- | --- |

—

veikt nepieciešamos pasākumus, lai šo risku mazinātu.

Turklāt darba ņēmēji ir jāinformē un jāapmāca par darba aprīkojuma izmantošanu un riska faktoriem, kas rodas to lietojot (6. un 7. pants).

3.   KĀPĒC IR NEPIECIEŠAMS RAST RISINĀJUMU LIKUMDOŠANAS CEĻĀ

| 3.1. | Teorētiski pašreizējiem tiesību aktiem jāapskata risks gūt ievainojumus ar injekciju adatām, bet praktiski tas tā nav. Komisijas paziņojums par veselības un darba drošības direktīvu praktiskās īstenošanas noteikumiem (KOM(2004)0062) norāda uz informācijas trūkumu valsts sektorā, slimnīcas ieskaitot. |
| --- | --- |

3.1.

Teorētiski pašreizējiem tiesību aktiem jāapskata risks gūt ievainojumus ar injekciju adatām, bet praktiski tas tā nav. Komisijas paziņojums par veselības un darba drošības direktīvu praktiskās īstenošanas noteikumiem (KOM(2004)0062) norāda uz informācijas trūkumu valsts sektorā, slimnīcas ieskaitot.

| 3.2. | Norādījumu, izglītošanas kampaņu un citu nenormatīvo iniciatīvu izmantošana var palīdzēt tikai daļēji; tie ir jāizmanto papildus direktīvām (5). |
| --- | --- |

3.2.

Norādījumu, izglītošanas kampaņu un citu nenormatīvo iniciatīvu izmantošana var palīdzēt tikai daļēji; tie ir jāizmanto papildus direktīvām (5).

| 3.3. | 2004. gada ziņojumā par konkurenci Eiropā ir atzīts, ka aizvien lielākā mērā veselības aprūpē sāk trūkt strādājošo, kas izraisa bažas visā Eiropā. Ir vairāki iemesli, kāpēc karjera veselības aprūpē netiek uzskatīta par pievilcīgu, bet darba drošības problēma, ar ko pašreiz ir jāsastopas darba vietās, noteikti ir viens no faktoriem. |
| --- | --- |

3.3.

2004. gada ziņojumā par konkurenci Eiropā ir atzīts, ka aizvien lielākā mērā veselības aprūpē sāk trūkt strādājošo, kas izraisa bažas visā Eiropā. Ir vairāki iemesli, kāpēc karjera veselības aprūpē netiek uzskatīta par pievilcīgu, bet darba drošības problēma, ar ko pašreiz ir jāsastopas darba vietās, noteikti ir viens no faktoriem.

4.   FINANSIĀLĀS SEKAS

| 4.1. | Daudzos neatkarīgos pētījumos ir pārbaudīts, kādu ieguldījumu īstermiņā un ilgtermiņā dod investīcijas drošāku darba vietu un medicīnisko ierīču nodrošināšanā, lai izvairītos no injekciju adatu radītajiem ievainojumiem, un visos tajos tika izdarīts secinājums, ka visumā līdzekļi tiek ietaupīti (6). |
| --- | --- |

4.1.

Daudzos neatkarīgos pētījumos ir pārbaudīts, kādu ieguldījumu īstermiņā un ilgtermiņā dod investīcijas drošāku darba vietu un medicīnisko ierīču nodrošināšanā, lai izvairītos no injekciju adatu radītajiem ievainojumiem, un visos tajos tika izdarīts secinājums, ka visumā līdzekļi tiek ietaupīti (6).

5.   ĪPAŠIE NOTEIKUMI

| 5.1. | Direktīvā 2000/54/EK ir jāiekļauj šādi noteikumi:






  2. panta ca) apakšpunkts (jauns) | “asās medicīniskās ierīces ir adatas ar dobu vidu (piemēram, tādas, kas ir šļircēm, lancetēm, speciālām asins paraugu ņemšanas ierīcēm, speciālām adatām ar spārniem un intravenoziem ilgkatetriem), šuvju likšanas adatas, skalpeļi un citi medicīniskie griešanas instrumenti”. |
| --- | --- | --- |
| 15. panta 1. punkta ca) apakšpunkts (jauns) | “risks ievainoties ar adatām un citiem asajiem medicīniskajiem instrumentiem, kuri ir notraipīti ar asinīm.” |
| 15. panta 2.a punkts (jauns) | “Lai pacienti nebūtu apdraudēti, ierīcēm ir jābūt tādām, kas neizraisa ievainojumus un injekciju adatu bojājumus. Neskarot 2. punktu, veselības aprūpes un veterinārajās iestādēs, lai aizsargātu darba ņēmējus no adatu un citu medicīnisko instrumentu radītajiem ievainojumiem, ir jāveic šādi īpašie preventīvie pasākumi, piedaloties atbildīgajiem ārstiem:






  (a) | ja iespējams, ir jālieto drošas un efektīvas sistēmas, lai līdz minimumam samazinātu kanulu lietošanu, piemēram, venozo ilgkatetru lietošanu, kas paliek vēnā; |

5.1.

Direktīvā 2000/54/EK ir jāiekļauj šādi noteikumi:

2. panta ca) apakšpunkts (jauns)

“asās medicīniskās ierīces ir adatas ar dobu vidu (piemēram, tādas, kas ir šļircēm, lancetēm, speciālām asins paraugu ņemšanas ierīcēm, speciālām adatām ar spārniem un intravenoziem ilgkatetriem), šuvju likšanas adatas, skalpeļi un citi medicīniskie griešanas instrumenti”.

15. panta 1. punkta ca) apakšpunkts (jauns)

“risks ievainoties ar adatām un citiem asajiem medicīniskajiem instrumentiem, kuri ir notraipīti ar asinīm.”

15. panta 2.a punkts (jauns)

“Lai pacienti nebūtu apdraudēti, ierīcēm ir jābūt tādām, kas neizraisa ievainojumus un injekciju adatu bojājumus. Neskarot 2. punktu, veselības aprūpes un veterinārajās iestādēs, lai aizsargātu darba ņēmējus no adatu un citu medicīnisko instrumentu radītajiem ievainojumiem, ir jāveic šādi īpašie preventīvie pasākumi, piedaloties atbildīgajiem ārstiem:

(a)

ja iespējams, ir jālieto drošas un efektīvas sistēmas, lai līdz minimumam samazinātu kanulu lietošanu, piemēram, venozo ilgkatetru lietošanu, kas paliek vēnā;

| (b) | pamatojoties uz riska novērtējumu, ir jāveic pasākumi, lai efektīvi un ar mērķi izmantotu ierīces ar drošības aprīkojumu, ja tāds ir, jomās, kur pastāv īpaši liels risks inficēties vai gūt traumu, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu samēru; |
| --- | --- |

(b)

pamatojoties uz riska novērtējumu, ir jāveic pasākumi, lai efektīvi un ar mērķi izmantotu ierīces ar drošības aprīkojumu, ja tāds ir, jomās, kur pastāv īpaši liels risks inficēties vai gūt traumu, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu samēru;

| (c) | darba metodes, kur pastāv risks gūt ievainojumu ar injekciju adatām, ir jāmaina uz drošākām metodēm un ir jāizvairās no adatu atkārtotas izmantošanas; |
| --- | --- |

(c)

darba metodes, kur pastāv risks gūt ievainojumu ar injekciju adatām, ir jāmaina uz drošākām metodēm un ir jāizvairās no adatu atkārtotas izmantošanas;

| (d) | visi darbinieki, īpaši tie, kas veic venozo ilgkatetru ievadīšanu, ir jāmāca, kā adatas un citus asos medicīniskos instrumentus droši izmantot, likvidēt tos atbilstošos aso instrumentu konteineros, kā arī, kā šos konteinerus atbilstoši aizzīmogot; |
| --- | --- |

(d)

visi darbinieki, īpaši tie, kas veic venozo ilgkatetru ievadīšanu, ir jāmāca, kā adatas un citus asos medicīniskos instrumentus droši izmantot, likvidēt tos atbilstošos aso instrumentu konteineros, kā arī, kā šos konteinerus atbilstoši aizzīmogot;

| (e) | ja adatas izmantošanas vietas tuvumā nav aso instrumentu konteinera, darbiniekiem ir jāņem līdzi vienreiz lietojams trauks, kas savukārt tiks izmests poliklīnikas atkritumu konteinerā, lai tādējādi izvairītos no inficēšanās asins nopilēšanas gadījumā; |
| --- | --- |

(e)

ja adatas izmantošanas vietas tuvumā nav aso instrumentu konteinera, darbiniekiem ir jāņem līdzi vienreiz lietojams trauks, kas savukārt tiks izmests poliklīnikas atkritumu konteinerā, lai tādējādi izvairītos no inficēšanās asins nopilēšanas gadījumā;

| (f) | darba vietā ir jābūt pieejamām rakstiskām instrukcijām un, ja iespējams, ir jābūt izliktiem paziņojumiem, kur būtu noteikts, kas ir jādara nelaimes vai incidenta gadījumā ar adatām un citiem asajiem medicīniskajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

(f)

darba vietā ir jābūt pieejamām rakstiskām instrukcijām un, ja iespējams, ir jābūt izliktiem paziņojumiem, kur būtu noteikts, kas ir jādara nelaimes vai incidenta gadījumā ar adatām un citiem asajiem medicīniskajiem instrumentiem;

| (g) | uz nelaimes gadījumu vai incidentu ir tūlīt jāreaģē un tie ir jāpārbauda, kā arī steidzami jāveic pēckontakta profilakses pasākumi; |
| --- | --- |

(g)

uz nelaimes gadījumu vai incidentu ir tūlīt jāreaģē un tie ir jāpārbauda, kā arī steidzami jāveic pēckontakta profilakses pasākumi;

| (h) | visiem darbiniekiem, kas var nonākt kontaktā ar adatām un citiem asajiem medicīniskajiem instrumentiem, ir jāpiedāvā potēties pret B hepatītu.” |
| --- | --- |

(h)

visiem darbiniekiem, kas var nonākt kontaktā ar adatām un citiem asajiem medicīniskajiem instrumentiem, ir jāpiedāvā potēties pret B hepatītu.”

| (i) | īpašā reģistrācijas žurnālā ir jāreģistrē ievainojumi, kas ir gūti ar adatām un asajiem medicīniskajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

(i)

īpašā reģistrācijas žurnālā ir jāreģistrē ievainojumi, kas ir gūti ar adatām un asajiem medicīniskajiem instrumentiem;

| (j) | Komisijai ir jāpārliecinās (četrus gadus pēc tam, kad ir stājušās spēkā šajā rezolūcijā ieteiktās izmaiņas, kas ir jāveic Direktīvā 2000/54/EK), vai ir sekmīgi ieviestas drošības ierīces 2.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Pētījumos ir jānoskaidro, cik lielā mērā šādu ierīču ieviešana augsta inficēšanas riska zonās ir samazinājusi ievainojumu un infekciju skaitu un vai šī panta piemērošanas jomā ir jāiekļauj papildu jomas. Ir jānovērtē arī, kuras ierīces ir visefektīvākās un pieņemamākās darbiniekiem. |
| --- | --- |

(j)

Komisijai ir jāpārliecinās (četrus gadus pēc tam, kad ir stājušās spēkā šajā rezolūcijā ieteiktās izmaiņas, kas ir jāveic Direktīvā 2000/54/EK), vai ir sekmīgi ieviestas drošības ierīces 2.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Pētījumos ir jānoskaidro, cik lielā mērā šādu ierīču ieviešana augsta inficēšanas riska zonās ir samazinājusi ievainojumu un infekciju skaitu un vai šī panta piemērošanas jomā ir jāiekļauj papildu jomas. Ir jānovērtē arī, kuras ierīces ir visefektīvākās un pieņemamākās darbiniekiem.

22. panta 1.a punkts (jauns)

15. panta 1. punkta ca) apakšpunkta un 2.a punkta noteikumi stājas spēkā pēc diviem gadiem pēc to publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  Sk. KOM(2002)0118.

1

(2)

2

| a) | EPINet Data. Dee May RGN, DMS. Period of Study: July 2000 to June 2001. |
| --- | --- |

a)

EPINet Data. Dee May RGN, DMS. Period of Study: July 2000 to June 2001.

| b) | Surveillance of Occupational Exposures in Italy: the SIROH program, Gabriella De Carli, Vincent Puro, Vincenzo Puro, Giuseppe Ippolito, and the SIROH group, SIROH, 6 — 2002. |
| --- | --- |

b)

Surveillance of Occupational Exposures in Italy: the SIROH program, Gabriella De Carli, Vincent Puro, Vincenzo Puro, Giuseppe Ippolito, and the SIROH group, SIROH, 6 — 2002.

| c) | EPINet Spain, 1996-2000. Hermandez — Navarette MJ, Arribas — Llorent JL, Campins Marti M, Garcia de Codes Ilario. |
| --- | --- |

c)

EPINet Spain, 1996-2000. Hermandez — Navarette MJ, Arribas — Llorent JL, Campins Marti M, Garcia de Codes Ilario.

| d) | Risk of Hepatitis C Virus Transmission following Percutaneous Exposure in Healthcare Workers, 2003 — G De Carli, V Puro, G Ippolito, and the Studio Italiano Rischio Occupazionale da HIV (SIROH) Group. |
| --- | --- |

d)

Risk of Hepatitis C Virus Transmission following Percutaneous Exposure in Healthcare Workers, 2003 — G De Carli, V Puro, G Ippolito, and the Studio Italiano Rischio Occupazionale da HIV (SIROH) Group.

(3)

3

| a) | (University of Wuppertal) Hofmann F, Kralj N, Beie M. Needle stick injuries in healthcare — frequency, causes and preventive strategies. Gesundheitswesen. 2002 May; 64(5):259-66. |
| --- | --- |

a)

(University of Wuppertal) Hofmann F, Kralj N, Beie M. Needle stick injuries in healthcare — frequency, causes and preventive strategies. Gesundheitswesen. 2002 May; 64(5):259-66.

| b) | Schroebler S., Infektionsrisiko durch Nadelstichverletzungen für Beschäftigte im Gesundheitsdienst, in Dokumentationsband über die 40. Jahrestagung der Gesellschaft für Arbeitsmedizin und Umweltmedizin e.V., Rindt-Druck, Fulda 2000; fortgeführt und ergänzt, persönliche Mitteilung. |
| --- | --- |

b)

Schroebler S., Infektionsrisiko durch Nadelstichverletzungen für Beschäftigte im Gesundheitsdienst, in Dokumentationsband über die 40. Jahrestagung der Gesellschaft für Arbeitsmedizin und Umweltmedizin e.V., Rindt-Druck, Fulda 2000; fortgeführt und ergänzt, persönliche Mitteilung.

(4)

4

| a) | Advances in Exposure Prevention; vol. 3, no. 4; Libourne study GERES day 09/2001. |
| --- | --- |

a)

Advances in Exposure Prevention; vol. 3, no. 4; Libourne study GERES day 09/2001.

| b) | Mendelson MH, Chen LBY, Finkelstein LE, Bailey E, Kogan G. Evaluation of a Safety IV Catheter Using the Centers for Disease Control and Prevention (CDC) National Surveillance System for Hospital Healthcare Workers Database. In 4th Decennial International Conference on Nosicomial and Healthcare-Associated Infections 2000 (5-9 mars). Atlanta, Georgia. |
| --- | --- |

b)

Mendelson MH, Chen LBY, Finkelstein LE, Bailey E, Kogan G. Evaluation of a Safety IV Catheter Using the Centers for Disease Control and Prevention (CDC) National Surveillance System for Hospital Healthcare Workers Database. In 4th Decennial International Conference on Nosicomial and Healthcare-Associated Infections 2000 (5-9 mars). Atlanta, Georgia.

| c) | Four-year surveillance from the Northern France network' American Journal of Infection Control. Octobre 2003;31(6):357-63. Tarantola A, Golliot F, Astagneau P, Fleury L, Brucker G, Bouvet E; CCLIN Paris-Nord Blood and Body Fluids (BBF) Exposure Surveillance Taskforce. |
| --- | --- |

c)

Four-year surveillance from the Northern France network' American Journal of Infection Control. Octobre 2003;31(6):357-63. Tarantola A, Golliot F, Astagneau P, Fleury L, Brucker G, Bouvet E; CCLIN Paris-Nord Blood and Body Fluids (BBF) Exposure Surveillance Taskforce.

| d) | Louis N, Vela G, Groupe de projet. Évaluation de l'efficacité d'une mesure de prévention des accidents d'exposition au sang au cours du prélèvement de sang veineux. Bulletin Épidémiologique Hebdomadaire 2002 ;51 : 260-261. |
| --- | --- |

d)

Louis N, Vela G, Groupe de projet. Évaluation de l'efficacité d'une mesure de prévention des accidents d'exposition au sang au cours du prélèvement de sang veineux. Bulletin Épidémiologique Hebdomadaire 2002 ;51 : 260-261.

| e) | Younger B, Hunt EH, Robinson C, McLemore C. Impact of a Shielded Safety Syringe on Needlestick Injuries Among Healthcare Workers. Infection Control and Hospital Epidemiology 1992; 13: 349-353. |
| --- | --- |

e)

Younger B, Hunt EH, Robinson C, McLemore C. Impact of a Shielded Safety Syringe on Needlestick Injuries Among Healthcare Workers. Infection Control and Hospital Epidemiology 1992; 13: 349-353.

| f) | Abiteboul D, Lolom I, Lamontagne F, Tarantola A, Deschamps JM, Bouve Et, and the GERES group. GERES (Groupe d'étude sur le risque d'exposition des soignants aux agents infectieux). AES: Peut on se protéger ? Enquête multicentrique sur les AES des infimier(e)s de Médecine et réanimation. GERES Day, Hospital Bichat June 2002 Paris. |
| --- | --- |

f)

Abiteboul D, Lolom I, Lamontagne F, Tarantola A, Deschamps JM, Bouve Et, and the GERES group. GERES (Groupe d'étude sur le risque d'exposition des soignants aux agents infectieux). AES: Peut on se protéger ? Enquête multicentrique sur les AES des infimier(e)s de Médecine et réanimation. GERES Day, Hospital Bichat June 2002 Paris.

(5)  Piemēram, 2003. gada oktobrī Vācijā publicēja TRBA 250 (Bioloģisko aģentu tehniskās prasības), kur bija sīki norādītas konkrētas rekomendācijas, kā izvairīties no ievainojumiem ar asajiem medicīniskajiem instrumentiem, ieskaitot tādas medicīniskās tehnoloģijas izmantošanu, kas ietver adatu aizsardzību. Viena no TRBA 250 mērķiem ir samazināt injekciju adatu ievainojumu radītās infekcijas. Tāpēc papildus drošāku sistēmu ieviešanai šeit tiek ieteiktas alternatīvas drošākai kanulu lietošanai. Uzņēmēji palīdzību var atrast Darba drošības un veselības aizsardzības profesionālās asociācijas (BGR/TRBA 250) noteikumos. Ja viņi ievēro šeit aprakstīto tehniku, viņi var pieņemt, ka viss atbilst regulas par bioloģiskajām vielām noteikumiem (paredzamās sekas, atbilstības sekas). Taču, tā kā prasības ir formulētas kā ieteikumi, kur tiek lietoti tādi vārdi kā “vajadzētu”, nevis izvirzītas obligātas prasības, tām ir bijusi maza praktiska nozīme.

5

TRBA 250

TRBA 250

BGR/TRBA 250

(6)

6

| a) | A. Wittmann, F. Hofmann, B. Neukirch, Ch. Thürmer, N. Kralj, S. Schroebler, K. Gasthaus; “Blood-borne viral infections: causes, risks and prevention strategies”, Bergische Universität Wuppertal, Mai 2005. |
| --- | --- |

a)

A. Wittmann, F. Hofmann, B. Neukirch, Ch. Thürmer, N. Kralj, S. Schroebler, K. Gasthaus; “Blood-borne viral infections: causes, risks and prevention strategies”, Bergische Universität Wuppertal, Mai 2005.

| b) | US General Accounting Office, Impact assessment regarding Needlestick Safety and Prevention Act, 17. November 2000. |
| --- | --- |

b)

US General Accounting Office, Impact assessment regarding Needlestick Safety and Prevention Act, 17. November 2000.

| c) | Evaluation of the Efficacy of a Measure to Prevent Accidental Needlestick Injuries by Using Safety Needles for Venous Blood.Louis Nicole (1), Vela Gilles (2) and the Project Group Cellule d'Hygiène [Hygiene Unit], Centre Hospitalier 06401 — Cannes cedex Département d'Ergonomie [Department of Ergonomics], Centre Hospitalier Cannes. |
| --- | --- |

c)

Evaluation of the Efficacy of a Measure to Prevent Accidental Needlestick Injuries by Using Safety Needles for Venous Blood.Louis Nicole (1), Vela Gilles (2) and the Project Group Cellule d'Hygiène [Hygiene Unit], Centre Hospitalier 06401 — Cannes cedex Département d'Ergonomie [Department of Ergonomics], Centre Hospitalier Cannes.

| d) | 2004 Center for Disease Control Sharps Safety Workbook, USA — Cost of Needlestick Injuries. |
| --- | --- |

d)

2004 Center for Disease Control Sharps Safety Workbook, USA — Cost of Needlestick Injuries.

P6_TA(2006)0306

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (KOM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219 (COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0628) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0628) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0129/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0129/2004),

| — | ņemot vērā Komisijas deklarāciju par ārējo darbību demokrātisku kontroli un saskaņotību, kas pievienota 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un ar to saistīto vēstuļu apmaiņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deklarāciju par ārējo darbību demokrātisku kontroli un saskaņotību, kas pievienota 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un ar to saistīto vēstuļu apmaiņu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas sniegtos atzinumus (A6-0164/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas sniegtos atzinumus (A6-0164/2006),

| 1. | norāda, ka uz apropriācijām, kas norādītas likumdošanas priekšlikumā pēc 2006. gada, attiecas lēmums par nākamo daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka uz apropriācijām, kas norādītas likumdošanas priekšlikumā pēc 2006. gada, attiecas lēmums par nākamo daudzgadu finanšu shēmu;

| 2. | aicina Komisiju pēc nākamās finanšu shēmas pieņemšanas atbilstīgā gadījumā iesniegt priekšlikumu pielāgot programmas bāzes finansējumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju pēc nākamās finanšu shēmas pieņemšanas atbilstīgā gadījumā iesniegt priekšlikumu pielāgot programmas bāzes finansējumu;

| 3. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 4. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TC1-COD(2004)0219

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko nosaka vispārējos noteikumus, izveidojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. un 181.a pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai Kopienas ārējo palīdzību padarītu efektīvāku, ir ierosināta jauna plānošanas un sniegšanas struktūra. Šī regula ir viens no vispārējiem instrumentiem, kas nodrošina tiešu atbalstu Eiropas Savienības ārējām politikām. |
| --- | --- |

(1)

Lai Kopienas ārējo palīdzību padarītu efektīvāku, ir ierosināta jauna plānošanas un sniegšanas struktūra. Šī regula ir viens no vispārējiem instrumentiem, kas nodrošina tiešu atbalstu Eiropas Savienības ārējām politikām.

| (2) | Eiropadomes Kopenhāgenas 2002. gada 12. un 13. decembra sanāksmē apstiprināja, ka Eiropas Savienības paplašināšanās nozīmē būtisku iespēju attīstīt attiecības ar kaimiņvalstīm, to pamatā liekot kopīgas politiskas un ekonomiskās vērtības un ka Eiropas Savienība arī turpmāk apņemas nepieļaut jaunu robežlīniju rašanos Eiropā un veicināt stabilitāti un labklājību Eiropas Savienībā un aiz tās jaunajām robežām. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes Kopenhāgenas 2002. gada 12. un 13. decembra sanāksmē apstiprināja, ka Eiropas Savienības paplašināšanās nozīmē būtisku iespēju attīstīt attiecības ar kaimiņvalstīm, to pamatā liekot kopīgas politiskas un ekonomiskās vērtības un ka Eiropas Savienība arī turpmāk apņemas nepieļaut jaunu robežlīniju rašanos Eiropā un veicināt stabilitāti un labklājību Eiropas Savienībā un aiz tās jaunajām robežām.

| (3) | Eiropadomes Briseles 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē vēlreiz uzsvēra, ka tā piešķir būtisku nozīmi sadarbības stiprināšanai ar šīm kaimiņvalstīm, pamatojoties partnerībā un kopīgās īpašumtiesībās un veidojot kopīgās demokrātijas un cilvēkattiecību ievērošanas vērtības. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes Briseles 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē vēlreiz uzsvēra, ka tā piešķir būtisku nozīmi sadarbības stiprināšanai ar šīm kaimiņvalstīm, pamatojoties partnerībā un kopīgās īpašumtiesībās un veidojot kopīgās demokrātijas un cilvēkattiecību ievērošanas vērtības.

| (4) | Ciešu attiecību pamatā starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm vajadzētu būt ieguldījumam kopīgu vērtību veidošanā, ieskaitot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldi un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī tirgus ekonomikas, atvērtas, noteikumiem pakļautas un godīgas tirdzniecības, ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas principiem. |
| --- | --- |

(4)

Ciešu attiecību pamatā starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm vajadzētu būt ieguldījumam kopīgu vērtību veidošanā, ieskaitot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldi un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī tirgus ekonomikas, atvērtas, noteikumiem pakļautas un godīgas tirdzniecības, ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas principiem.

| (5) | Ir svarīgi, lai šajā regulā paredzētā Kopienas palīdzība tiktu sniegta saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem un starptautiskajām konvencijām, kam pievienojusies Kopiena, dalībvalstis un partnervalstis, un lai tā tiktu sniegta, ņemot vērā starptautisko tiesību vispārīgos principus, kurus puses kopīgi pieņēmušas. |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi, lai šajā regulā paredzētā Kopienas palīdzība tiktu sniegta saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem un starptautiskajām konvencijām, kam pievienojusies Kopiena, dalībvalstis un partnervalstis, un lai tā tiktu sniegta, ņemot vērā starptautisko tiesību vispārīgos principus, kurus puses kopīgi pieņēmušas.

| (6) | Austrumeiropā un Dienvidkaukāzā pamatu līgumattiecībām sniedz partnerattiecību nolīgumi un sadarbības līgumi; Vidusjūras reģionā reģionālās sadarbības pamatu nodrošina Eiropas Vidusjūras reģiona partnerattiecības (“Barselonas process”), ko papildina asociācijas līgumu tīkls. |
| --- | --- |

(6)

Austrumeiropā un Dienvidkaukāzā pamatu līgumattiecībām sniedz partnerattiecību nolīgumi un sadarbības līgumi; Vidusjūras reģionā reģionālās sadarbības pamatu nodrošina Eiropas Vidusjūras reģiona partnerattiecības (“Barselonas process”), ko papildina asociācijas līgumu tīkls.

| (7) | Eiropas kaimiņattiecību politikā Eiropas Savienība kopā ar partnervalstīm ir noteikusi prioritāšu kopumu, kas iestrādājamas vairākos rīcības plānos, par kuriem panākta kopīga vienošanās un kuri skar vairākas būtiskākās jomas un paredz īpašas darbības, ieskaitot politisko dialogu un reformas, tirdzniecības un ekonomikas reformu, līdzsvarotu sociāli ekonomisko attīstību, tieslietas un iekšlietas, enerģētiku, transportu, informācijas sabiedrību, vidi, izpēti, pilsoniskās sabiedrības izveidi un sakarus starp konkrētām personām. Attīstība šo prioritāšu sasniegšanā palīdzēs pilnībā noskaidrot partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, kā arī asociācijas līgumu iespējas. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas kaimiņattiecību politikā Eiropas Savienība kopā ar partnervalstīm ir noteikusi prioritāšu kopumu, kas iestrādājamas vairākos rīcības plānos, par kuriem panākta kopīga vienošanās un kuri skar vairākas būtiskākās jomas un paredz īpašas darbības, ieskaitot politisko dialogu un reformas, tirdzniecības un ekonomikas reformu, līdzsvarotu sociāli ekonomisko attīstību, tieslietas un iekšlietas, enerģētiku, transportu, informācijas sabiedrību, vidi, izpēti, pilsoniskās sabiedrības izveidi un sakarus starp konkrētām personām. Attīstība šo prioritāšu sasniegšanā palīdzēs pilnībā noskaidrot partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, kā arī asociācijas līgumu iespējas.

| (8) | Lai atbalstītu partnervalstu ieguldījumu kopīgo vērtību un principu stiprināšanā un to centienus, īstenojot rīcības plānus, Kopienai vajadzētu būt gatavai sniegt atbalstu šīm valstīm un atbalstīt dažādas sadarbības formas starp šīm valstīm un ES dalībvalstīm, lai veidotu kopīgas stabilitātes, drošības un labklājības zonu, kurā notiek būtiska ekonomiskā integrācija un politiskā sadarbība. |
| --- | --- |

(8)

Lai atbalstītu partnervalstu ieguldījumu kopīgo vērtību un principu stiprināšanā un to centienus, īstenojot rīcības plānus, Kopienai vajadzētu būt gatavai sniegt atbalstu šīm valstīm un atbalstīt dažādas sadarbības formas starp šīm valstīm un ES dalībvalstīm, lai veidotu kopīgas stabilitātes, drošības un labklājības zonu, kurā notiek būtiska ekonomiskā integrācija un politiskā sadarbība.

| (9) | Politisko, ekonomikas un sociālo reformu veicināšana kaimiņvalstīs ir svarīgs Kopienas palīdzības mērķis. Vidusjūras reģiona valstīs šo mērķi papildus īstenos saskaņā ar “Stratēģisko partnerību ar Vidusjūras reģiona un Vidējo Austrumu valstīm”. Attiecību veidošanā ar Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas kaimiņvalstīm tiks ņemti vērā attiecīgi elementi no Eiropas Savienības stratēģijas Āfrikai. |
| --- | --- |

(9)

Politisko, ekonomikas un sociālo reformu veicināšana kaimiņvalstīs ir svarīgs Kopienas palīdzības mērķis. Vidusjūras reģiona valstīs šo mērķi papildus īstenos saskaņā ar “Stratēģisko partnerību ar Vidusjūras reģiona un Vidējo Austrumu valstīm”. Attiecību veidošanā ar Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas kaimiņvalstīm tiks ņemti vērā attiecīgi elementi no Eiropas Savienības stratēģijas Āfrikai.

| (10) | Ir svarīgi, lai atbalsts, kas tiek nodrošināts kaimiņu jaunattīstības valstīm Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros, būtu saskaņots ar Eiropas Kopienas attīstības politikas mērķiem un principiem, kā norādīts kopējā paziņojumā “Eiropas konsenss attīstības jomā” (2), ko 2005. gada 20. decembrī pieņēma Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija. |
| --- | --- |

(10)

Ir svarīgi, lai atbalsts, kas tiek nodrošināts kaimiņu jaunattīstības valstīm Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros, būtu saskaņots ar Eiropas Kopienas attīstības politikas mērķiem un principiem, kā norādīts kopējā paziņojumā “Eiropas konsenss attīstības jomā” (2), ko 2005. gada 20. decembrī pieņēma Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija.

| (11) | Eiropas Savienība un Krievija ir nolēmusi izveidot īpašu stratēģisku partnerību, nosakot četras kopīgas teritorijas; Kopienas palīdzība tiks izmantota, lai atbalstītu šīs partnerības veidošanu un veicinātu pārrobežu sadarbību robežreģionos starp Krieviju un Eiropas Savienības kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Savienība un Krievija ir nolēmusi izveidot īpašu stratēģisku partnerību, nosakot četras kopīgas teritorijas; Kopienas palīdzība tiks izmantota, lai atbalstītu šīs partnerības veidošanu un veicinātu pārrobežu sadarbību robežreģionos starp Krieviju un Eiropas Savienības kaimiņvalstīm.

| (12) | Ziemeļu dimensija ir pamats Eiropas Savienības sadarbībai ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi un ir svarīgi, lai Kopienas palīdzība tiktu izmantota arī tādu darbību atbalstīšanai, kas veicinās šī pamata ieviešanu. Šīs politikas jaunie mērķi tiks izklāstīti politiskā deklarācijā un politikas pamatdokumentā, kas jāsagatavo, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas apstiprinātas 2005. gada 21. novembra Ziemeļu dimensijas ministru sanāksmē. |
| --- | --- |

(12)

Ziemeļu dimensija ir pamats Eiropas Savienības sadarbībai ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi un ir svarīgi, lai Kopienas palīdzība tiktu izmantota arī tādu darbību atbalstīšanai, kas veicinās šī pamata ieviešanu. Šīs politikas jaunie mērķi tiks izklāstīti politiskā deklarācijā un politikas pamatdokumentā, kas jāsagatavo, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas apstiprinātas 2005. gada 21. novembra Ziemeļu dimensijas ministru sanāksmē.

| (13) | Sadarbībai ar Vidusjūras reģiona partnervalstīm un palīdzības sniegšanai šīm valstīm būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Vidusjūras reģiona partnerību, kas noteikta ar Barselonas deklarāciju 1995. gada 28. novembrī, kā to apstiprināja Eiropas — Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitajai gadadienai veltītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 28. novembrī, un būtu jāņem vērā vienošanās, kas panākta šajā kontekstā par brīvās tirdzniecības telpas izveidošanu precēm līdz 2010. gadam un asimetriskās liberalizācijas procesa sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

Sadarbībai ar Vidusjūras reģiona partnervalstīm un palīdzības sniegšanai šīm valstīm būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Vidusjūras reģiona partnerību, kas noteikta ar Barselonas deklarāciju 1995. gada 28. novembrī, kā to apstiprināja Eiropas — Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmitajai gadadienai veltītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 28. novembrī, un būtu jāņem vērā vienošanās, kas panākta šajā kontekstā par brīvās tirdzniecības telpas izveidošanu precēm līdz 2010. gadam un asimetriskās liberalizācijas procesa sākšanu.

| (14) | Ir svarīgi sekmēt gan sadarbību pie Eiropas Savienības ārējās robežas, gan starp partnervalstīm, it sevišķi tām, kas ģeogrāfiski atrodas tuvu viena otrai. |
| --- | --- |

(14)

Ir svarīgi sekmēt gan sadarbību pie Eiropas Savienības ārējās robežas, gan starp partnervalstīm, it sevišķi tām, kas ģeogrāfiski atrodas tuvu viena otrai.

| (15) | Lai novērstu jaunu robežlīniju rašanos, ir sevišķi svarīgi novērst šķēršļus, kas kavē efektīvu pārrobežu sadarbību pie Eiropas Savienības ārējās robežas. Pārrobežu sadarbībai būtu jāveicina integrēta reģionāla attīstība starp kaimiņu reģioniem un harmoniska teritoriālā integrācija Kopienā un tās kaimiņvalstīs. Šo mērķi vislabāk var sasniegt, apvienojot ārējās politikas mērķus un ekonomisko, un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

(15)

Lai novērstu jaunu robežlīniju rašanos, ir sevišķi svarīgi novērst šķēršļus, kas kavē efektīvu pārrobežu sadarbību pie Eiropas Savienības ārējās robežas. Pārrobežu sadarbībai būtu jāveicina integrēta reģionāla attīstība starp kaimiņu reģioniem un harmoniska teritoriālā integrācija Kopienā un tās kaimiņvalstīs. Šo mērķi vislabāk var sasniegt, apvienojot ārējās politikas mērķus un ekonomisko, un sociālo kohēziju.

| (16) | Lai palīdzētu kaimiņvalstu partneriem sasniegt to mērķus un veicinātu sadarbību starp šīm valstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm, vēlams izveidot vienotu, politikā balstītu instrumentu, kas aizstātu daudzos pastāvošos instrumentus, nodrošinot to saskaņotību un vienkāršojot palīdzības programmu plānošanu un vadību. |
| --- | --- |

(16)

Lai palīdzētu kaimiņvalstu partneriem sasniegt to mērķus un veicinātu sadarbību starp šīm valstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm, vēlams izveidot vienotu, politikā balstītu instrumentu, kas aizstātu daudzos pastāvošos instrumentus, nodrošinot to saskaņotību un vienkāršojot palīdzības programmu plānošanu un vadību.

| (17) | Ar šo instrumentu būtu jāatbalsta arī pārrobežu sadarbība starp partnervalstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm, nodrošinot efektivitāti un darbojoties vienotā vadības mehānismā un īstenojot vienotu procedūru kopumu. Tam vajadzētu būt balstītam uz to pieredzi, kas iegūta, īstenojot kaimiņattiecību programmas laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam, un darbosies, pamatojoties uz tādiem principiem kā vairākgadu programmu plānošana, partnerība un līdzfinansēšana. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo instrumentu būtu jāatbalsta arī pārrobežu sadarbība starp partnervalstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm, nodrošinot efektivitāti un darbojoties vienotā vadības mehānismā un īstenojot vienotu procedūru kopumu. Tam vajadzētu būt balstītam uz to pieredzi, kas iegūta, īstenojot kaimiņattiecību programmas laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam, un darbosies, pamatojoties uz tādiem principiem kā vairākgadu programmu plānošana, partnerība un līdzfinansēšana.

| (18) | Ir svarīgi, lai robežreģioni, kas pieder Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstīm un pašlaik piedalās dalībvalstu un partnervalstu pārrobežu sadarbībā, varētu to darīt arī turpmāk, izmantojot pašu resursus. |
| --- | --- |

(18)

Ir svarīgi, lai robežreģioni, kas pieder Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstīm un pašlaik piedalās dalībvalstu un partnervalstu pārrobežu sadarbībā, varētu to darīt arī turpmāk, izmantojot pašu resursus.

| (19) | Ar šo regulu attiecībā uz 2007. līdz 2013. gada periodu nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Ar šo regulu attiecībā uz 2007. līdz 2013. gada periodu nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) 37. punkta nozīmē.

| (20) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(20)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (21) | Definējot īstenošanas noteikumus, kas reglamentēs pārrobežu sadarbības īstenošanu, un pieņemot stratēģijas dokumentus, rīcības programmas un īpašus pasākumus, kuri nav paredzēti stratēģijas dokumentos un kuru vērtība pārsniedz euro10 000 000 robežu, būtu jāpiemēro vadības procedūra. |
| --- | --- |

(21)

Definējot īstenošanas noteikumus, kas reglamentēs pārrobežu sadarbības īstenošanu, un pieņemot stratēģijas dokumentus, rīcības programmas un īpašus pasākumus, kuri nav paredzēti stratēģijas dokumentos un kuru vērtība pārsniedz euro10 000 000 robežu, būtu jāpiemēro vadības procedūra.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, veicināt labāku sadarbību un progresīvu ekonomisko integrāciju starp Eiropas Savienību un kaimiņvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, veicināt labāku sadarbību un progresīvu ekonomisko integrāciju starp Eiropas Savienību un kaimiņvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (23) | Šī regula rada nepieciešamību atcelt Padomes Regulu (EEK) Nr. 1762/92 (1992. gada 29. jūnijs) par to finansiālās un tehniskās sadarbības protokolu īstenošanu, kas noslēgti starp Kopienu un Vidusjūras ārpuskopienas valstīm (5), Padomes Regulu (EK) Nr. 1734/94 (1994. gada 11. jūlijs) par finansiālo un tehnisko sadarbību ar Jordānas Rietumkrastu un Gazas sektoru (6) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas — Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (7). Tāpat ar šo regulu aizstās Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (1999. gada 29. decembris) (TACIS) attiecībā uz palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (8), kura zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī, |
| --- | --- |

(23)

Šī regula rada nepieciešamību atcelt Padomes Regulu (EEK) Nr. 1762/92 (1992. gada 29. jūnijs) par to finansiālās un tehniskās sadarbības protokolu īstenošanu, kas noslēgti starp Kopienu un Vidusjūras ārpuskopienas valstīm (5), Padomes Regulu (EK) Nr. 1734/94 (1994. gada 11. jūlijs) par finansiālo un tehnisko sadarbību ar Jordānas Rietumkrastu un Gazas sektoru (6) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1488/96 (1996. gada 23. jūlijs) par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas — Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (7). Tāpat ar šo regulu aizstās Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (1999. gada 29. decembris) (TACIS) attiecībā uz palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (8), kura zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

MĒRĶI UN PRINCIPI

1. pants

Temats un darbības joma

1.   Šī regula izveido kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, lai nodrošinātu Kopienas palīdzību labklājības un labu kaimiņattiecību attīstībai, iesaistot Eiropas Savienību un valstis un teritorijas, kas minētas pielikumā (turpmāk — “partnervalstis”).

2.   Kopienas palīdzību izmanto partnervalstu labā. Kopienas palīdzību var izmantot Eiropas Savienības dalībvalstu un partnervalstu un to reģionu kopīgam labumam, lai stiprinātu pārrobežu un reģionu sadarbību tajā nozīmē, kā tas noteikts 6. pantā.

3.   Eiropas Savienības pamatā ir tādas vērtības kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un tiesiskums, ar dialoga palīdzību un sadarbības ceļā veicinot partnervalstu tiekšanos pēc šīm vērtībām.

2. pants

Kopienas palīdzības apjoms

1.   Kopienas palīdzība veicina labāku Eiropas Savienības un partnervalstu sadarbību un pieaugošu ekonomisko integrāciju, un it īpaši partnerattiecību un sadarbības nolīgumu, asociācijas līgumu un citu pašreizējo un turpmāko nolīgumu īstenošanu. Tas arī sekmē partnervalstu centienus nodrošināt labu pārvaldi un līdzsvarotu sociālo un ekonomisko attīstību.

2.   Kopienas palīdzību izmanto, lai atbalstītu pasākumus šādās sadarbības jomās:

| a) | veicināt politisko dialogu un reformas; |
| --- | --- |

a)

veicināt politisko dialogu un reformas;

| b) | veicināt likumdošanas un reglamentējošo noteikumu pielīdzināšanu augstākiem standartiem visās jomās, kas saistītas ar partnervalstu attīstītu līdzdalību iekšējā tirgū un tirdzniecības pastiprināšanā; |
| --- | --- |

b)

veicināt likumdošanas un reglamentējošo noteikumu pielīdzināšanu augstākiem standartiem visās jomās, kas saistītas ar partnervalstu attīstītu līdzdalību iekšējā tirgū un tirdzniecības pastiprināšanā;

| c) | stiprināt valsts pārvaldes iestādes un iestādes, kas atbildīgas par politikas izstrādi un veiksmīgu ieviešanu tajās jomās, kas aptvertas asociācijas, partnerības, sadarbības nolīgumos un citos daudzpusējos nolīgumos, kurus slēdz Kopiena un/vai tās dalībvalstis un partnervalstis nolūkā sasniegt šajā pantā minētos mērķus; |
| --- | --- |

c)

stiprināt valsts pārvaldes iestādes un iestādes, kas atbildīgas par politikas izstrādi un veiksmīgu ieviešanu tajās jomās, kas aptvertas asociācijas, partnerības, sadarbības nolīgumos un citos daudzpusējos nolīgumos, kurus slēdz Kopiena un/vai tās dalībvalstis un partnervalstis nolūkā sasniegt šajā pantā minētos mērķus;

| d) | veicināt tiesiskumu un labu pārvaldi, tostarp stiprināt valsts administrācijas efektivitāti un tiesas iestāžu objektivitāti un efektivitāti, kā arī atbalstīt korupcijas un krāpniecības apkarošanu; |
| --- | --- |

d)

veicināt tiesiskumu un labu pārvaldi, tostarp stiprināt valsts administrācijas efektivitāti un tiesas iestāžu objektivitāti un efektivitāti, kā arī atbalstīt korupcijas un krāpniecības apkarošanu;

| e) | veicināt ilgtspējīgu attīstību visos aspektos; |
| --- | --- |

e)

veicināt ilgtspējīgu attīstību visos aspektos;

| f) | īstenojot reģionālus un vietēja līmeņa centienus gan lauku teritorijās, gan pilsētās, lai samazinātu nelīdzsvarotību un uzlabotu reģionālās un vietējās potenciālās attīstības iespējas; |
| --- | --- |

f)

īstenojot reģionālus un vietēja līmeņa centienus gan lauku teritorijās, gan pilsētās, lai samazinātu nelīdzsvarotību un uzlabotu reģionālās un vietējās potenciālās attīstības iespējas;

| g) | veicināt vides aizsardzību, dabas saglabāšanu un ilgtspējīgu dabas resursu, tostarp saldūdens un jūras resursu, pārvaldību; |
| --- | --- |

g)

veicināt vides aizsardzību, dabas saglabāšanu un ilgtspējīgu dabas resursu, tostarp saldūdens un jūras resursu, pārvaldību;

| h) | atbalstīt nabadzības izskaušanas politiku, lai palīdzētu sasniegt ANO Tūkstošgades Attīstības mērķus; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt nabadzības izskaušanas politiku, lai palīdzētu sasniegt ANO Tūkstošgades Attīstības mērķus;

| i) | atbalstīt politikas virzienus, kas veicinātu sociālo attīstību, sociālo integrāciju, dzimumu līdztiesību, nediskriminēšanu, nodarbinātību un sociālo aizsardzību, tostarp migrējošo darba ņēmēju aizsardzību, sociālos dialogus un arodbiedrību tiesību un darba pamatnoteikumu ievērošanu, tostarp attiecībā uz bērnu darbu; |
| --- | --- |

i)

atbalstīt politikas virzienus, kas veicinātu sociālo attīstību, sociālo integrāciju, dzimumu līdztiesību, nediskriminēšanu, nodarbinātību un sociālo aizsardzību, tostarp migrējošo darba ņēmēju aizsardzību, sociālos dialogus un arodbiedrību tiesību un darba pamatnoteikumu ievērošanu, tostarp attiecībā uz bērnu darbu;

| j) | atbalstīt politikas, kas veicinātu veselību, izglītošanu un apmācību, ne tikai attiecībā uz izplatītākajām infekcijas slimībām, neinfekcijas slimībām un traucējumiem, bet arī uz pakalpojumu pieejamību, izglītību par to, kā saglabāt labu veselību, ieskaitot reproduktīvo veselību meitenēm un sievietēm; |
| --- | --- |

j)

atbalstīt politikas, kas veicinātu veselību, izglītošanu un apmācību, ne tikai attiecībā uz izplatītākajām infekcijas slimībām, neinfekcijas slimībām un traucējumiem, bet arī uz pakalpojumu pieejamību, izglītību par to, kā saglabāt labu veselību, ieskaitot reproduktīvo veselību meitenēm un sievietēm;

| k) | veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī sieviešu un bērnu tiesības; |
| --- | --- |

k)

veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī sieviešu un bērnu tiesības;

| l) | atbalstīt demokratizāciju, tostarp palielinot pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu, atbalstot mediju plurālismu, kā arī veicot vēlēšanu novērošanu un palīdzību vēlēšanās; |
| --- | --- |

l)

atbalstīt demokratizāciju, tostarp palielinot pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu, atbalstot mediju plurālismu, kā arī veicot vēlēšanu novērošanu un palīdzību vēlēšanās;

| m) | veicināt pilsoniskas sabiedrības attīstību, un jo īpaši nevalstisko organizāciju attīstību; |
| --- | --- |

m)

veicināt pilsoniskas sabiedrības attīstību, un jo īpaši nevalstisko organizāciju attīstību;

| n) | atbalstīt tirgus ekonomikas attīstību, tostarp pasākumus privātā sektora attīstībai un mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai, investīciju veicināšanai un globālās tirdzniecības stiprināšanai; |
| --- | --- |

n)

atbalstīt tirgus ekonomikas attīstību, tostarp pasākumus privātā sektora attīstībai un mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai, investīciju veicināšanai un globālās tirdzniecības stiprināšanai;

| o) | veicināt sadarbību enerģētikas, telekomunikāciju un transporta nozarēs, tostarp to savstarpējo sadarbību, sadarbības tīklus un to darbības, pastiprinot starptautiskā transporta un enerģētikas darbību aizsardzību un drošību un veicinot atjaunīgus enerģijas avotus, energoefektivitāti un ekoloģisko transportu; |
| --- | --- |

o)

veicināt sadarbību enerģētikas, telekomunikāciju un transporta nozarēs, tostarp to savstarpējo sadarbību, sadarbības tīklus un to darbības, pastiprinot starptautiskā transporta un enerģētikas darbību aizsardzību un drošību un veicinot atjaunīgus enerģijas avotus, energoefektivitāti un ekoloģisko transportu;

| p) | nodrošināt atbalstu pasākumiem, kas cenšas palielināt iedzīvotāju pārtikas drošumu, jo īpaši sanitārajā un fitosanitārajā jomā; |
| --- | --- |

p)

nodrošināt atbalstu pasākumiem, kas cenšas palielināt iedzīvotāju pārtikas drošumu, jo īpaši sanitārajā un fitosanitārajā jomā;

| q) | garantēt efektīvu un drošu robežu pārraudzību; |
| --- | --- |

q)

garantēt efektīvu un drošu robežu pārraudzību;

| r) | atbalstīt reformu un palielināt darbības kapacitāti tieslietās un iekšlietās, tostarp tādās jomās kā patvērums, migrācija un atpakļuzņemšana, un cilvēku tirdzniecības, kā arī terorisma un organizētās noziedzības apkarošana un novēršana, tostarp tās finansēšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un nodokļu krāpniecības apkarošana un novēršana; |
| --- | --- |

r)

atbalstīt reformu un palielināt darbības kapacitāti tieslietās un iekšlietās, tostarp tādās jomās kā patvērums, migrācija un atpakļuzņemšana, un cilvēku tirdzniecības, kā arī terorisma un organizētās noziedzības apkarošana un novēršana, tostarp tās finansēšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un nodokļu krāpniecības apkarošana un novēršana;

| s) | atbalstīt administratīvo sadarbību, lai uzlabotu pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu sistēmas jomā, lai cīnītos pret nodokļu atcelšanu un izvairīšanos no nodokļu nemaksāšanas; |
| --- | --- |

s)

atbalstīt administratīvo sadarbību, lai uzlabotu pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu sistēmas jomā, lai cīnītos pret nodokļu atcelšanu un izvairīšanos no nodokļu nemaksāšanas;

| t) | veicināt līdzdalību Kopienas izpētes un inovāciju darbībās; |
| --- | --- |

t)

veicināt līdzdalību Kopienas izpētes un inovāciju darbībās;

| u) | veicināt sadarbību starp ES un partnervalstu augstākās izglītības izstādēm, veicināt skolotāju, pētnieku un studentu mobilitāti; |
| --- | --- |

u)

veicināt sadarbību starp ES un partnervalstu augstākās izglītības izstādēm, veicināt skolotāju, pētnieku un studentu mobilitāti;

| v) | veicināt dažādu kultūru dialogu, sakarus starp konkrētām personām, tostarp sakarus ar imigrantu kopienām dalībvalstīs, pilsonisko sabiedrību sadarbību, kultūras iestādes un jauniešu apmaiņas pasākumus; |
| --- | --- |

v)

veicināt dažādu kultūru dialogu, sakarus starp konkrētām personām, tostarp sakarus ar imigrantu kopienām dalībvalstīs, pilsonisko sabiedrību sadarbību, kultūras iestādes un jauniešu apmaiņas pasākumus;

| w) | atbalstīt sadarbību nolūkā aizsargāt vēsturisko un kultūras mantojumu un veicināt tā attīstības potenciālu, tostarp ar tūrisma palīdzību; |
| --- | --- |

w)

atbalstīt sadarbību nolūkā aizsargāt vēsturisko un kultūras mantojumu un veicināt tā attīstības potenciālu, tostarp ar tūrisma palīdzību;

| x) | atbalstīt partnervalstu līdzdalību Kopienas programmās un aģentūrās; |
| --- | --- |

x)

atbalstīt partnervalstu līdzdalību Kopienas programmās un aģentūrās;

| y) | atbalstīt pārrobežu sadarbību ar vietēja līmeņa kopējām iniciatīvām, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību robežreģionos un integrētu teritorijas attīstību gar Kopienas ārējo robežu; |
| --- | --- |

y)

atbalstīt pārrobežu sadarbību ar vietēja līmeņa kopējām iniciatīvām, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību robežreģionos un integrētu teritorijas attīstību gar Kopienas ārējo robežu;

| z) | veicināt reģionālo un apakšreģionālo sadarbību un integrāciju, tostarp vajadzības gadījumā ar valstīm, kuram šīs regulas izpratnē nav tiesības saņemt Kopienas palīdzību; |
| --- | --- |

z)

veicināt reģionālo un apakšreģionālo sadarbību un integrāciju, tostarp vajadzības gadījumā ar valstīm, kuram šīs regulas izpratnē nav tiesības saņemt Kopienas palīdzību;

| aa) | nodrošināt atbalstu pēckrīzes situācijās, ieskaitot atbalstu bēgļiem un pārvietotajām personām un palīdzību, sagatavojoties dabas katastrofām; |
| --- | --- |

aa)

nodrošināt atbalstu pēckrīzes situācijās, ieskaitot atbalstu bēgļiem un pārvietotajām personām un palīdzību, sagatavojoties dabas katastrofām;

| bb) | veicināt komunikāciju un sekmēt informācijas apmaiņu starp partneriem par pasākumiem un aktivitātēm, kas tiek finansēti saskaņā ar šīm programmām; |
| --- | --- |

bb)

veicināt komunikāciju un sekmēt informācijas apmaiņu starp partneriem par pasākumiem un aktivitātēm, kas tiek finansēti saskaņā ar šīm programmām;

| cc) | risināt kopīgas problēmas, kas attiecas uz abām sadarbības pusēm un citus mērķus, kas savietojami ar šīs regulas darbības sfēru. |
| --- | --- |

cc)

risināt kopīgas problēmas, kas attiecas uz abām sadarbības pusēm un citus mērķus, kas savietojami ar šīs regulas darbības sfēru.

3. pants

Politiskais pamatojums

1.   Kopīgo politisko pamatojumu Kopienas palīdzības programmu veidošanai šajā regulā nosaka partnerības un sadarbības, asociācijas un citi līdzīgi pašreizēji vai nākotnes nolīgumi, kas varētu noteikt attiecības ar partnervalstīm, atbilstoši Komisijas paziņojumi un Padomes atzinumi, kas izklāsta vadlīnijas Eiropas Savienības politikas virzībai uz šīm valstīm. Kopīgi rīcības plāni vai citi līdzīgi dokumenti sniedz galvenos atbalsta punktus, nosakot Kopienas palīdzības priekšrocības.

2.   Ja Eiropas Savienība un tās partnervalstis nav noslēgušas nolīgumus, kas minēti 1. punktā, Kopienas palīdzība tiek sniegta gadījumā, ja to uzskata par lietderīgu Eiropas Savienības politikas mērķu sasniegšanā, un to plāno, pamatojoties uz šiem mērķiem.

4. pants

Papildināmība, partnerība un līdzfinansēšana

1.   Šajā regulā paredzētā Kopienas palīdzība parasti papildina vai veicina atbilstošas valsts, reģionālās vai vietējās stratēģijas un pasākumus.

2.   Šajā regulā paredzētā Kopienas palīdzība parasti tiek sniegta partnerībā starp Komisiju un saņēmējvalstīm. Kur vien iespējams, partnerībā iesaistāmas valsts, reģionālās un vietējās varas iestādes, ekonomiskie un sociālie partneri, pilsoniskā sabiedrība un citas attiecīgās iestādes.

3.   Saņēmējvalstis, kad iespējams, iesaista attiecīgos atbilstīgā teritoriālā līmeņa partnerus programmu un projektu sagatavošanā, īstenošanā un monitoringā, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī.

4.   Šajā regulā paredzētajai Kopienas palīdzībai parasti tiek nodrošināts līdzfinansējums no saņēmējvalstīm, izmantojot sabiedriskos fondus, saņēmēju ieguldījumus vai citus finanšu avotus. Līdzfinansējuma prasības var atcelt pienācīgi pamatotos gadījumos un ja tas ir nepieciešams pilsoniskās sabiedrības attīstības un nevalstisko dalībnieku atbalstam un pasākumiem, kas paredzēti cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanai un demokratizācijas atbalstam.

5. pants

Saskaņotība, savietojamība un koordinēšana

1.   Saskaņā ar šo regulu finansētās programmas un projekti atbilst Eiropas Savienības politikai. Tie ir saskaņā ar noslēgtajiem nolīgumiem starp Kopienu, tās dalībvalstīm un partnervalstīm un ievēro to noslēgto daudzpusējo nolīgumu un starptautisko konvenciju saistības, tostarp par cilvēktiesību ievērošanu, demokrātiju un labu pārvaldi.

2.   Komisijai un ES dalībvalstis nodrošina saskaņotību starp šajā regulā paredzēto Kopienas palīdzību un finansiālo palīdzību, ko Kopiena un dalībvalstis sniedz, izmantojot citus iekšējos un ārējos finanšu instrumentus, un ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) starpniecību.

3.   Komisija un dalībvalstis nodrošina savu palīdzības programmu koordināciju, lai pakāpeniski palielinātu palīdzības sniegšanas efektivitāti un lietderīgumu, ievērojot izstrādātās pamatnostādnes sadarbības koordinācijas uzlabošanai ārējās palīdzības jomā un politikas un procedūru saskaņošanai. Koordinācija ietver regulāras apspriedes un biežu atbilstošas informācijas apmaiņu dažādos palīdzības sniegšanas posmos, jo īpaši nozares līmenī, un koordinācija ir būtisks posms Kopienas un dalībvalstu plānošanas procesos.

4.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija veic nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu atbilstošu saskaņošanu un sadarbību starp daudzpusējām un reģionālām organizācijām un iestādēm kā starptautiskām finanšu institūcijām, Apvienotajām Nācijām, fondiem un programmām un ziedotājiem, kas nav no Eiropas Savienības.

II SADAĻA

PROGRAMMU PLĀNOŠANA UN FONDU ASIGNĒŠANA

6. pants

Programmu veidi

1.   Šajā regulā paredzētā Kopienas palīdzība tiek īstenota, izmantojot:

| a) | valstu, daudzvalstu un pārrobežu stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas saskaņā ar 7. pantu, aptverot:






  i) | valstu vai daudzvalstu programmas, kas nodrošina palīdzību vienai partnervalstij vai veido reģionālu vai apakšreģionālu sadarbību starp divām vai vairākām partnervalstīm un kurās var piedalīties dalībvalstis; |
| --- | --- | --- |

a)

valstu, daudzvalstu un pārrobežu stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas saskaņā ar 7. pantu, aptverot:

i)

valstu vai daudzvalstu programmas, kas nodrošina palīdzību vienai partnervalstij vai veido reģionālu vai apakšreģionālu sadarbību starp divām vai vairākām partnervalstīm un kurās var piedalīties dalībvalstis;

| ii) | pārrobežu sadarbības programmas, kas nodrošina sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām partnervalstīm, un kas norisinās kaimiņu reģionos pie to kopējās Kopienas ārējās robežas. |
| --- | --- |

ii)

pārrobežu sadarbības programmas, kas nodrošina sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām partnervalstīm, un kas norisinās kaimiņu reģionos pie to kopējās Kopienas ārējās robežas.

| b) | 9. pantā minētās kopīgās darbības programmas pārrobežu sadarbībai, 12. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas un 13. pantā minētos īpašos pasākumus. |
| --- | --- |

b)

9. pantā minētās kopīgās darbības programmas pārrobežu sadarbībai, 12. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas un 13. pantā minētos īpašos pasākumus.

2.   Daudzvalstu programmās var iekļaut vairāku reģionu sadarbības pasākumus. Šajā regulā transreģionālā sadarbība nozīmē dalībvalstu un partnervalstu sadarbību, kuras mērķis ir risināt kopīgas problēmas kopīgās interesēs un kura notiek jebkur dalībvalstu un partnervalstu teritorijā.

7. pants

Programmu plānošana un fondu asignēšana

1.   Lai īstenotu valstu vai daudzvalstu programmas, pieņem stratēģijas dokumentus saskaņā ar 26. panta 2. punktā noteikto procedūru. Stratēģijas dokumenti raksturo politisko pamatojumu un rīcības plānus, kas noteikti 3. pantā, kā arī atbilst 4. un 5. pantā noteiktajiem principiem un kārtībai. Stratēģijas dokumentus izstrādā laika posmam, kas saskaņots ar politikā noteiktajām priekšrocībām, un tajos iekļauj daudzgadīgas paredzētās programmas, ieskaitot paredzēto daudzgadīgo finansiālo asignējumu un tos prioritāros mērķus katrai valstij vai reģionam, kuri ir saskaņā ar 2. panta 2. punktā uzskaitītajiem. Tos pārskata vidusposma pārskatā vai kad vien nepieciešams, un tos groza saskaņā ar procedūru, kas noteikta 26. panta 2. punktā.

2.   Izstrādājot valstu vai daudzvalstu programmas, Komisija pēc pārskatāmiem un objektīviem kritērijiem nosaka asignējumus katrai programmai, ņemot vērā iesaistītā reģiona vai valsts īpašo raksturojumu un vajadzības, Eiropas Savienības un attiecīgās valsts sadarbības centienu apmērus, panākumus kopīgi nosprausto mērķu īstenošanā, tostarp attiecībā uz pārvaldi un reformu, kā arī uz pārvaldes un Kopienas palīdzības apgūšanas spēju.

3.   Vienīgi pārrobežu sadarbības nolūkā un lai izstrādātu kopīgas darbības programmas, kā minēts 9. panta 1. punktā, sadarbības programmu indikatīvos daudzgadu asignējumus un teritoriālās vienības, kas tiesīgas piedalīties katrā no programmām, saskaņā ar 26. panta 2. punktā noteikto procedūru, pieņem vienu vai, ja nepieciešams, vairākus stratēģijas dokumentus. Šos stratēģijas dokumentus izstrādā, ņemot vērā 4. un 5. pantā izklāstītos principus un kārtību, un tie principā aptver līdz pat septiņu gadu laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

4.   Komisija nosaka līdzekļu sadalījumu pārrobežas reģionu sadarbības programmām atbilstoši objektīviem kritērijiem, piemēram, iesaistīto reģionu iedzīvotāju skaitam un citiem apstākļiem, kas varētu ietekmēt sadarbības intensitāti, piemēram, pierobežas reģiona īpašām iezīmēm, administratīvajai kapacitātei un spējām apgūt Kopienas palīdzību.

5.   Saskaņā ar šo regulu Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) piedalās izstrādātajās un īstenojamajās pārrobežu sadarbības programmās. Eiropas Reģionālās attīstības fonda ieguldījumu robežām ar partnervalstīm summa ir paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (9).

6.   Demokrātijas krīzes vai draudu gadījumā tiesiskumam, cilvēktiesībām un pamatbrīvībai, dabas katastrofas vai cilvēka izraisītas katastrofas gadījumā var tikt izmantota ārkārtējā procedūra, lai veiktu speciālu stratēģijas dokumentu pārskatu. Šis pārskats nodrošinās saskaņotību starp Kopienas palīdzību, kuru nodrošina saskaņā ar šo regulu, un palīdzību, kuru nodrošina citi Kopienas finanšu instrumenti, ieskaitot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 (... gada ...), ar ko izveido stabilitātes instrumentu (10)
   (11).

III SADAĻA

PĀRROBEŽU SADARBĪBA

8. pants

Valstis, kas ģeogrāfiski tiesīgas iesaistīties

1.   Šīs regulas 6. panta 1. punkta a) ii apakšpunktā minētās pārrobežu sadarbības programmas var attiekties uz sekojošiem pierobežas reģioniem:

| a) | visas teritoriālās vienības, kas atbilst NUTS 3. līmenim vai ir tam līdzvērtīgas, pie sauszemes robežas starp dalībvalstīm un partnervalstīm; |
| --- | --- |

a)

visas teritoriālās vienības, kas atbilst NUTS 3. līmenim vai ir tam līdzvērtīgas, pie sauszemes robežas starp dalībvalstīm un partnervalstīm;

| b) | visas teritoriālās vienības, kas atbilst NUTS 3. līmenim vai ir tam līdzvērtīgas, pie būtiskas nozīmes jūras krustceļiem; |
| --- | --- |

b)

visas teritoriālās vienības, kas atbilst NUTS 3. līmenim vai ir tam līdzvērtīgas, pie būtiskas nozīmes jūras krustceļiem;

| c) | visas krasta teritoriālās vienības, kas atbilst NUTS 2. līmenim vai ir tam līdzvērtīgas un atrodas pie jūras baseina, kas kopīgs dalībvalstīm un partnervalstīm. |
| --- | --- |

c)

visas krasta teritoriālās vienības, kas atbilst NUTS 2. līmenim vai ir tam līdzvērtīgas un atrodas pie jūras baseina, kas kopīgs dalībvalstīm un partnervalstīm.

2.   Lai nodrošinātu pašreizējās sadarbības turpināšanu un citos pamatotos gadījumos, teritoriālajām vienībām, kas piekļaujas 1. punktā minētajām vienībām, var atļaut piedalīties pārrobežu sadarbībā, ievērojot noteikumus, kas iekļauti 7. panta 3. punktā minētajos stratēģijas dokumentos.

3.   Kad pārrobežu sadarbības programmas, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, ir izstrādātas, Komisija var, saskaņojot ar partneriem, izteikt priekšlikumu par to, ka piedalīšanās sadarbībā var tikt attiecināts uz visām NUTS 2. līmeņa teritoriālajām vienībām, kuru teritorijā atrodas NUTS 3. līmeņa teritoriālās vienības.

4.   Būtiskas nozīmes jūras krustceļu saraksts Komisija nosaka stratēģijas dokumentos, kas minēti 7. panta 3. punktā, pamatojoties uz attālumu un citiem atbilstošiem ģeogrāfiskiem un ekonomiskiem kritērijiem.

9. pants

Plānošana

1.   Šajā regulā paredzēto pārrobežu sadarbību realizē daudzgadu programmās, kurās ietilpst divu robežvalstu vai robežvalstu grupas sadarbības daudzgadu pasākumi, kas veicina noteiktu priekšrocību kopuma īstenošanu un kas var tikt īstenotas, izmantojot Kopienas palīdzību (turpmāk — “kopīgās darbības programmas”). Kopīgās darbības programmas ir balstītas uz stratēģijas dokumentiem, kas minēti 7. panta 3. punktā.

2.   Kopīgās darbības programmas nozīmīgām sauszemes robežvalstīm un jūras robežvalstīm izstrādā attiecībā uz katru robežu atbilstīgajā teritoriālajā līmenī un tajās ietilpst tās teritoriālās vienības, kas pieder vienai vai vairākām dalībvalstīm un vienai vai vairākām partnervalstīm, un kas tiesīgas iesaistīties programmās.

3.   Kopīgās darbības programmas attiecībā uz piekrastes reģioniem ir daudzpusējas, un tajās ietilpst atbilstīgas teritoriālās vienības, kurām ir kopīgs jūras baseins, kas pieder vairākām valstīm, ieskaitot vismaz vienu dalībvalsti un vienu partnervalsti, ņemot vērā to institucionālo sistēmu un partnerības principu. Tajās var iekļaut divpusējas darbības vienas dalībvalsts un vienas partnervalsts sadarbības atbalstam. Šīs programmas ir cieši saskaņotas ar pārvalstu sadarbības programmām, kuras daļēji dublē ģeogrāfisko pārklājumu un kuras izveidotas Eiropas Savienībā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1083/2006.

4.   Kopīgās darbības programmas izstrādā iesaistītās dalībvalstis un partnervalstis atbilstošā teritoriālā līmenī atbilstoši to institucionālajai sistēmai, ņemot vērā partnerības principu, kas noteikts 4. pantā. Parasti šo programmu darbības laika posms ir septiņi gadi — no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

5.   Citas valstis, kas nepiedalās kopīgā darbības programmā un kurām nav kopīga jūras baseina, var tikt piesaistītas kā kopīgajai darbības programmai un saņemt Kopienas palīdzību atbilstīgi to īstenošanas noteikumu nosacījumiem, kas minēti 11. pantā.

6.   Viena gada laikā pēc 7. panta 3. punktā minēto stratēģijas dokumentu apstiprināšanas, programmas dalībvalstis kopīgi iesniedz Komisijai pieteikumus kopīgajām darbības programmām. Komisija pieņem katru kopīgo darbības programmu, izvērtējot tās atbilstību šai regulai un īstenošanas noteikumiem.

7.   Kopīgās darbības programmas var tikt pārskatītas pēc programmas dalībvalstu, programmā iesaistīto robežreģionu vai Komisijas iniciatīvas, lai ņemtu vērā izmaiņas sadarbības prioritātēs, sociālekonomiskajā attīstībā, pēc attiecīgo pasākumu īstenošanas un monitoringa un novērtēšanas procesa novērotajiem rezultātiem, un tām vajag piemērot pieejamo palīdzības apmēru un pārdalīt resursus.

8.   Pēc kopējo darbības programmu piemērošanas Komisija noslēdz finanšu līgumu ar partnervalstīm saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12). Finanšu līgums ietver tiesību normas, kas ir nepieciešamas, lai īstenotu kopīgo darbības programmu, un šo līgumu būtu jāparaksta arī kopīgajai vadības iestādei, kas minēta 10. pantā.

9.   Programmas dalībvalstis, ievērojot partnerības principu, kopīgi izvēlēsies tos pasākumus, kas atbilst kopīgo darbības programmu priekšrocībām un kopīgās programmas pasākumus, kas saņems Kopienas palīdzību.

10.   Īpašos un atbilstīgi pamatotos gadījumos, kad:

| a) | kopīgo darbības programmu nevar izstrādāt, jo radušās partnerības problēmas starp programmā iesaistītajām valstīm vai starp Eiropas Savienību un partnervalsti; |
| --- | --- |

a)

kopīgo darbības programmu nevar izstrādāt, jo radušās partnerības problēmas starp programmā iesaistītajām valstīm vai starp Eiropas Savienību un partnervalsti;

| b) | vēlākais līdz 2010. gada 30. jūnijam dalībvalstis vēl nav iesniegušas Komisijai kopīgo darbības programmu; |
| --- | --- |

b)

vēlākais līdz 2010. gada 30. jūnijam dalībvalstis vēl nav iesniegušas Komisijai kopīgo darbības programmu;

| c) | partnervalsts neparaksta finanšu līgumu līdz gada beigām pēc programmas pieņemšanas; |
| --- | --- |

c)

partnervalsts neparaksta finanšu līgumu līdz gada beigām pēc programmas pieņemšanas;

| d) | kopīgo darbības programmu nevar īstenot dalībvalstu savstarpējo nesaskaņu dēļ; |
| --- | --- |

d)

kopīgo darbības programmu nevar īstenot dalībvalstu savstarpējo nesaskaņu dēļ;

Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo (ajām) dalībvalsti (īm) veic nepieciešamos pasākumus, lai ļautu attiecīgajai dalībvalsti izmantot ERAF iemaksu programmā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1083/2006.

10. pants

Programmu vadība

1.   Kopīgās darbības programmas principā īsteno ar kopīgas vadības starpniecību, ko nodrošina kopīga vadības iestāde, kas atrodas dalībvalstī. Kopīgajai vadības iestādei var palīdzēt apvienotais tehniskais sekretariāts.

2.   Programmas dalībvalstis izņēmuma kārtā var piedāvāt Komisijai, lai kopīgā vadības iestāde būtu izvietota partnervalstī ar nosacījumu, ka noteiktā iestāde atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 attiecīgajos noteikumos.

3.   Šajā regulā “kopīga vadības iestāde” ir jebkura valsts vai privāta iestāde vai organizācija, tostarp pati valsts, nacionālā, reģionālā vai vietējā līmenī, ko kopīgi iecēlusi dalībvalsts vai dalībvalstis un partnervalsts vai partnervalstis, kas sadarbojas kopīgā darbības programmā, kurai ir finansiālā un administratīvā kapacitāte, lai vadītu Kopienas palīdzību, un ir juridiskā kapacitāte, lai noslēgtu līgumus saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem.

4.   Kopīgā vadības iestāde ir atbildīga par kopīgo darbības programmu vadīšanu un īstenošanu saskaņā ar drošas tehniskas un finansiālas administrācijas principu, un, lai nodrošinātu darbību likumību un regularitāti. Šim nolūkam tai nodrošina attiecīgu vadību, kontroli un grāmatvedības sistēmas un standartus.

5.   Kopīgas darbības programmas vadības un kontroles sistēma nodrošina atbilstīgu vadības, sertifikācijas un revīzijas funkciju sadalījumu, vai nu skaidri nošķirot pienākumus vadības iestādē vai arī nozīmējot atsevišķas sertifikācijas un revīzijas struktūras.

6.   Lai ļautu kopīgās darbības programmas pienācīgi sagatavot īstenošanai, pēc tās parakstīšanas un pirms finanšu līguma parakstīšanas Komisija var atļaut kopīgajai vadības iestādei izmantot daļu no programmas budžeta, lai sāktu finansēt, piemēram, vadības iestādes saimniecisko darbības izmaksas, tehnisko palīdzību un citus sagatavošanās pasākumus. Sīkākus šīs sagatavošanas stadijas nosacījumus iekļauj īstenošanas noteikumos, kas minēti 11. pantā.

11. pants

Īstenošanas noteikumi

1.   Īstenošanas noteikumus, kas nosaka konkrētus noteikumus šīs sadaļas īstenošanai, pieņem saskaņā procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā.

2.   Īstenošanas noteikumi attiecas uz tādiem jautājumiem kā līdzfinansēšanas likme, kopīgu darbības programmu sagatavošana, kopīgo iestāžu iecelšana un funkcijas, uzraudzības un atlases komiteju un apvienotā sekretariāta loma un funkcijas, tiesības uz izdevumiem, kopīgu projektu atlase, sagatavošanas stadija, Kopienas palīdzības tehniskā un finanšu vadība, finanšu kontrole un revīzija, uzraudzība un novērtēšana, redzamība un informatīvi pasākumi potenciālajiem saņēmējiem.

IV SADAĻA

ĪSTENOŠANA

12. pants

Rīcības programmu apstiprināšana

1.   Pamatojoties uz 7. panta 1. punktā norādītājiem stratēģijas dokumentiem izstrādātās rīcības programmas, parasti apstiprina uz gadu saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

Izņēmuma kārtā, piemēram, ja rīcības programma vēl nav pieņemta, Komisija var apstiprināt pasākumus ārpus rīcības programmām, pamatojoties uz 7. panta 1. punktā minētajiem stratēģijas dokumentiem un indikatīvajām daudzgadu programmām, saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem un noteikumiem, kas attiecas uz rīcības programmām.

2.   Rīcības programmas nosaka mērķus, rīcības jomas, sagaidāmos rezultātus, vadības procedūras un kopējo plānoto finansējuma apjomu. Tajās ņem vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot iepriekšējās Kopienas palīdzības programmas. Tajās apraksta finansējamās darbības, norāda katrai darbībai piešķirto līdzekļu daudzumu un plānoto īstenošanas grafiku. Tajās nosaka tos darbības rādītājus, kurus uzrauga, īstenojot saskaņā ar šīm programmām finansētos pasākumus.

3.   Pārrobežu sadarbībai Komisija pieņem kopīgas programmas saskaņā ar 9. pantā minēto procedūru.

4.   Komisija rīcības programmas un kopīgās pārrobežu sadarbības programmas iesniedz Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm vienu mēnesi pēc to pieņemšanas.

13. pants

Tādu īpašu pasākumu apstiprināšana, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un indikatīvajās daudzgadu programmās

1.   Neparedzētu un pienācīgi pamatotu vajadzību vai apstākļu gadījumā Komisija apstiprina īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos vai orientējošās daudzgadu programmās (turpmāk — “īpaši pasākumi”).

Īpašos pasākumus var arī izmantot, lai finansētu darbības, atvieglotu pāreju no ārkārtas palīdzības uz ilgtermiņa attīstības darbībām, kuras paredzētas, lai nodrošinātu, ka sabiedrība ir labāk sagatavota tikt galā ar periodiskām krīzēm.

2.   Kad šādu pasākumu izmaksas pārsniedz euro10 000 000, Komisija tos apstiprina saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

Procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā, nedrīkst izmantot īpašo pasākumu labošanai, piemēram, tehniskiem pielāgojumiem, īstenošanas perioda pagarināšanai, asignējumu pārdalīšanai paredzamajā budžetā vai budžeta apjoma palielināšanai mazāk par 20 % no sākotnējā budžeta, ar noteikumu, ka šie labojumi neietekmē sākotnējos mērķus, kas izklāstīti Komisijas lēmumā.

3.   Īpašie pasākumi aprakstā nosaka mērķus, rīcības jomas, sagaidāmos rezultātus, izmantotās vadības procedūras un kopējo plānoto finansējuma apjomu. Tajā apraksta finansējamās darbības, norāda katrai darbībai piešķirto līdzekļu apjomu un plānoto īstenošanas grafiku. Tajās nosaka tos darbības rādītājus, kas jāuzrauga, īstenojot īpašos pasākumus.

4.   Komisija īpašo pasākumu, kuru vērtība nepārsniedz euro10 000 000, aprakstu nosūta Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas.

14. pants

Partneri, kas tiesīgi saņemt finansējumu

1.   Šie partneri ir tiesīgi uz šajā regulā minēto finansējumu, lai īstenotu rīcības programmas, kopīgās pārrobežu sadarbības programmas un īpašos pasākumus:

| a) | partnervalstis un reģioni, un to iestādes; |
| --- | --- |

a)

partnervalstis un reģioni, un to iestādes;

| b) | tādas partnervalstu decentralizētas vienības kā reģioni, departamenti, provinces un municipalitātes; |
| --- | --- |

b)

tādas partnervalstu decentralizētas vienības kā reģioni, departamenti, provinces un municipalitātes;

| c) | kopuzņēmumi, ko kopīgi izveidojušas partnervalstis un reģioni, un Kopiena; |
| --- | --- |

c)

kopuzņēmumi, ko kopīgi izveidojušas partnervalstis un reģioni, un Kopiena;

| d) | starptautiskas organizācijas, ieskaitot reģionālas organizācijas, Apvienoto Nāciju Organizācija, departamenti un misijas, starptautiskas finanšu iestādes un attīstības bankas, ja tās sniedz savu ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

d)

starptautiskas organizācijas, ieskaitot reģionālas organizācijas, Apvienoto Nāciju Organizācija, departamenti un misijas, starptautiskas finanšu iestādes un attīstības bankas, ja tās sniedz savu ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanai;

| e) | Kopienas iestādes un struktūras, bet tikai, lai realizētu tāda veida atbalsta pasākumus, kas minēti 16. pantā; |
| --- | --- |

e)

Kopienas iestādes un struktūras, bet tikai, lai realizētu tāda veida atbalsta pasākumus, kas minēti 16. pantā;

| f) | Eiropas Savienības aģentūras; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Savienības aģentūras;

| g) | kā arī šādas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vienības un iestādes saskaņā ar 21. pantā paredzētajiem nosacījumiem par Kopienas ārējās palīdzības pieejamību, ja tās sniedz savu ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanai:






  i) | saibiedriskas vai daļēji valsts iestādes, vietējās pašvaldības vai juridiskas personas un to apvienības; |
| --- | --- | --- |

g)

kā arī šādas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vienības un iestādes saskaņā ar 21. pantā paredzētajiem nosacījumiem par Kopienas ārējās palīdzības pieejamību, ja tās sniedz savu ieguldījumu šīs regulas mērķu īstenošanai:

i)

saibiedriskas vai daļēji valsts iestādes, vietējās pašvaldības vai juridiskas personas un to apvienības;

| ii) | kompānijas, uzņēmumi un citas privātas organizācijas, un tirdzniecības firmas; |
| --- | --- |

ii)

kompānijas, uzņēmumi un citas privātas organizācijas, un tirdzniecības firmas;

| iii) | finanšu iestādes, kas piešķir, veicina un finansē privātas investīcijas partnervalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

iii)

finanšu iestādes, kas piešķir, veicina un finansē privātas investīcijas partnervalstīs un reģionos;

| iv) | punkta h) apakšpunktā minētās nevalstiskas institūcijas; |
| --- | --- |

iv)

punkta h) apakšpunktā minētās nevalstiskas institūcijas;

| v) | fiziskas personas; |
| --- | --- |

v)

fiziskas personas;

| h) | šādas nevalstiskas iestādes:






  i) | nevalstiskas organizācijas; |
| --- | --- | --- |

h)

šādas nevalstiskas iestādes:

i)

nevalstiskas organizācijas;

| ii) | organizācijas, kas pārstāv nacionālās un/vai etniskās minoritātes; |
| --- | --- |

ii)

organizācijas, kas pārstāv nacionālās un/vai etniskās minoritātes;

| iii) | vietējo iedzīvotāju grupas un tirgotāju asociācijas; |
| --- | --- |

iii)

vietējo iedzīvotāju grupas un tirgotāju asociācijas;

| iv) | kooperatīvi, arodbiedrības, organizācijas, kas pārstāv ekonomiskās un sociālās intereses; |
| --- | --- |

iv)

kooperatīvi, arodbiedrības, organizācijas, kas pārstāv ekonomiskās un sociālās intereses;

| v) | vietējās organizācijas (ieskaitot organizāciju tīklus), kas darbojas decentralizētā reģionālā sadarbībā un integrācijā; |
| --- | --- |

v)

vietējās organizācijas (ieskaitot organizāciju tīklus), kas darbojas decentralizētā reģionālā sadarbībā un integrācijā;

| vi) | patērētāju organizācijas, sieviešu un jauniešu organizācijas, izglītības, kultūras, izpētes un zinātnes organizācijas; |
| --- | --- |

vi)

patērētāju organizācijas, sieviešu un jauniešu organizācijas, izglītības, kultūras, izpētes un zinātnes organizācijas;

| vii) | universitātes; |
| --- | --- |

vii)

universitātes;

| viii) | baznīcas un reliģiskas asociācijas un kopienas; |
| --- | --- |

viii)

baznīcas un reliģiskas asociācijas un kopienas;

| ix) | plašsaziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

ix)

plašsaziņas līdzekļi;

| x) | pārrobežu asociācijas, nevalstiskās asociācijas un neatkarīgie fondi. |
| --- | --- |

x)

pārrobežu asociācijas, nevalstiskās asociācijas un neatkarīgie fondi.

2.   Gadījumos, kad ir svarīgi veicināt šīs regulas mērķu sasniegšanu, Kopienas atbalstu var piešķirt iestādēm vai institūcijām, kas nav tieši minētas šajā pantā.

15. pants

Pasākumu veidi

1.   Kopienas palīdzība izmantojama, lai finansētu programmas, projektus un jebkura veida pasākumus, kas veicina šīs regulas mērķu sasniegšanu.

2.   2 Kopienas palīdzību var arī izmantot:

| a) | lai finansētu tehniskās palīdzības un mērķtiecīgus administratīvus pasākumus, tostarp tādus administratīvās sadarbības pasākumus, kuros iesaistīti valsts sektora eksperti no programmā iesaistītajām dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

lai finansētu tehniskās palīdzības un mērķtiecīgus administratīvus pasākumus, tostarp tādus administratīvās sadarbības pasākumus, kuros iesaistīti valsts sektora eksperti no programmā iesaistītajām dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām iestādēm;

| b) | lai finansētu ieguldījumus un ar ieguldījumiem saistītas darbības; |
| --- | --- |

b)

lai finansētu ieguldījumus un ar ieguldījumiem saistītas darbības;

| c) | ieguldījumiem EIB vai citā finanšu starpniecības iestādē, saskaņā ar 23. pantu, aizdevuma finansēšanai, ieguldīšanai akcijās, garantiju fondos vai investīciju fondos; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumiem EIB vai citā finanšu starpniecības iestādē, saskaņā ar 23. pantu, aizdevuma finansēšanai, ieguldīšanai akcijās, garantiju fondos vai investīciju fondos;

| d) | izņēmuma gadījumos parādu atvieglošanas programmām saskaņā ar starptautisku parādu atvieglošanas programmu; |
| --- | --- |

d)

izņēmuma gadījumos parādu atvieglošanas programmām saskaņā ar starptautisku parādu atvieglošanas programmu;

| e) | nozaru vai vispārējā budžeta atbalstam, ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārredzama, uzticama un efektīva, un kur tā ir izveidojusi pietiekami noformulētas nozaru vai makroekonomiskās politikas, kuras ir apstiprinājuši galvenie donori, attiecīgā gadījumā ieskaitot starptautiskās finanšu institūcijas; |
| --- | --- |

e)

nozaru vai vispārējā budžeta atbalstam, ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārredzama, uzticama un efektīva, un kur tā ir izveidojusi pietiekami noformulētas nozaru vai makroekonomiskās politikas, kuras ir apstiprinājuši galvenie donori, attiecīgā gadījumā ieskaitot starptautiskās finanšu institūcijas;

| f) | lai nodrošinātu procentu likmju subsidēšanu, it sevišķi vides aizņēmumiem; |
| --- | --- |

f)

lai nodrošinātu procentu likmju subsidēšanu, it sevišķi vides aizņēmumiem;

| g) | lai nodrošinātu apdrošināšanu pret nekomerciāla rakstura riskiem; |
| --- | --- |

g)

lai nodrošinātu apdrošināšanu pret nekomerciāla rakstura riskiem;

| h) | lai ieguldītu fondā, ko nodibinājusi Kopiena, tās dalībvalstis, starptautiskas un reģionālas organizācijas, citi donori vai partnervalstis; |
| --- | --- |

h)

lai ieguldītu fondā, ko nodibinājusi Kopiena, tās dalībvalstis, starptautiskas un reģionālas organizācijas, citi donori vai partnervalstis;

| i) | lai ieguldītu starptautisko finanšu institūciju vai reģionālo attīstības banku kapitālā; |
| --- | --- |

i)

lai ieguldītu starptautisko finanšu institūciju vai reģionālo attīstības banku kapitālā;

| j) | lai finansētu izdevumus, kas nepieciešami efektīvai to valstu projektu un programmu administrācijai un uzraudzībai, kurām piešķirta Kopienas palīdzība; |
| --- | --- |

j)

lai finansētu izdevumus, kas nepieciešami efektīvai to valstu projektu un programmu administrācijai un uzraudzībai, kurām piešķirta Kopienas palīdzība;

| k) | lai finansētu mikroprojektus; |
| --- | --- |

k)

lai finansētu mikroprojektus;

| l) | pārtikas nodrošināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

l)

pārtikas nodrošināšanas pasākumiem.

3.   Kopienas palīdzību parasti neizmanto, lai segtu nodokļus, muitas nodokļus un citus fiskālos maksājumus.

16. pants

Atbalsta pasākumi

1.   Kopienas finansējums var arī segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, kontroles, uzraudzības, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kas tiešā veidā nepieciešamas šīs regulas īstenošanai un tās mērķu sasniegšanai, piemēram, pētījumiem, sanāksmēm, informācijai, informētības palielināšanai, publicēšanas darbībām un apmācībai, tostarp partneriem paredzētiem mācību pasākumiem, kas dotu tiem iespēju iesaistīties dažādos programmu posmos, izdevumus, kas saistīti ar datortīkliem informācijas apmaiņas nodrošināšanai, kā arī visus citus administratīva un tehniska atbalsta izdevumus, kas Komisijai var rasties programmas vadīšanas laikā Tā arī segs izdevumus par Komisijas delegācijām administrēšanas atbalstam, kas nepieciešams, lai vadītu finansētās darbības saskaņā ar šo regulu.

2.   Šo atbalsta aktivitāšu kopumam nav noteikti jābūt iekļautam daudzgadu programmā un tādēļ tos var finansēt ārpus stratēģijas dokumentiem un indikatīvajām daudzgadu programmām. Tomēr tās var arī finansēt saskaņā ar indikatīvajām daudzgadu programmām. Saskaņā ar 13. pantu Komisija apstiprina atbalsta pasākumus, kas neietilpst indikatīvajās daudzgadu programmās.

17. pants

Līdzfinansējums

1.   Šajā regulā minētie pasākumi var saņemt līdzfinansējumu, tai skaitā no:

| a) | dalībvalstīm, to reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī valsts iestādēm un daļēji valsts iestādēm; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm, to reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī valsts iestādēm un daļēji valsts iestādēm;

| b) | EEZ valstīm, Šveicei un citām donorvalstīm, un it īpaši no to valsts aģentūrām un aģentūrām ar daļējām pašpārvaldes tiesībām; |
| --- | --- |

b)

EEZ valstīm, Šveicei un citām donorvalstīm, un it īpaši no to valsts aģentūrām un aģentūrām ar daļējām pašpārvaldes tiesībām;

| c) | starptautiskām organizācijām, ieskaitot reģionālās organizācijas, un it īpaši no starptautiskajām un reģionālajām finanšu institūcijām; |
| --- | --- |

c)

starptautiskām organizācijām, ieskaitot reģionālās organizācijas, un it īpaši no starptautiskajām un reģionālajām finanšu institūcijām;

| d) | kompānijām, firmām, citām privātām organizācijām un tirdzniecības uzņēmumiem, un citām nevalstiskām institūcijām; |
| --- | --- |

d)

kompānijām, firmām, citām privātām organizācijām un tirdzniecības uzņēmumiem, un citām nevalstiskām institūcijām;

| e) | partnervalstīm un reģioniem, kas saņem fondu finansējumu. |
| --- | --- |

e)

partnervalstīm un reģioniem, kas saņem fondu finansējumu.

2.   Paralēlā līdzfinansējuma gadījumā projekts vai programma tiek sadalīts vairākos skaidri nosakāmos apakšprojektos, no kuriem katru finansē cits partneris, nodrošinot līdzfinansējumu tā, ka ir nosakāms finansējuma mērķis. Kopīgā līdzfinansējuma gadījumā kopējās projekta vai programmas izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, kas nodrošina līdzfinansējumu, un resursi tiek apvienoti tā, ka projektā vai programmā nav iespējams noteikt kādas specifiskas darbības finanšu avotu.

3.   Kopīga līdzfinansējuma gadījumā Komisija var saņemt un vadīt fondus 1.punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto organizāciju vārdā, lai īstenotu kopīgos pasākumus. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantu šādus fondus uzskata par asignētiem ieņēmumiem.

18. pants

Vadības procedūras

1.   Komisija ievieš šajā regulā paredzētās darbības saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

2.   Komisija var uzticēt valsts iestāžu uzdevumus un it īpaši budžeta īstenošanas uzdevumus iestādēm, kas norādītas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ja tās ir starptautiskā mērogā atzītas, saderīgas ar starptautiski atzītām pārvaldes un kontroles sistēmām un tās atrodas pārrauga valsts iestāžu pārraudzībā.

3.   Komisija ar partnervalstīm var noslēgt pamatnolīgumus, kuros noteikti visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu Kopienas palīdzības īstenošanu un Kopienas finanšu interešu aizsardzību.

4.   Decentralizētas vadības gadījumā Komisija var izlemt izmantot saņēmējpartnera valsts vai reģiona iepirkuma vai dotāciju metodes, ja:

| a) | saņēmējpartnera valsts vai reģiona metodes atbilst pārredzamības, proporcionalitātes, vienādas procedūras un nediskriminācijas principiem un novērš interešu konfliktu; |
| --- | --- |

a)

saņēmējpartnera valsts vai reģiona metodes atbilst pārredzamības, proporcionalitātes, vienādas procedūras un nediskriminācijas principiem un novērš interešu konfliktu;

| b) | saņēmējpartnera valsts vai reģions apņemas regulāri pārbaudīt, lai Kopienas budžeta finansētās darbības tiek pienācīgi īstenotas, veikt attiecīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un, ja nepieciešams, uzsākt procedūras, lai atgūtu nepamatoti samaksātos naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

b)

saņēmējpartnera valsts vai reģions apņemas regulāri pārbaudīt, lai Kopienas budžeta finansētās darbības tiek pienācīgi īstenotas, veikt attiecīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un, ja nepieciešams, uzsākt procedūras, lai atgūtu nepamatoti samaksātos naudas līdzekļus.

19. pants

Budžeta saistības

1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas pieņemtajiem lēmumiem saskaņā ar 9. panta 6. punktu, 12. panta 1. punktu, 13. panta 1. punktu un 16. panta 2. punktu.

2.   Budžeta saistības, kas paredzētas vairākos finanšu gados īstenojamiem pasākumiem, var sadalīt uz vairākiem gadiem daļās, kas aptver vienu gadu.

3.   Kopienas finansējums sniedzams šādās juridiskās formās, inter alia, finansēšanas līguma, dotāciju līguma, iepirkuma līguma un darba līguma formā.

20. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

1.   Ikviens līgums, ko noslēdz saskaņā ar šo regulu, ietver noteikumus, kas nodrošina Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju un jebkurām citām nelikumīgām darbībām saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (14) un Regulu (EK) Nr.1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (15).

2.   Līgums dod īpašas tiesības Komisijai un Revīzijas palātai veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Kopienas līdzekļus. Tas arī īpaši pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

3.   Visi līgumi, kas noslēgti, lai īstenotu Kopienas palīdzību, nodrošina Komisijas un Revīzijas palātas 2. punktā paredzētās tiesības pēc līgumu īstenošanas un tās laikā.

21. pants

Dalība konkursos un līgumos

1.   Iepirkuma vai dotāciju līgumu konkursos, kuri tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, var piedalīties jebkura fiziska persona, kas ir valstpiederīga Kopienas dalībvalstij, valstij, kura saskaņā ar šo regulu ir saņēmējvalsts, Pirmsiestāšanās instrumenta, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (16), saņēmējvalstij vai EEZ dalībvalstij, kā arī jebkura šajās valstīs dibināta juridiska persona.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var atļaut konkursos piedalīties fiziskām personām no valsts, kam ar kaimiņvalstīm ir tradicionāli ekonomiskie, tirdzniecības vai ģeogrāfiskie sakari, kā arī juridiskām personām, kuras dibinātas šādā valstī, un izmantot piegādes un materiālus ar citu izcelsmi.

3.   Iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, var piedalīties arī jebkura fiziska persona, kura ir valstspiederīga jebkurai citai valstij, kas nav minēta 1. punktā, vai jebkura šādā valstī dibināta juridiska persona, ja ir izveidota savstarpēja piekļuve ārējai palīdzībai. Savstarpēju piekļuvi piešķir, ja vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgām dalībvalstis un attiecīgo saņēmējvalsti.

Savstarpēju piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai ievieš ar īpašu lēmumu par attiecīgo valsti vai attiecīgo valstu reģionālo grupu. Šādu lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto kārtību, un tas ir spēkā vismaz vienu gadu.

Savstarpējas piekļuves piešķiršana Kopienas ārējai palīdzībai balstās uz Kopienas un citu atbalsta sniedzēju salīdzinājumu, un to īsteno nozares līmenī vai valsts līmenī neatkarīgi no tā, vai tā ir atbalsta sniedzēja valsts vai saņēmējvalsts. Lēmums par šāda savstarpīguma piešķiršanu atbalsta sniedzējai valstij balstās uz šāda atbalsta sniedzēja sniegtā atbalsta pārredzamību, konsekvenci un proporcionalitāti, tostarp uz tā kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem. Īstenojot procedūru, kas aprakstīta šajā punktā, apspriežas ar saņēmējvalstīm.

4.   Saskaņā ar šo regulu finansēto iepirkuma un dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties starptautiskas organizācijas.

5.   Līgumu noslēgšanas procedūru kontekstā ierosinātajiem speciālistiem nav jaievēro iepriekš izklāstītie noteikumi par valsts piederību.

6.   Visu pasūtījumu un materiālu, kas iepirkti atbilstīgi līgumiem, kurus finansē saskaņā ar šo regulu, izcelsmes vieta ir Kopiena vai valsts, kas ir tiesīga veikt piegādi saskaņā ar šo pantu. Jēdziens “izcelsme” šīs regulas nolūkā ir definēts attiecīgajos Kopienas tiesību aktos par izcelsmes noteikumiem muitas vajadzībām.

7.   Atbilstoši pamatotos gadījumos Komisija var atļaut iepirkuma un dotāciju līgumu piešķiršanā piedalīties fiziskām personām, kas nav 1., 2. un 3. punktā minēto valstu valstspiederīgie, un juridiskām personām, kuras nav izveidotas 1., 2. un 3. punktā minētajās valstīs, vai pirkt piegādes vai materiālus, kuru izcelsme atšķiras no 6. punktā noteiktās izcelsmes. Izņēmumus var pamatot ar produktu un pakalpojumu trūkumu atbilstīgo valstu tirgos, ārkārtas steidzamību, kā arī ar iespējamu projekta, programmas vai darbības īstenošanas neiespējamību vai pārāk apgrūtinātu īstenošanu attiecīgo dalības noteikumu dēļ.

8.   Ja Kopienas finansējums attiecas uz darbību, kas īstenota ar starptautiskas organizācijas starpniecību, attiecīgajās līguma piešķiršanas procedūrās var piedalīties visas fiziskās un juridiskās personas, kam ir tādas tiesības saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, kā arī visas tās fiziskās un juridiskās personas, kurām ir tādas tiesības saskaņā ar atbilstīgās organizācijas noteikumiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem līdzekļu devējiem. Tos pašus noteikumus piemēro attiecībā uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

Ja Kopienas finansējums attiecas uz darbību, ko līdzfinansē dalībvalsts, trešā valsts, kam piemēro 2. punktā minēto savstarpīgumu, vai reģionāla organizācija, attiecīgajās līguma piešķiršanas procedūrās var piedalīties visas fiziskās un juridiskās personas, kam ir tādas tiesības saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, kā arī visas tās fiziskās un juridiskās personas, kurām ir tādas tiesības saskaņā ar atbilstīgās dalībvalsts, trešās valsts vai reģionālās organizācijas noteikumiem. Tos pašus noteikumus piemēro attiecībā uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

9.   Ja Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu pārvalda 10. pantā minētā kopīgā vadības iestāde, kā iepirkuma noteikumus piemēro tos noteikumus, kuri minēti 11. pantā minētajos īstenošanas noteikumos.

10.   Pretendenti, kam piešķirti līgumi saskaņā ar šo regulu, ievēro Starptautiskās Darba organizācijas konvencijās noteiktos darba pamatstandartus.

11.   Panta 1. līdz 10. punkts neskar to organizāciju dalību, kurām attiecībā uz konkrētās darbības mērķiem ir atbilstīgas tiesības saistībā ar to raksturu vai atrašanās vietu.

22. pants

Finansēšana avansā

Procentus, kas uzkrāti par avansa maksājumiem saņēmējvalstīm, atskaita no pēdējā maksājuma.

23. pants

Fondi, kas nodoti Eiropas Investīciju bankai un citām finanšu starpniecības iestādēm

1.   Fondus, kas minēti 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā, pārvalda finanšu starpniecības iestādes, Eiropas Investīciju banka vai jebkura cita banka vai organizācija, kurai ir nepieciešamā kapacitāte šādu fondu pārvaldīšanai.

2.   Katrā atsevišķā gadījumā Komisija pieņem 1. panta īstenošanas noteikumus attiecībā uz risku sadalīšanu, atlīdzību fondus pārvaldošajai finanšu starpniecības iestādei, fondu peļņas izmantošanu un atgūšanu, kā arī darbības slēgšanu.

24. pants

Novērtēšana

1.   1 Komisija regulāri novērtē ģeogrāfisko un pārrobežu politiku un programmu, un nozaru politiku rezultātus un programmu efektivitāti, lai noteiktu, vai mērķi ir sasniegti, un lai noformulētu ieteikumus attiecībā uz nākotnes darbību uzlabošanu.

2.   Komisija nosūta nozīmīgus novērtējuma ziņojumus apspriešanai komitejā, kas minēta 26. pantā. Šos rezultātus un apspriedes ņem vērā, izstrādājot programmas un piešķirot līdzekļus.

V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

25. pants

Gada ziņojums

Komisija izvērtē attīstību šajā regulā minēto pasākumu īstenošanā un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par palīdzības izlietojumu. Šo ziņojumu iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Gada ziņojumā ietilpst šāda informācija par iepriekšējo gadu: informācija par finansētajiem pasākumiem, monitoringa un novērtēšanas rezultāti un informācija par budžeta saistībām un maksājumiem katrai valstij, reģionam un sadarbības nozarei.

26. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma Nr. 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma Nr. 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 30 dienas.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

4.   Komitejas darbā saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Investīciju banku, kā novērotājs piedalās šīs bankas pārstāvis.

5.   Nolūkā veicināt dialogu ar Eiropas Parlamentu, Komisija to regulāri informē par komitejas darbu un iesniedz attiecīgos dokumentus, tai skaitā darba kārtību, pasākumu projektus un sanāksmju protokolu kopsavilkumus saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu.

27. pants

Tādas trešās valsts līdzdalība, kura nav minēta pielikumā

1.   Lai nodrošinātu Kopienas palīdzības saskaņotību un efektivitāti, pieņemot 12. punktā minētās programmas vai 13. pantā minētos īpašos pasākumus, Komisija var izlemt, ka valstis, teritorijas un reģioni, kas var saņemt Kopienas palīdzību, izmantojot citus Kopienas ārējā atbalsta instrumentus un Eiropas Attīstības fondu, var piedalīties šajā regulā minētajos pasākumos, ja īstenojamais projekts vai programma ir globāla, reģionāla vai pārrobežu.

2.   Šo finansēšanas iespēju var paredzēt stratēģijas dokumentos, kas minēti 7. pantā.

3.   Noteikumus par tiesībām, kas paredzēti 14. pantā, un noteikumus par dalību iepirkuma procedūrās, kas paredzēti 21. pantā, pielāgo tā, lai varētu piedalīties attiecīgās valstis, teritorijas un reģioni.

4.   Attiecībā uz programmām, ko finansē saskaņā ar dažādu Kopienas ārējā atbalsta instrumentu noteikumiem, iepirkuma procedūrās var atļaut piedalīties visām to valstu fiziskām un juridiskām personām, kuras atbilst attiecīgajiem kritērijiem saskaņā ar dažādajiem instrumentiem.

28. pants

Kopienas palīdzības apturēšana

1.   Neierobežojot noteikumus par palīdzības apturēšanu, kas noteikti partnerattiecību un sadarbības nolīgumos un asociācijas nolīgumos, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem, ja partnervalsts neievēro 1. pantā paredzētos principus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma var veikt piemērotas darbības attiecībā uz Kopienas palīdzību, kas partnervalstij piešķirta saskaņā ar šo regulu.

2.   Šādos gadījumos Kopienas palīdzību vispirms izmanto, lai sniegtu atbalstu nevalstiskiem dalībniekiem to pasākumu īstenošanā, kuri paredzēti cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanai un demokratizācijas procesa atbalstīšanai partnervalstīs.

29. pants

Ffinansējums

1.   Finansējums šīs regulas īstenošanai laikā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir euro11 181 000 000, kas tiek sadalīts šādi:

| a) | vismaz 95 % no finansējuma piešķir 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētajām valstu un daudzvalstu programmām; |
| --- | --- |

a)

vismaz 95 % no finansējuma piešķir 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētajām valstu un daudzvalstu programmām;

| b) | līdz 5 % no finansējuma piešķir 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētajām pārrobežu sadarbības programmām. |
| --- | --- |

b)

līdz 5 % no finansējuma piešķir 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētajām pārrobežu sadarbības programmām.

2.   Ikgadējos asignējumus saskaņā ar finanšu plānu apstiprina par budžetu atbildīgā iestāde.

30. pants

Pārskats

Līdz 2010. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtēta šīs regulas īstenošana pirmajos trīs gados, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, ar kuru ievieš tajā nepieciešamos grozījumus, tostarp 29. panta 1. punktā minētajā finansējuma sadalījumā.

31. pants

Atcelšana

1.   No 2007. gada 1. janvāra tiek atcelta Padomes Regula (EEK) Nr. 1762/92, Regula (EK) Nr. 1734/94 un Regula (EK) Nr. 1488/96.

2.   Atceltās regulas joprojām paliek saistošas tiesību aktiem un saistībām līdz 2007. budžeta gadam.

32. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija Nostāja.

1

(2)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

4

(5)  OV L 181, 1.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

5

(6)  OV L 182, 16.7.1994., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2110/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

7

(8)  OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.

8

(9)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

9

(10)  OJ L ...

10

(11)  OV: Lūdzu ievietot minētās regulas numuru, datumu un atsauci uz to.

11

(12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

13

(14)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

14

(15)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

15

(16)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

16

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTĀS PARTNERVALSTIS

| | Alžīrija; |
| --- | --- |

Alžīrija;

| | Armēnija; |
| --- | --- |

Armēnija;

| | Azerbaidžāna; |
| --- | --- |

Azerbaidžāna;

| | Baltkrievija; |
| --- | --- |

Baltkrievija;

| | Ēģipte; |
| --- | --- |

Ēģipte;

| | Gruzija; |
| --- | --- |

Gruzija;

| | Izraēla; |
| --- | --- |

Izraēla;

| | Jordānija; |
| --- | --- |

Jordānija;

| | Krievijas Federācija; |
| --- | --- |

Krievijas Federācija;

| | Libāna; |
| --- | --- |

Libāna;

| | Lībija; |
| --- | --- |

Lībija;

| | Maroka; |
| --- | --- |

Maroka;

| | Moldova; |
| --- | --- |

Moldova;

| | Palestīnas Rietumu apgabals un Gazas sektors; |
| --- | --- |

Palestīnas Rietumu apgabals un Gazas sektors;

| | Sīrija; |
| --- | --- |

Sīrija;

| | Tunisija; |
| --- | --- |

Tunisija;

| | Ukraina. |
| --- | --- |

Ukraina.

P6_TA(2006)0307

Stabilitātes instruments ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (KOM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0630) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0630) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. pantu un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0251/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. pantu un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0251/2004),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par piedāvāto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par piedāvāto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Komisijas deklarāciju par ārējo darbību demokrātisku kontroli un saskaņotību, kas pievienota 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un ar to saistīto vēstuļu apmaiņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deklarāciju par ārējo darbību demokrātisku kontroli un saskaņotību, kas pievienota 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un ar to saistīto vēstuļu apmaiņu,

| — | ņemot vērā Komisijas deklarāciju par informācijas nodrošināšanu Parlamentam attiecībā uz ārkārtas palīdzības pasākumiem un sadarbības pasākumiem terorisma apkarošanai, kas ir pievienota šai normatīvajai rezolūcijai un ko publicēs kopā ar normatīvo aktu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deklarāciju par informācijas nodrošināšanu Parlamentam attiecībā uz ārkārtas palīdzības pasākumiem un sadarbības pasākumiem terorisma apkarošanai, kas ir pievienota šai normatīvajai rezolūcijai un ko publicēs kopā ar normatīvo aktu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

| — | ņemot komisāra Ferrero Waldner2006. gada 7. jūnija vēstuli par partnerības izveidi miera veidošanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot komisāra Ferrero Waldner2006. gada 7. jūnija vēstuli par partnerības izveidi miera veidošanas jomā,

| — | ņemot vērā komisāra Ferrero Waldner2006. gada 23. jūnija vēstuli, kurā detalizēti aprakstīti finanšu piešķīrumi dažādiem instrumentiem un ir minēta Komisijas vēlme izrādīt nepieciešamo iniciatīvu, lai, izmantojot dažādas pieejamās budžeta iespējas, tostarp ārkārtas palīdzības rezervi un elastības fondu, nodrošinātu papildu resursus stabilitātes instrumenta vajadzībām gadījumā, ja tā finansējums būtu nepietiekams, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāra Ferrero Waldner2006. gada 23. jūnija vēstuli, kurā detalizēti aprakstīti finanšu piešķīrumi dažādiem instrumentiem un ir minēta Komisijas vēlme izrādīt nepieciešamo iniciatīvu, lai, izmantojot dažādas pieejamās budžeta iespējas, tostarp ārkārtas palīdzības rezervi un elastības fondu, nodrošinātu papildu resursus stabilitātes instrumenta vajadzībām gadījumā, ja tā finansējums būtu nepietiekams,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0157/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0157/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TC1-COD(2004)0223

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. panta 1. punktu un 181.a pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Kopiena ir lielākais ekonomiskās, finansiālās, tehniskās, humānās un makroekonomiskās palīdzības sniedzējs trešām valstīm. Stabilu apstākļu nodrošināšana cilvēces un ekonomiskajai attīstībai un cilvēktiesību, demokrātijas un pamatbrīvību veicināšana saglabājas kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības (turpmāk “ES”) ārējās palīdzības mērķiem, ko sekmē Kopienas ārējās palīdzības instrumenti. Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji 2004. gada novembra secinājumos par ES ārējās darbības efektivitāti norādīja, ka “miers, drošība un stabilitāte, kā arī cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvalde ir ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un nabadzības likvidēšanas būtiski elementi”. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena ir lielākais ekonomiskās, finansiālās, tehniskās, humānās un makroekonomiskās palīdzības sniedzējs trešām valstīm. Stabilu apstākļu nodrošināšana cilvēces un ekonomiskajai attīstībai un cilvēktiesību, demokrātijas un pamatbrīvību veicināšana saglabājas kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības (turpmāk “ES”) ārējās palīdzības mērķiem, ko sekmē Kopienas ārējās palīdzības instrumenti. Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji 2004. gada novembra secinājumos par ES ārējās darbības efektivitāti norādīja, ka “miers, drošība un stabilitāte, kā arī cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvalde ir ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un nabadzības likvidēšanas būtiski elementi”.

| (2) | Eiropas Savienības programmā vardarbīgu konfliktu novēršanai, ko atbalsta Eiropadome, ir uzsvērta ES “politiskā apņemšanās konfliktu novēršanu noteikt par vienu no galvenajiem ES ārējo attiecību mērķiem” un teikts, ka Kopienas attīstības sadarbības instrumenti var veicināt šī mērķa sasniegšanu un panākt, ka ES kļūst par globālu spēku. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības programmā vardarbīgu konfliktu novēršanai, ko atbalsta Eiropadome, ir uzsvērta ES “politiskā apņemšanās konfliktu novēršanu noteikt par vienu no galvenajiem ES ārējo attiecību mērķiem” un teikts, ka Kopienas attīstības sadarbības instrumenti var veicināt šī mērķa sasniegšanu un panākt, ka ES kļūst par globālu spēku.

| (3) | Pasākumi, ko veic saskaņā ar šo regulu, lai sasniegtu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”) 177. un 181.a panta mērķus, var papildināt pasākumus, ko ES pieņem, lai sasniegtu Kopējās ārējās un drošības politikas V sadaļas mērķus, un pasākumus, ko pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk “ES līgums”) VI sadaļu, un tiem vajadzētu būt saskaņā ar minētajiem ES pasākumiem. Lai nodrošinātu pasākumu saskaņotību, Padomei un Komisijai būtu jāsadarbojas atbilstoši savām pilnvarām. |
| --- | --- |

(3)

Pasākumi, ko veic saskaņā ar šo regulu, lai sasniegtu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”) 177. un 181.a panta mērķus, var papildināt pasākumus, ko ES pieņem, lai sasniegtu Kopējās ārējās un drošības politikas V sadaļas mērķus, un pasākumus, ko pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk “ES līgums”) VI sadaļu, un tiem vajadzētu būt saskaņā ar minētajiem ES pasākumiem. Lai nodrošinātu pasākumu saskaņotību, Padomei un Komisijai būtu jāsadarbojas atbilstoši savām pilnvarām.

| (4) | “Eiropas konsensā attīstības jomā”, dokumentā, ko Padome, Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija pieņēma 2005. gada 22. novembrī un ko atbalstīja 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadome, ir teikts, ka Kopiena atbilstīgi tās iestāžu kompetencei izstrādās visaptverošu pieeju, lai novērstu valstu neaizsargātību, konfliktus, dabas katastrofas un cita veida krīzes, un šīs regulas uzdevums būtu sekmēt šo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(4)

“Eiropas konsensā attīstības jomā”, dokumentā, ko Padome, Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija pieņēma 2005. gada 22. novembrī un ko atbalstīja 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadome, ir teikts, ka Kopiena atbilstīgi tās iestāžu kompetencei izstrādās visaptverošu pieeju, lai novērstu valstu neaizsargātību, konfliktus, dabas katastrofas un cita veida krīzes, un šīs regulas uzdevums būtu sekmēt šo mērķu sasniegšanu.

| (5) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī apstiprināja Eiropas Drošības stratēģiju. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī apstiprināja Eiropas Drošības stratēģiju.

| (6) | Eiropas Padomes 2004. gada 25. marta Deklarācijā par terorisma apkarošanu bija aicinājums pretterorisma mērķus iekļaut ārējās palīdzības programmās. Turklāt Eiropas Savienības Tūkstošgades stratēģija organizētās noziedzības novēršanai un kontrolei, ko 2000. gada 27. martā pieņēma Padome, aicina ciešāk sadarboties ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Padomes 2004. gada 25. marta Deklarācijā par terorisma apkarošanu bija aicinājums pretterorisma mērķus iekļaut ārējās palīdzības programmās. Turklāt Eiropas Savienības Tūkstošgades stratēģija organizētās noziedzības novēršanai un kontrolei, ko 2000. gada 27. martā pieņēma Padome, aicina ciešāk sadarboties ar trešām valstīm.

| (7) | Pēckrīzes stabilizācijā, sevišķi pirmajos gados pēc krīzes ir vajadzīga ilgstoša un elastīga starptautiskās kopienas iesaistīšanās, kas rīkojas saskaņā ar integrētām pārejas stratēģijām. |
| --- | --- |

(7)

Pēckrīzes stabilizācijā, sevišķi pirmajos gados pēc krīzes ir vajadzīga ilgstoša un elastīga starptautiskās kopienas iesaistīšanās, kas rīkojas saskaņā ar integrētām pārejas stratēģijām.

| (8) | Palīdzības programmu īstenošana krīzes un politiskās nestabilitātes laikā prasa īpašus pasākumus, kas nodrošinātu elastīgumu lēmumu pieņemšanā un budžeta piešķiršanā, kā arī sekmētu pasākumus, kas nodrošinātu saskaņotību starp divpusēju atbalstu un ieguldītāju fondu apvienošanas mehānismiem, tai skaitā valsts varas iestāžu pienākumu deleģēšanu ar netiešas centralizētās pārvaldes starpniecību. |
| --- | --- |

(8)

Palīdzības programmu īstenošana krīzes un politiskās nestabilitātes laikā prasa īpašus pasākumus, kas nodrošinātu elastīgumu lēmumu pieņemšanā un budžeta piešķiršanā, kā arī sekmētu pasākumus, kas nodrošinātu saskaņotību starp divpusēju atbalstu un ieguldītāju fondu apvienošanas mehānismiem, tai skaitā valsts varas iestāžu pienākumu deleģēšanu ar netiešas centralizētās pārvaldes starpniecību.

| (9) | Eiropas Parlamenta rezolūcijās un Padomes secinājumos, kas sekoja Komisijas paziņojumam “Palīdzības sniegšanas, atjaunošanas un attīstības sasaiste — novērtējums”, ir uzsvērta vajadzība nodrošināt efektīvu sasaisti starp darbībām, kas tiek finansētas ar dažādiem Kopienas finansēšanas instrumentiem krīzes ietvaros. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta rezolūcijās un Padomes secinājumos, kas sekoja Komisijas paziņojumam “Palīdzības sniegšanas, atjaunošanas un attīstības sasaiste — novērtējums”, ir uzsvērta vajadzība nodrošināt efektīvu sasaisti starp darbībām, kas tiek finansētas ar dažādiem Kopienas finansēšanas instrumentiem krīzes ietvaros.

| (10) | Lai efektīvi un savlaicīgi risinātu iepriekš minētos jautājumus, ir nepieciešami konkrēti finanšu resursi un finansēšanas instrumenti, kas var darboties saskaņoti ar humāno palīdzību un ilgtermiņa sadarbības instrumentiem. Humāno palīdzību būtu jāturpina sniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (2). |
| --- | --- |

(10)

Lai efektīvi un savlaicīgi risinātu iepriekš minētos jautājumus, ir nepieciešami konkrēti finanšu resursi un finansēšanas instrumenti, kas var darboties saskaņoti ar humāno palīdzību un ilgtermiņa sadarbības instrumentiem. Humāno palīdzību būtu jāturpina sniegt saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (2).

| (11) | Papildus pasākumiem, kas saskaņoti ar partnervalstīm sadarbības politikas ietvaros, kas izveidota saskaņā ar atbilstošajiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem, Kopienai jāspēj nodrošināt palīdzību, kas risinātu galvenās globālās un starptautiskās problēmas, kurām var būt destabilizējoša ietekme. |
| --- | --- |

(11)

Papildus pasākumiem, kas saskaņoti ar partnervalstīm sadarbības politikas ietvaros, kas izveidota saskaņā ar atbilstošajiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem, Kopienai jāspēj nodrošināt palīdzību, kas risinātu galvenās globālās un starptautiskās problēmas, kurām var būt destabilizējoša ietekme.

| 12) | 2001. gada “Vadlīnijās operatīvas sadarbības stiprināšanai starp Komisijas pārstāvēto Kopienu un dalībvalstīm ārējās palīdzības jomā” ir uzsvērta vajadzība pēc pastiprinātas Eiropas Savienības ārējās palīdzības koordinēšanas. |
| --- | --- |

12)

2001. gada “Vadlīnijās operatīvas sadarbības stiprināšanai starp Komisijas pārstāvēto Kopienu un dalībvalstīm ārējās palīdzības jomā” ir uzsvērta vajadzība pēc pastiprinātas Eiropas Savienības ārējās palīdzības koordinēšanas.

| (13) | Ar šo regulu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3). |
| --- | --- |

(13)

Ar šo regulu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3).

| (14) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (15) | Šīs regulas mērķis ir aptvert vairāku pašreizējo regulu attiecībā uz Kopienas ārējo palīdzību darbības jomu un aizstāt tās; tādēļ šīs regulas būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(15)

Šīs regulas mērķis ir aptvert vairāku pašreizējo regulu attiecībā uz Kopienas ārējo palīdzību darbības jomu un aizstāt tās; tādēļ šīs regulas būtu jāatceļ.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs dēļ nepieciešamības pēc saskaņotas daudzpusējas atbildes šīs regulas darbības jomā, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs dēļ nepieciešamības pēc saskaņotas daudzpusējas atbildes šīs regulas darbības jomā, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

MĒRĶI UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Mērķi

1.   Kopiena veic sadarbības attīstības pasākumus, kā arī finanšu, ekonomikas un tehniskās sadarbības pasākumus, lai saskaņā ar šīs regulas nosacījumiem sniegtu atbalstu trešām valstīm.

2.   Saskaņā ar šādas sadarbības mērķiem un EK līgumā noteiktajiem ierobežojumiem šīs regulas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | veicināt stabilitāti krīzes vai iespējamas krīzes situācijā, veicot efektīvus pasākumus, lai palīdzētu saglabāt, izveidot vai atjaunot būtiskākos nosacījumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu Kopienas attīstības un sadarbības politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

veicināt stabilitāti krīzes vai iespējamas krīzes situācijā, veicot efektīvus pasākumus, lai palīdzētu saglabāt, izveidot vai atjaunot būtiskākos nosacījumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu Kopienas attīstības un sadarbības politikas īstenošanu;

| b) | lai nodrošinātu stabilus nosacījumus Kopienas sadarbības politikas īstenošanai trešās valstīs, palīdzēt palielināt šo valstu iespējas rīkoties tādu īpašu pasaules un reģionāla mēroga draudu gadījumā, kam var būt destabilizējoša ietekme, un nodrošināt šo valstu sagatavotību to problēmu risināšanai, ar ko saskaras pirms un pēc krīzes. |
| --- | --- |

b)

lai nodrošinātu stabilus nosacījumus Kopienas sadarbības politikas īstenošanai trešās valstīs, palīdzēt palielināt šo valstu iespējas rīkoties tādu īpašu pasaules un reģionāla mēroga draudu gadījumā, kam var būt destabilizējoša ietekme, un nodrošināt šo valstu sagatavotību to problēmu risināšanai, ar ko saskaras pirms un pēc krīzes.

3.   Pasākumi, ko veic saskaņā ar šo regulu, var papildināt saskaņā ar ES līguma V un VI sadaļu pieņemtos pasākumus, ir šiem pasākumiem atbilstīgi un tos neierobežo.

2. pants

Kopienas atbalsta papildināmība

1.   Kopienas atbalstu saskaņā ar šo regulu sniedz kā papildinājumu atbalstam, ko piešķir saskaņā ar saistītiem Kopienas ārējā atbalsta instrumentiem. Kopienas atbalstu sniedz tikai tad, ja ar minētajiem instrumentiem nevar panākt atbilstīgu un efektīvu rezultātu.

2.   Komisija nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu pieņemtie pasākumi atbilst Kopienas vispārējai stratēģiskajai politikai attiecībā uz konkrēto partnervalsti un jo īpaši 1. punktā minēto instrumentu mērķiem, kā arī citiem atbilstošiem Kopienas pasākumiem.

3.   Lai uzlabotu Kopienas un valstu atbalsta pasākumu efektivitāti un saskaņu, Komisija veicina savu un dalībvalstu veikto darbību ciešu saskaņošanu gan lēmumu pieņemšanas, gan izpildes līmenī. Šim nolūkam dalībvalstis un Komisija izmanto informācijas apmaiņas sistēmu.

3. pants

Atbalsts, ko sniedz krīzes vai iespējamas krīzes situācijā

1.   Lai sasniegtu 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētos īpašos mērķus, Kopiena var sniegt tehnisku un finansiālu atbalstu ārkārtas, krīzes vai iespējamas krīzes situācijās, situācijās, kas var apdraudēt tiesiskumu, likumību un kārtību, cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un indivīdu aizsardzību un drošību, kā arī situācijās, kas var izvērsties bruņotā konfliktā vai būtiski destabilizēt attiecīgo trešo valsti vai valstis. Šādus pasākumus var arī veikt situācijās, kad Kopiena ir atsaukusies uz starptautisku nolīgumu svarīgākajām klauzulām, lai daļēji vai pilnībā apturētu sadarbību ar trešām valstīm.

2.   Panta 1. punktā minētais tehniskais un finansiālais atbalsts attiecas uz turpmāk minētajām jomām:

| a) | nodrošinot tehnisku atbalstu un atbalstu loģistikas jomā, atbalsts centieniem, ko uzsākušas starptautiskās un reģionālās organizācijas, valsts un nevalstiskās organizācijas, lai sekmētu savstarpēju uzticību, starpniecību, dialogu un samierināšanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošinot tehnisku atbalstu un atbalstu loģistikas jomā, atbalsts centieniem, ko uzsākušas starptautiskās un reģionālās organizācijas, valsts un nevalstiskās organizācijas, lai sekmētu savstarpēju uzticību, starpniecību, dialogu un samierināšanu;

| b) | atbalsts tādas pagaidu pārvaldes izveidei un darbībai, kas deleģēta saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

atbalsts tādas pagaidu pārvaldes izveidei un darbībai, kas deleģēta saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem;

| c) | atbalsts, lai izveidotu demokrātiskas un plurālistiskas valsts iestādes, tostarp sieviešu lomas sekmēšanai šādās iestādēs, nodrošinātu efektīvu civilo pārvaldi un ar to saistītu tiesisko sistēmu valsts un vietējā līmenī, neatkarīgas tiesu iestādes, labu pārvaldību, likumību un kārtību, tostarp nemilitāru tehnisku sadarbību kopējās civilās pārvaldes stiprināšanai, kā arī sekmētu kopējo drošības sistēmu un pasākumus tiesībaizsardzības efektivitātes palielināšanai un to tiesu iestāžu stiprināšanai, kas iesaistītas cīņā pret cilvēku tirdzniecību un narkotisko vielu, šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

c)

atbalsts, lai izveidotu demokrātiskas un plurālistiskas valsts iestādes, tostarp sieviešu lomas sekmēšanai šādās iestādēs, nodrošinātu efektīvu civilo pārvaldi un ar to saistītu tiesisko sistēmu valsts un vietējā līmenī, neatkarīgas tiesu iestādes, labu pārvaldību, likumību un kārtību, tostarp nemilitāru tehnisku sadarbību kopējās civilās pārvaldes stiprināšanai, kā arī sekmētu kopējo drošības sistēmu un pasākumus tiesībaizsardzības efektivitātes palielināšanai un to tiesu iestāžu stiprināšanai, kas iesaistītas cīņā pret cilvēku tirdzniecību un narkotisko vielu, šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību;

| d) | atbalsts starptautiskām krimināltiesām un īpašām valstu tiesām, patiesības noskaidrošanas un samierināšanas komisijām un mehānismiem prasību attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu tiesiskai izskatīšanai un īpašumtiesību apstiprināšanai un piešķiršanai saskaņā ar starptautiskiem cilvēktiesību aizsardzības un tiesiskuma standartiem; |
| --- | --- |

d)

atbalsts starptautiskām krimināltiesām un īpašām valstu tiesām, patiesības noskaidrošanas un samierināšanas komisijām un mehānismiem prasību attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu tiesiskai izskatīšanai un īpašumtiesību apstiprināšanai un piešķiršanai saskaņā ar starptautiskiem cilvēktiesību aizsardzības un tiesiskuma standartiem;

| e) | atbalsts pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sāktu pamatinfrastruktūras, izmitināšanas, sabiedrisko celtņu un ekonomisko līdzekļu, kā arī būtisku produktīvu iespēju atjaunošanu un pārveidošanu, un pasākumiem ekonomiskās aktivitātes atsākšanai un nodarbinātības palielināšanai, kā arī ilgtspējīgai sociālajai attīstībai nepieciešamo apstākļu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

e)

atbalsts pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sāktu pamatinfrastruktūras, izmitināšanas, sabiedrisko celtņu un ekonomisko līdzekļu, kā arī būtisku produktīvu iespēju atjaunošanu un pārveidošanu, un pasākumiem ekonomiskās aktivitātes atsākšanai un nodarbinātības palielināšanai, kā arī ilgtspējīgai sociālajai attīstībai nepieciešamo apstākļu nodrošināšanai;

| f) | atbalsts civiliem pasākumiem, kas saistīti ar bijušo kareivju demobilizāciju un reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā, un, ja nepieciešams, viņu repatriāciju, kā arī pasākumiem, kas paredzēti bērnu kareivju un sieviešu kareivju problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

f)

atbalsts civiliem pasākumiem, kas saistīti ar bijušo kareivju demobilizāciju un reintegrāciju pilsoniskajā sabiedrībā, un, ja nepieciešams, viņu repatriāciju, kā arī pasākumiem, kas paredzēti bērnu kareivju un sieviešu kareivju problēmu risināšanai;

| g) | atbalsts pasākumiem, lai mazinātu bruņoto spēku pārstrukturēšanas sociālās sekas; |
| --- | --- |

g)

atbalsts pasākumiem, lai mazinātu bruņoto spēku pārstrukturēšanas sociālās sekas;

| h) | atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Kopienas sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai risinātu civiliedzīvotāju sociālekonomiskās problēmas saistībā ar pretkājnieku mīnu, nesprāgušas munīcijas vai citu pēc kara palikušu sprāgstošu vielu atrašanos attiecīgajā teritorijā; pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ietver riska izglītību, palīdzību upuriem, mīnu atklāšanu un atmīnēšanu, kā arī krājumu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

h)

atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Kopienas sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai risinātu civiliedzīvotāju sociālekonomiskās problēmas saistībā ar pretkājnieku mīnu, nesprāgušas munīcijas vai citu pēc kara palikušu sprāgstošu vielu atrašanos attiecīgajā teritorijā; pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ietver riska izglītību, palīdzību upuriem, mīnu atklāšanu un atmīnēšanu, kā arī krājumu iznīcināšanu;

| i) | atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Kopienas sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai risinātu civiliedzīvotāju problēmas saistībā ar šaujamieroču nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem; šāds atbalsts paredz tikai pārbaudes darbības, palīdzību upuriem, sabiedrības informēšanu un īpašas juridiskās un administratīvās pieredzes un labas prakses izveidi.
  Atbalstu sniedz, ciktāl tas vajadzīgs, lai krīzes vai iespējamas krīzes situācijā, kā minēts 1. punktā, atjaunotu attiecīgo tautu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai nepieciešamos apstākļus. Tas neietver atbalstu pasākumiem, lai apkarotu ieroču izplatīšanu; |
| --- | --- |

i)

atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Kopienas sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai risinātu civiliedzīvotāju problēmas saistībā ar šaujamieroču nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem; šāds atbalsts paredz tikai pārbaudes darbības, palīdzību upuriem, sabiedrības informēšanu un īpašas juridiskās un administratīvās pieredzes un labas prakses izveidi.

Atbalstu sniedz, ciktāl tas vajadzīgs, lai krīzes vai iespējamas krīzes situācijā, kā minēts 1. punktā, atjaunotu attiecīgo tautu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai nepieciešamos apstākļus. Tas neietver atbalstu pasākumiem, lai apkarotu ieroču izplatīšanu;

| j) | atbalsts pasākumiem, lai krīzes vai konfliktu situācijā nodrošinātu sieviešu un bērnu īpašo vajadzību ievērošanu, ņemot vērā to, ka sievietes un bērni var ciest no vardarbības dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

j)

atbalsts pasākumiem, lai krīzes vai konfliktu situācijā nodrošinātu sieviešu un bērnu īpašo vajadzību ievērošanu, ņemot vērā to, ka sievietes un bērni var ciest no vardarbības dzimuma dēļ;

| k) | atbalsts bruņotu konfliktu upuru rehabilitācijai un reintegrācijai, tostarp pasākumiem, lai nodrošinātu sieviešu un bērnu īpašo vajadzību ievērošanu; |
| --- | --- |

k)

atbalsts bruņotu konfliktu upuru rehabilitācijai un reintegrācijai, tostarp pasākumiem, lai nodrošinātu sieviešu un bērnu īpašo vajadzību ievērošanu;

| l) | atbalsts pasākumiem, lai veicinātu un aizstāvētu cilvēktiesību, pamatbrīvību un demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kā arī attiecīgo starptautisko tiesību aktu ievērošanu; |
| --- | --- |

l)

atbalsts pasākumiem, lai veicinātu un aizstāvētu cilvēktiesību, pamatbrīvību un demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kā arī attiecīgo starptautisko tiesību aktu ievērošanu;

| m) | atbalsts sociālekonomiskiem pasākumiem, lai sekmētu taisnīgu piekļuvi dabas resursiem un pārredzamu to izmantošanas pārvaldību krīzes un iespējamas krīzes situācijā; |
| --- | --- |

m)

atbalsts sociālekonomiskiem pasākumiem, lai sekmētu taisnīgu piekļuvi dabas resursiem un pārredzamu to izmantošanas pārvaldību krīzes un iespējamas krīzes situācijā;

| n) | atbalsts sociālekonomiskiem pasākumiem, lai krīzes vai iespējamas krīzes situācijā rīkotos pēkšņas iedzīvotāju pārvietošanās gadījumā, tostarp pasākumiem, lai nodrošinātu to apdzīvoto vietu vajadzības, uz kurām civiliedzīvotāji pārceļas; |
| --- | --- |

n)

atbalsts sociālekonomiskiem pasākumiem, lai krīzes vai iespējamas krīzes situācijā rīkotos pēkšņas iedzīvotāju pārvietošanās gadījumā, tostarp pasākumiem, lai nodrošinātu to apdzīvoto vietu vajadzības, uz kurām civiliedzīvotāji pārceļas;

| o) | atbalsts pasākumiem, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības attīstību un organizētību un sekmētu tās dalību politikas veidošanas procesā, tostarp pasākumiem sieviešu lomas palielināšanai šādos procesos un pasākumiem neatkarīgu, plurālistisku un profesionālu plašsaziņas līdzekļu darbības veicināšanai; |
| --- | --- |

o)

atbalsts pasākumiem, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības attīstību un organizētību un sekmētu tās dalību politikas veidošanas procesā, tostarp pasākumiem sieviešu lomas palielināšanai šādos procesos un pasākumiem neatkarīgu, plurālistisku un profesionālu plašsaziņas līdzekļu darbības veicināšanai;

| p) | atbalsts pasākumiem, ko veic dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu un sabiedrības veselības apdraudējumu gadījumā, papildinot Kopienas humāno palīdzību vai aizstājot to. |
| --- | --- |

p)

atbalsts pasākumiem, ko veic dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu un sabiedrības veselības apdraudējumu gadījumā, papildinot Kopienas humāno palīdzību vai aizstājot to.

3.   Ārkārtas un neparedzētās situācijās, kas minētas 1. punktā, Kopiena var sniegt arī tehnisku un finansiālu atbalstu, kas nav skaidri minēts 2. punktā noteiktajās īpašajās atbalsta jomās. Šādu atbalstu sniedz, veicot tikai 6. panta 2. punktā minētos ārkārtas palīdzības pasākumus,

| — | uz ko attiecas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā darbības joma un īpašie mērķi, un |
| --- | --- |

—

uz ko attiecas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā darbības joma un īpašie mērķi, un

| — | kuru ilgums ir ierobežots līdz 6. panta 2. punktā paredzētajam laika posmam, un |
| --- | --- |

—

kuru ilgums ir ierobežots līdz 6. panta 2. punktā paredzētajam laika posmam, un

| — | ko parasti veiktu saskaņā ar citiem Kopienas ārējā atbalsta instrumentiem, bet ko saskaņā ar 2. pantu būtu jāizmanto atbilstīgi šai regulai, jo krīzes vai iespējamas krīzes situācijā ir vajadzīgs rīkoties steidzami. |
| --- | --- |

—

ko parasti veiktu saskaņā ar citiem Kopienas ārējā atbalsta instrumentiem, bet ko saskaņā ar 2. pantu būtu jāizmanto atbilstīgi šai regulai, jo krīzes vai iespējamas krīzes situācijā ir vajadzīgs rīkoties steidzami.

4. pants

Palīdzība stabilas sadarbības apstākļos

Kopiena piešķir tehnisku un finansiālu palīdzību saskaņā ar 1. panta 2. punkta (b) apakšpunktā minētajiem īpašajiem mērķiem šādās jomās:

| 1) | draudi likumībai un kārtībai, personu drošībai un drošumam, būtiskām infrastruktūrām un sabiedrības veselībai;
  atbalsts attiecas uz:






  a) | tiesībaizsardzības un tiesu, kā arī to civilo iestāžu kapacitātes stiprināšanu, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, kā arī organizēto noziedzību, tostarp cilvēku, narkotiku, šaujamieroču un sprāgstvielu tirdzniecību, un efektīvu nelegālās tirdzniecības un tranzīta kontroli.
  Prioritāti piešķir reģionu sadarbībai, kas ietver trešās valstis, kas skaidri izteikušas politisko gribu risināt šīs problēmas. Pasākumi šajā jomā īpaši vērsti uz labu pārvaldi, un tiem jābūt saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, īpaši tiesību aktiem cilvēktiesību jomā un starptautiskajiem tiesību aktiem humanitāro tiesību jomā.
  Attiecībā uz atbalstu pārvaldes iestādēm, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, prioritāti piešķir atbalsta pasākumiem attīstības jomā un pret terorismu vērstas likumdošanas stiprināšanai, finanšu, muitas un imigrācijas tiesību aktu ieviešanai un izmantošanai, kā arī starptautisko procedūru izstrādei tiesībaizsardzības jomā.
  Attiecībā uz palīdzību narkotiku apkarošanas jomā pienācīga uzmanība jāvelta starptautiskajai sadarbībai, kas vērsta uz paraugprakses veicināšanu pieprasījuma, ražošanas un nodarītā ļaunuma samazināšanai; |
| --- | --- | --- |

1)

draudi likumībai un kārtībai, personu drošībai un drošumam, būtiskām infrastruktūrām un sabiedrības veselībai;

atbalsts attiecas uz:

a)

tiesībaizsardzības un tiesu, kā arī to civilo iestāžu kapacitātes stiprināšanu, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, kā arī organizēto noziedzību, tostarp cilvēku, narkotiku, šaujamieroču un sprāgstvielu tirdzniecību, un efektīvu nelegālās tirdzniecības un tranzīta kontroli.

Prioritāti piešķir reģionu sadarbībai, kas ietver trešās valstis, kas skaidri izteikušas politisko gribu risināt šīs problēmas. Pasākumi šajā jomā īpaši vērsti uz labu pārvaldi, un tiem jābūt saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, īpaši tiesību aktiem cilvēktiesību jomā un starptautiskajiem tiesību aktiem humanitāro tiesību jomā.

Attiecībā uz atbalstu pārvaldes iestādēm, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, prioritāti piešķir atbalsta pasākumiem attīstības jomā un pret terorismu vērstas likumdošanas stiprināšanai, finanšu, muitas un imigrācijas tiesību aktu ieviešanai un izmantošanai, kā arī starptautisko procedūru izstrādei tiesībaizsardzības jomā.

Attiecībā uz palīdzību narkotiku apkarošanas jomā pienācīga uzmanība jāvelta starptautiskajai sadarbībai, kas vērsta uz paraugprakses veicināšanu pieprasījuma, ražošanas un nodarītā ļaunuma samazināšanai;

| b) | atbalstu pasākumiem, lai novērstu draudus starptautiskajiem pārvadājumiem, enerģijas nozarei un būtiskām infrastruktūrām, tostarp pasažieru un kravas transportam un enerģijas sadalei.
  Šajā jomā pieņemtie pasākumi īpaši attiecas uz reģionu sadarbību un starptautisko standartu īstenošanu riska kontroles, jūtīguma izpētes, ārkārtas situāciju paredzēšanas, trauksmes gatavības un seku likvidēšanas jomās; |
| --- | --- |

b)

atbalstu pasākumiem, lai novērstu draudus starptautiskajiem pārvadājumiem, enerģijas nozarei un būtiskām infrastruktūrām, tostarp pasažieru un kravas transportam un enerģijas sadalei.

Šajā jomā pieņemtie pasākumi īpaši attiecas uz reģionu sadarbību un starptautisko standartu īstenošanu riska kontroles, jūtīguma izpētes, ārkārtas situāciju paredzēšanas, trauksmes gatavības un seku likvidēšanas jomās;

| c) | atbalstu, lai nodrošinātu atbilstošu rīcību, ja rodas pēkšņi draudi sabiedrības veselībai, piemēram epidēmijas ar iespējamu pārrobežu ietekmi.
  Īpaši uzsver operatīvās rīcības plānošanu, vakcīnu un farmaceitisko produktu krājumu pārvaldi, starptautisko sadarbību, agrās brīdināšanas un trauksmes sistēmas; |
| --- | --- |

c)

atbalstu, lai nodrošinātu atbilstošu rīcību, ja rodas pēkšņi draudi sabiedrības veselībai, piemēram epidēmijas ar iespējamu pārrobežu ietekmi.

Īpaši uzsver operatīvās rīcības plānošanu, vakcīnu un farmaceitisko produktu krājumu pārvaldi, starptautisko sadarbību, agrās brīdināšanas un trauksmes sistēmas;

| 2) | riska mazināšana un gatavība saistībā ar ķīmiskām, bioloģiskām, radioloģiskām un kodolvielām vai aktīvajām vielām;
  atbalsts attiecas uz:






  a) | civilo pētījumu veicināšanu, uzskatot tos par alternatīvu pētniecībai aizsardzības jomā, un atbalstu to zinātnieku un inženieru, kas iepriekš nodarbināti ieroču ražošanā, pārkvalificēšanai un nodarbināšanai alternatīvās jomās; |
| --- | --- | --- |

2)

riska mazināšana un gatavība saistībā ar ķīmiskām, bioloģiskām, radioloģiskām un kodolvielām vai aktīvajām vielām;

atbalsts attiecas uz:

a)

civilo pētījumu veicināšanu, uzskatot tos par alternatīvu pētniecībai aizsardzības jomā, un atbalstu to zinātnieku un inženieru, kas iepriekš nodarbināti ieroču ražošanā, pārkvalificēšanai un nodarbināšanai alternatīvās jomās;

| b) | atbalstu pasākumiem, lai veicinātu drošības prakses izmantošanu civilos objektos, kur tiek uzglabātas jūtīgas ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un kodolvielas vai aktīvās vielas, vai tie tiek izmantoti civilo pētījumu programmu vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

atbalstu pasākumiem, lai veicinātu drošības prakses izmantošanu civilos objektos, kur tiek uzglabātas jūtīgas ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un kodolvielas vai aktīvās vielas, vai tie tiek izmantoti civilo pētījumu programmu vajadzībām;

| c) | atbalstu civilo infrastruktūru izveidei un atbilstošiem civilajiem pētījumiem, kas nepieciešami to ar ieročiem saistītu objektu un teritoriju likvidēšanai, atveseļošanai un pārbūvei, kas vairs nav iekļautas aizsardzības programmā un kas ir saskaņā ar Kopienas sadarbības politiku un tās mērķiem; |
| --- | --- |

c)

atbalstu civilo infrastruktūru izveidei un atbilstošiem civilajiem pētījumiem, kas nepieciešami to ar ieročiem saistītu objektu un teritoriju likvidēšanai, atveseļošanai un pārbūvei, kas vairs nav iekļautas aizsardzības programmā un kas ir saskaņā ar Kopienas sadarbības politiku un tās mērķiem;

| d) | to atbildīgo civilās pārvaldes iestāžu kapacitātes palielināšanai, kas iesaistītas efektīvas kontroles izveidē un piemērošanā attiecībā uz ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolvielu vai aktīvo vielu (tostarp to ražošanas un piegādes iekārtu) nelegālu tirdzniecību, tostarp, uzstādot modernas iekārtas transportēšanas novērtēšanai un pārbaudei; attiecībā uz b) un d) punktā minētajiem pasākumiem, īpaša vērība jāpievērš palīdzībai tiem reģioniem vai valstīm, kurās arvien sastopami šādu vielu krājumi un pastāv to izplatīšanas risks; |
| --- | --- |

d)

to atbildīgo civilās pārvaldes iestāžu kapacitātes palielināšanai, kas iesaistītas efektīvas kontroles izveidē un piemērošanā attiecībā uz ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolvielu vai aktīvo vielu (tostarp to ražošanas un piegādes iekārtu) nelegālu tirdzniecību, tostarp, uzstādot modernas iekārtas transportēšanas novērtēšanai un pārbaudei; attiecībā uz b) un d) punktā minētajiem pasākumiem, īpaša vērība jāpievērš palīdzībai tiem reģioniem vai valstīm, kurās arvien sastopami šādu vielu krājumi un pastāv to izplatīšanas risks;

| e) | tiesiskā regulējuma un iestāžu kapacitātes pilnveidošanu, lai ieviestu un pastiprinātu divējāda lietojuma preču eksporta efektīvu kontroli, tostarp reģionālās sadarbības pasākumus; |
| --- | --- |

e)

tiesiskā regulējuma un iestāžu kapacitātes pilnveidošanu, lai ieviestu un pastiprinātu divējāda lietojuma preču eksporta efektīvu kontroli, tostarp reģionālās sadarbības pasākumus;

| f) | efektīvas civilās sagatavotības katastrofām, neatliekamu situāciju plānošanas, rīcības krīzes situācijās, kā arī uzkopšanas pasākumu kapacitātes saistībā ar iespējamām lielām vides katastrofām šajā jomā pilnveidošanu; |
| --- | --- |

f)

efektīvas civilās sagatavotības katastrofām, neatliekamu situāciju plānošanas, rīcības krīzes situācijās, kā arī uzkopšanas pasākumu kapacitātes saistībā ar iespējamām lielām vides katastrofām šajā jomā pilnveidošanu;

Attiecībā uz b) un d) punktā minētajiem pasākumiem, īpašu vērību pievērš palīdzībai tiem reģioniem vai valstīm, kurās arvien sastopami b) un d) punktā minēto vielu vai aktīvo vielu krājumi un pastāv šādu vielu vai aktīvo vielu izplatīšanas risks;

| 3) | pirms un pēc krīzes kapacitātes veidošana
  Atbalsts ilgtermiņa pasākumiem, kas vērsti uz starptautisko, reģionālo un apakšreģionu organizāciju, valsts un nevalstisko iesaistīto pušu kapacitātes veidošanai un stiprināšanai, lai:






  a) | veicinātu agro brīdināšanu, uzticības veidošanu, starpniecību un samierināšanos un novērstu esošo spriedzi starp kopienām; |
| --- | --- | --- |

3)

pirms un pēc krīzes kapacitātes veidošana

Atbalsts ilgtermiņa pasākumiem, kas vērsti uz starptautisko, reģionālo un apakšreģionu organizāciju, valsts un nevalstisko iesaistīto pušu kapacitātes veidošanai un stiprināšanai, lai:

a)

veicinātu agro brīdināšanu, uzticības veidošanu, starpniecību un samierināšanos un novērstu esošo spriedzi starp kopienām;

| b) | uzlabotu pēckofliktu un pēckatostrofu atjaunošanu. |
| --- | --- |

b)

uzlabotu pēckofliktu un pēckatostrofu atjaunošanu.

Šajā punktā minētie pasākumi ietver zinātību nodošanu, informācijas apmaiņu, riska un draudu izvērtējumu, pētījumus un analīzi, agrās brīdināšanas sistēmas un apmācību. Vajadzības gadījumā pasākumi var ietvert arī finansiālu un tehnisku palīdzību to ANO Miera uzturēšanas komisijas ieteikumu īstenošanai, kas atbilst Kopienas sadarbības politikas mērķiem.

II SADAĻA

ĪSTENOŠANA

5. pants

Vispārēji īstenošanas noteikumi

Šajā regulā noteikto Kopienas atbalstu sniedz, izmantojot šādus pasākumus:

| a) | ārkārtas palīdzības pasākumi un pagaidu reaģēšanas programmas; |
| --- | --- |

a)

ārkārtas palīdzības pasākumi un pagaidu reaģēšanas programmas;

| b) | daudzvalstu stratēģijas dokumenti, tematiskie stratēģijas dokumenti un daudzgadu orientējošās programmas; |
| --- | --- |

b)

daudzvalstu stratēģijas dokumenti, tematiskie stratēģijas dokumenti un daudzgadu orientējošās programmas;

| c) | ikgadējās rīcības programmas; |
| --- | --- |

c)

ikgadējās rīcības programmas;

| d) | īpaši pasākumi. |
| --- | --- |

d)

īpaši pasākumi.

6. pants

Ārkārtas palīdzības pasākumi un pagaidu reaģēšanas programmas

1.   Šīs regulas 3. pantā paredzēto Kopienas atbalstu sniedz, izmantojot ārkārtas palīdzības pasākumus un pagaidu reaģēšanas programmas.

2.   Komisija 3. panta 1. punktā minētajās krīzes situācijās, kā arī 3. panta 3. punktā minētajās ārkārtas un neparedzētās situācijās var pieņemt ārkārtas palīdzības pasākumus, ja pasākumu efektivitāte ir atkarīga no to īstenošanas ātruma un elastības. Šādu pasākumu maksimālais ilgums ir 18 mēneši. Atsevišķu pasākumu termiņu var pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem, ja to īstenošanu kavē objektīvi un neparedzēti šķēršļi, ar nosacījumu, ka nepalielinās pasākuma veikšanai paredzēto līdzekļu apjoms.

3.   Ja ārkārtas palīdzības pasākuma izmaksas pārsniedz euro20 000 000, šo pasākumu pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Komisija var pieņemt pagaidu reaģēšanas programmas, lai palīdzētu iedibināt vai atjaunot būtiskākos nosacījumus, kas nepieciešami Kopienas ārējās sadarbības politikas efektīvai īstenošanai. Pagaidu reaģēšanas programmas izstrādā, pamatojoties uz ārkārtas palīdzības pasākumiem. Tās pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru.

5.   Komisija regulāri informē Padomi par 3. pantā paredzētā Kopienas atbalsta plānošanu. Pirms Komisija pieņem vai atjauno ārkārtas palīdzības pasākumus, kuru izmaksas ir nepārsniedz euro20 000 000, tā informē Padomi par minēto pasākumu veidu, mērķiem un plānoto finansējumu. Plānojot un vēlāk īstenojot šādus pasākumus, Komisija ņem vērā Padomes attiecīgo pieeju, lai nodrošinātu ES ārējās rīcības saskaņotību. Tāpat Komisija informē Padomi, pirms tā veic būtiskas izmaiņas jau pieņemtajos ārkārtas palīdzības pasākumos.

6.   Pēc iespējas agrāk pēc ārkārtas palīdzības pasākumu pieņemšanas un katrā ziņā ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc tam Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, sniedzot pārskatu par pašreizējiem un plānotajiem Kopienas reaģēšanas pasākumiem, tai skaitā par ieguldījumu no citiem Kopienas finanšu instrumentiem, izstrādāto valsts līmeņa un daudzvalstu stratēģijas dokumentu statusu un Kopienas lomu plašākā starptautiskā un daudzpusējā mērogā. Šajā ziņojumā arī norāda, vai Komisija plāno turpināt ārkārtas palīdzības pasākumus, un, ja jā, tad to plānoto ilgumu.

7. pants

Daudzvalstu stratēģijas dokumenti, tematiskie stratēģijas dokumenti un daudzgadu indikatīvās programmas

1.   Daudzvalstu un tematiskie stratēģijas dokumenti veido vispārēju pamatu atbalsta sniegšanai saskaņā ar 4. pantu.

2.   Daudzvalstu un tematiskajos stratēģijas dokumentos nosaka Kopienas stratēģiju attiecīgajās valstīs un jomās, ņemot vērā šo valstu vajadzības, Kopienas prioritātes, starptautisko situāciju un galveno partneru darbības.

3.   Daudzvalstu un tematiskos stratēģijas dokumentus un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru. Tie attiecas uz sākotnējo laiku, kas nav ilgāks par šīs regulas piemērošanas laiku, un tos pārskata vidusposmā.

4.   Stratēģijas dokumenti ir saskaņā ar valstu, daudzvalstu vai tematiskajiem stratēģijas dokumentiem, kas pieņemti atbilstoši citiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem, kā arī nedublē tos. Stratēģijas dokumenti attiecīgā gadījumā balstās uz dialogu ar iesaistīto partnervalsti, valstīm vai reģionu, tostarp ar pilsonisko sabiedrību, lai atbalstītu nacionālās attīstības stratēģijas un nodrošinātu partnervalsts, valstu vai reģiona piedalīšanos un iesaistīšanos. Turklāt jāveic kopīgas konsultācijas starp Komisiju, dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem, kad tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Kopienas sadarbības aktivitātes papildina dalībvalstu un citu līdzekļu devējiem sadarbības aktivitātes. Citas ieinteresētās puses jāiesaista, kad tas nepieciešams.

5.   Katram daudzvalstu stratēģijas dokumentam, ja vajadzīgs, pievieno daudzgadu indikatīvo programmu, kurā apkopotas Kopienas finansējuma izvēlētās prioritārās jomas, konkrēti mērķi, gaidāmie rezultāti un Kopienas atbalsta sniegšanas laika grafiks, kā arī indikatīvais finanšu piešķīrums kopumā un katrai prioritārajai jomai. Finanšu piešķīrumu, ja vajadzīgs, var piešķirt pa daļām.

6.   Daudzgadu indikatīvajās programmās finanšu piešķīrumu katrai programmai nosaka, izmantojot pārredzamus kritērijus, kas balstīti uz attiecīgo partnervalstu vai reģionu vajadzībām un veikumu, un ņemot vērā krīzē vai konflikta situācijā esošo valstu vai reģionu konkrētās grūtības.

7.   Daudzvalstu indikatīvās programmas un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru. Tās izstrādā, vajadzības gadījumā konsultējoties ar attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem.

8.   Daudzgadu indikatīvo programmu finansējumu pēc pārskatu veikšanas var palielināt vai samazināt saskaņā ar 7. punktā minēto procedūru, ņemot vērā valstī notikušās pārmaiņas, tās paveikto un vajadzības.

8. pants

Ikgadējās rīcības programmas

1.   Ikgadējās rīcības programmās nosaka pasākumus, kas jāveic, pamatojoties uz daudzvalstu un tematiskajiem stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvajām programmām, kas minētas 7. pantā.

2.   Rīcības programmās precizē sasniedzamos mērķus, iesaistīšanās jomas, gaidāmos rezultātus, pārvaldes kārtību, kā arī paredzamā finansējuma kopējo apjomu. Tajās iekļauj finansējamo darbību kopsavilkumu, norāda katrai darbībai piešķirto finansējumu un aptuvenu īstenošanas grafiku. Attiecīgā gadījumā tajās būtu jāiekļauj agrāka atbalsta sniegšanas laikā gūtās pieredzes rezultātus. Noteiktajiem mērķiem jābūt izmērāmiem.

3.   Ikgadējās rīcības programmas un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru.

9. pants

Īpaši pasākumi

1.   Neskarot 7. un 8. pantu, neparedzētas vajadzības vai neparedzētu apstākļu gadījumā Komisija var noteikt īpašus pasākumus, kas nav paredzēti 7. pantā minētajos daudzvalstu un tematiskajos stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās vai 8. pantā minētajās ikgadējās rīcības programmās.

2.   Īpašo pasākumu aprakstā nosaka plānotos mērķus, darbības jomas, gaidāmos rezultātus, izmantojamo pārvaldes kārtību un kopējo plānoto finansējuma apjomu. Tajos iekļauj finansējamo darbību aprakstu, norāda atbilstošo finansējumu katrai darbībai un plānoto īstenošanas grafiku.

3.   Īpašos pasākumus, kuru izmaksas pārsniedz euro5 000 000, pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru.

4.   Ja īpašo pasākumu izmaksas nepārsniedz euro5 000 000, Komisija mēneša laikā pēc pasākumu apstiprināšanas informē komiteju, kas izveidota saskaņā ar 22. panta 1. punktu.

III SADAĻA

SAŅĒMĒJI UN FINANSĒJUMA VEIDI

10. pants

Atbilstība kritērijiem

1.   Šajā regulā paredzēto finansējumu 6. pantā minēto ārkārtas atbalsta pasākumu un pagaidu reaģēšanas programmu, 8. pantā minēto ikgadējo rīcības programmu un 9. pantā minēto īpašo pasākumu īstenošanai var saņemt:

| a) | partnervalstis, reģioni un to iestādes; |
| --- | --- |

a)

partnervalstis, reģioni un to iestādes;

| b) | decentralizētas partnervalstu struktūras, piemēram, reģioni, departamenti, provinces un pašvaldības; |
| --- | --- |

b)

decentralizētas partnervalstu struktūras, piemēram, reģioni, departamenti, provinces un pašvaldības;

| c) | jauktas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Kopiena; |
| --- | --- |

c)

jauktas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Kopiena;

| d) | starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO struktūras, departamenti un misijas, starptautiskas finanšu iestādes un attīstības bankas, kā arī starptautiskas jurisdikcijas institūcijas, ciktāl tās veicina šīs regulas mērķu izpildi; |
| --- | --- |

d)

starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO struktūras, departamenti un misijas, starptautiskas finanšu iestādes un attīstības bankas, kā arī starptautiskas jurisdikcijas institūcijas, ciktāl tās veicina šīs regulas mērķu izpildi;

| e) | Eiropas aģentūras; |
| --- | --- |

e)

Eiropas aģentūras;

| f) | šādi dalībvalstu, partnervalstu un reģionu, kā arī jebkuras citas trešās valsts uzņēmumi vai iestādes, ciktāl tie sekmē šīs regulas mērķu izpildi:






  i) | sabiedriskās vai bezpeļņas iestādes, pašvaldības vai administrācijas un to apvienības; |
| --- | --- | --- |

f)

šādi dalībvalstu, partnervalstu un reģionu, kā arī jebkuras citas trešās valsts uzņēmumi vai iestādes, ciktāl tie sekmē šīs regulas mērķu izpildi:

i)

sabiedriskās vai bezpeļņas iestādes, pašvaldības vai administrācijas un to apvienības;

| ii) | sabiedrības, firmas un citas privātas organizācijas un uzņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

sabiedrības, firmas un citas privātas organizācijas un uzņēmumi;

| iii) | finanšu iestādes, kas piešķir, veicina un finansē privātas investīcijas partnervalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

iii)

finanšu iestādes, kas piešķir, veicina un finansē privātas investīcijas partnervalstīs un reģionos;

| iv) | panta 2. punktā minētās nevalstiskās struktūras; |
| --- | --- |

iv)

panta 2. punktā minētās nevalstiskās struktūras;

| v) | fiziskas personas. |
| --- | --- |

v)

fiziskas personas.

2.   Nevalstiskas struktūras, kuras ir tiesīgas saņemt šajā regulā paredzēto finansiālo atbalstu, ir nevalstiskas organizācijas, pamatiedzīvotāju organizācijas, vietējo pilsoņu grupas un tirgotāju asociācijas, kooperatīvi, arodbiedrības, organizācijas, kas pārstāv ekonomiskās un sociālās intereses, vietējās organizācijas (tai skaitā tīkli), kas darbojas decentralizētas reģionālās sadarbības un integrācijas jomā, patērētāju organizācijas, sieviešu vai jauniešu organizācijas, izglītības, kultūras, pētniecības un zinātniskās organizācijas, universitātes, baznīcas vai reliģiskas apvienības un kopienas, mediji un visas nevalstiskās apvienības, kā arī privātie un publiskie fondi, kas iespējami sekmē attīstību vai iekšējo politiku ārējo dimensiju.

3.   Citas struktūras vai dalībniekus, kas nav minēti 1. un 2. punktā, var finansēt, ja tas nepieciešams šīs regulas mērķu sasniegšanai.

11. pants

Pasākumu veidi

1.   Kopienas finansējums var tikt piešķirts šādā veidā:

| a) | projekti un programmas; |
| --- | --- |

a)

projekti un programmas;

| b) | atbalsts vispārējam vai nozares budžetam, ja partnervalsts līdzekļu pārvalde ir pietiekami pārredzama, uzticama un efektīva un ja partnervalsts ir pieņēmusi un galvenie līdzekļu devēji, attiecīgā gadījumā ieskaitot starptautiskas finanšu iestādes, ir apstiprinājuši atbilstošu nozares vai makroekonomisko politiku. Atbalsts no budžeta kopumā var būt viens no vairākiem instrumentiem. Šādu atbalstu piešķir precīziem mērķiem un izmantojot saistītus kritērijus. Atbalsts no budžeta ir atkarīgs no tā, vai tiek panākts apmierinošs progress mērķu sasniegšanā, vērtējot ietekmi un rezultātus; |
| --- | --- |

b)

atbalsts vispārējam vai nozares budžetam, ja partnervalsts līdzekļu pārvalde ir pietiekami pārredzama, uzticama un efektīva un ja partnervalsts ir pieņēmusi un galvenie līdzekļu devēji, attiecīgā gadījumā ieskaitot starptautiskas finanšu iestādes, ir apstiprinājuši atbilstošu nozares vai makroekonomisko politiku. Atbalsts no budžeta kopumā var būt viens no vairākiem instrumentiem. Šādu atbalstu piešķir precīziem mērķiem un izmantojot saistītus kritērijus. Atbalsts no budžeta ir atkarīgs no tā, vai tiek panākts apmierinošs progress mērķu sasniegšanā, vērtējot ietekmi un rezultātus;

| c) | izņēmuma gadījumos nozares un vispārējās importa atbalsta programmas, kas var būt:






  i) | preču importēšanas nozares programma, |
| --- | --- | --- |

c)

izņēmuma gadījumos nozares un vispārējās importa atbalsta programmas, kas var būt:

i)

preču importēšanas nozares programma,

| ii) | nozares importēšanas programmas, kas paredz attiecīgās nozares importa finansēšanu ārvalstu valūtā, vai |
| --- | --- |

ii)

nozares importēšanas programmas, kas paredz attiecīgās nozares importa finansēšanu ārvalstu valūtā, vai

| iii) | vispārējās importēšanas programmas, kas paredz vispārējā importa finansēšanu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu, finansēšanu ārvalstu valūtā; |
| --- | --- |

iii)

vispārējās importēšanas programmas, kas paredz vispārējā importa finansēšanu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu, finansēšanu ārvalstu valūtā;

| d) | līdzekļi, kas nodoti finanšu starpniekam saskaņā ar 20. pantu, lai sniegtu aizdevumus (īpaši privātā sektora attīstības un investīciju atbalstam), nodrošinātu riska kapitālu (īpaši pakļautu vai nosacījuma aizdevumu formā) vai citus mazākus un pagaidu līdzdalības veidus uzņēmumu kapitālā, līdz līmenim, lai Kopienas finanšu risks nepārsniegtu šo fondu apjomu; |
| --- | --- |

d)

līdzekļi, kas nodoti finanšu starpniekam saskaņā ar 20. pantu, lai sniegtu aizdevumus (īpaši privātā sektora attīstības un investīciju atbalstam), nodrošinātu riska kapitālu (īpaši pakļautu vai nosacījuma aizdevumu formā) vai citus mazākus un pagaidu līdzdalības veidus uzņēmumu kapitālā, līdz līmenim, lai Kopienas finanšu risks nepārsniegtu šo fondu apjomu;

| e) | subsīdijas, kas paredz darbības finansēšanu; |
| --- | --- |

e)

subsīdijas, kas paredz darbības finansēšanu;

| f) | subsīdijas, kas paredz pastāvēšanas izmaksu finansēšanu; |
| --- | --- |

f)

subsīdijas, kas paredz pastāvēšanas izmaksu finansēšanu;

| g) | valsts institūciju, sabiedrisko iestāžu un privātu uzņēmumu, kam uzdota dalībvalstu, partnervalstu un reģionu sabiedrisko pakalpojumu misija, programmu saskaņošanas finansēšana; |
| --- | --- |

g)

valsts institūciju, sabiedrisko iestāžu un privātu uzņēmumu, kam uzdota dalībvalstu, partnervalstu un reģionu sabiedrisko pakalpojumu misija, programmu saskaņošanas finansēšana;

| h) | ieguldījumi starptautiskos fondos, īpaši tajos, ko pārvalda starptautiskas vai reģionālas organizācijas; |
| --- | --- |

h)

ieguldījumi starptautiskos fondos, īpaši tajos, ko pārvalda starptautiskas vai reģionālas organizācijas;

| i) | ieguldījumi nacionālos fondos, ko dibinājusi partnervalsts vai reģions ar mērķi veicināt vairāku ieguldītāju kopīgu līdzfinansējumu fondā, vai fondos, kurus dibinājis viens vai vairāki ieguldītāji ar kopīgas rīcības mērķi; |
| --- | --- |

i)

ieguldījumi nacionālos fondos, ko dibinājusi partnervalsts vai reģions ar mērķi veicināt vairāku ieguldītāju kopīgu līdzfinansējumu fondā, vai fondos, kurus dibinājis viens vai vairāki ieguldītāji ar kopīgas rīcības mērķi;

| j) | cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami partnervalstu un reģionu projektu un programmu efektīvai administrācijai un pārraudzībai. |
| --- | --- |

j)

cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami partnervalstu un reģionu projektu un programmu efektīvai administrācijai un pārraudzībai.

2.   Kopienas finansējums principā netiek izmantots nodokļu, muitas nodokļu vai maksājumu segšanai saņēmējās valstīs

3.   Darbības, kas paredzētas un kuras ir atbilstīgas finansējuma saņemšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/96, nevar finansēt šīs regulas ietvaros.

12. pants

Palīdzības pasākumi

1.   Kopienas finansējums var segt gan izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, apsekošanas, kontroles, pārbaudes un novērtēšanas procesiem, kas tieši paredzēti šīs Regulas ieviešanai un tās mērķu realizēšanai. Kopienas finansējumā ietverti arī izdevumi administratīvajai palīdzībai Delegācijām un Komisijai, kas nepieciešamas šīs regulas ietvaros veikto finanšu darbību pārvaldei.

2.   Atbalstu var sniegt jomām, kas nav iekļautas daudzgadu indikatīvajās programmās. Komisija šādus atbalsta pasākumus apstiprina saskaņā ar 9. pantu.

13. pants

Līdzfinansējums

1.   Pasākumi, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, var saņemt līdzfinansējumu no, inter alia:

| a) | dalībvalstīm un sevišķi to sabiedriskajām un bezpeļņas iestādēm; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm un sevišķi to sabiedriskajām un bezpeļņas iestādēm;

| b) | citām ieguldītājām valstīm un īpaši to valsts vai valsts mēroga iestādēm; |
| --- | --- |

b)

citām ieguldītājām valstīm un īpaši to valsts vai valsts mēroga iestādēm;

| c) | starptautiskām un reģionālām organizācijām, un īpaši starptautiskām un reģionālām finanšu institūcijām; |
| --- | --- |

c)

starptautiskām un reģionālām organizācijām, un īpaši starptautiskām un reģionālām finanšu institūcijām;

| d) | kompānijām, sabiedrībām, citām privātām organizācijām un uzņēmējiem, un citām nevalstiskām personām, kā norādīts 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

kompānijām, sabiedrībām, citām privātām organizācijām un uzņēmējiem, un citām nevalstiskām personām, kā norādīts 10. panta 2. punktā;

| e) | partnervalstīm vai reģioniem, kas saņem finansējumu, un citām struktūrām, kuras atbilst finansējuma saņemšanas kritērijiem, kā minēts 10. pantā. |
| --- | --- |

e)

partnervalstīm vai reģioniem, kas saņem finansējumu, un citām struktūrām, kuras atbilst finansējuma saņemšanas kritērijiem, kā minēts 10. pantā.

2.   Paralēla līdzfinansējuma gadījumā projekts vai programma tiek sadalīti vairākos apakšprojektos, kas ir skaidri nodalāmi un ko katru finansē cits partneris, kas nodrošina kopfinansējumu tā, ka finansējuma mērķis paliek identificējams. Kopīga līdzfinansējuma gadījumā kopējās projekta vai programmas izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, kas nodrošina līdzfinansējumu, un resursi tiek apvienoti tā, ka nav iespējams noteikt katras atsevišķās darbības finansējuma avotu kopējā projektā vai programmā.

3.   Kopīga līdzfinansējuma gadījumā Komisija var saņemt un pārvaldīt līdzekļus 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto uzņēmumu vārdā kopīgas darbības nodrošināšanai. Šādā gadījumā Komisija piemēro finansētās darbības tiešā centralizētā veidā vai netiešā centralizētā veidā, deleģējot tās Kopienas iestādēm vai Kopienas izveidotajām struktūrām. Šādi fondi, kā arī visi tā ieņēmumi, tiks pārvaldīti saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) 18. pantu.

14. pants

Pārvaldes procedūras

1.   Finanšu pasākumus saskaņā ar šo regulu pārvalda, uzrauga, novērtē un sniedz pārskatu par tiem saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

2.   Komisija var nolemt uzticēt valsts varas iestāžu uzdevumus un jo īpaši budžeta īstenošanas uzdevumus Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām struktūrām, ja tās ir starptautiskā mērogā atzītas, saderīgas ar starptautiski atzītām pārvaldes un kontroles sistēmām un tās pārrauga valsts varas iestādes.

3.   Decentralizētas pārvaldes gadījumā Komisija par izlemt veikt tirgus pārejas procedūras vai subsīdiju piešķiršanas procedūras partnervalstij vai reģionam, kas ir fondu saņēmējs.

15. pants

Budžetā paredzētās saistības

1.   Budžetā paredzētās saistības nosaka, pamatojoties uz lēmumiem, kurus Komisija pieņem saskaņā ar 6., 8., 9 un 12. pantu.

2.   Kopienas finansējuma juridiskām formām, inter alia, pieskaitāmi:

| — | finansēšanas līgumi; |
| --- | --- |

—

finansēšanas līgumi;

| — | subsīdiju līgumi; |
| --- | --- |

—

subsīdiju līgumi;

| — | iepirkuma līgumi; |
| --- | --- |

—

iepirkuma līgumi;

| — | darba līgumi. |
| --- | --- |

—

darba līgumi.

16. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1.   Jebkurā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, jāiekļauj noteikumi, kas nodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz krāpšanu, korupciju vai citiem pārkāpumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (6), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8).

2.   Panta 1. punktā minētie nolīgumi skaidri pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu, piešķirot tām tiesības uz dokumentu pamata un uz vietas revidēt jebkura tā līgumslēdzēja vai apakšlīgumslēdzēja dokumentu revīziju, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus. Tai arī īpaši jāpilnvaro Komisija veikt pārbaudes un inspekcijas darbības vietā, kā noteikts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

3.   Visi līgumi, kas izriet no palīdzības īstenošanas, nodrošina Komisijas un Revīzijas palātas tiesības līgumu izpildes laikā un pēc tam, kā tas ir paredzēts 2. punktā.

17. pants

Līdzdalība un izcelsmes noteikumi

1.   Tiesības piedalīties to iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, ir visām dalībvalstu fiziskām vai juridiskām personām.

2.   Tiesības piedalīties to iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, ir arī visām fiziskām un juridiskām personām:

| — | no jebkuras valsts, kura ir Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (9) saņēmēja, |
| --- | --- |

—

no jebkuras valsts, kura ir Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (9) saņēmēja,

| — | no jebkuras Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalsts, kas nav ES dalībvalsts, un |
| --- | --- |

—

no jebkuras Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalsts, kas nav ES dalībvalsts, un

| — | no jebkuras citas trešās valsts vai teritorijas gadījumos, kad ir nodibināta savstarpēja pieeja ārējai palīdzībai. |
| --- | --- |

—

no jebkuras citas trešās valsts vai teritorijas gadījumos, kad ir nodibināta savstarpēja pieeja ārējai palīdzībai.

3.   Ja pasākumi tiek veikti jebkurā trešā valstī, kas uzskatāma par mazāk attīstītu valsti saskaņā ar ESAO noteiktajiem kritērijiem, tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā tiek piedāvātas globālā mērogā.

4.   Regulas 6. pantā minēto ārkārtas palīdzības pasākumu un pagaidu reaģēšanas programmu gadījumā tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā tiek piedāvātas globālā mērogā.

5.   Tādu pasākumu gadījumā, kas pieņemti 4. pantā minēto mērķu īstenošanai, tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā ir jebkurai fiziskai vai juridiskai personai no jaunattīstības vai pārejas posmā esošas valsts, kā noteikusi ESAO, un fiziskām vai juridiskam personām no jebkuras citas valsts, kas pretendē uz tiesību piešķiršanu saskaņā ar atbilstīgu stratēģiju, un uz tām attiecina izcelsmes noteikumus.

6.   Tiesības piedalīties to iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, ir starptautiskām organizācijām.

7.   Ekspertiem, kas ieteikti saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām, nav jāatbilst šajā pantā izklāstītajiem valstspiederības noteikumiem.

8.   Visu krājumu un materiālu izcelsmei, kas iepirkti atbilstoši līgumiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, jābūt Kopienā vai valstī, kurai ir tādas tiesības saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

9.   Fizisku un juridisku personu līdzdalība no trešām valstīm vai teritorijām ar tradicionāliem ekonomiskajiem, tirdzniecības vai ģeogrāfiskajiem sakariem ar partnervalsti, var tikt atļauta, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Komisija pietiekami pamatotos gadījumos var atļaut fizisku un juridisku personu līdzdalību no citām valstīm, vai arī citas izcelsmes resursu un materiālu izmantošanu.

18. pants

Iepriekšējs finansējums

No galīgā maksājuma jāatņem procenti, kas iepriekšēja finansējuma maksājumu rezultātā radušies saņēmējiem.

19. pants

Subsīdijas

Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 114. pantu fiziskas personas var saņemt subsīdijas.

20. pants

Līdzekļi, kas pieejami Eiropas Investīciju bankai vai citiem finanšu starpniekiem

Regulas 11. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos līdzekļus pārvalda finanšu starpnieki, Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) vai kāda cita banka vai organizācija, kuras rīcībā ir resursu pārvaldei nepieciešamās iespējas. Komisija pieņem, izskatot katru gadījumu atsevišķi, šī panta ieviešanai nepieciešamos noteikumus, īpaši attiecībā uz riska dalīšanu, ieviešanas starpnieka atalgošanu, resursu izmantošanu un nosegšanu, kā arī operācijas slēgšanas noteikumiem.

21. pants

Novērtēšana

Komisija regulāri novērtē programmu un politikas rezultātus un efektivitāti, nozaru politiku, kā arī plānošanas iedarbīgumu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegti mērķi, un lai izstrādātu ieteikumus, kas uzlabotu turpmāko darbību. Komisija informēšanas nolūkos nozīmīgus novērtējuma ziņojumus nodod apspriešanai komitejā, kas izveidota atbilstīgi 22. panta 1. punktam. Šos rezultātus ņem vērā, izstrādājot programmas un piešķirot līdzekļus.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 30 dienas.

3.   Komitejai pieņem savu reglamentu.

4.   EIB novērotājs piedalās komitejas darbā attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar EIB.

23. pants

Ziņojums

Komisija pārbauda progresu, kas sasniegts, ieviešot šajā regulā paredzētos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadēju ziņojumu par palīdzības ieviešanu. Ziņojumu iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Ziņojumā norāda informāciju par gada laikā finansētajiem pasākumiem un informāciju par monitoringa un novērtēšanas rezultātiem, kā arī informāciju par iepriekšējā gada budžeta īstenošanu, ņemot vērā saistības un maksājumus pa reģioniem un sadarbības partneriem.

24. pants

Finansējums

Šīs regulas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir euro2 062 000 000. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējiinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam:

| a) | ne vairāk kā 7 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

a)

ne vairāk kā 7 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 1. punktam;

| b) | ne vairāk kā 15 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

ne vairāk kā 15 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 2. punktam;

| c) | ne vairāk kā 5 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

c)

ne vairāk kā 5 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 3. punktam.

25. pants

Pārskats

Komisija līdz 2010. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, novērtējot šīs regulas īstenošanas pirmos trīs gadus, un tam vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu, ar ko ievieš regulā grozījumus.

26. pants

Atcelšana

1.   No 2007. gada 1. janvāra tiek atceltas šādas regulas:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par operācijām, lai palīdzētu izsūtītiem cilvēkiem Āzijā un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs (10); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par operācijām, lai palīdzētu izsūtītiem cilvēkiem Āzijā un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs (10);

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 1725/2001 (2001. gada 23. jūlijs) attiecībā uz rīcību pret pretkājnieku mīnām trešās valstīs, kas nav jaunattīstības valstis (11); |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 1725/2001 (2001. gada 23. jūlijs) attiecībā uz rīcību pret pretkājnieku mīnām trešās valstīs, kas nav jaunattīstības valstis (11);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1724/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem pretkājnieku sauszemes mīnu problēmas atrisināšanai jaunattīstības valstīs (12); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1724/2001 (2001. gada 23. jūlijs) par pasākumiem pretkājnieku sauszemes mīnu problēmas atrisināšanai jaunattīstības valstīs (12);

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 381/2001 (2001. gada 26. februāris), ar ko izveido ātrās reaģēšanas mehānismu (13); |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 381/2001 (2001. gada 26. februāris), ar ko izveido ātrās reaģēšanas mehānismu (13);

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 1080/2000 (2000. gada 22. maijs) par atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldei Kosovā (UNMIK) un Pārstāvniecībai Bosnijā un Hercegovinā (OHR) (14), izņemot minētās regulas 1.a pantu; |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 1080/2000 (2000. gada 22. maijs) par atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldei Kosovā (UNMIK) un Pārstāvniecībai Bosnijā un Hercegovinā (OHR) (14), izņemot minētās regulas 1.a pantu;

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu-dienvidu sadarbību kampaņā pret narkotikām un atkarību no narkotikām (15); |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu-dienvidu sadarbību kampaņā pret narkotikām un atkarību no narkotikām (15);

| — | Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un rekonstrukcijas operācijām jaunattīstības valstīs (16). |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EK) Nr. 2258/96 (1996. gada 22. novembris) par rehabilitācijas un rekonstrukcijas operācijām jaunattīstības valstīs (16).

2.   Atceltās regulas joprojām piemēro tiesību aktiem un saistībām, kas attiecas uz budžeta gadiem pirms 2007. gada.

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija Nostāja.

1

(2)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

6

(7)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

7

(8)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

9

IPA

(10)  OV L 287, 31.10.2001., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.).

10

jaunākie

(11)  OV L 234, 1.9. 2001., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12. 2005., 23. lpp.).

11

(12)  OV L 234, 1.9.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

12

(13)  OV L 57, 27.2.2001., 5. lpp.

13

(14)  OV L 122, 24.5.2000., 27. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2098/2003 (OV L 316, 29.11.2003., 1. lpp.).

14

(15)  OV L 287, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

15

(16)  OV L 306, 28.11.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

16

PRIEDAS

STABILITĀTES INSTRUMENTS

Komisijas deklarācija

Komisija savlaicīgi informēs Parlamentu par pieņemtajiem ārkārtas palīdzības pasākumiem.

Komisija nodrošinās to, ka saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu pieņemtie pasākumi saistībā ar terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem. Šādi pasākumi būs paredzēti valstīm, kas apliecina nepārprotamu politisko gribu risināt šīs problēmas veidā, kas nodrošina šo valstu starptautisko cilvēktiesību saistību un cilvēktiesību jomā piemērojamo tiesību aktu pilnīgu ievērošanu. Komisija rūpīgi uzraudzīs šādu pasākumu īstenošanu, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem principiem.

P6_TA(2006)0308

Pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA) (KOM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0627) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0627) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 181.a pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0047/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 181.a pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0047/2005),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) pievienoto Komisijas deklarāciju par ārējo darbību demokrātisku kontroli un saskaņotību, kā arī ar to saistīto vēstuļu apmaiņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) pievienoto Komisijas deklarāciju par ārējo darbību demokrātisku kontroli un saskaņotību, kā arī ar to saistīto vēstuļu apmaiņu,

| — | ņemot vērā paziņojumu, ko Komisija sniedza Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija plenārsēdē par to, ka Komisija pienācīgi ņems vērā ikvienu Eiropas Parlamenta tai izteikto lūgumu iesniegt priekšlikumu par Kopienas atbalsta pārtraukšanu vai atjaunošanu un turklāt dos tūlītēju un pietiekami sīki izstrādātu atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, ko Komisija sniedza Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija plenārsēdē par to, ka Komisija pienācīgi ņems vērā ikvienu Eiropas Parlamenta tai izteikto lūgumu iesniegt priekšlikumu par Kopienas atbalsta pārtraukšanu vai atjaunošanu un turklāt dos tūlītēju un pietiekami sīki izstrādātu atbildi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0155/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0155/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (2a) | Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē to, ka ar Nicas līgumu EK dibināšanas līgumā ieviests 181.a pants, taču atkārtoti pauž savu nostāju par to, ka, ņemot vērā pirmsiestāšanās palīdzības lielo nozīmi gan politiskajā, gan budžeta aspektā, ir ļoti vēlams pieņemt vajadzīgos pasākumus ekonomiskās, finanšu un tehniskās sadarbības īstenošanai ar ES kandidātvalstīm saskaņā ar EK dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(2a)

Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē to, ka ar Nicas līgumu EK dibināšanas līgumā ieviests 181.a pants, taču atkārtoti pauž savu nostāju par to, ka, ņemot vērā pirmsiestāšanās palīdzības lielo nozīmi gan politiskajā, gan budžeta aspektā, ir ļoti vēlams pieņemt vajadzīgos pasākumus ekonomiskās, finanšu un tehniskās sadarbības īstenošanai ar ES kandidātvalstīm saskaņā ar EK dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru.

| (11) | Kandidātvalstīm, kā arī potenciālām kandidātvalstīm sniegtajam atbalstam jāturpina atbalstīt tās to centienos nostiprināt demokrātiskas institūcijas un tiesiskumu, reformēt valsts administrāciju, ievērot cilvēktiesības, kā arī minoritāšu tiesības, atbalstīt pilsoniskas sabiedrības attīstību un veicināt reģionālu sadarbību, kā arī samierināšanu un atjaunošanu, un sekmēt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu šajās valstīs, un tādēļ tas jāvērš uz to, lai atbalstītu plašus institūciju izveides pasākumus, |
| --- | --- |

(11)

Kandidātvalstīm, kā arī potenciālām kandidātvalstīm sniegtajam atbalstam jāturpina atbalstīt tās to centienos nostiprināt demokrātiskas institūcijas un tiesiskumu, reformēt valsts administrāciju, ievērot cilvēktiesības, kā arī minoritāšu tiesības, atbalstīt pilsoniskas sabiedrības attīstību un veicināt reģionālu sadarbību, kā arī samierināšanu un atjaunošanu, un sekmēt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu šajās valstīs, un tādēļ tas jāvērš uz to, lai atbalstītu plašus institūciju izveides pasākumus,

| (11) | Kandidātvalstīm, kā arī potenciālām kandidātvalstīm sniegtajam atbalstam
  saskaņā ar šo regulu un atbalstam citiem tiesību subjektiem, piemēram, indivīdiem un nevalstiskām organizācijām, saskaņā ar atsevišķu instrumentu, kas paredzēts cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai,
  ir jāturpina atbalstīt tās to centienos nostiprināt demokrātiskas institūcijas un tiesiskumu,
  īstenot ekonomikas reformas, lai veicinātu tirgus ekonomiku un brīvu un godīgu tirdzniecību,
  reformēt valsts administrāciju,
  izstrādāt ES prasībām atbilstošus valsts attīstības plānus,
  ievērot cilvēktiesības, kā arī minoritāšu tiesības,
  veicināt dzimumu līdztiesību,
  atbalstīt pilsoniskas sabiedrības attīstību
  , tostarp NVO iestāžu veidošanu, uzlabot patērētāju tiesību aizsardzību
  un veicināt reģionālu sadarbību, kā arī samierināšanu un atjaunošanu, un sekmēt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu šajās valstīs, un tādēļ tas jāvērš uz to, lai atbalstītu plašus institūciju izveides pasākumus, |
| --- | --- |

(11)

Kandidātvalstīm, kā arī potenciālām kandidātvalstīm sniegtajam atbalstam
  saskaņā ar šo regulu un atbalstam citiem tiesību subjektiem, piemēram, indivīdiem un nevalstiskām organizācijām, saskaņā ar atsevišķu instrumentu, kas paredzēts cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai,
  ir jāturpina atbalstīt tās to centienos nostiprināt demokrātiskas institūcijas un tiesiskumu,
  īstenot ekonomikas reformas, lai veicinātu tirgus ekonomiku un brīvu un godīgu tirdzniecību,
  reformēt valsts administrāciju,
  izstrādāt ES prasībām atbilstošus valsts attīstības plānus,
  ievērot cilvēktiesības, kā arī minoritāšu tiesības,
  veicināt dzimumu līdztiesību,
  atbalstīt pilsoniskas sabiedrības attīstību
  , tostarp NVO iestāžu veidošanu, uzlabot patērētāju tiesību aizsardzību
  un veicināt reģionālu sadarbību, kā arī samierināšanu un atjaunošanu, un sekmēt ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu šajās valstīs, un tādēļ tas jāvērš uz to, lai atbalstītu plašus institūciju izveides pasākumus,

| (13) | Atbalsts potenciālām kandidātvalstīm var ietvert nelielu pielīdzināšanu acquis communautaire, kā arī atbalstu ieguldījumu projektiem, |
| --- | --- |

(13)

Atbalsts potenciālām kandidātvalstīm var ietvert nelielu pielīdzināšanu acquis communautaire, kā arī atbalstu ieguldījumu projektiem,

| (13) | Atbalsts potenciālām kandidātvalstīm var ietvert nelielu pielīdzināšanu acquis communautaire,
  veicinot ES prasībām atbilstošu pagaidu valsts attīstības plānu izstrādi, kuru mērķis ir veidot institucionālās spējas turpmāka atbalsta saņemšanai no ES, īpaši lauku, infrastruktūras un cilvēkresursu attīstības jomā,
  kā arī atbalstu ieguldījumu projektiem, |
| --- | --- |

(13)

Atbalsts potenciālām kandidātvalstīm var ietvert nelielu pielīdzināšanu acquis communautaire,
  veicinot ES prasībām atbilstošu pagaidu valsts attīstības plānu izstrādi, kuru mērķis ir veidot institucionālās spējas turpmāka atbalsta saņemšanai no ES, īpaši lauku, infrastruktūras un cilvēkresursu attīstības jomā,
  kā arī atbalstu ieguldījumu projektiem,

| (14) | Atbalstu sniedz, pamatojoties uz visaptverošu daudzgadu stratēģiju,
  ņemot vērā
  stabilizācijas un asociācijas procesa prioritātes, kā arī
  tās, kuras nāk no
  pirmspievienošanās procesa, |
| --- | --- |

(14)

Atbalstu sniedz, pamatojoties uz visaptverošu daudzgadu stratēģiju,
  ņemot vērā
  stabilizācijas un asociācijas procesa prioritātes, kā arī
  tās, kuras nāk no
  pirmspievienošanās procesa,

| (14) | atbalstu sniedz, pamatojoties uz visaptverošu daudzgadu stratēģiju,
  kurā noteiktas
  stabilizācijas un asociācijas procesa prioritātes,
  atbalsta saņēmējvalstu reformu mērķi
  , kā arī
  Eiropas Parlamenta noteiktās
  pirmspievienošanās procesa
  stratēģiskās prioritātes
  , |
| --- | --- |

(14)

atbalstu sniedz, pamatojoties uz visaptverošu daudzgadu stratēģiju,
  kurā noteiktas
  stabilizācijas un asociācijas procesa prioritātes,
  atbalsta saņēmējvalstu reformu mērķi
  , kā arī
  Eiropas Parlamenta noteiktās
  pirmspievienošanās procesa
  stratēģiskās prioritātes
  ,

| (16a) | Potenciālajām kandidātvalstīm un kandidātvalstīm, kas vēl nav akreditētas decentralizēti pārvaldīt fondus, tomēr jābūt tiesīgām atbilstīgi pārejas atbalsta un institūciju izveides komponentam veikt tādus pasākumus un darbības, kas būtu līdzīgas pasākumiem, kuri būs pieejami saskaņā ar reģionālās attīstības komponentu, cilvēkresursu attīstības komponentu un lauku attīstības komponentu. |
| --- | --- |

(16a)

Potenciālajām kandidātvalstīm un kandidātvalstīm, kas vēl nav akreditētas decentralizēti pārvaldīt fondus, tomēr jābūt tiesīgām atbilstīgi pārejas atbalsta un institūciju izveides komponentam veikt tādus pasākumus un darbības, kas būtu līdzīgas pasākumiem, kuri būs pieejami saskaņā ar reģionālās attīstības komponentu, cilvēkresursu attīstības komponentu un lauku attīstības komponentu.

| (17) | Atbalstu pārvalda saskaņā ar ārējās palīdzības noteikumiem, kas ietverti Regulā (EK) 1605/2002, izmantojot struktūras, kas ir pierādījušas savu vērtību pirmspievienošanās procesā, piemēram, decentralizēta vadība, saskaņošana un TAIEX, bet atļauj arī novatoriskas pieejas, piemēram, īstenošana dalībvalstīs ar kopīgu vadību pārrobežu programmu gadījumā par Eiropas Savienības ārējām robežām, |
| --- | --- |

(17)

Atbalstu pārvalda saskaņā ar ārējās palīdzības noteikumiem, kas ietverti Regulā (EK) 1605/2002, izmantojot struktūras, kas ir pierādījušas savu vērtību pirmspievienošanās procesā, piemēram, decentralizēta vadība, saskaņošana un TAIEX, bet atļauj arī novatoriskas pieejas, piemēram, īstenošana dalībvalstīs ar kopīgu vadību pārrobežu programmu gadījumā par Eiropas Savienības ārējām robežām,

| (17) | atbalstu pārvalda saskaņā ar ārējās palīdzības noteikumiem, kas ietverti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, izmantojot struktūras, kas ir pierādījušas savu vērtību pirmspievienošanās procesā, piemēram, decentralizēta vadība, saskaņošana un TAIEX, bet atļauj arī novatoriskas pieejas, piemēram, īstenošana dalībvalstīs ar kopīgu vadību pārrobežu programmu gadījumā par Eiropas Savienības ārējām robežām.
  To dalībvalstu, kurām ir atbilstoša pieredze, zināšanu un prasmju par

  acquis communautaire

  ieviešanu nodošanai tām, kuras iegūs no šīs regulas, šajā kontekstā vajadzētu būt īpaši labvēlīgai. |
| --- | --- |

(17)

atbalstu pārvalda saskaņā ar ārējās palīdzības noteikumiem, kas ietverti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, izmantojot struktūras, kas ir pierādījušas savu vērtību pirmspievienošanās procesā, piemēram, decentralizēta vadība, saskaņošana un TAIEX, bet atļauj arī novatoriskas pieejas, piemēram, īstenošana dalībvalstīs ar kopīgu vadību pārrobežu programmu gadījumā par Eiropas Savienības ārējām robežām.
  To dalībvalstu, kurām ir atbilstoša pieredze, zināšanu un prasmju par

  acquis communautaire

  ieviešanu nodošanai tām, kuras iegūs no šīs regulas, šajā kontekstā vajadzētu būt īpaši labvēlīgai.

| (18) | Pasākumi, kas ir nepieciešami pārejas atbalsta un institūciju izveides sastāvdaļas, kā arī reģionālās un pārrobežu sadarbības sastāvdaļas īstenošanai, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz programmu īstenošanu ar būtisku budžeta līdzdalību, tādēļ tos pieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, iesniedzot daudzgadu norādošas plānošanas dokumentus Pārvaldības komitejai, |
| --- | --- |

(18)

Pasākumi, kas ir nepieciešami pārejas atbalsta un institūciju izveides sastāvdaļas, kā arī reģionālās un pārrobežu sadarbības sastāvdaļas īstenošanai, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz programmu īstenošanu ar būtisku budžeta līdzdalību, tādēļ tos pieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, iesniedzot daudzgadu norādošas plānošanas dokumentus Pārvaldības komitejai,

| (18) | Pasākumi, kas ir nepieciešami pārejas atbalsta un institūciju izveides sastāvdaļas, kā arī reģionālās un pārrobežu sadarbības sastāvdaļas īstenošanai, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz programmu īstenošanu ar būtisku budžeta līdzdalību, tādēļ tos pieņem
  , ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumu, un
  saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, iesniedzot daudzgadu norādošas plānošanas dokumentus Pārvaldības komitejai. |
| --- | --- |

(18)

Pasākumi, kas ir nepieciešami pārejas atbalsta un institūciju izveides sastāvdaļas, kā arī reģionālās un pārrobežu sadarbības sastāvdaļas īstenošanai, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz programmu īstenošanu ar būtisku budžeta līdzdalību, tādēļ tos pieņem
  , ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumu, un
  saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, iesniedzot daudzgadu norādošas plānošanas dokumentus Pārvaldības komitejai.

| (22) | Ja saņēmējvalsts pārkāpj principus, uz kuriem izveidota Eiropas Savienība, vai panāk nepietiekamu progresu attiecībā uz Kopenhāgenas kritērijiem un Eiropas vai Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm, Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, jāspēj veikt nepieciešamie pasākumi, |
| --- | --- |

(22)

Ja saņēmējvalsts pārkāpj principus, uz kuriem izveidota Eiropas Savienība, vai panāk nepietiekamu progresu attiecībā uz Kopenhāgenas kritērijiem un Eiropas vai Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm, Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, jāspēj veikt nepieciešamie pasākumi,

| (22) | Ja saņēmējvalsts pārkāpj principus, uz kuriem izveidota Eiropas Savienība, vai panāk nepietiekamu progresu attiecībā uz Kopenhāgenas kritērijiem un Eiropas vai Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm,
  vai Pievienošanās līguma nosacījumiem,
  Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu,
  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  jāspēj veikt nepieciešamie pasākumi
  un tādā gadījumā Komisija atbilstīgi šai regulai uzsāk konkrētu rīcību, kuras mērķis ir atrisināt problēmas, kas kavē pirmspievienošanās vai pievienošanās procesu. |
| --- | --- |

(22)

Ja saņēmējvalsts pārkāpj principus, uz kuriem izveidota Eiropas Savienība, vai panāk nepietiekamu progresu attiecībā uz Kopenhāgenas kritērijiem un Eiropas vai Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm,
  vai Pievienošanās līguma nosacījumiem,
  Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu,
  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  jāspēj veikt nepieciešamie pasākumi
  un tādā gadījumā Komisija atbilstīgi šai regulai uzsāk konkrētu rīcību, kuras mērķis ir atrisināt problēmas, kas kavē pirmspievienošanās vai pievienošanās procesu.

| a) | demokrātisku institūciju un tiesiskuma stiprināšana, |
| --- | --- |

a)

demokrātisku institūciju un tiesiskuma stiprināšana,

| a) | demokrātisku institūciju, tiesiskuma
  un tā īstenošanas
  stiprināšana,
  kā arī atbildības un pārredzamības veicināšana, |
| --- | --- |

a)

demokrātisku institūciju, tiesiskuma
  un tā īstenošanas
  stiprināšana,
  kā arī atbildības un pārredzamības veicināšana,

| c) | ekonomikas reforma, |
| --- | --- |

c)

ekonomikas reforma,

| c) | uz tirgu orientēta
  ekonomikas reforma,
  lai izveidotu ilgtspējīgu sociālu, videi draudzīgu un konkurētspējīgu ekonomiku, veicot pakāpenisku cenu un tirdzniecības liberalizāciju un pakāpenisku integrāciju muitas savienībā, pievienojoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) un īstenojot PTO noteikumus un no Dohas attīstības plāna izrietošos noteikumus, |
| --- | --- |

c)

uz tirgu orientēta
  ekonomikas reforma,
  lai izveidotu ilgtspējīgu sociālu, videi draudzīgu un konkurētspējīgu ekonomiku, veicot pakāpenisku cenu un tirdzniecības liberalizāciju un pakāpenisku integrāciju muitas savienībā, pievienojoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) un īstenojot PTO noteikumus un no Dohas attīstības plāna izrietošos noteikumus,

| ca) | ES prasībām atbilstošu pagaidu valsts attīstības plānu izstrādāšana ar mērķi veicināt institucionālās spējas turpmāka atbalsta saņemšanai no ES, īpaši lauku, infrastruktūras un cilvēkresursu attīstības jomā, |
| --- | --- |

ca)

| da) | dzimumu līdztiesības veicināšana, |
| --- | --- |

da)

| e) | pilsoniskas sabiedrības izveide, |
| --- | --- |

e)

pilsoniskas sabiedrības izveide,

| e) | pilsoniskas sabiedrības
  , pilsonības un brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu
  izveide,
  tostarp institucionālā attīstība un atbalsts nevalstiskajām organizācijām, |
| --- | --- |

e)

pilsoniskas sabiedrības
  , pilsonības un brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu
  izveide,
  tostarp institucionālā attīstība un atbalsts nevalstiskajām organizācijām,

| ea) | mazāk aizsargāto grupu, jo īpaši sieviešu, ekonomiska un sociāla integrācija, |
| --- | --- |

ea)

| f) | samierināšanas, uzticības vairošanas pasākumi un atjaunošana, |
| --- | --- |

f)

samierināšanas, uzticības vairošanas pasākumi un atjaunošana,

| f) | samierināšanas,
  bēgļu atgriešanās,
  uzticības vairošanas pasākumi un atjaunošana, |
| --- | --- |

f)

samierināšanas,
  bēgļu atgriešanās,
  uzticības vairošanas pasākumi un atjaunošana,

| b) | sociāla un ekonomiska attīstība. |
| --- | --- |

b)

sociāla un ekonomiska attīstība.

| b) | sociāla
  ,
  ekonomiska
  un teritoriāla
  attīstība
  un kohēzija, |
| --- | --- |

b)

sociāla
  ,
  ekonomiska
  un teritoriāla
  attīstība
  un kohēzija,

3.   Darbojoties saskaņā ar šīs regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto kārtību, Komisija pieņem noteikumus šīs regulas ieviešanai. Ja šie noteikumi attiecas uz šīs regulas 7. līdz 9. panta ieviešanu, vispirms jākonsultējas ar komitejām, kas ir atbildīgas par attiecīgo sastāvdaļu, ievērojot Lēmuma 1999/468/EK 3. pantā noteikto kārtību, saskaņā ar tā 7. panta 3. punktu.

3.   Darbojoties saskaņā ar šīs regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto kārtību, Komisija pieņem noteikumus šīs regulas ieviešanai. Ja šie noteikumi attiecas uz šīs regulas 7. līdz 9. panta ieviešanu, vispirms jākonsultējas ar komitejām, kas ir atbildīgas par attiecīgo sastāvdaļu, ievērojot Lēmuma 1999/468/EK 3. pantā noteikto kārtību, saskaņā ar tā 7. panta 3. punktu.
  Īstenošanas pasākumus pirms to pieņemšanas iesniedz Eiropas Parlamentam atzinuma saņemšanai.

1.   Komisija, pamatojoties uz stratēģisku pieeju, ņemot vērā finanšu prognozi, kā arī Eiropas partnerības un Pievienošanās partnerības, izveido norādošu daudzgadu satvaru ar līdzekļu piešķiršanu pa sastāvdaļām un valstīm, un attiecīgā gadījumā pa tematiem. To pārskata katru gadu, ņemot vērā objektīvu kritēriju kopumu, ieskaitot absorbcijas spēju, vajadzību novērtējumu, nosacītību ievērošanu un vadības spēju. To pārskata arī attiecīgā gadījumā, ņemot vērā ārkārtas atbalsta pasākumus vai starpposma reaģēšanas programmas, kuras pieņem saskaņā ar regulu, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu. Līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbības programmām ar dalībvalstīm, jābūt vismaz vienādiem ar atbilstošo finansējumu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda.

1.   Komisija,
  ievērojot Eiropas Parlamenta ieteikumu
  un pamatojoties uz stratēģisku pieeju, ņemot vērā finanšu prognozi, kā arī Eiropas partnerības un Pievienošanās partnerības, izveido norādošu daudzgadu satvaru ar līdzekļu piešķiršanu pa sastāvdaļām un valstīm, un attiecīgā gadījumā pa tematiem. To pārskata katru gadu, ņemot vērā
  Eiropas Parlamenta ieteikumu un
  objektīvu kritēriju kopumu, ieskaitot absorbcijas spēju, vajadzību novērtējumu, nosacītību ievērošanu un vadības spēju. To attiecīgā gadījumā arī pārskata

  atbilstīgi līdzīgai procedūrai
  , ņemot vērā ārkārtas atbalsta pasākumus vai starpposma reaģēšanas programmas, kuras pieņem saskaņā ar regulu, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu. Līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbības programmām ar dalībvalstīm, jābūt vismaz vienādiem ar atbilstošo finansējumu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda.

2.   Norādošo daudzgadu satvaru Komisija katru gadu paziņo Padomei un Eiropas Parlamentam.

2.   Norādošo daudzgadu satvaru Komisija katru gadu
  noteiktā laikā
  paziņo Padomei un Eiropas Parlamentam.
  Savā gada ziņojumā Komisija detalizēti izklāsta, kādā mērā Parlamenta ieteikumi ir ņemti vērā. Ja Komisija neievēro Eiropas Parlamenta ieteikumu, tai ir jāizskaidro šādas rīcības cēloņi.

2.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktā paredzētā procedūra neskar Eiropas Parlamenta kā budžeta lēmējinstitūcijas Līgumā noteiktās prerogatīvas.

2.   Šīs sadarbības mērķis ir stabilitātes, drošības
  un
  labklājības veicināšana visu attiecīgo valstu savstarpējās interesēs, un to harmoniskas, līdzsvarotas un ilgtspējīgas attīstības veicināšana.

2.   Šīs sadarbības mērķis ir
  labu kaimiņattiecību,
  stabilitātes, drošības, labklājības
  un sociālās kohēzijas
  veicināšana visu attiecīgo valstu savstarpējās interesēs, un to harmoniskas, līdzsvarotas un ilgtspējīgas attīstības veicināšana.

2.a
     
  Izņēmuma gadījumos, kad dalībvalsts un saņēmējvalsts nevar vienoties un tādēļ pārrobežu programmas īstenošanas uzdevumus nevar deleģēt dalībvalstīm, tos var administrēt citā piemērotā veidā saskaņā ar Regulu (EK,

  Euratom

  ) Nr. 1605/2002. Komisija nodrošina koordināciju un saskanību starp atbalstu, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, un atbalstu no citiem Kopienas instrumentiem.

5.a
     Pirms tos īsteno, Komisija informē Eiropas Parlamentu par Kopienas palīdzības programmām saskaņā ar šo regulu. Lai veiktu šo iepriekšējo kontroli, Komisijas ziņojumos iekļauj visu informāciju par ierosinātajām darbībām, to saņēmējiem un attiecīgajām finanšu operācijām.

3.a
     
  Komisija informē Eiropas Parlamentu par komiteju darbību.

1.   Atbalsts saskaņā ar šo regulu, inter alia, var finansēt ieguldījumus, iepirkuma līgumus, dotācijas, ieskaitot procentu likmes subsīdijas, speciālus aizdevumus, aizdevuma garantijas un finansiālu atbalstu,
  budžeta atbalstu un citus speciālus budžeta palīdzības veidus
  , kā arī ieguldījumu starptautisku finanšu institūciju vai reģionālo attīstības banku kapitālā.
  Budžeta atbalsts ir atkarīgs no tā, vai partnervalsts valsts finanšu administrēšana ir pietiekami pārskatāma, uzticama un efektīva, un no tā, vai ir izveidotas labi definētas nozares vai makroekonomiskas politikas, ko apstiprinājušas starptautiskas finanšu institūcijas.

1.   Atbalsts saskaņā ar šo regulu, inter alia, var finansēt ieguldījumus, iepirkuma līgumus, dotācijas, ieskaitot procentu likmes subsīdijas, speciālus aizdevumus, aizdevuma garantijas un finansiālu atbalstu, kā arī ieguldījumu starptautisku finanšu institūciju vai reģionālo attīstības banku kapitālā.

Atbalsta īstenošana

Atbalsta īstenošana
  un redzamība

2.a
     
  Komisija veicina detalizētas informācijas izplatīšanu un publicitāti par finansētajiem projektiem un programmām, lai palielinātu sabiedrības informētību par Kopienas darbību un tās mērķiem.

2.b
     
  Komisija nodrošina saskaņā ar šo regulu piešķirtā atbalsta saskanību ar to atbalstu, ko piešķir atbilstīgi citiem ārējā atbalsta instrumentiem, tostarp arī atsevišķam instrumentam cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai, kā arī dalībvalstu divpusējām darbībām un EIB, citu starptautisko finanšu organizāciju un reģionālo attīstības banku finansējumam.

(2)   Ja saņēmējvalsts neievēro šos principus vai saistības, kas ietvertas attiecīgajā partnerībā ar Eiropas Savienību, vai pievienošanās kritēriju izpildē panāktais progress nav pietiekams, Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu par Komisijas priekšlikumu, var veikt atbilstošus pasākumus attiecībā uz piešķirto atbalstu saskaņā ar šo regulu.

2.   Ja saņēmējvalsts neievēro šos principus vai saistības, kas ietvertas attiecīgajā partnerībā
  vai Pievienošanās līgumā
  Eiropas Savienībai, vai pievienošanās kritēriju izpildē panāktais progress nav pietiekams, Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar Komisijas priekšlikumu
  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  , var veikt atbilstošus pasākumus attiecībā uz piešķirto atbalstu saskaņā ar šo regulu.
  Šādā gadījumā Komisija saskaņā ar šo regulu uzsāk konkrētu rīcību to problēmu atrisināšanai, kas kavē pievienošanās vai pirmspievienošanās procesu.

2.a
     
  Eiropas Parlaments var lūgt Komisiju atbilstoši 2. pantam iesniegt Padomei priekšlikumu par piemērotu pasākumu veikšanu attiecībā uz jebkuru atbalstu, ko piešķir saskaņā ar šo regulu. Komisija iesniedz priekšlikumu Padomei 3 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas vai arī sniedz paskaidrojumus par priekšlikuma neiesniegšanas cēloņiem.

Ja saņēmējvalstij, kas uzskaitīta šīs regulas I pielikumā, saskaņā ar Padomes lēmumu, kas rīkojas saskaņā ar Eiropas Savienības līguma 49. panta 1. punkta pirmo teikumu, piešķir kandidātvalsts statusu, Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pārcels šo valsti no I pielikuma uz II pielikumu.

1.
     Ja saņēmējvalstij, kas uzskaitīta šīs regulas I pielikumā, saskaņā ar Padomes lēmumu, kas rīkojas saskaņā ar Eiropas Savienības līguma 49. panta 1. punkta pirmo teikumu, piešķir kandidātvalsts statusu, Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu
  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  , pārcels šo valsti no I pielikuma uz II pielikumu.

1.a
     
  Ja Eiropadome atzīst valsti par potenciālu kandidāti dalībai Eiropas Savienībā, Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, iekļauj šo valsti I pielikumā.

20.a pants

1.
     
  Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu kopā ar normatīvu priekšlikumu, ar ko ievieš vajadzīgās izmaiņas.

2.
     
  Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma pārskata šo regulu līdz 2013. gada 31. decembrim.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0309

Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (jaunā regulatīvā kontroles procedūra)

Eiropas Parlamenta lēmums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 — C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 202. panta trešo ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 202. panta trešo ievilkumu,

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 1999/468/EK (KOM(2002)0719) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 1999/468/EK (KOM(2002)0719) (2),

| — | ņemot vērā bijušā Komisijas priekšsēdētāja R. Prodi paziņojumu Eiropas Parlamentā 2002. gada 5. februārī (“Prodi deklarācija”) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā bijušā Komisijas priekšsēdētāja R. Prodi paziņojumu Eiropas Parlamentā 2002. gada 5. februārī (“Prodi deklarācija”)

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra nostāju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra nostāju (3),

| — | ņemot vērā 2002. gada 5. februāra Rezolūciju par tiesību aktu īstenošanu finanšu pakalpojumu jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 5. februāra Rezolūciju par tiesību aktu īstenošanu finanšu pakalpojumu jomā (4),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2004)0324) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2004)0324) (5),

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10126/1/2006 — C6-0190/2006) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10126/1/2006 — C6-0190/2006) (6),

| — | ņemot vērā kopīgās deklarācijas projektu (10125/2006 — C6-0208/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgās deklarācijas projektu (10125/2006 — C6-0208/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0237/2006), tā kā |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0237/2006), tā kā

| A. | Padome un Komisija pagājušā gada rudenī vienojās sākt sarunas par iespējām turpināt komitoloģijas procedūru reformu, pamatojoties uz Komisijas grozīto priekšlikumu; |
| --- | --- |

A.

Padome un Komisija pagājušā gada rudenī vienojās sākt sarunas par iespējām turpināt komitoloģijas procedūru reformu, pamatojoties uz Komisijas grozīto priekšlikumu;

| B. | Priekšsēdētāju konference 2005. gada 10. novembrī pieņēma lēmumu sākt sarunas ar Padomi un Komisiju par komitoloģijas procedūrām un pilnvaroja Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un atbildīgās komitejas referentu vadīt šīs sarunas, un pilnvaras atjaunoja 2006. gada 19. janvārī; |
| --- | --- |

B.

Priekšsēdētāju konference 2005. gada 10. novembrī pieņēma lēmumu sākt sarunas ar Padomi un Komisiju par komitoloģijas procedūrām un pilnvaroja Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un atbildīgās komitejas referentu vadīt šīs sarunas, un pilnvaras atjaunoja 2006. gada 19. janvārī;

| C. | šo sarunu noslēgumā tika izstrādāts jaunas procedūras projekts, kā arī paziņojumu projekti saistībā ar lēmumu, kas jāpieņem par šo procedūru; |
| --- | --- |

C.

šo sarunu noslēgumā tika izstrādāts jaunas procedūras projekts, kā arī paziņojumu projekti saistībā ar lēmumu, kas jāpieņem par šo procedūru;

| D. | Lēmums iekļaus 1999. gada lēmumā par komitoloģijas procedūru jaunu procedūra — regulatīva kontroles procedūra, kas dos tiesības Eiropas Parlamentam un Padomei kontrolēt kvazinormatīvus pasākumus, ar kuriem ievieš vienlīdzīgā koplēmuma procedūrā pieņemtu tiesību aktu, vai šādus pasākumus noraidīt; |
| --- | --- |

D.

Lēmums iekļaus 1999. gada lēmumā par komitoloģijas procedūru jaunu procedūra — regulatīva kontroles procedūra, kas dos tiesības Eiropas Parlamentam un Padomei kontrolēt kvazinormatīvus pasākumus, ar kuriem ievieš vienlīdzīgā koplēmuma procedūrā pieņemtu tiesību aktu, vai šādus pasākumus noraidīt;

| E. | līgums par Konstitūciju Eiropai, ko parakstījuši visu valstu un valdību vadītāji, piešķir Parlamentam tiesības atsaukt deleģētās pilnvaras (I — 36. pants). Jaunās regulatīvās kontroles procedūras kompromisa teksta galīgā redakcija Parlamentam šādas tiesības neparedz Tiesības atsaukt piešķirtās pilnvaras tādējādi ir viena no svarīgākajām Eiropas Parlamenta prasībām, kuras izpildi var nodrošināt tieši Konstitucionālais līgums; |
| --- | --- |

E.

līgums par Konstitūciju Eiropai, ko parakstījuši visu valstu un valdību vadītāji, piešķir Parlamentam tiesības atsaukt deleģētās pilnvaras (I — 36. pants). Jaunās regulatīvās kontroles procedūras kompromisa teksta galīgā redakcija Parlamentam šādas tiesības neparedz Tiesības atsaukt piešķirtās pilnvaras tādējādi ir viena no svarīgākajām Eiropas Parlamenta prasībām, kuras izpildi var nodrošināt tieši Konstitucionālais līgums;

| F. | lēmumam pievienos Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopēju deklarāciju, Komisijas deklarāciju, kas jāieraksta Padomes protokolā, kā arī Komisijas deklarācijas par jaunās procedūras ieviešanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

F.

lēmumam pievienos Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopēju deklarāciju, Komisijas deklarāciju, kas jāieraksta Padomes protokolā, kā arī Komisijas deklarācijas par jaunās procedūras ieviešanu un piemērošanu;

| G. | šajās deklarācijās ir atspoguļoti svarīgi jautājumi, kurus pēc visu trīs iestāžu ierosinājuma apsprieda sarunu laikā, bez kurām nebūtu iespējams kompromiss saistībā ar jauno procedūru un nevarētu nodrošināt tās praktisko ietekmi, |
| --- | --- |

G.

šajās deklarācijās ir atspoguļoti svarīgi jautājumi, kurus pēc visu trīs iestāžu ierosinājuma apsprieda sarunu laikā, bez kurām nebūtu iespējams kompromiss saistībā ar jauno procedūru un nevarētu nodrošināt tās praktisko ietekmi,

| 1. | apstiprina nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā, kura pievienota šim lēmumam; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā, kura pievienota šim lēmumam;

| 2. | atzīmē saistībā ar kopīgo deklarāciju izstrādāto Komisijas deklarāciju par tās apņemšanos īstenot pārredzamības pasākumus; |
| --- | --- |

2.

atzīmē saistībā ar kopīgo deklarāciju izstrādāto Komisijas deklarāciju par tās apņemšanos īstenot pārredzamības pasākumus;

| 3. | atzīmē Komisijas deklarāciju par valodu režīmu un par termiņu, kad sākas kontroles periods, kā arī par spēkā esošo tiesību aktu pielāgošanu šādos gadījumos; |
| --- | --- |

3.

atzīmē Komisijas deklarāciju par valodu režīmu un par termiņu, kad sākas kontroles periods, kā arī par spēkā esošo tiesību aktu pielāgošanu šādos gadījumos;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam informācijas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam informācijas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija

| 1. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka drīz plānots pieņemt Padomes Lēmumu, ar kuru groza Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). Jaunas procedūras jeb “regulatīvās kontroles procedūras” iekļaušana 1999. gada Lēmumā ļaus likumdevējam kontrolēt kvazinormatīvu pasākumu pieņemšanu, ar ko īsteno tiesību aktu, kurš pieņemts, īstenojot koplēmuma procedūru. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka drīz plānots pieņemt Padomes Lēmumu, ar kuru groza Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). Jaunas procedūras jeb “regulatīvās kontroles procedūras” iekļaušana 1999. gada Lēmumā ļaus likumdevējam kontrolēt kvazinormatīvu pasākumu pieņemšanu, ar ko īsteno tiesību aktu, kurš pieņemts, īstenojot koplēmuma procedūru.

| 2. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver, ka saskaņā ar spēkā esošo Līgumu šajā lēmumā ir piedāvāts pietiekams un uz visām jomām attiecināms risinājums Eiropas Parlamenta vēlmei kontrolēt koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver, ka saskaņā ar spēkā esošo Līgumu šajā lēmumā ir piedāvāts pietiekams un uz visām jomām attiecināms risinājums Eiropas Parlamenta vēlmei kontrolēt koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu īstenošanu.

| 3. | Neskarot likumdevēju iestāžu prerogatīvas, Eiropas Parlaments un Padome atzīst, ka, atbilstīgi laba likumdošanas procesa principiem ieviešanas pilnvaras Komisijai jāpiešķir bez laika ierobežojuma. Tomēr, ja pieņemšana ir jāveic konkrētā termiņā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka likumdevēja veikto kontroli varētu stiprināt klauzula, ar ko Komisijai prasa iesniegt priekšlikumu par tādu noteikumu pārskatīšanu vai atcelšanu, kas ir saistīti ar īstenošanas pilnvaru deleģēšanu. |
| --- | --- |

3.

Neskarot likumdevēju iestāžu prerogatīvas, Eiropas Parlaments un Padome atzīst, ka, atbilstīgi laba likumdošanas procesa principiem ieviešanas pilnvaras Komisijai jāpiešķir bez laika ierobežojuma. Tomēr, ja pieņemšana ir jāveic konkrētā termiņā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka likumdevēja veikto kontroli varētu stiprināt klauzula, ar ko Komisijai prasa iesniegt priekšlikumu par tādu noteikumu pārskatīšanu vai atcelšanu, kas ir saistīti ar īstenošanas pilnvaru deleģēšanu.

| 4. | Šo jauno procedūru pēc tās spēkā stāšanās piemēros kvazinormatīviem pasākumiem, kas paredzēti tiesību aktos, kurus pieņems, īstenojot koplēmuma procedūru, tostarp pasākumiem, kas paredzēti tiesību aktos, ko nākotnē pieņems finanšu pakalpojumu jomā (“Lamfalisī” akti). Turpretī, lai šo procedūru varētu piemērot jau spēkā esošiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot koplēmuma procedūru, šie tiesību akti jāpielāgo atbilstīgi piemērojamām procedūrām, lai Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā paredzēto regulatīvo procedūru aizstātu ar regulatīvo kontroles procedūru ikreiz, kad apskata pasākumus tās piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

4.

Šo jauno procedūru pēc tās spēkā stāšanās piemēros kvazinormatīviem pasākumiem, kas paredzēti tiesību aktos, kurus pieņems, īstenojot koplēmuma procedūru, tostarp pasākumiem, kas paredzēti tiesību aktos, ko nākotnē pieņems finanšu pakalpojumu jomā (“Lamfalisī” akti). Turpretī, lai šo procedūru varētu piemērot jau spēkā esošiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot koplēmuma procedūru, šie tiesību akti jāpielāgo atbilstīgi piemērojamām procedūrām, lai Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā paredzēto regulatīvo procedūru aizstātu ar regulatīvo kontroles procedūru ikreiz, kad apskata pasākumus tās piemērošanas jomā.

| 5. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka ir steidzami jāpielāgo šādi tiesību akti:






  a. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par to, kā uz pārtikas produktiem norādīt to uzturvērtību un ietekmi uz veselību (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī); |
| --- | --- | --- |

5.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka ir steidzami jāpielāgo šādi tiesību akti:

a.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par to, kā uz pārtikas produktiem norādīt to uzturvērtību un ietekmi uz veselību (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī);

| b. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/49/EK, ar ko pārstrādā Padomes Direktīvu 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī); |
| --- | --- |

b.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/49/EK, ar ko pārstrādā Padomes Direktīvu 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī);

| c. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī); |
| --- | --- |

c.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK, ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī);

| d. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.06.2006., 87. lpp.); |
| --- | --- |

d.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.06.2006., 87. lpp.);

| e. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.04.2006., 1. lpp.); |
| --- | --- |

e.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.04.2006., 1. lpp.);

| f. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.); |
| --- | --- |

f.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.);

| g. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (OV L 191, 22.07.2005., 29. lpp.); |
| --- | --- |

g.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (OV L 191, 22.07.2005., 29. lpp.);

| h. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.03.2005., 9. lpp.); |
| --- | --- |

h.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.03.2005., 9. lpp.);

| i. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.03.2005., 1. lpp.); |
| --- | --- |

i.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.03.2005., 1. lpp.);

| j. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.); |
| --- | --- |

j.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.);

| k. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.); |
| --- | --- |

k.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.);

| l. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.); |
| --- | --- |

l.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.);

| m. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.); |
| --- | --- |

m.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.);

| n. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/41/EK (2003. gada 3. jūnijs) par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (OV L 235, 23.09.2003., 10. lpp.); |
| --- | --- |

n.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/41/EK (2003. gada 3. jūnijs) par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (OV L 235, 23.09.2003., 10. lpp.);

| o. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (OV L 96, 12.04.2003., 16. lpp.); |
| --- | --- |

o.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (OV L 96, 12.04.2003., 16. lpp.);

| p. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.); |
| --- | --- |

p.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.);

| q. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 37, 13.02.2003., 19. lpp.); |
| --- | --- |

q.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 37, 13.02.2003., 19. lpp.);

| r. | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.02.2003., 1. lpp.); |
| --- | --- |

r.

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.02.2003., 1. lpp.);

| s. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.09.2002., 1. lpp.); |
| --- | --- |

s.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.09.2002., 1. lpp.);

| t. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/107/EK (2002. gada 21. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (OV L 41, 13.02.2002., 20. lpp.); |
| --- | --- |

t.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/107/EK (2002. gada 21. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (OV L 41, 13.02.2002., 20. lpp.);

| u. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.); |
| --- | --- |

u.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.);

| v. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.04.2001., 1. lpp.); |
| --- | --- |

v.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.04.2001., 1. lpp.);

| w. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.); |
| --- | --- |

w.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.);

| x. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.); |
| --- | --- |

x.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.);

| y. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.). |
| --- | --- |

y.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

Lai minēto paveiktu, Komisija ir norādījusi, ka tā tuvākajā laikā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs grozījumu priekšlikumus minētajiem tiesību aktiem, lai tajos iekļautu regulatīvo kontroles procedūru un, attiecīgi, vajadzības gadījumā atceltu šo tiesību aktu noteikumus, kas paredz ierobežojumus, ieviešanas pilnvaras deleģējot Komisijai. Eiropas Parlaments un Padome nodrošinās, ka minētos priekšlikumus pieņem pēc iespējas drīzāk.

| 6. | Saskaņā ar 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (8) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina par to, cik svarīga nozīme likumdošanas procesā ir īstenošanas pasākumiem. Tie uzskata arī, ka 1998. gada 22. decembra Iestāžu nolīguma par kopējām Kopienas tiesību aktu izstrādes kvalitātes pamatnostādnēm (9) vispārīgajiem principiem jebkurā gadījumā būtu jāattiecas uz vispārīgiem pasākumiem, kas pieņemti ar jauno regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (8) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina par to, cik svarīga nozīme likumdošanas procesā ir īstenošanas pasākumiem. Tie uzskata arī, ka 1998. gada 22. decembra Iestāžu nolīguma par kopējām Kopienas tiesību aktu izstrādes kvalitātes pamatnostādnēm (9) vispārīgajiem principiem jebkurā gadījumā būtu jāattiecas uz vispārīgiem pasākumiem, kas pieņemti ar jauno regulatīvo kontroles procedūru.

---

(1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(2)  OV vēl nav publicēts.

(3)  OV C 76 E, 25.3.2004., 82. lpp.

(4)  OV C 284 E, 21.11.2002., 115. lpp.

(5)  OV vēl nav publicēts.

(6)  OV vēl nav publicēts.

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(8)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(9)  OV C 73, 17.3.1999., 1. lpp.

P6_TA(2006)0310

Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (procedūras) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikuma projektu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10126/1/2006 — C6-0190/2006 — 2002/0298(CNS))

(Apspriežu procedūra — atkārtota apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 202. panta trešo ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 202. panta trešo ievilkumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-36. pantu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-36. pantu (1),

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10126/1/2006) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10126/1/2006) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2002)0719) (3) un grozīto priekšlikumu (KOM(2004)0324) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2002)0719) (3) un grozīto priekšlikumu (KOM(2004)0324) (4),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra nostāju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra nostāju (5),

| — | ņemot vērā EK līguma 202. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0190/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 202. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0190/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 55. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 55. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0236/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0236/2006),

| 1. | apstiprina Padomes lēmuma projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes lēmuma projektu;

| 2. | prasa tā atbildīgajai komitejai izskatīt, vai būtu lietderīgi grozīt Reglamentu, proti, tā 81. pantu, lai Parlamentam sniegtu iespēju izmantot savas tiesības saskaņā ar jauno regulatīvo kontroles procedūru pēc iespējas labākos apstākļos; |
| --- | --- |

2.

prasa tā atbildīgajai komitejai izskatīt, vai būtu lietderīgi grozīt Reglamentu, proti, tā 81. pantu, lai Parlamentam sniegtu iespēju izmantot savas tiesības saskaņā ar jauno regulatīvo kontroles procedūru pēc iespējas labākos apstākļos;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 310, 16.12.2004., 1. lpp.

(2)  OV vēl nav publicēts.

(3)  OV vēl nav publicēts.

(4)  OV vēl nav publicēts.

(5)  OV C 76 E, 25.3.2004., 82. lpp.

P6_TA(2006)0311

Naudas pārvedumiem pievienotā informācija par maksātāju ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (KOM(2005)0343 — C6-0246/2005 — 2005/0138(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0343) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0343) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C6-0246/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0196/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0196/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0138

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nelikumīgi iegūto līdzekļu plūsma var iedragāt finanšu sektora stabilitāti un autoritāti, kā arī apdraudēt iekšējo tirgu. Terorisms vājina mūsu sabiedrības pamatus. Naudas līdzekļu pārskaitījumu sistēmas precizitāti, integritāti un stabilitāti, kā arī uzticību finanšu sistēmai kopumā var nopietni apdraudēt noziedznieku un viņu sabiedroto centieni slēpt nelikumīgas darbības rezultātā gūto peļņu vai veikt naudas līdzekļu pārskaitījumus terorisma finansēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Nelikumīgi iegūto līdzekļu plūsma var iedragāt finanšu sektora stabilitāti un autoritāti, kā arī apdraudēt iekšējo tirgu. Terorisms vājina mūsu sabiedrības pamatus. Naudas līdzekļu pārskaitījumu sistēmas precizitāti, integritāti un stabilitāti, kā arī uzticību finanšu sistēmai kopumā var nopietni apdraudēt noziedznieku un viņu sabiedroto centieni slēpt nelikumīgas darbības rezultātā gūto peļņu vai veikt naudas līdzekļu pārskaitījumus terorisma finansēšanai.

| (2) | Ja vien Kopienas līmenī nav pieņemti konkrēti saskaņoti pasākumi, nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizētāji un terorisma finansētāji, lai sekmētu savas noziedzīgās darbības, var mēģināt izmantot kapitāla aprites brīvību, ko paredz integrētā finanšu telpa. Kopienai ar savu rīcību būtu jānodrošina Finanšu darbības uzdevumu grupas (FATF), kas izveidota G7 Parīzes 1989. gada augstākā līmeņa sanāksmē, VII īpašā ieteikuma par elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem (SR VII) vienota transponēšana visā Eiropas Savienībā un jo īpaši tas, ka nepastāv diskriminācija starp maksājumiem dalībvalstu iekšienē un pārrobežu maksājumiem starp dalībvalstīm. Dalībvalstu nekoordinēta rīcība saistībā ar naudas līdzekļu pārrobežu pārskaitījumiem pati par sevi varētu ievērojami ietekmēt maksājumu sistēmas raitu darbību ES un tādējādi kaitēt iekšējam tirgum finanšu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(2)

Ja vien Kopienas līmenī nav pieņemti konkrēti saskaņoti pasākumi, nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizētāji un terorisma finansētāji, lai sekmētu savas noziedzīgās darbības, var mēģināt izmantot kapitāla aprites brīvību, ko paredz integrētā finanšu telpa. Kopienai ar savu rīcību būtu jānodrošina Finanšu darbības uzdevumu grupas (FATF), kas izveidota G7 Parīzes 1989. gada augstākā līmeņa sanāksmē, VII īpašā ieteikuma par elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem (SR VII) vienota transponēšana visā Eiropas Savienībā un jo īpaši tas, ka nepastāv diskriminācija starp maksājumiem dalībvalstu iekšienē un pārrobežu maksājumiem starp dalībvalstīm. Dalībvalstu nekoordinēta rīcība saistībā ar naudas līdzekļu pārrobežu pārskaitījumiem pati par sevi varētu ievērojami ietekmēt maksājumu sistēmas raitu darbību ES un tādējādi kaitēt iekšējam tirgum finanšu pakalpojumu jomā.

| (3) | Pēc 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem Amerikas Savienotajās Valstīs Eiropadome 2001. gada 21. septembra ārkārtas sanāksmē atkārtoti uzsvēra, ka cīņa pret terorismu būs Eiropas Savienības galvenais mērķis. Eiropadome pieņēma rīcības plānu par pastiprinātu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, izstrādājot starptautiskus juridiskus instrumentus pret terorismu, novēršot terorisma finansēšanu, stiprinot lidojumu drošību un visu attiecīgo darbības plānu lielāku saskaņotību. Pēc 2004. gada 11. marta teroristu uzbrukumiem Madridē Eiropadome šo rīcības plānu pārskatīja un tagad jo īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai ES izveidotais tiesiskais regulējums terorisma apkarošanai un tiesiskās sadarbības uzlabošanai tiktu pielāgots deviņiem īpašajiem ieteikumiem pret terorisma finansēšanu, ko pieņēmusi FATF. |
| --- | --- |

(3)

Pēc 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem Amerikas Savienotajās Valstīs Eiropadome 2001. gada 21. septembra ārkārtas sanāksmē atkārtoti uzsvēra, ka cīņa pret terorismu būs Eiropas Savienības galvenais mērķis. Eiropadome pieņēma rīcības plānu par pastiprinātu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, izstrādājot starptautiskus juridiskus instrumentus pret terorismu, novēršot terorisma finansēšanu, stiprinot lidojumu drošību un visu attiecīgo darbības plānu lielāku saskaņotību. Pēc 2004. gada 11. marta teroristu uzbrukumiem Madridē Eiropadome šo rīcības plānu pārskatīja un tagad jo īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai ES izveidotais tiesiskais regulējums terorisma apkarošanai un tiesiskās sadarbības uzlabošanai tiktu pielāgots deviņiem īpašajiem ieteikumiem pret terorisma finansēšanu, ko pieņēmusi FATF.

| (4) | Lai novērstu terorisma finansēšanu, ir veikti pasākumi, lai iesaldētu noteiktu personu, grupu un organizāciju naudas līdzekļus, tostarp pieņemta Regula (EK) Nr. 2580/2001 (3) un Regula (EK) Nr. 881/2002 (4). Tā paša iemesla dēļ ir veikti pasākumi, kuru mērķis ir pasargāt finanšu sistēmu no naudas līdzekļu un ekonomisko resursu novirzīšanas terorisma mērķiem. Direktīvā 2005/60/EK (5) ir ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir cīnīties pret finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas nolūkā. Tomēr iepriekšminētie pasākumi pilnībā nenovērš teroristu un citu noziedznieku piekļuvi norēķinu sistēmām, lai pārskaitītu savus naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

(4)

Lai novērstu terorisma finansēšanu, ir veikti pasākumi, lai iesaldētu noteiktu personu, grupu un organizāciju naudas līdzekļus, tostarp pieņemta Regula (EK) Nr. 2580/2001 (3) un Regula (EK) Nr. 881/2002 (4). Tā paša iemesla dēļ ir veikti pasākumi, kuru mērķis ir pasargāt finanšu sistēmu no naudas līdzekļu un ekonomisko resursu novirzīšanas terorisma mērķiem. Direktīvā 2005/60/EK (5) ir ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir cīnīties pret finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas nolūkā. Tomēr iepriekšminētie pasākumi pilnībā nenovērš teroristu un citu noziedznieku piekļuvi norēķinu sistēmām, lai pārskaitītu savus naudas līdzekļus.

| (5) | Lai starptautiskajā kontekstā veicinātu saskaņotu virzību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā, turpmākā Kopienas rīcībā būtu jāņem vērā attīstība šajā līmenī, proti, FATF pieņemtie deviņi īpašie ieteikumi terorisma finansēšanas apkarošanai, jo īpaši SR VII un priekšlikuma pārskatītā skaidrojošā piezīme tā izpildei. |
| --- | --- |

(5)

Lai starptautiskajā kontekstā veicinātu saskaņotu virzību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā, turpmākā Kopienas rīcībā būtu jāņem vērā attīstība šajā līmenī, proti, FATF pieņemtie deviņi īpašie ieteikumi terorisma finansēšanas apkarošanai, jo īpaši SR VII un priekšlikuma pārskatītā skaidrojošā piezīme tā izpildei.

| (6) | Naudas līdzekļu pārskaitījumu pilnīga izsekojamība var būt jo īpaši svarīgs un vērtīgs instruments nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai. Tādēļ būtu lietderīgi, lai nodrošinātu informācijas nodošanu par maksātāju visas maksājumu ķēdes garumā, paredzēt sistēmu, kas liek maksājumu pakalpojumu sniedzējiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienot precīzu un lietišķu informāciju par maksātāju. |
| --- | --- |

(6)

Naudas līdzekļu pārskaitījumu pilnīga izsekojamība var būt jo īpaši svarīgs un vērtīgs instruments nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai. Tādēļ būtu lietderīgi, lai nodrošinātu informācijas nodošanu par maksātāju visas maksājumu ķēdes garumā, paredzēt sistēmu, kas liek maksājumu pakalpojumu sniedzējiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienot precīzu un lietišķu informāciju par maksātāju.

| (7) | Šo regulu piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK (6). Piemēram, šīs regulas mērķim savākto un saglabāto informāciju nedrīkstētu izmantot komerciālos nolūkos. |
| --- | --- |

(7)

Šo regulu piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK (6). Piemēram, šīs regulas mērķim savākto un saglabāto informāciju nedrīkstētu izmantot komerciālos nolūkos.

| (8) | Uz personām, kuras vienīgi pārvērš elektroniskos datos dokumentus papīra formā un kuras darbojas saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju iestādi, neattiecas šīs regulas darbības joma; tā neattiecas arī uz fiziskām vai juridiskām personām, kas maksājumu pakalpojumu sniedzējai iestādei nodrošina vienīgi ziņojumu apstrādes sistēmas vai citas atbalsta sistēmas naudas līdzekļu pārsūtīšanai, vai klīringa un norēķinu sistēmas. |
| --- | --- |

(8)

Uz personām, kuras vienīgi pārvērš elektroniskos datos dokumentus papīra formā un kuras darbojas saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju iestādi, neattiecas šīs regulas darbības joma; tā neattiecas arī uz fiziskām vai juridiskām personām, kas maksājumu pakalpojumu sniedzējai iestādei nodrošina vienīgi ziņojumu apstrādes sistēmas vai citas atbalsta sistēmas naudas līdzekļu pārsūtīšanai, vai klīringa un norēķinu sistēmas.

| (9) | Ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt naudas līdzekļu pārskaitījumus, kuriem ir mazāks nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas risks. Šādai izslēgšanai nebūtu jāattiecas uz kredītkartēm vai debetkartēm, skaidras naudas izmaksām no bankas automātiem (ATM), tiešā debeta maksājumiem, elektroniski apstrādātiem čekiem, nodokļu maksājumiem, sodanaudām vai citiem obligātiem maksājumiem un uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas rīkojas savā vārdā. Turklāt, lai atspoguļotu valstu maksājumu sistēmu īpatnības, dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām noteikt atbrīvojumu elektroniskiem “žiro” maksājumiem, ar nosacījumu, ka ir iespējams vienmēr izsekot šos naudas līdzekļu pārskaitījumus līdz maksātājam. Ja dalībvalstis ir piemērojušas Direktīvas 2005/60/EK atkāpi elektroniskās naudas pārskaitījumiem, tā būtu jāpiemēro arī saskaņā ar šo regulu, ja pārskaitījuma summa nepārsniedz euro1 000. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt naudas līdzekļu pārskaitījumus, kuriem ir mazāks nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas risks. Šādai izslēgšanai nebūtu jāattiecas uz kredītkartēm vai debetkartēm, skaidras naudas izmaksām no bankas automātiem (ATM), tiešā debeta maksājumiem, elektroniski apstrādātiem čekiem, nodokļu maksājumiem, sodanaudām vai citiem obligātiem maksājumiem un uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas rīkojas savā vārdā. Turklāt, lai atspoguļotu valstu maksājumu sistēmu īpatnības, dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām noteikt atbrīvojumu elektroniskiem “žiro” maksājumiem, ar nosacījumu, ka ir iespējams vienmēr izsekot šos naudas līdzekļu pārskaitījumus līdz maksātājam. Ja dalībvalstis ir piemērojušas Direktīvas 2005/60/EK atkāpi elektroniskās naudas pārskaitījumiem, tā būtu jāpiemēro arī saskaņā ar šo regulu, ja pārskaitījuma summa nepārsniedz euro1 000.

| (10) | Atbrīvojums elektroniskajai naudai, kā tā definēta Direktīvā 2000/46/EK (7), attiecas uz elektronisko naudu neatkarīgi no tā, vai uz šādas naudas emitentu attiecas atbrīvojums atbilstīgi minētās direktīvas 8. pantam. |
| --- | --- |

(10)

Atbrīvojums elektroniskajai naudai, kā tā definēta Direktīvā 2000/46/EK (7), attiecas uz elektronisko naudu neatkarīgi no tā, vai uz šādas naudas emitentu attiecas atbrīvojums atbilstīgi minētās direktīvas 8. pantam.

| (11) | Lai nepasliktinātu maksājumu sistēmu darbības efektivitāti, būtu jānošķir pārbaudes prasības naudas līdzekļu pārskaitījumiem no konta un prasības naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko neveic no konta. Lai līdzsvarotu risku, ka darījumi tiek veikti pagrīdē tādēļ, ka nolūkā aizsargāties pret terorisma draudiem maziem naudas līdzekļu pārskaitījumiem tiek piemērotas pārāk stingras identifikācijas prasības, attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko neveic no konta, prasība pārbaudīt, vai informācija par maksātāju ir pareiza, būtu jāpiemēro vienīgi atsevišķiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas pārsniedz euro1 000, neskarot Direktīvā 2005/60/EK paredzētos pienākumus. Attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem no konta maksājumu pakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu būt pienākumam pārbaudīt katram naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto informāciju par maksātāju, ja ir izpildīti Direktīvā 2005/60/EK paredzētie pienākumi. |
| --- | --- |

(11)

Lai nepasliktinātu maksājumu sistēmu darbības efektivitāti, būtu jānošķir pārbaudes prasības naudas līdzekļu pārskaitījumiem no konta un prasības naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko neveic no konta. Lai līdzsvarotu risku, ka darījumi tiek veikti pagrīdē tādēļ, ka nolūkā aizsargāties pret terorisma draudiem maziem naudas līdzekļu pārskaitījumiem tiek piemērotas pārāk stingras identifikācijas prasības, attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko neveic no konta, prasība pārbaudīt, vai informācija par maksātāju ir pareiza, būtu jāpiemēro vienīgi atsevišķiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas pārsniedz euro1 000, neskarot Direktīvā 2005/60/EK paredzētos pienākumus. Attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem no konta maksājumu pakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu būt pienākumam pārbaudīt katram naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto informāciju par maksātāju, ja ir izpildīti Direktīvā 2005/60/EK paredzētie pienākumi.

| (12) | Ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (8) un Komisijas Paziņojumu “Jauns tiesiskais regulējums maksājumiem iekšējā tirgū” (9), ir pietiekami naudas līdzekļu pārskaitījumiem Kopienas iekšienē pievienot vienkāršotu informāciju par maksātāju. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (8) un Komisijas Paziņojumu “Jauns tiesiskais regulējums maksājumiem iekšējā tirgū” (9), ir pietiekami naudas līdzekļu pārskaitījumiem Kopienas iekšienē pievienot vienkāršotu informāciju par maksātāju.

| (13) | Lai iestādēm, kas trešās valstīs ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu, dotu iespēju izsekot līdzekļu avotiem, ko izmanto šādiem nolūkiem, naudas līdzekļu pārskaitījumiem no Kopienas uz vietu ārpus Kopienas vajadzētu būt pievienotai pilnīgai informācijai par maksātāju. Minētajām iestādēm būtu jāpiešķir piekļuve pilnīgai informācijai par maksātāju vienīgi nolūkā novērst, izmeklēt un atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. |
| --- | --- |

(13)

Lai iestādēm, kas trešās valstīs ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu, dotu iespēju izsekot līdzekļu avotiem, ko izmanto šādiem nolūkiem, naudas līdzekļu pārskaitījumiem no Kopienas uz vietu ārpus Kopienas vajadzētu būt pievienotai pilnīgai informācijai par maksātāju. Minētajām iestādēm būtu jāpiešķir piekļuve pilnīgai informācijai par maksātāju vienīgi nolūkā novērst, izmeklēt un atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.

| (14) | Lai naudas līdzekļu pārskaitījumus no viena maksātāja vairākiem maksājumu saņēmējiem varētu lēti pārsūtīt, vienā sērijveida pārskaitījumā apvienojot vairākus atsevišķus pārskaitījumus no Kopienas uz vietu ārpus Kopienas, būtu jāparedz, ka šādiem atsevišķiem pārskaitījumiem pievieno vienīgi maksātāja konta numuru vai unikālu identifikatoru, ja sērijveida pārskaitījumā ir pilnīga informācija par maksātāju. |
| --- | --- |

(14)

Lai naudas līdzekļu pārskaitījumus no viena maksātāja vairākiem maksājumu saņēmējiem varētu lēti pārsūtīt, vienā sērijveida pārskaitījumā apvienojot vairākus atsevišķus pārskaitījumus no Kopienas uz vietu ārpus Kopienas, būtu jāparedz, ka šādiem atsevišķiem pārskaitījumiem pievieno vienīgi maksātāja konta numuru vai unikālu identifikatoru, ja sērijveida pārskaitījumā ir pilnīga informācija par maksātāju.

| (15) | Lai pārliecinātos, vai naudas līdzekļu pārskaitījumam ir pievienota prasītā informācija par maksātāju, un lai palīdzētu identificēt aizdomīgus darījumus, maksājuma saņēmēju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiemēro efektīvas procedūras, lai konstatētu, vai iztrūkst informācija par maksātāju. |
| --- | --- |

(15)

Lai pārliecinātos, vai naudas līdzekļu pārskaitījumam ir pievienota prasītā informācija par maksātāju, un lai palīdzētu identificēt aizdomīgus darījumus, maksājuma saņēmēju maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiemēro efektīvas procedūras, lai konstatētu, vai iztrūkst informācija par maksātāju.

| (16) | Sakarā ar potenciāliem terorisma finansēšanas draudiem, ko rada anonīmi naudas līdzekļu pārskaitījumi, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vajadzētu būt iespējai izvairīties no šādām situācijām vai labot situācijas, konstatējot, ka informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga. Šajā sakarā būtu pieļaujama elastība attiecībā uz informācijas apjomu, ņemot vērā iespējamo risku. Turklāt par to, vai informācija par maksātāju ir pareiza un pilnīga, joprojām būtu jāatbild maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam. Gadījumos, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas teritorijas, saskaņā ar Direktīvu 2005/60/EK dati par klientu būtu sevišķi rūpīgi jāpārbauda attiecībā uz pārrobežu korespondētājbanku attiecībām ar šo maksājumu pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

(16)

Sakarā ar potenciāliem terorisma finansēšanas draudiem, ko rada anonīmi naudas līdzekļu pārskaitījumi, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vajadzētu būt iespējai izvairīties no šādām situācijām vai labot situācijas, konstatējot, ka informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga. Šajā sakarā būtu pieļaujama elastība attiecībā uz informācijas apjomu, ņemot vērā iespējamo risku. Turklāt par to, vai informācija par maksātāju ir pareiza un pilnīga, joprojām būtu jāatbild maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam. Gadījumos, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas teritorijas, saskaņā ar Direktīvu 2005/60/EK dati par klientu būtu sevišķi rūpīgi jāpārbauda attiecībā uz pārrobežu korespondētājbanku attiecībām ar šo maksājumu pakalpojumu sniedzēju.

| (17) | Ja valsts kompetentās iestādes sniedz norādījumus attiecībā uz prasībām vai nu atteikt visus pārskaitījumus no maksājumu pakalpojumu sniedzēja, kurš regulāri nesniedz pieprasīto informāciju par maksātāju, vai arī lemt par darījumu attiecību ierobežošanu vai pārtraukšanu ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju, šādu norādījumu pamatā, inter alia, vajadzētu būt labākās prakses apkopojumam, un tajos būtu jāņem vērā arī tas, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jautājumos FATF SR VII pārskatītajā skaidrojošajā piezīmē trešām valstīm ir atļauts noteikt robežu euro1 000 vai USD 1 000 apjomā attiecībā uz prasību nosūtīt informāciju par maksātāju, neskarot mērķi efektīvi apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. |
| --- | --- |

(17)

Ja valsts kompetentās iestādes sniedz norādījumus attiecībā uz prasībām vai nu atteikt visus pārskaitījumus no maksājumu pakalpojumu sniedzēja, kurš regulāri nesniedz pieprasīto informāciju par maksātāju, vai arī lemt par darījumu attiecību ierobežošanu vai pārtraukšanu ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju, šādu norādījumu pamatā, inter alia, vajadzētu būt labākās prakses apkopojumam, un tajos būtu jāņem vērā arī tas, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jautājumos FATF SR VII pārskatītajā skaidrojošajā piezīmē trešām valstīm ir atļauts noteikt robežu euro1 000 vai USD 1 000 apjomā attiecībā uz prasību nosūtīt informāciju par maksātāju, neskarot mērķi efektīvi apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.

| (18) | Jebkurā gadījumā maksājumu pakalpojumu sniedzējam būtu jāpievērš pastiprināta uzmanība, balstoties uz riska novērtējumu, ja tiek konstatēts, ka informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, un jāziņo par aizdomīgiem darījumiem atbildīgajām iestādēm saskaņā ar Direktīvā 2005/60/EK izklāstītajām ziņošanas prasībām un attiecīgās valsts īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(18)

Jebkurā gadījumā maksājumu pakalpojumu sniedzējam būtu jāpievērš pastiprināta uzmanība, balstoties uz riska novērtējumu, ja tiek konstatēts, ka informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, un jāziņo par aizdomīgiem darījumiem atbildīgajām iestādēm saskaņā ar Direktīvā 2005/60/EK izklāstītajām ziņošanas prasībām un attiecīgās valsts īstenošanas pasākumiem.

| (19) | Noteikumus attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad iztrūkst informācija vai tā ir nepilnīga par maksātāju, piemēro, neskarot maksājumu pakalpojumu sniedzēju pienākumus apturēt un/vai atteikt tādus naudas līdzekļu pārskaitījumus, ar kuriem tiek pārkāpti civiltiesību, administratīvo tiesību vai krimināltiesību noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

Noteikumus attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad iztrūkst informācija vai tā ir nepilnīga par maksātāju, piemēro, neskarot maksājumu pakalpojumu sniedzēju pienākumus apturēt un/vai atteikt tādus naudas līdzekļu pārskaitījumus, ar kuriem tiek pārkāpti civiltiesību, administratīvo tiesību vai krimināltiesību noteikumi.

| (20) | Kamēr nav novērsti tehniskie ierobežojumi, kuru dēļ starpniekiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem var būt neiespējami izpildīt pienākumu nosūtīt visu informāciju, ko tie saņem par maksātāju, šiem starpniekiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsaglabā šāda informācija. Šādi tehniski ierobežojumi būtu jānovērš, tiklīdz tiek atjauninātas maksājumu sistēmas. |
| --- | --- |

(20)

Kamēr nav novērsti tehniskie ierobežojumi, kuru dēļ starpniekiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem var būt neiespējami izpildīt pienākumu nosūtīt visu informāciju, ko tie saņem par maksātāju, šiem starpniekiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsaglabā šāda informācija. Šādi tehniski ierobežojumi būtu jānovērš, tiklīdz tiek atjauninātas maksājumu sistēmas.

| (21) | Tā kā kriminālizmeklēšanas gaitā vairākus mēnešus vai pat gadus pēc naudas līdzekļu sākotnējā pārskaitījuma var būt neiespējami konstatēt prasītos datus vai iesaistītās personas, tad nolūkā novērst, izmeklēt un atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas gadījumus un sodīt par tiem ir lietderīgi prasīt, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēji saglabā informāciju par maksātāju. Šādam termiņam vajadzētu būt ierobežotam. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā kriminālizmeklēšanas gaitā vairākus mēnešus vai pat gadus pēc naudas līdzekļu sākotnējā pārskaitījuma var būt neiespējami konstatēt prasītos datus vai iesaistītās personas, tad nolūkā novērst, izmeklēt un atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas gadījumus un sodīt par tiem ir lietderīgi prasīt, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēji saglabā informāciju par maksātāju. Šādam termiņam vajadzētu būt ierobežotam.

| (22) | Lai varētu nekavējoties rīkoties, cīnoties pret terorismu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu nekavējoties jāatbild uz pieprasījumiem sniegt informāciju par maksātāju, kurus iesniedz viņu atrašanās dalībvalsts iestādes, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu. |
| --- | --- |

(22)

Lai varētu nekavējoties rīkoties, cīnoties pret terorismu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu nekavējoties jāatbild uz pieprasījumiem sniegt informāciju par maksātāju, kurus iesniedz viņu atrašanās dalībvalsts iestādes, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu.

| (23) | Maksājumu pakalpojumu sniedzēja rīcībā esošo dienu skaitu, lai atbildētu uz pieprasījumu sniegt informāciju par maksātāju, nosaka darbadienu skaits maksātāja maksājumu pakalpojuma sniedzēja dalībvalstī. |
| --- | --- |

(23)

Maksājumu pakalpojumu sniedzēja rīcībā esošo dienu skaitu, lai atbildētu uz pieprasījumu sniegt informāciju par maksātāju, nosaka darbadienu skaits maksātāja maksājumu pakalpojuma sniedzēja dalībvalstī.

| (24) | Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana, dalībvalstīm savos tiesību aktos būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas par šīs regulas neievērošanu. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana, dalībvalstīm savos tiesību aktos būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas par šīs regulas neievērošanu.

| (25) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(25)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (26) | Vairākām valstīm un teritorijām, kas nav Kopienas teritorijas daļa, ir monetārā savienība ar kādu dalībvalsti, tās ir daļa no kādas dalībvalsts valsts valūtas teritorijas vai ir parakstījušas monetārās konvencijas ar Eiropas Kopienu, ko pārstāv kāda dalībvalsts, un tajās ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas tieši vai netieši piedalās attiecīgās dalībvalsts maksājumu un norēķinu sistēmās. Lai izvairītos no šīs regulas piemērošanas naudas līdzekļu pārskaitījumiem starp attiecīgajām dalībvalstīm un minētajām valstīm vai teritorijām, tādējādi būtiski negatīvi iespaidojot šo valstu vai teritoriju ekonomiku, ir lietderīgi paredzēt iespēju šādus naudas līdzekļu pārskaitījumus uzskatīt par naudas līdzekļu pārskaitījumiem attiecīgo dalībvalstu iekšienē. |
| --- | --- |

(26)

Vairākām valstīm un teritorijām, kas nav Kopienas teritorijas daļa, ir monetārā savienība ar kādu dalībvalsti, tās ir daļa no kādas dalībvalsts valsts valūtas teritorijas vai ir parakstījušas monetārās konvencijas ar Eiropas Kopienu, ko pārstāv kāda dalībvalsts, un tajās ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas tieši vai netieši piedalās attiecīgās dalībvalsts maksājumu un norēķinu sistēmās. Lai izvairītos no šīs regulas piemērošanas naudas līdzekļu pārskaitījumiem starp attiecīgajām dalībvalstīm un minētajām valstīm vai teritorijām, tādējādi būtiski negatīvi iespaidojot šo valstu vai teritoriju ekonomiku, ir lietderīgi paredzēt iespēju šādus naudas līdzekļu pārskaitījumus uzskatīt par naudas līdzekļu pārskaitījumiem attiecīgo dalībvalstu iekšienē.

| (27) | Lai neradītu šķēršļus ziedojumiem labdarības mērķiem, ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm atbrīvot to teritorijā atrodošos maksājumu pakalpojumu sniedzējus no pienākuma vākt, pārbaudīt, reģistrēt vai sūtīt informāciju par maksātāju attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas nepārsniedz euro 150 un ko veic attiecīgās dalībvalsts iekšienē. Tāpat ir lietderīgi šai iespējai piemērot nosacījumu attiecībā uz prasībām, kas jāievēro bezpeļņas organizācijām, lai dalībvalstis varētu nodrošināt, ka teroristi šo atbrīvojumu ļaunprātīgi neizmanto kā aizsegu nolūkā veicināt savas darbības finansēšanu. |
| --- | --- |

(27)

Lai neradītu šķēršļus ziedojumiem labdarības mērķiem, ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm atbrīvot to teritorijā atrodošos maksājumu pakalpojumu sniedzējus no pienākuma vākt, pārbaudīt, reģistrēt vai sūtīt informāciju par maksātāju attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas nepārsniedz euro 150 un ko veic attiecīgās dalībvalsts iekšienē. Tāpat ir lietderīgi šai iespējai piemērot nosacījumu attiecībā uz prasībām, kas jāievēro bezpeļņas organizācijām, lai dalībvalstis varētu nodrošināt, ka teroristi šo atbrīvojumu ļaunprātīgi neizmanto kā aizsegu nolūkā veicināt savas darbības finansēšanu.

| (28) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (29) | Lai izveidotu vienotu pieeju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, šīs regulas galvenie noteikumi būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro atbilstīgos starptautiskajā līmenī pieņemtos noteikumus, |
| --- | --- |

(29)

Lai izveidotu vienotu pieeju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, šīs regulas galvenie noteikumi būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro atbilstīgos starptautiskajā līmenī pieņemtos noteikumus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju ar mērķi novērst, izmeklēt un atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “terorisma finansēšana” ir līdzekļu nodrošināšana vai vākšana, kā noteikts Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

1)

“terorisma finansēšana” ir līdzekļu nodrošināšana vai vākšana, kā noteikts Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 4. punktā;

| 2) | “nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana” ir jebkura darbība, kas, ja tā ir veikta ar nolūku, ir uzskatāma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu atbilstīgi Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 2. vai 3. punktam; |
| --- | --- |

2)

“nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana” ir jebkura darbība, kas, ja tā ir veikta ar nolūku, ir uzskatāma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu atbilstīgi Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 2. vai 3. punktam;

| 3) | “maksātājs” ir vai nu fiziska, vai juridiska persona, kas, būdama konta turētāja, atļauj veikt naudas līdzekļu pārskaitījumu no attiecīgā konta, vai konta neesamības gadījumā — fiziska vai juridiska persona, kas iesniedz naudas līdzekļu pārskaitījuma pieprasījumu; |
| --- | --- |

3)

“maksātājs” ir vai nu fiziska, vai juridiska persona, kas, būdama konta turētāja, atļauj veikt naudas līdzekļu pārskaitījumu no attiecīgā konta, vai konta neesamības gadījumā — fiziska vai juridiska persona, kas iesniedz naudas līdzekļu pārskaitījuma pieprasījumu;

| 4) | “maksājuma saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir pārskaitāmo naudas līdzekļu gala saņēmējs; |
| --- | --- |

4)

“maksājuma saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir pārskaitāmo naudas līdzekļu gala saņēmējs;

| 5) | “maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kuras uzņēmējdarbība ietver naudas līdzekļu pārskaitīšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

5)

“maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kuras uzņēmējdarbība ietver naudas līdzekļu pārskaitīšanas pakalpojumus;

| 6) | “starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas nav ne maksātāja, ne maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un kas piedalās naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanā, |
| --- | --- |

6)

“starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas nav ne maksātāja, ne maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un kas piedalās naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanā,

| 7) | “naudas līdzekļu pārskaitījums” ir jebkurš darījums, ko maksātāja uzdevumā elektroniski veic maksājumu pakalpojumu sniedzējs, lai līdzekļus darītu pieejamus maksājuma saņēmējam pie maksājumu pakalpojuma sniedzēja, neatkarīgi no tā, vai maksātājs un maksājuma saņēmējs ir viena un tā pati persona; |
| --- | --- |

7)

“naudas līdzekļu pārskaitījums” ir jebkurš darījums, ko maksātāja uzdevumā elektroniski veic maksājumu pakalpojumu sniedzējs, lai līdzekļus darītu pieejamus maksājuma saņēmējam pie maksājumu pakalpojuma sniedzēja, neatkarīgi no tā, vai maksātājs un maksājuma saņēmējs ir viena un tā pati persona;

| 8) | “sērijveida pārskaitījums” ir vairāki atsevišķi pārskaitījumi, kas apvienoti pārsūtīšanas nolūkā; |
| --- | --- |

8)

“sērijveida pārskaitījums” ir vairāki atsevišķi pārskaitījumi, kas apvienoti pārsūtīšanas nolūkā;

| 9) | “unikāls identifikators” ir burtu, ciparu vai simbolu kombinācija, ko nosaka maksājumu pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanai izmantoto maksājumu un norēķinu sistēmu vai ziņojumu apstrādes sistēmu protokoliem. |
| --- | --- |

9)

“unikāls identifikators” ir burtu, ciparu vai simbolu kombinācija, ko nosaka maksājumu pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanai izmantoto maksājumu un norēķinu sistēmu vai ziņojumu apstrādes sistēmu protokoliem.

3. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz jebkurā valūtā veiktiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko nosūta vai saņem maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā.

2.   Šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas veikti ar kredītkarti vai debetkarti, ja:

| a) | maksājuma saņēmējam un maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir vienošanās, kas ļauj veikt maksājumus par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; un |
| --- | --- |

a)

maksājuma saņēmējam un maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir vienošanās, kas ļauj veikt maksājumus par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; un

| b) | šādiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem ir pievienots unikāls identifikators, kas ļauj darījumu izsekot līdz maksātājam. |
| --- | --- |

b)

šādiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem ir pievienots unikāls identifikators, kas ļauj darījumu izsekot līdz maksātājam.

3.   Ja dalībvalsts izvēlas piemērot Direktīvas 2005/60/EK 11. panta 5. punkta d) apakšpunktā izklāstīto atkāpi, tad šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kuros izmanto elektronisko naudu, uz ko attiecas minētā atkāpe, izņemot gadījumus, ja pārskaitītā summa pārsniedz euro1 000.

4.   Neskarot 3. punktu, šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko veic, izmantojot mobilo tālruni vai citu digitālo vai informācijas tehnoloģiju (IT) ierīci, ja šādus pārskaitījumus veic ar priekšapmaksu un ja tie nepārsniedz euro 150.

5.   Šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko veic, izmantojot mobilo tālruni vai citu digitālo vai IT ierīci, ja šādus pārskaitījumus veic ar pēcapmaksu un ja tie atbilst visiem turpmāk norādītajiem nosacījumiem:

| a) | maksājuma saņēmējam un maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir vienošanās, kas ļauj veikt maksājumus par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

maksājuma saņēmējam un maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir vienošanās, kas ļauj veikt maksājumus par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu;

| b) | naudas līdzekļu pārskaitījumam ir pievienots unikāls identifikators, kas ļauj darījumu izsekot līdz maksātājam; un |
| --- | --- |

b)

naudas līdzekļu pārskaitījumam ir pievienots unikāls identifikators, kas ļauj darījumu izsekot līdz maksātājam; un

| c) | uz maksājumu pakalpojumu sniedzēju attiecas Direktīvā 2005/60/EK izklāstītie pienākumi. |
| --- | --- |

c)

uz maksājumu pakalpojumu sniedzēju attiecas Direktīvā 2005/60/EK izklāstītie pienākumi.

6.   Dalībvalstis drīkst izlemt nepiemērot šo regulu attiecīgās dalībvalsts iekšienē veiktiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem uz maksājuma saņēmēja kontu, no kura var veikt maksājumus par preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, ja:

| a) | uz maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēju attiecas Direktīvā 2005/60/EK izklāstītie pienākumi; |
| --- | --- |

a)

uz maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēju attiecas Direktīvā 2005/60/EK izklāstītie pienākumi;

| b) | maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, izmantojot pārskaitījumam pievienoto atsauces numuru, ar maksājuma saņēmēja palīdzību var izsekot naudas līdzekļu pārskaitījumu no fiziskas vai juridiskas personas, kurai ar maksājuma saņēmēju ir vienošanās par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

b)

maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, izmantojot pārskaitījumam pievienoto atsauces numuru, ar maksājuma saņēmēja palīdzību var izsekot naudas līdzekļu pārskaitījumu no fiziskas vai juridiskas personas, kurai ar maksājuma saņēmēju ir vienošanās par preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu;

| c) | pārskaitījuma summa nepārsniedz euro1 000. |
| --- | --- |

c)

pārskaitījuma summa nepārsniedz euro1 000.

Dalībvalstis, kas piemēro šo atkāpi, par to informē Komisiju.

7.   Šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem:

| a) | ja maksātājs izņem skaidru naudu no sava konta; |
| --- | --- |

a)

ja maksātājs izņem skaidru naudu no sava konta;

| b) | ja divām pusēm ir debeta atļauja, kas ļauj veikt to savstarpējos maksājumus no konta uz kontu, ar nosacījumu, ka naudas līdzekļu pārskaitījumam ir pievienots unikāls identifikators, kas ļauj to izsekot līdz fiziskai vai juridiskai personai; |
| --- | --- |

b)

ja divām pusēm ir debeta atļauja, kas ļauj veikt to savstarpējos maksājumus no konta uz kontu, ar nosacījumu, ka naudas līdzekļu pārskaitījumam ir pievienots unikāls identifikators, kas ļauj to izsekot līdz fiziskai vai juridiskai personai;

| c) | ja izmanto elektroniski apstrādātus čekus; |
| --- | --- |

c)

ja izmanto elektroniski apstrādātus čekus;

| d) | valsts iestādēm saistībā ar nodokļiem, sodanaudām vai citiem obligātiem maksājumiem dalībvalsts iekšienē; |
| --- | --- |

d)

valsts iestādēm saistībā ar nodokļiem, sodanaudām vai citiem obligātiem maksājumiem dalībvalsts iekšienē;

| e) | ja gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas savā vārdā. |
| --- | --- |

e)

ja gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas savā vārdā.

II NODAĻA

MAKSĀTĀJA MAKSĀJUMU PAKALPOJUMA SNIEDZĒJA PIENĀKUMI

4. pants

Pilnīga informācija par maksātāju

1.   Pilnīga informācija par maksātāju ir maksātāja vārds vai nosaukums, adrese un konta numurs.

2.   Adresi var aizstāt ar maksātāja dzimšanas datumu un vietu, klienta identifikācijas numuru vai valsts piešķirto identifikācijas numuru.

3.   Ja maksātājam nav konta numura, maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs to aizstāj ar unikālu identifikatoru, kas ļauj pārskaitījumu izsekot līdz maksātājam.

5. pants

Naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienotā informācija un tās saglabāšana

1.   Maksājumu pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka naudas līdzekļu pārskaitījumiem ir pievienota pilnīga informācija par maksātāju.

2.   Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs pirms naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanas pārbauda pilnīgu informāciju par maksātāju, pamatojoties uz dokumentiem, datiem vai informāciju, kas iegūta no drošiem un neatkarīgiem avotiem.

3.   Veicot naudas līdzekļu pārskaitījumu no konta, pārbaudi var uzskatīt par veiktu, ja:

| a) | maksātāja identitāte ir pārbaudīta, atverot kontu, un pārbaudē iegūtā informācija ir saglabāta saskaņā ar Direktīvas 2005/60/EK 8. panta 2. punktā un 30. panta a) punktā noteiktajām prasībām; vai |
| --- | --- |

a)

maksātāja identitāte ir pārbaudīta, atverot kontu, un pārbaudē iegūtā informācija ir saglabāta saskaņā ar Direktīvas 2005/60/EK 8. panta 2. punktā un 30. panta a) punktā noteiktajām prasībām; vai

| b) | uz maksātāju attiecas Direktīvas 2005/60/EK 9. panta 6. punkts. |
| --- | --- |

b)

uz maksātāju attiecas Direktīvas 2005/60/EK 9. panta 6. punkts.

4.   Tomēr, neskarot Direktīvas 2005/60/EK 7. panta c) punktu, gadījumos, kad naudas līdzekļu pārskaitījumu neveic no konta, maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs pārbauda informāciju par maksātāju vienīgi tad, ja summa pārsniedz euro1 000, ja vien darījums netiek veikts ar vairāku operāciju palīdzību, kuras varētu būt savstarpēji saistītas un kuru kopējā summa pārsniedz euro1 000.

5.   Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs piecus gadus saglabā naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto pilnīgo informāciju par maksātāju.

6. pants

Naudas līdzekļu pārskaitījumi Kopienas iekšienē

1.   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Kopienā, naudas līdzekļu pārskaitījumiem prasa pievienot vienīgi maksātāja konta numuru vai unikālu identifikatoru, kas ļauj darījumu izsekot līdz maksātājam.

2.   Taču, ja to prasa maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs trīs darbadienās no pieprasījuma saņemšanas maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam dara pieejamu pilnīgu informāciju par maksātāju.

7. pants

Naudas līdzekļu pārskaitījumi no Kopienas uz vietu ārpus Kopienas

1.   Ja maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas, naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievieno pilnīgu informāciju par maksātāju.

2.   Attiecībā uz sērijveida pārskaitījumiem no viena maksātāja, ja maksājuma saņēmēju maksājumu pakalpojumu sniedzēji atrodas ārpus Kopienas, 1. punkts neattiecas uz tajā apvienotiem atsevišķiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ja minētā informācija pievienota sērijveida pārskaitījumam un ja atsevišķajiem pārskaitījumiem pievienots maksātāja konta numurs vai unikāls identifikators.

III NODAĻA

MAKSĀJUMA SAŅĒMĒJA MAKSĀJUMU PAKALPOJUMA SNIEDZĒJA PIENĀKUMI

8. pants

Pārliecināšanās, vai iztrūkst informācija par maksātāju

Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs pārliecinās, vai naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanai izmantotajā ziņojumu apstrādes sistēmā vai maksājumu un norēķinu sistēmā ailes informācijai par maksātāju ir aizpildītas, izmantojot zīmes vai ievaddatus, kas ir pieņemami saskaņā ar attiecīgās ziņojumu apstrādes sistēmas vai maksājumu un norēķinu sistēmas konvencijām. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem ir efektīvas procedūras, lai pārliecinātos, vai iztrūkst šāda informācija par maksātāju:

| a) | naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Kopienā — saskaņā ar 6. pantu prasītā informācija; |
| --- | --- |

a)

naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Kopienā — saskaņā ar 6. pantu prasītā informācija;

| b) | naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas — saskaņā ar 4. pantu prasītā pilnīgā informācija par maksātāju vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar 13. pantu prasītā informācija; un |
| --- | --- |

b)

naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas — saskaņā ar 4. pantu prasītā pilnīgā informācija par maksātāju vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar 13. pantu prasītā informācija; un

| c) | sērijveida pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas — 4. pantā minētā pilnīgā informācija par maksātāju vienīgi sērijveida pārskaitījumam, nevis tajā apvienotajiem atsevišķajiem pārskaitījumiem. |
| --- | --- |

c)

sērijveida pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas — 4. pantā minētā pilnīgā informācija par maksātāju vienīgi sērijveida pārskaitījumam, nevis tajā apvienotajiem atsevišķajiem pārskaitījumiem.

9. pants

Naudas līdzekļu pārskaitījumi, ja informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga

1.   Ja, saņemot naudas līdzekļu pārskaitījumu, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka saskaņā ar šo regulu prasītā informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, tas vai nu atsaka pārskaitījumu, vai pieprasa pilnīgu informāciju par maksātāju. Visos gadījumos maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ievēro attiecīgos normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma apkarošanu, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 2580/2001, Regulu (EK) Nr. 881/2002 un Direktīvu 2005/60/EK, kā arī jebkādus attiecīgās valsts īstenošanas pasākumus.

2.   Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs regulāri nesniedz prasīto informāciju par maksātāju, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs veic pasākumus, kas sākotnēji var ietvert brīdinājumu nosūtīšanu un termiņu noteikšanu, pirms vai nu atsaka jebkādus turpmākus naudas līdzekļu pārskaitījumus no šā maksājumu pakalpojumu sniedzēja, vai lemj par to, vai ierobežot vai pārtraukt darījumu attiecības ar attiecīgo maksājumu pakalpojumu sniedzēju.

Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs par šo faktu ziņo iestādēm, kas ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanu.

10. pants

Riska novērtējums

Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs iztrūkstošu vai nepilnīgu informāciju par maksātāju ņem vērā kā faktoru, izvērtējot to, vai naudas līdzekļu pārskaitījums vai jebkurš saistīts darījums ir aizdomīgs un vai saskaņā ar Direktīvas 2005/60/EK III nodaļā paredzētajiem pienākumiem par to ir jāziņo iestādēm, kas ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanu.

11. pants

Informācijas saglabāšana

Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs piecus gadus saglabā visu saņemto informāciju par maksātāju.

IV NODAĻA

STARPNIEKU MAKSĀJUMU PAKALPOJUMU SNIEDZĒJU PIENĀKUMI

12. pants

Informācijas par maksātāju saglabāšana pie pārskaitījuma

Starpnieki maksājumu pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka visa saņemtā naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienotā informācija par maksātāju tiek saglabāta pie pārskaitījuma.

13. pants

Tehniskie ierobežojumi

1.   Šis pants attiecas uz gadījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas un starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Kopienā.

2.   Ja vien, saņemot naudas līdzekļu pārskaitījumu, starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs nekonstatē, ka šajā regulā prasītā informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, tas, nosūtot naudas līdzekļu pārskaitījumus maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, var izmantot maksājumu sistēmu ar tehniskiem ierobežojumiem, kas neļauj naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienot informāciju par maksātāju.

3.   Ja, saņemot naudas līdzekļu pārskaitījumu, starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka šajā regulā prasītā informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs var izmantot sistēmu ar tehniskiem ierobežojumiem vienīgi tad, ja tas šo faktu var paziņot maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, vai nu izmantojot ziņojumu apstrādes sistēmu vai maksājumu sistēmu, kas nodrošina šā fakta paziņošanu, vai arī izmantojot citu procedūru, ja abi maksājumu pakalpojumu sniedzēji ir akceptējuši attiecīgo saziņas veidu vai vienojušies par to.

4.   Ja starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs izmanto sistēmu ar tehniskiem ierobežojumiem, tad tas, saņemot maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojuma sniedzēja pieprasījumu, trīs darbadienās pēc pieprasījuma saņemšanas attiecīgajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam dara pieejamu visu saņemto informāciju par maksātāju neatkarīgi no tā, vai tā ir pilnīga.

5.   Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs piecus gadus saglabā visu saņemto informāciju.

V NODAĻA

VISPĀRĒJI PIENĀKUMI UN ĪSTENOŠANAS PILNVARAS

14. pants

Pienākums sadarboties

Saskaņā ar kārtību, kas noteikta tā atrašanās dalībvalsts tiesību aktos, maksājumu pakalpojumu sniedzējs pilnībā un nekavējoties atbild uz pieprasījumiem, kurus minētās dalībvalsts iestādes, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu, iesniedz saistībā ar naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju un ar attiecīgo dokumentāciju.

Neskarot attiecīgās valsts krimināltiesības un pamattiesību aizsardzību, minētās iestādes var šo informāciju izmantot vienīgi nolūkā novērst, izmeklēt vai atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu.

15. pants

Sankcijas un uzraudzība

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Šādas sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas. Tās piemēro no 2007. gada 15. decembra.

2.   Dalībvalstis līdz 2007. gada 14. decembrim paziņo Komisijai 1. punktā minētos noteikumus, kā arī iestādes, kas atbildīgas par to piemērošanu, un nekavējoties paziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas iespaido minētos noteikumus.

3.   Dalībvalstis prasa, lai kompetentās iestādes efektīvi uzrauga šīs regulas prasību ievērošanu un veic vajadzīgos pasākumus tās nodrošināšanai.

16. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 2005/60/EK, turpmāk — “Komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu un ar nosacījumu, ka saskaņā ar šo procedūru pieņemtie īstenošanas pasākumi negroza šīs regulas būtiskos noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

VI NODAĻA

ATKĀPES

17. pants

Nolīgumi ar teritorijām un valstīm, kas nav daļa no Kopienas teritorijas

1.   Komisija var atļaut jebkurai dalībvalstij saskaņā ar attiecīgās valsts iekšējo kārtību slēgt nolīgumus ar kādu valsti vai teritoriju, kas nav daļa no Kopienas teritorijas, kā noteikts saskaņā ar Līguma 299. pantu, šajos nolīgumos ietverot atkāpes no šīs regulas, lai naudas līdzekļu pārskaitījumus starp šo valsti vai teritoriju un attiecīgo dalībvalsti varētu uzskatīt par naudas līdzekļu pārskaitījumiem attiecīgās dalībvalsts iekšienē.

Šādus nolīgumus var atļaut vienīgi tad, ja:

| a) | attiecīgajai valstij vai teritorijai ir monetārā savienība ar dalībvalsti, tā ir daļa no šīs dalībvalsts valūtas teritorijas vai tā ir parakstījusi monetāro konvenciju ar Eiropas Kopienu, ko pārstāv kāda dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajai valstij vai teritorijai ir monetārā savienība ar dalībvalsti, tā ir daļa no šīs dalībvalsts valūtas teritorijas vai tā ir parakstījusi monetāro konvenciju ar Eiropas Kopienu, ko pārstāv kāda dalībvalsts;

| b) | maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecīgajā valstī vai teritorijā tieši vai netieši piedalās šīs dalībvalsts maksājumu un norēķinu sistēmās; |
| --- | --- |

b)

maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecīgajā valstī vai teritorijā tieši vai netieši piedalās šīs dalībvalsts maksājumu un norēķinu sistēmās;

| c) | attiecīgā valsts vai teritorija prasa, lai tās jurisdikcijā esošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piemēro tādus pašus noteikumus, kā šajā regulā paredzētie noteikumi. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā valsts vai teritorija prasa, lai tās jurisdikcijā esošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piemēro tādus pašus noteikumus, kā šajā regulā paredzētie noteikumi.

2.   Dalībvalsts, kas vēlas noslēgt 1. punktā minētos nolīgumus, nosūta pieprasījumu Komisijai un sniedz tai visu nepieciešamo informāciju.

Kamēr saskaņā ar šajā pantā izklāstīto procedūru nav pieņemts lēmums, naudas līdzekļu pārskaitījumus starp šo dalībvalsti un attiecīgo valsti vai teritoriju no dalībvalsts pieteikuma saņemšanas Komisijā provizoriski uzskata par naudas līdzekļu pārskaitījumiem šīs dalībvalsts iekšienē.

Ja Komisija uzskata, ka tās rīcībā nav visa vajadzīgā informācija, tā divos mēnešos pēc pieprasījuma saņemšanas sazinās ar attiecīgo dalībvalsti un norāda nepieciešamo papildu informāciju.

Tiklīdz Komisijas rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par nepieciešamu pieprasījuma izvērtēšanai, tā viena mēneša laikā paziņo par to pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij un pārsūta pieprasījumu pārējām dalībvalstīm.

3.   Trīs mēnešos no 2. punkta ceturtajā daļā minētās paziņošanas Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par to, vai atļaut attiecīgajai dalībvalstij slēgt šā panta 1. punktā minēto nolīgumu.

Jebkurā gadījumā pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem astoņpadsmit mēnešos no pieteikuma saņemšanas Komisijā.

18. pants

Naudas līdzekļu pārskaitījumi bezpeļņas organizācijām dalībvalsts iekšienē

1.   Dalībvalstis var to teritorijā atrodošos maksājumu pakalpojumu sniedzējus atbrīvot no 5. pantā izklāstītajiem pienākumiem attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem organizācijām, kas veic darbības bezpeļņas labdarības, reliģiskos, kultūras, izglītības, sabiedriskos, zinātnes vai brālības nolūkos, ja uz minētajām organizācijām attiecas ziņošanas un ārējās revīzijas prasības vai uzraudzība, ko īsteno valsts iestāde vai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem atzīta pašpārvaldes struktūra, ja katrs no šiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem nepārsniedz euro 150 un ja tos veic vienīgi attiecīgās dalībvalsts iekšienē.

2.   Dalībvalstis, kas izmanto šo pantu, paziņo Komisijai pasākumus, ko tās pieņēmušas nolūkā piemērot 1. punktā paredzēto iespēju, tostarp to organizāciju sarakstu, uz kurām attiecas atbrīvojums, to fizisko personu vārdus, kuras faktiski kontrolē minētās organizācijas, un skaidrojumu par to, kā saraksts tiks atjaunināts. Minēto informāciju dara pieejamu arī iestādēm, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu.

3.   Attiecīgā dalībvalsts maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas šajā dalībvalstī, dara zināmu to organizāciju sarakstu, uz kurām attiecas atbrīvojums.

19. pants

Pārskatīšanas klauzula

1.   Komisija līdz ... (11) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu ar pilnīgu ekonomisko un juridisko izvērtējumu par šīs regulas piemērošanu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu tās grozīšanai vai atcelšanai.

2.   Minētajā ziņojumā īpaši izvērtē šādus jautājumus:

| a) | šīs regulas 3. panta piemērošanu, ņemot vērā turpmāko pieredzi saistībā ar elektroniskās naudas, kā tā definēta Direktīvas 2000/46/EK 1. panta 3. punktā, un citu jaunu maksājumu veidu varbūtēju ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai. Ja pastāv šādas ļaunprātīgas izmantošanas iespējamība, Komisija iesniedz priekšlikumu šīs regulas grozīšanai; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 3. panta piemērošanu, ņemot vērā turpmāko pieredzi saistībā ar elektroniskās naudas, kā tā definēta Direktīvas 2000/46/EK 1. panta 3. punktā, un citu jaunu maksājumu veidu varbūtēju ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai. Ja pastāv šādas ļaunprātīgas izmantošanas iespējamība, Komisija iesniedz priekšlikumu šīs regulas grozīšanai;

| b) | šīs regulas 13. panta piemērošanu, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus, kas var liegt pilnīgu informāciju par maksātāju pārsūtīt maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam. Ja pastāv iespēja šādus tehniskos ierobežojumus novērst, ņemot vērā jaunākās tendences maksājumu jomā un maksājumu pakalpojumu sniedzēju attiecīgās izmaksas, Komisija iesniedz priekšlikumu šīs regulas grozīšanai. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 13. panta piemērošanu, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus, kas var liegt pilnīgu informāciju par maksātāju pārsūtīt maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam. Ja pastāv iespēja šādus tehniskos ierobežojumus novērst, ņemot vērā jaunākās tendences maksājumu jomā un maksājumu pakalpojumu sniedzēju attiecīgās izmaksas, Komisija iesniedz priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, bet ne agrāk kā 2007. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 336, 31.12.2005., 109. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija nostāja.

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/379/EK (OV L 144, 31.5.2006., 21. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban (OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.) Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) 1286/2006 (OV L 235, 30.8.2006., 14. lpp.).

4

Al-Qaida

Taliban

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/46/EK (2000. gada 18. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2560/2001 (2001. gada 19. decembris) par pārrobežu maksājumiem euro (OV L 344, 28.12.2001., 13. lpp.).

8

(9)  KOM(2003)0718 galīgā redakcija.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

10

(11)  Piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

11

P6_TA(2006)0312

Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (KOM(2005)0181 — C6-0234/2005 — 2005/0090(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0181) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0181) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 279. pantu un EURATOM līguma 183. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0234/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 279. pantu un EURATOM līguma 183. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0234/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A6-0057/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A6-0057/2006),

| 1. | apstiprina 2006. gada 15. martā grozīto Komisijas priekšlikumu (2); |
| --- | --- |

1.

apstiprina 2006. gada 15. martā grozīto Komisijas priekšlikumu (2);

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu un EURATOM līguma 119. panta otro daļu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu un EURATOM līguma 119. panta otro daļu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0085.

P6_TA(2006)0313

Procedūras izveide attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par savstarpējas informēšanas procedūras izveidi attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās (KOM(2005)0480 — C6-0335/2005 — 2005/0204(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (KOM(2005)0480) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (KOM(2005)0480) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 66. pantu,

| — | ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0335/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0335/2005),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ieteikto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ieteikto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 41. panta 4. punktu un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 41. panta 4. punktu un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0186/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0186/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (3a) | Šī procedūra darbojas divos līmeņos: pirmkārt, dalībvalstis tīmekļa tīklā veic savstarpēju informācijas apmaiņu par valsts līmenī pieņemtajiem pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās; otrkārt, politiskās iestādes šajās jomās regulāri rosina debates Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

(3a)

Šī procedūra darbojas divos līmeņos: pirmkārt, dalībvalstis tīmekļa tīklā veic savstarpēju informācijas apmaiņu par valsts līmenī pieņemtajiem pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās; otrkārt, politiskās iestādes šajās jomās regulāri rosina debates Eiropas līmenī.

| (4) | Informēšanas procedūrai jābalstās uz solidaritāti, pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos. |
| --- | --- |

(4)

Informēšanas procedūrai jābalstās uz solidaritāti, pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos.

| (4) | Informēšanas procedūrai būtu jābalstās uz solidaritāti, pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos
  , un tās mērķim ir jābūt saskaņotai un koordinētai pieejai patvēruma un imigrācijas politikā dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Informēšanas procedūrai būtu jābalstās uz solidaritāti, pārredzamību un savstarpēju uzticēšanos
  , un tās mērķim ir jābūt saskaņotai un koordinētai pieejai patvēruma un imigrācijas politikā dalībvalstīs.

| (4a) | Īstenojot šo procedūru, būtu jānotiek patvēruma un imigrācijas jomā Kopienas līmenī pastāvošo sistēmu, struktūru un tīklu vienkāršošanai, racionalizācijai un pārgrupēšanai. |
| --- | --- |

(4a)

Īstenojot šo procedūru, būtu jānotiek patvēruma un imigrācijas jomā Kopienas līmenī pastāvošo sistēmu, struktūru un tīklu vienkāršošanai, racionalizācijai un pārgrupēšanai.

| (5) | Lai informēšanas procedūra attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās būtu efektīva un pieejama, tās būtiskai sastāvdaļai jābūt tīmekļa tīklam. |
| --- | --- |

(5)

Lai informēšanas procedūra attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās būtu efektīva un pieejama, tās būtiskai sastāvdaļai jābūt tīmekļa tīklam.

| (5) | Lai informēšanas procedūra attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās būtu efektīva un pieejama, tās būtiskai sastāvdaļai jābūt tīmekļa tīklam
  , kuru pārvaldītu Komisija, kā arī rūpētos par tā drošību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(5)

Lai informēšanas procedūra attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās būtu efektīva un pieejama, tās būtiskai sastāvdaļai jābūt tīmekļa tīklam
  , kuru pārvaldītu Komisija, kā arī rūpētos par tā drošību un konfidencialitāti.

| (7) | Tā kā Lēmuma mērķi, tas ir, nodrošināt informācijas apmaiņu
  un
  konsultēšanos dalībvalstu starpā, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā nostiprināto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Lēmuma mērķi, tas ir, nodrošināt informācijas apmaiņu
  un
  konsultēšanos dalībvalstu starpā, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā nostiprināto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.

| (7) | Tā kā Lēmuma mērķi, tas ir, nodrošināt drošu

  informācijas apmaiņu, labāku koordināciju un konsultēšanos
  dalībvalstu starpā, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā nostiprināto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Lēmuma mērķi, tas ir, nodrošināt drošu

  informācijas apmaiņu, labāku koordināciju un konsultēšanos
  dalībvalstu starpā, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā nostiprināto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.

Šis lēmums nosaka procedūru savstarpējai informācijas apmaiņai attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās, izmantojot tīmekļa tīklu un
  ļaujot apmainīties ar viedokļiem par šādiem pasākumiem
  .

Šis lēmums nosaka procedūru savstarpējai informācijas apmaiņai attiecībā uz valstu pasākumiem patvēruma un imigrācijas jomās, izmantojot tīmekļa tīklu.
  Šī procedūra dod iespēju sagatavot regulāru viedokļu apmaiņu par pasākumiem, kam varētu būt liela ietekme vairākās dalībvalstīs vai visā Kopienā — ne vien administratīvā, bet arī politiskā līmenī Padomē.

1.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus šādus plānotos pasākumus patvēruma un imigrācijas jomā, ja šie pasākumi var ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu:

1.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus šādus plānotos
  vai jau pieņemtos
  pasākumus patvēruma un imigrācijas jomā, ja šie pasākumi var ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu
  , piemēram, migrācijas plūsmu novirzīšana no vienas dalībvalsts vai to piesaistīšana kādai citai:

| a) | tiesību aktu projektus, vēlākais,
  iesniedzot

  tos pieņemšanai; un |
| --- | --- |

a)

tiesību aktu projektus, vēlākais,
  iesniedzot

  tos pieņemšanai; un

| a) | visus normatīvos tekstus, vēlākais, kad tie tiek pieņemti

  vai uzreiz pēc tam
  ; un |
| --- | --- |

a)

visus normatīvos tekstus, vēlākais, kad tie tiek pieņemti

  vai uzreiz pēc tam
  ; un

1.a
     
  Ne vēlāk kā līdz pasākumu iesniegšanai ar nolūku tos apstiprināt dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus pasākumus, kuri attiecas uz legālo imigrāciju un cīņu pret nelegālo imigrāciju un kuri varētu būtiski ietekmēt situāciju citās dalībvalstīs.

2.
     
  Dalībvalstis dara zināmu Komisijai un citām dalībvalstīm:

Svītrots

| a) | 1. punkta a) apakšpunktā minēto pasākumu tekstu galīgo redakciju, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam; |
| --- | --- |

a)

Svītrots

| b) | 1. punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu tekstu galīgo redakciju, kad dalībvalsts izsaka savu piekrišanu uzņemties pasākumā minētās saistības vai uzreiz pēc tam. |
| --- | --- |

b)

Svītrots

3.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus šādus lēmumus, ja tie var ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu:

3.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus šādus lēmumus, ja tie varētu ietekmēt citas dalībvalstis vai visu Kopienu
  , piemēram, migrācijas plūsmu novirzīšana no vienas dalībvalsts vai to piesaistīšana kādai citai
  :

| a) | galīgos tiesu vai tribunālu nolēmumus, ar ko piemēro vai interpretē valstu tiesību aktus patvēruma
  vai
  imigrācijas jomā, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam, un |
| --- | --- |

a)

galīgos tiesu vai tribunālu nolēmumus, ar ko piemēro vai interpretē valstu tiesību aktus patvēruma
  vai
  imigrācijas jomā, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam, un

| a) | galīgos
  nacionālo un starptautisko tiesu vai tribunālu

  spriedumus

  ,
  ar kuriem piemēro vai interpretē valsts tiesību aktus
  vai starptautiskos nolēmumus
  patvēruma
  un
  imigrācijas jomā, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam, un |
| --- | --- |

a)

galīgos
  nacionālo un starptautisko tiesu vai tribunālu

  spriedumus

  ,
  ar kuriem piemēro vai interpretē valsts tiesību aktus
  vai starptautiskos nolēmumus
  patvēruma
  un
  imigrācijas jomā, kad tie tiek pieņemti vai uzreiz pēc tam, un

5.   Komisija vai dalībvalsts var pieprasīt papildu informāciju attiecībā uz kādu pasākumu vai lēmumu, ko cita dalībvalsts paziņojusi, izmantojot tīklu. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts
  attiecībā uz šo pasākumu vai lēmumu
  sniedz papildu informāciju
  divu
  nedēļu laikā kopš pieprasījuma izdarīšanas, izmantojot tīklu. Papildu informāciju Komisijai un citām dalībvalstīm dara pieejamu, izmantojot tīklu.

5.   Komisija vai dalībvalsts, izmantojot tīklu, var pieprasīt papildu informāciju attiecībā uz kādu pasākumu vai lēmumu, ko cita dalībvalsts paziņojusi. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts sniedz papildu informāciju
  četru
  nedēļu laikā kopš pieprasījuma izdarīšanas, izmantojot tīklu. Papildu informāciju Komisijai un citām dalībvalstīm dara pieejamu, izmantojot tīklu.

5. a
     
  Ikviena dalībvalsts un/vai Komisija var pieprasīt informāciju par pasākumiem, par kuriem kāda dalībvalsts nav iepriekš sniegusi informāciju, ja informācijas pieprasītājas uzskata, ka tie varētu ietekmēt šīs valsts vai Kopienas kopumā migrācijas plūsmu.

6.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka par
  katra pasākuma vai lēmuma tekstu
  , ko tā nosūta caur tīklu,
  pieejams kopsavilkums
  vēl kādā Kopienas
  oficiālajā valodā
  , kas nav šīs valsts valoda(-s).
  Šajā kopsavilkuma norāda attiecīgā pasākuma vai lēmuma mērķus un darbības jomu, galvenos noteikumus un prognozes par tā ietekmi uz citām dalībvalstīm vai uz visu Kopienu.

6.   Katra dalībvalsts raugās, lai

  pasākumi, lēmumi un novērtējumi, ko
  tā
  nosūta
  caur tīklu,
  ir pieejami
  kādā
  no trim visbiežāk lietotajām
  Kopienas
  oficiālajām valodām
  , kas nav šīs valsts valoda(-s).

2.   Komisija atbild par tīkla izveidi un vadību, ieskaitot tīkla struktūru, saturu un pieeju tam. Tīklā iekļaujami piemēroti pasākumi konfidencialitātes nodrošināšanai.

2.   Komisija atbild par tīkla izveidi un vadību, ieskaitot tīkla struktūru, saturu un pieeju tam. Tīklā iekļaujami piemēroti pasākumi
  tajā atrodamās informācijas vai tās daļas
  konfidencialitātes nodrošināšanai.

2. a
     
  Normatīvajiem tekstiem, kas jau ir pieņemti dalībvalstīs un ir pieejami tīklā, kā arī galīgajiem lēmumiem, ko pieņēmušas valstu un starptautiskās tiesas, ir jābūt publiski pieejamiem;

3. a
     
  No brīža, kad tiek uzsākta savstarpējā informācijas apmaiņas procedūra, dalībvalstis sniedz informāciju par spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, lai varētu izveidot pamata datu bāzi.

4. a
     
  Šajā tīklā ir paredzēta īpaša iespēja, ar kuras palīdzību dalībvalstis varēs nosūtīt vienai vai vairākām dalībvalstīm un/vai Komisijai adresētus informācijas pieprasījumus šai lēmumā paredzētajās jomās.

4. b
     
  Šajā tīklā ir paredzēta īpaša funkcija, kas ļaus tiešsaistē automātiski tulkot informāciju visās Kopienas oficiālajās valodās, vai vismaz biežāk lietotajās valodās, tādējādi padarot dokumentus saprotamākus.

5. a
     
  Eiropas Parlamentā deputātu lietošanai tiek izveidota paaugstinātas drošības pieeja šim tīklam.

1.   Komisija
  pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma var organizēt viedokļu apmaiņu ar dalībvalsts ekspertiem par noteiktu valsts pasākumu, par kuru saskaņā ar šī lēmuma 2. un 3. pantu iesniegta informācija. Dalībvalstij, kuras pasākums ir diskusijas objekts, jābūt pārstāvētai viedokļu apmaiņā.

1.   Komisija
  divas reizes gadā sagatavo vispārēju ziņojumu, kurā apkopo dalībvalstu nosūtīto informāciju. Šā ziņojuma sagatavošanai Komisija var papildus konsultēties ar dalībvalstīm. Šo ziņojumu nodod Eiropas Parlamentam un Padomes atbildīgajiem dienestiem, lai politiskās autoritātes gūtu materiālu viedokļu apmaiņai.

2.
     
  Viedokļu apmaiņas mērķis ir identificēt kopīgi interesējošas jautājumus.

Svītrots

Komisija izvērtē sistēmas darbību
  3
  gadus pēc šī lēmuma spēkā stāšanās un regulāri arī turpmāk.

Komisija izvērtē sistēmas darbību
  divus
  gadus pēc šī lēmuma spēkā stāšanās un regulāri arī turpmāk.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0314

Izmaiņas protokolā par privilēģijām un imunitāti

Eiropas Parlamenta rezolūcija par izmaiņām protokolā par privilēģijām un imunitāti

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 23. jūnija rezolūciju par grozījumiem 2003. gada 4. jūnija lēmumā par Eiropas Parlamenta deputātu statūtu pieņemšanu (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 23. jūnija rezolūciju par grozījumiem 2003. gada 4. jūnija lēmumā par Eiropas Parlamenta deputātu statūtu pieņemšanu (1);

| — | ņemot vērā dalībvalstu pārstāvju sanāksmi Padomē un tajā pieņemto 2005. gada 3. jūnija deklarāciju, kurā tie vienojās par to, ka “gadījumā, ja instruments, ar ko nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kuri reglamentē Eiropas Parlamenta deputātu pienākumu izpildi, ir pieņemts atbilstīgi EK līguma 190. panta 5. punkta noteikumiem, tie izskata Parlamenta pieprasījumu pārskatīt Eiropas Kopienu 1965. gada protokola par privilēģijām un imunitāti noteikumus tiktāl, cik tas attiecas uz Eiropas Parlamenta deputātiem, lai panāktu vienošanos cik vien drīz iespējams”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu pārstāvju sanāksmi Padomē un tajā pieņemto 2005. gada 3. jūnija deklarāciju, kurā tie vienojās par to, ka “gadījumā, ja instruments, ar ko nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kuri reglamentē Eiropas Parlamenta deputātu pienākumu izpildi, ir pieņemts atbilstīgi EK līguma 190. panta 5. punkta noteikumiem, tie izskata Parlamenta pieprasījumu pārskatīt Eiropas Kopienu 1965. gada protokola par privilēģijām un imunitāti noteikumus tiktāl, cik tas attiecas uz Eiropas Parlamenta deputātiem, lai panāktu vienošanos cik vien drīz iespējams”;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā tā 2005. gada 23. jūnija rezolūcija paredzēja, ka 2005. gada 3. jūnija deklarācijai ir būtiska loma, lai sasniegtu kompromisu ar Padomi par statūtiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā tā 2005. gada 23. jūnija rezolūcija paredzēja, ka 2005. gada 3. jūnija deklarācijai ir būtiska loma, lai sasniegtu kompromisu ar Padomi par statūtiem;

| B. | tā kā 2005. gada 23. jūnija rezolūcija uzsvēra, ka “vispārējs kompromiss par Eiropas Parlamenta deputātu statūtiem ietver:






  a) | atsevišķu un neatkarīgu tās statūtu daļas pārbaudi, uz kuru attiecas sekundārie tiesību akti, un tās statūtu daļas pārbaudi, uz kuru attiecas primārie tiesību akti, un abu daļu apstiprināšanu saskaņā ar organizatoriskajiem noteikumiem, ko piemēro abām šīm daļām; |
| --- | --- | --- |

B.

tā kā 2005. gada 23. jūnija rezolūcija uzsvēra, ka “vispārējs kompromiss par Eiropas Parlamenta deputātu statūtiem ietver:

a)

atsevišķu un neatkarīgu tās statūtu daļas pārbaudi, uz kuru attiecas sekundārie tiesību akti, un tās statūtu daļas pārbaudi, uz kuru attiecas primārie tiesību akti, un abu daļu apstiprināšanu saskaņā ar organizatoriskajiem noteikumiem, ko piemēro abām šīm daļām;

| b) | ņemot vērā to daļu, uz kuru attiecas primārie tiesību akti, dalībvalstis tiek aicinātas pārskatīt Eiropas Kopienu 1965. gada 8. aprīļa protokolu par privilēģijām un imunitāti attiecībā uz noteikumiem par Eiropas Parlamenta deputātiem, par piemēru ņemot 2003. gada 3. un 4. jūnijā pieņemtos statūtus”, |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā to daļu, uz kuru attiecas primārie tiesību akti, dalībvalstis tiek aicinātas pārskatīt Eiropas Kopienu 1965. gada 8. aprīļa protokolu par privilēģijām un imunitāti attiecībā uz noteikumiem par Eiropas Parlamenta deputātiem, par piemēru ņemot 2003. gada 3. un 4. jūnijā pieņemtos statūtus”,

| 1. | atgādina par Padomes apņemšanos apsvērt Eiropas Parlamenta lūgumu pārskatīt attiecīgos 1965. gada protokola noteikumus par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātiem, lai pēc iespējas drīz nonāktu pie secinājuma; turklāt vēlas, lai, pārskatot protokolu, pievienotu noteikumu, kas ļautu Parlamentam, aizsargājot protokolā noteiktās privilēģijas un imunitāti, vērsties Eiropas Kopienu Tiesā; |
| --- | --- |

1.

atgādina par Padomes apņemšanos apsvērt Eiropas Parlamenta lūgumu pārskatīt attiecīgos 1965. gada protokola noteikumus par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātiem, lai pēc iespējas drīz nonāktu pie secinājuma; turklāt vēlas, lai, pārskatot protokolu, pievienotu noteikumu, kas ļautu Parlamentam, aizsargājot protokolā noteiktās privilēģijas un imunitāti, vērsties Eiropas Kopienu Tiesā;

| 2. | vēlreiz apstiprina, ka šai pārskatīšanai jānotiek atbilstīgi Eiropas Parlamenta 2003. gada 3. un 4. jūnijā pieņemtajiem statūtiem; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz apstiprina, ka šai pārskatīšanai jānotiek atbilstīgi Eiropas Parlamenta 2003. gada 3. un 4. jūnijā pieņemtajiem statūtiem;

| 3. | aicina Padomi nodrošināt pienācīgu Eiropas Parlamenta dalību šajā starpvaldību konferencē; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi nodrošināt pienācīgu Eiropas Parlamenta dalību šajā starpvaldību konferencē;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 133 E. 8.6.2006., 48. lpp.

P6_TA(2006)0315

Eiropas uzņēmumu pārstrukturēšanas ekonomiskās un sociālās sekas

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas uzņēmumu pārstrukturēšanas ekonomiskajām un sociālajām sekām

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1989. gadā pieņemto Strādājošo sociālo pamattiesību hartu un ar to saistīto rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gadā pieņemto Strādājošo sociālo pamattiesību hartu un ar to saistīto rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Padomes 1975. gada 17. februāra Direktīvu 75/129/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1975. gada 17. februāra Direktīvu 75/129/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (2) (Eiropas Uzņēmumu padomes direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (2) (Eiropas Uzņēmumu padomes direktīva),

| — | ņemot vērā straujās pārvērtības un ekonomiskās izmaiņas, kas var pozitīvi vai negatīvi iespaidot uzņēmumus visās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā straujās pārvērtības un ekonomiskās izmaiņas, kas var pozitīvi vai negatīvi iespaidot uzņēmumus visās dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par uzņēmumu pārvietošanu saistībā ar reģionālo attīstību (3), 2006. gada 15. marta rezolūciju par pārstrukturēšanu un nodarbinātību (4), un daudzās iepriekšējās rezolūcijas par uzņēmumu pārstrukturēšanu, pārvietošanu, apvienošanu un slēgšanu, it īpaši, 2003. gada 13. marta rezolūciju par uzņēmumu slēgšanu pēc ES atbalsta saņemšanas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par uzņēmumu pārvietošanu saistībā ar reģionālo attīstību (3), 2006. gada 15. marta rezolūciju par pārstrukturēšanu un nodarbinātību (4), un daudzās iepriekšējās rezolūcijas par uzņēmumu pārstrukturēšanu, pārvietošanu, apvienošanu un slēgšanu, it īpaši, 2003. gada 13. marta rezolūciju par uzņēmumu slēgšanu pēc ES atbalsta saņemšanas (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvu 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvu 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā uzņēmumiem ir jāpieņem tādi vadības lēmumi, kas garantē viņu uzņēmējdarbības izaugsmi, un tā kā uzņēmumu pārstrukturēšanai ir jānodrošina sociālā un ekonomiskā virzība, ja nepieciešamās izmaiņas veicina ilgtspējīgas ekonomikas attīstību, vienlaikus apņemoties aizsargāt sociālo labklājību un vidi; |
| --- | --- |

A.

tā kā uzņēmumiem ir jāpieņem tādi vadības lēmumi, kas garantē viņu uzņēmējdarbības izaugsmi, un tā kā uzņēmumu pārstrukturēšanai ir jānodrošina sociālā un ekonomiskā virzība, ja nepieciešamās izmaiņas veicina ilgtspējīgas ekonomikas attīstību, vienlaikus apņemoties aizsargāt sociālo labklājību un vidi;

| B. | tā kā Lisabonas stratēģijas mērķis ir ES izveidošana par pasaules viskonkurētspējīgāko un visdinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kura spēj noturīgi attīstīties un radīt vairāk jaunu un labāku darba vietu, kā arī panākt lielāku sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Lisabonas stratēģijas mērķis ir ES izveidošana par pasaules viskonkurētspējīgāko un visdinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kura spēj noturīgi attīstīties un radīt vairāk jaunu un labāku darba vietu, kā arī panākt lielāku sociālo kohēziju;

| C. | tā kā pārstrukturēšanu jāveic jutīgā veidā attiecoties pret sociāliem un vides jautājumiem, citādi tā var būt pretrunā Lisabonas mērķiem veicināt pilnīgu nodarbinātību, darba vietu kvalitāti, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

C.

tā kā pārstrukturēšanu jāveic jutīgā veidā attiecoties pret sociāliem un vides jautājumiem, citādi tā var būt pretrunā Lisabonas mērķiem veicināt pilnīgu nodarbinātību, darba vietu kvalitāti, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī ilgtspējīgu attīstību,

| 1. | aicina Komisiju, kā jau to pieprasīja Eiropas Parlaments 2004. gada 12. februāra rezolūcijā par krīzi dzelzs un tērauda nozarē (7), pieņemt noteiktāku stratēģiju rūpnieciskās pārstrukturēšanas un tās sociālo seku jautājumos; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju, kā jau to pieprasīja Eiropas Parlaments 2004. gada 12. februāra rezolūcijā par krīzi dzelzs un tērauda nozarē (7), pieņemt noteiktāku stratēģiju rūpnieciskās pārstrukturēšanas un tās sociālo seku jautājumos;

| 2. | uzskata, ka atbalstam no valsts līdzekļiem ir jābūt saistītam ar uzņēmuma vadības ilgtermiņa vienošanos nodarbinātības un vietējās attīstības jautājumos; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka atbalstam no valsts līdzekļiem ir jābūt saistītam ar uzņēmuma vadības ilgtermiņa vienošanos nodarbinātības un vietējās attīstības jautājumos;

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis atsaukt subsīdijas no atbalsta programmām un pieprasīt šo subsīdiju atmaksāšanu uzņēmumiem, kuri neievēro savas saistības; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un dalībvalstis atsaukt subsīdijas no atbalsta programmām un pieprasīt šo subsīdiju atmaksāšanu uzņēmumiem, kuri neievēro savas saistības;

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas mēroga dialogu par rūpniecības pārstrukturēšanu un par darba tirgus strukturālajām reformām, lai garantētu globalizācijas priekšrocību izmantošanu, vienlaikus iespējami mazinot negatīvo sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas mēroga dialogu par rūpniecības pārstrukturēšanu un par darba tirgus strukturālajām reformām, lai garantētu globalizācijas priekšrocību izmantošanu, vienlaikus iespējami mazinot negatīvo sociālo ietekmi;

| 5. | atgādina Komisijai par to, cik svarīga ir laba Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas darbība, kas nodrošina pareizu darbinieku informēšanas un uzklausīšanas procedūru; |
| --- | --- |

5.

atgādina Komisijai par to, cik svarīga ir laba Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas darbība, kas nodrošina pareizu darbinieku informēšanas un uzklausīšanas procedūru;

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt, lai uzņēmumi ievēro savas sociālās un finansiālās saistības, rīkojas korporatīvi atbildīgā veidā un ir godīgi pret visām ieinteresētajām pusēm, tostarp vietējām un reģionālajām varas iestādēm un kopienām, kurās tie atrodas; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju nodrošināt, lai uzņēmumi ievēro savas sociālās un finansiālās saistības, rīkojas korporatīvi atbildīgā veidā un ir godīgi pret visām ieinteresētajām pusēm, tostarp vietējām un reģionālajām varas iestādēm un kopienām, kurās tie atrodas;

| 7. | aicina Komisiju nekavējoties sagatavot piemērošanas novērtējumu saistībā ar Direktīvu 75/129/EEK, kā arī iesniegt priekšlikumus atbilstības nodrošināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju nekavējoties sagatavot piemērošanas novērtējumu saistībā ar Direktīvu 75/129/EEK, kā arī iesniegt priekšlikumus atbilstības nodrošināšanas pasākumiem;

| 8. | atzinīgi vērtē gaidāmo Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, kas atbalstīs darbiniekus un uzlabos sociālo un izglītības infrastruktūru saistībā ar kolektīvo atlaišanu un aicina Padomi pieņemt kopējo nostāju iespējami ātrāk pēc Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma, kā arī nodrošināt, lai tā būtu piemērojama retrospektīvi, gadījumos, kad pašlaik notiekošās uzņēmumu slēgšanas ietekme turpināsies 2007. gadā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē gaidāmo Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, kas atbalstīs darbiniekus un uzlabos sociālo un izglītības infrastruktūru saistībā ar kolektīvo atlaišanu un aicina Padomi pieņemt kopējo nostāju iespējami ātrāk pēc Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma, kā arī nodrošināt, lai tā būtu piemērojama retrospektīvi, gadījumos, kad pašlaik notiekošās uzņēmumu slēgšanas ietekme turpināsies 2007. gadā;

| 9. | pauž solidaritāti visiem no atlaišanas cietušajiem darbiniekiem, viņu ģimenēm un kopienām; |
| --- | --- |

9.

pauž solidaritāti visiem no atlaišanas cietušajiem darbiniekiem, viņu ģimenēm un kopienām;

| 10. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Arodbiedrību konfederācijai, Eiropas Darba devēju un rūpnieku konfederāciju apvienībai. |
| --- | --- |

10.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Arodbiedrību konfederācijai, Eiropas Darba devēju un rūpnieku konfederāciju apvienībai.

---

(1)  OV L 48, 22.2.1975., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/56/EEK (OV L 245, 26.8.1992., 3. lpp).

(2)  OV L 254, 30.9.1994., 64. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0077.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0088.

(5)  OV C 61 E, 10.3.2004., 425. lpp.

(6)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.

(7)  OV C 97 E, 22.4.2004., 637. lpp.

P6_TA(2006)0316

Iespējamā CIP veiktā Eiropas valstu izmantošana, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus

Eiropas Parlamenta rezolūcija par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, pieņemta pagaidu komitejas darba starpposmā (2006/2027(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (1),

| — | ņemot vērā 2006. gada 18. janvāra lēmumu, ar kuru izveido pagaidu komiteju saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 18. janvāra lēmumu, ar kuru izveido pagaidu komiteju saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 175. pantu,

| — | ņemot vērā pagaidu komitejas starpposma ziņojumu par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (A6-0213/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pagaidu komitejas starpposma ziņojumu par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (A6-0213/2006),

| A. | tā kā pagaidu komitejas darbības galvenais mērķis ir noteikt, vai attiecībā uz faktiem, par kuriem celta prasība, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis savā rīcībā ievēro Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā norādītos pamatprincipus un nodrošina īpaši to pamattiesību aizstāvību, kas noteiktas arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, ko Eiropas Padome pieņēma 1950. gada 4. novembrī (turpmāk “Eiropas Cilvēktiesību konvencija”); |
| --- | --- |

A.

tā kā pagaidu komitejas darbības galvenais mērķis ir noteikt, vai attiecībā uz faktiem, par kuriem celta prasība, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis savā rīcībā ievēro Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā norādītos pamatprincipus un nodrošina īpaši to pamattiesību aizstāvību, kas noteiktas arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, ko Eiropas Padome pieņēma 1950. gada 4. novembrī (turpmāk “Eiropas Cilvēktiesību konvencija”);

| B. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja Eiropadomes sanāksmē Nicā 2000. gada 7. decembrī un kura ir iekļauta Līguma par Konstitūciju Eiropai II daļā (3), ir viens no Eiropas pamattekstiem ne vien Eiropas Kopienu Tiesai, bet arī konstitucionālajām tiesām un citām tiesu iestādēm dalībvalstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja Eiropadomes sanāksmē Nicā 2000. gada 7. decembrī un kura ir iekļauta Līguma par Konstitūciju Eiropai II daļā (3), ir viens no Eiropas pamattekstiem ne vien Eiropas Kopienu Tiesai, bet arī konstitucionālajām tiesām un citām tiesu iestādēm dalībvalstīs;

| C. | tā kā cīņā pret terorismu nevar uzvarēt, upurējot tos pašus principus, ko terorisms tiecas sagraut, galvenokārt to, ka pamattiesību aizsardzībā nav pieļaujami kompromisi; tā kā terorisms jāapkaro ar likumīgiem līdzekļiem un tas ir jāuzvar, ievērojot starptautiskos un valstu likumus un ar vienlīdz atbildīgu valstu un sabiedriskās domas attieksmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā cīņā pret terorismu nevar uzvarēt, upurējot tos pašus principus, ko terorisms tiecas sagraut, galvenokārt to, ka pamattiesību aizsardzībā nav pieļaujami kompromisi; tā kā terorisms jāapkaro ar likumīgiem līdzekļiem un tas ir jāuzvar, ievērojot starptautiskos un valstu likumus un ar vienlīdz atbildīgu valstu un sabiedriskās domas attieksmi;

| D. | tā kā cilvēka cieņas neaizskaramības princips ir iekļauts Pamattiesību hartas pirmajā pantā, un tas ietver arī visas pārējās pamattiesības, īpaši tiesības uz dzīvību (2. pants), spīdzināšanas, necilvēcīgas un pazemojošas attieksmes un šādu sodu aizliegumu (4. pants), tiesības uz aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā (19. pants), tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants) un tā kā, šo principu piemērojot, izņēmumi nevar tikt pieļauti pat drošības apsvērumu dēļ nedz miera, nedz kara laikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā cilvēka cieņas neaizskaramības princips ir iekļauts Pamattiesību hartas pirmajā pantā, un tas ietver arī visas pārējās pamattiesības, īpaši tiesības uz dzīvību (2. pants), spīdzināšanas, necilvēcīgas un pazemojošas attieksmes un šādu sodu aizliegumu (4. pants), tiesības uz aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā (19. pants), tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants) un tā kā, šo principu piemērojot, izņēmumi nevar tikt pieļauti pat drošības apsvērumu dēļ nedz miera, nedz kara laikā;

| E. | tā kā saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību normām, tādām kā tās, ko nosaka ANO Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī ar tiem saistītie instrumenti, un īpaši saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Savienības dalībvalstīm ir jānodrošina, lai uz ikvienu to jurisdikcijā esošu personu tiktu attiecinātas starptautiskā līmenī pastāvošās pamattiesības, tostarp izraidīšanas aizliegums, ja pastāv iespēja, ka šī persona varētu tikt spīdzināta vai pakļauta cietsirdīgai, necilvēcīgai un pazemojošai attieksmei; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību normām, tādām kā tās, ko nosaka ANO Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī ar tiem saistītie instrumenti, un īpaši saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Savienības dalībvalstīm ir jānodrošina, lai uz ikvienu to jurisdikcijā esošu personu tiktu attiecinātas starptautiskā līmenī pastāvošās pamattiesības, tostarp izraidīšanas aizliegums, ja pastāv iespēja, ka šī persona varētu tikt spīdzināta vai pakļauta cietsirdīgai, necilvēcīgai un pazemojošai attieksmei;

| F. | tā kā Eiropas un starptautiskās cilvēktiesības aizliedz piespiedu pazušanu, tostarp slepenu aizturēšanu, kurā cilvēks tiek turēts bez saziņas līdzekļiem, neinformējot par viņa vai viņas likteni vai neatklājot šā cilvēka atrašanās vietu viņa vai viņas ģimenei vai sabiedrībai, ja nav noticis tiesas process; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas un starptautiskās cilvēktiesības aizliedz piespiedu pazušanu, tostarp slepenu aizturēšanu, kurā cilvēks tiek turēts bez saziņas līdzekļiem, neinformējot par viņa vai viņas likteni vai neatklājot šā cilvēka atrašanās vietu viņa vai viņas ģimenei vai sabiedrībai, ja nav noticis tiesas process;

| G. | tā kā fakti, par kuriem celta prasība, var izraisīt dalībvalstu kā pušu atbildību ne vien uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas normu pamata, bet arī pamatojoties uz






  — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 1984. gada 10. decembrī pieņemto Konvenciju pret spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi un sodiem, |
| --- | --- | --- |

G.

tā kā fakti, par kuriem celta prasība, var izraisīt dalībvalstu kā pušu atbildību ne vien uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas normu pamata, bet arī pamatojoties uz

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 1984. gada 10. decembrī pieņemto Konvenciju pret spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi un sodiem,

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | 1944. gada 7. decembra Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju, un īpaši tās 3., 4. un 6. pantu; |
| --- | --- |

—

1944. gada 7. decembra Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju, un īpaši tās 3., 4. un 6. pantu;

| H. | tā kā ir vajadzīga visciešākā iespējamā sadarbība starp Eiropas, Amerikas un visām valdībām pasaulē, kurām ir kopīga apņemšanās apkarot terorismu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir vajadzīga visciešākā iespējamā sadarbība starp Eiropas, Amerikas un visām valdībām pasaulē, kurām ir kopīga apņemšanās apkarot terorismu;

| I. | tā kā ir nepieciešama pēc iespējas saskaņotāka rīcība un ciešāka sadarbība starp pagaidu komiteju, Eiropas Padomi, ANO Augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un īpaši to parlamentiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešama pēc iespējas saskaņotāka rīcība un ciešāka sadarbība starp pagaidu komiteju, Eiropas Padomi, ANO Augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un īpaši to parlamentiem;

| J. | tā kā, saskaņojot rīcību un sadarbojoties, ir jāņem vērā jau notikušie pasākumi un veiktā izmeklēšana, īpaši:






  — | Zviedrijas ombuda (4) un Zviedrijas parlamenta Konstitucionālo jautājumu komitejas (5) galīgie ziņojumi, kā arī ziņojumi, kas tiek vēl gaidīti no ANO Komitejas pret spīdzināšanu (6), kuri cita starpā attiecas uz Muhammed Al Zery and Ahmed Agiza pārsūtīšanu uz Ēģipti, |
| --- | --- | --- |

J.

tā kā, saskaņojot rīcību un sadarbojoties, ir jāņem vērā jau notikušie pasākumi un veiktā izmeklēšana, īpaši:

—

Zviedrijas ombuda (4) un Zviedrijas parlamenta Konstitucionālo jautājumu komitejas (5) galīgie ziņojumi, kā arī ziņojumi, kas tiek vēl gaidīti no ANO Komitejas pret spīdzināšanu (6), kuri cita starpā attiecas uz Muhammed Al Zery and Ahmed Agiza pārsūtīšanu uz Ēģipti,

| — | 2005. gada 22. novembra un 2006. gada 22. janvāra memorandi “Uzrādītie slepenas apcietināšanas gadījumi Eiropas Padomes dalībvalstīs”, ko iesniedza senators Dick Marty, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Juridiskās un cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājs un referents, |
| --- | --- |

—

2005. gada 22. novembra un 2006. gada 22. janvāra memorandi “Uzrādītie slepenas apcietināšanas gadījumi Eiropas Padomes dalībvalstīs”, ko iesniedza senators Dick Marty, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Juridiskās un cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājs un referents,

| — | pašlaik notiekošie izmeklēšanas gadījumi daudzās dalībvalstīs, īpaši Itālijā izdarītie slēdzieni izmeklēšanā, ko veicis Milānas prokurora vietnieks (7) par Ēģiptes pilsoņa Abu Omar nelegālo aizvešanu un pārsūtīšanu uz Ēģipti, kā arī pašlaik notiekošā izmeklēšana Vācijā, ko veic Minhenes prokuratūra par Vācijas pilsoņa Khaled El-Masri iespējamo izvešanu un turēšanu apcietinājumā; |
| --- | --- |

—

pašlaik notiekošie izmeklēšanas gadījumi daudzās dalībvalstīs, īpaši Itālijā izdarītie slēdzieni izmeklēšanā, ko veicis Milānas prokurora vietnieks (7) par Ēģiptes pilsoņa Abu Omar nelegālo aizvešanu un pārsūtīšanu uz Ēģipti, kā arī pašlaik notiekošā izmeklēšana Vācijā, ko veic Minhenes prokuratūra par Vācijas pilsoņa Khaled El-Masri iespējamo izvešanu un turēšanu apcietinājumā;

| — | dažās dalībvalstīs un kandidātvalstīs notiekošā vai jau noslēgtā parlamentārā izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

dažās dalībvalstīs un kandidātvalstīs notiekošā vai jau noslēgtā parlamentārā izmeklēšana,

| — | deklarācijas, kuras sniegušas vairāku dalībvalstu, īpaši Vācijas, Apvienotās Karalistes, Spānijas un Īrijas varas iestādes par CIP civilās aviācijas lidaparātu nosēšanos, kas konstatēta šo valstu teritorijā; |
| --- | --- |

—

deklarācijas, kuras sniegušas vairāku dalībvalstu, īpaši Vācijas, Apvienotās Karalistes, Spānijas un Īrijas varas iestādes par CIP civilās aviācijas lidaparātu nosēšanos, kas konstatēta šo valstu teritorijā;

| K. | tā kā tādā pašā veidā īpaša uzmanība jāvelta Eiropas Padomes ģenerālsekretāra starpposma ziņojumam (8), kas ir daļa no izmeklēšanas, kas tiek veikta saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu un ģenerālsekretāra izteikumiem 2006. gada 12. aprīļa preses konferencē, atbildot uz Eiropas Padomes dalībvalstu (9), tostarp Eiropas Savienības dalībvalstu detalizētajām atbildēm; tā kā ģenerālsekretārs ir paziņojis, ka ir skaidrs, ka ir bijuši pārsūtīšanas lidojumi, ka “faktiski nevienā mūsu dalībvalstī nav pienācīgu juridisku un administratīvu mehānismu, lai efektīvi aizsargātu personas pret cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic draudzīgu ārzemju drošības dienestu aģenti, kas darbojas savā teritorijā”, un ka viņš ir saņēmis oficiālu apstiprinājumu par personu “nodošanu” ārzemju ierēdņiem, veicot procedūras, kas neatbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un citu Eiropas Padomes juridisko instrumentu noteiktajiem standartiem un aizsardzības pasākumiem (10), |
| --- | --- |

K.

tā kā tādā pašā veidā īpaša uzmanība jāvelta Eiropas Padomes ģenerālsekretāra starpposma ziņojumam (8), kas ir daļa no izmeklēšanas, kas tiek veikta saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu un ģenerālsekretāra izteikumiem 2006. gada 12. aprīļa preses konferencē, atbildot uz Eiropas Padomes dalībvalstu (9), tostarp Eiropas Savienības dalībvalstu detalizētajām atbildēm; tā kā ģenerālsekretārs ir paziņojis, ka ir skaidrs, ka ir bijuši pārsūtīšanas lidojumi, ka “faktiski nevienā mūsu dalībvalstī nav pienācīgu juridisku un administratīvu mehānismu, lai efektīvi aizsargātu personas pret cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic draudzīgu ārzemju drošības dienestu aģenti, kas darbojas savā teritorijā”, un ka viņš ir saņēmis oficiālu apstiprinājumu par personu “nodošanu” ārzemju ierēdņiem, veicot procedūras, kas neatbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un citu Eiropas Padomes juridisko instrumentu noteiktajiem standartiem un aizsardzības pasākumiem (10),

| L. | tā kā šī pagaidu komitejas pirmā darba posma rezultātā ir iespējams apkopot saskaņotu informāciju, kas iegūta īpaši






  — | pēc uzklausīšanām, kas notika 2006. gada 13. un 23. februārī, 6., 13., 21., un 23. martā, 20. un 25. aprīlī un 2. maijā advokātu, žurnālistu, nevalstisko organizāciju pārstāvju, personu, kuras ir iespējamie ārkārtas pārsūtīšanu upuri, dalībvalstu valsts varas iestāžu pārstāvju un Eiropas iestāžu pārstāvju klātbūtnē, |
| --- | --- | --- |

L.

tā kā šī pagaidu komitejas pirmā darba posma rezultātā ir iespējams apkopot saskaņotu informāciju, kas iegūta īpaši

—

pēc uzklausīšanām, kas notika 2006. gada 13. un 23. februārī, 6., 13., 21., un 23. martā, 20. un 25. aprīlī un 2. maijā advokātu, žurnālistu, nevalstisko organizāciju pārstāvju, personu, kuras ir iespējamie ārkārtas pārsūtīšanu upuri, dalībvalstu valsts varas iestāžu pārstāvju un Eiropas iestāžu pārstāvju klātbūtnē,

| — | no uzaicināto runātāju iesniegtajiem rakstiskajiem dokumentiem, kā arī no oficiālajiem un citiem dokumentiem, kuriem pagaidu komiteja līdz šim ir varējusi piekļūt; |
| --- | --- |

—

no uzaicināto runātāju iesniegtajiem rakstiskajiem dokumentiem, kā arī no oficiālajiem un citiem dokumentiem, kuriem pagaidu komiteja līdz šim ir varējusi piekļūt;

| — | no ASV valdības pārstāvju paziņojumiem, kuri atzinušies pārsūtīšanas prakses izmantošanā, vienlaicīgi noliedzot spīdzināšanas izmantošanu vai pasūtīšanu; |
| --- | --- |

—

no ASV valdības pārstāvju paziņojumiem, kuri atzinušies pārsūtīšanas prakses izmantošanā, vienlaicīgi noliedzot spīdzināšanas izmantošanu vai pasūtīšanu;

| M. | tā kā, trūkstot jebkādām ar tieslietām saistītas izmeklēšanas pilnvarām, un situācijā, kad valstu pārvaldes iestādes tur slepenībā drošības dienestu veiktās darbības, pagaidu komiteja ir savākusi apstiprinātu informāciju par nelikumīgas prakses gadījumiem Eiropas teritorijā, kas ir negatīvi ietekmējuši Eiropas pilsoņus un patstāvīgos iedzīvotājus, un tādējādi Eiropas valdībām ir nodevusi grūto uzdevumu pierādīt, vai tās cilvēktiesību saistības, ko paredz Līguma par ES 6. pants un Eiropas Cilvēktiesību harta, tiek faktiski pildītas; |
| --- | --- |

M.

tā kā, trūkstot jebkādām ar tieslietām saistītas izmeklēšanas pilnvarām, un situācijā, kad valstu pārvaldes iestādes tur slepenībā drošības dienestu veiktās darbības, pagaidu komiteja ir savākusi apstiprinātu informāciju par nelikumīgas prakses gadījumiem Eiropas teritorijā, kas ir negatīvi ietekmējuši Eiropas pilsoņus un patstāvīgos iedzīvotājus, un tādējādi Eiropas valdībām ir nodevusi grūto uzdevumu pierādīt, vai tās cilvēktiesību saistības, ko paredz Līguma par ES 6. pants un Eiropas Cilvēktiesību harta, tiek faktiski pildītas;

| N. | tā kā pagaidu komitejas līdzšinējā darbība apstiprina 2006. gada 18. janvārī pieņemtā tās izveides lēmuma pamatotību un pierāda arī, ka ir nepieciešams veikt vēl citas pārbaudes un savākt papildu informāciju un ka tādēļ tās darba turpināšana ir pamatota, lai dotu šai komitejai iespēju veikt visus tās pilnvarās paredzētos uzdevumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā pagaidu komitejas līdzšinējā darbība apstiprina 2006. gada 18. janvārī pieņemtā tās izveides lēmuma pamatotību un pierāda arī, ka ir nepieciešams veikt vēl citas pārbaudes un savākt papildu informāciju un ka tādēļ tās darba turpināšana ir pamatota, lai dotu šai komitejai iespēju veikt visus tās pilnvarās paredzētos uzdevumus;

| O. | tā kā 2006. gada 18. janvāra lēmuma 3. punktā ir paredzēts, ka pagaidu komitejai ir jāsniedz Parlamentam pagaidu ziņojums ar sīki izstrādātiem priekšlikumiem par tās darba turpināšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2006. gada 18. janvāra lēmuma 3. punktā ir paredzēts, ka pagaidu komitejai ir jāsniedz Parlamentam pagaidu ziņojums ar sīki izstrādātiem priekšlikumiem par tās darba turpināšanu;

| P. | tā kā pašreizējā rezolūcijā “Eiropas valstis” jāsaprot kā dalībvalstis un pievienošanās sarunvalstis, kandidātvalstis un asociētās valstis, kā tas noteikts pagaidu komitejas 2006. gada 18. janvārī pieņemtajā mandātā; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašreizējā rezolūcijā “Eiropas valstis” jāsaprot kā dalībvalstis un pievienošanās sarunvalstis, kandidātvalstis un asociētās valstis, kā tas noteikts pagaidu komitejas 2006. gada 18. janvārī pieņemtajā mandātā;

| Q. | tā kā pašreizējā rezolūcija ietver trīs dažādus ASV līgumu veidus:






  — | ārkārtas pārsūtīšana (personas tiek pārvietotas uz citu valsti nopratināšanai); |
| --- | --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējā rezolūcija ietver trīs dažādus ASV līgumu veidus:

—

ārkārtas pārsūtīšana (personas tiek pārvietotas uz citu valsti nopratināšanai);

| — | slepena apcietināšana (personas tiek pārvietotas uz ieslodzījuma vietām, ko kontrolē ASV); un |
| --- | --- |

—

slepena apcietināšana (personas tiek pārvietotas uz ieslodzījuma vietām, ko kontrolē ASV); un

| — | pilnvarota apcietināšana (personas tiek pārvietotas uz trešās valsts ieslodzījuma vietu pēc apspriešanās ar ASV, kamēr nav valsts reģistra par Eiropas valsti, kurā atrodas persona pēc apspriešanās ar ASV, pastāv liela iespējamība, ka personas varbūt ir šķērsojušas Eiropas valstis ceļā uz šādu ieslodzījuma vietu, |
| --- | --- |

—

pilnvarota apcietināšana (personas tiek pārvietotas uz trešās valsts ieslodzījuma vietu pēc apspriešanās ar ASV, kamēr nav valsts reģistra par Eiropas valsti, kurā atrodas persona pēc apspriešanās ar ASV, pastāv liela iespējamība, ka personas varbūt ir šķērsojušas Eiropas valstis ceļā uz šādu ieslodzījuma vietu,

Par šobrīd pagaidu komitejas rīcībā esošo informāciju

| 1. | pievienojas Eiropas Padomes ģenerālsekretāra secinājumiem pēc izmeklēšanas, kas notika uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. panta pamata; |
| --- | --- |

1.

pievienojas Eiropas Padomes ģenerālsekretāra secinājumiem pēc izmeklēšanas, kas notika uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. panta pamata;

| 2. | īpašu vērību šajā kontekstā pievērš atzinumam Nr. 363/2005, ko sniegusi Eiropas Komisija ar likumu nodrošinātas demokrātijas jautājumos (Venēcijas komisija) (11) Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai, īpaši šādiem punktiem:






  — | jebkura Eiropas Padomes dalībvalsts, kas sadarbojas aktīvi vai pasīvi, uzspiežot slepenu apcietinājumu vai to nodrošinot, ir atbildīga saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- | --- |

2.

īpašu vērību šajā kontekstā pievērš atzinumam Nr. 363/2005, ko sniegusi Eiropas Komisija ar likumu nodrošinātas demokrātijas jautājumos (Venēcijas komisija) (11) Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai, īpaši šādiem punktiem:

—

jebkura Eiropas Padomes dalībvalsts, kas sadarbojas aktīvi vai pasīvi, uzspiežot slepenu apcietinājumu vai to nodrošinot, ir atbildīga saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | jebkura Eiropas Padomes dalībvalsts ir atbildīga arī tad, ja tās aģenti (policija, drošības dienesti u.c.), rīkojas ultra vires, sadarbojas ar ārvalstu varas iestādēm vai nenovērš arestu vai turēšanu slepenā apcietinājumā, par ko nav informēta valdība; |
| --- | --- |

—

jebkura Eiropas Padomes dalībvalsts ir atbildīga arī tad, ja tās aģenti (policija, drošības dienesti u.c.), rīkojas ultra vires, sadarbojas ar ārvalstu varas iestādēm vai nenovērš arestu vai turēšanu slepenā apcietinājumā, par ko nav informēta valdība;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka normas, kas nosaka slepeno dienestu darbību vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs, šķiet, nav adekvātas, tādēļ ir nepieciešams izveidot efektīvāku kontroli, īpaši attiecībā uz ārvalstu slepeno dienestu darbību to teritorijā, kā arī ārvalstu militārajās bāzēs, un uzskata, ka ES līmenī ir jāpieņem sadarbības noteikumi; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka normas, kas nosaka slepeno dienestu darbību vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs, šķiet, nav adekvātas, tādēļ ir nepieciešams izveidot efektīvāku kontroli, īpaši attiecībā uz ārvalstu slepeno dienestu darbību to teritorijā, kā arī ārvalstu militārajās bāzēs, un uzskata, ka ES līmenī ir jāpieņem sadarbības noteikumi;

| 4. | pauž nožēlu, ka līdz šim ir liegta piekļuve pilnam NATO Padomes lēmuma tekstam par Vašingtonas līguma 5. punkta ieviešanu, ko pieņēma 2001. gada 4. oktobrī; steidzami aicina NATO piešķirt piekļuvi lēmuma pilnajam tekstam, lai noskaidrotu šo jautājumu; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka līdz šim ir liegta piekļuve pilnam NATO Padomes lēmuma tekstam par Vašingtonas līguma 5. punkta ieviešanu, ko pieņēma 2001. gada 4. oktobrī; steidzami aicina NATO piešķirt piekļuvi lēmuma pilnajam tekstam, lai noskaidrotu šo jautājumu;

| 5. | izprot to, cik svarīga ir cieša sadarbība starp ES dalībvalstu un tās sabiedroto izlūkdienestiem, taču uzsver, ka šādu sadarbību nevajadzētu sajaukt ar atteikšanos no suverenitātes Eiropas teritorijā un tās gaisa telpā; |
| --- | --- |

5.

izprot to, cik svarīga ir cieša sadarbība starp ES dalībvalstu un tās sabiedroto izlūkdienestiem, taču uzsver, ka šādu sadarbību nevajadzētu sajaukt ar atteikšanos no suverenitātes Eiropas teritorijā un tās gaisa telpā;

| 6. | atzīmē ieguldījumu, ko devuši ES pretterorisma koordinators G. De Vries un kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstais pārstāvis H. Solana, kuri apgalvoja, ka dalībvalstis, sadarbojoties ar CIA, viņuprāt, nav pārkāpušas valstu, Eiropas vai starptautiskos tiesību aktus, tomēr piebilst, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem tie nebija kompetenti pieprasīt attiecīgo informāciju no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

atzīmē ieguldījumu, ko devuši ES pretterorisma koordinators G. De Vries un kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstais pārstāvis H. Solana, kuri apgalvoja, ka dalībvalstis, sadarbojoties ar CIA, viņuprāt, nav pārkāpušas valstu, Eiropas vai starptautiskos tiesību aktus, tomēr piebilst, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem tie nebija kompetenti pieprasīt attiecīgo informāciju no dalībvalstīm;

Par nelegāku aizturēšanu, pārvietošanu, arestiem, aizvešanu, ārkārtas pārsūtīšanu un slepeno apcietināšanu, ko veikusi CIP, citas ASV aģentūras vai dienesti, vai citi trešo valstu drošības dienesti

| 7. | pauž bažas, pamatojoties uz dalībvalstīs, Eiropas Padomē, kā arī pagaidu komitejas darbības rezultātā jau konstatētajiem faktiem, ka kopš 2001. gada 11. septembra, pamatojoties uz nepieciešamību cīnīties pret terorismu, pret cilvēktiesībām vairākkārt ir pieļauti smagi un nepieņemami pārkāpumi, neievērojot Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Apvienoto Nāciju konvenciju pret spīdzināšanu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas, pamatojoties uz dalībvalstīs, Eiropas Padomē, kā arī pagaidu komitejas darbības rezultātā jau konstatētajiem faktiem, ka kopš 2001. gada 11. septembra, pamatojoties uz nepieciešamību cīnīties pret terorismu, pret cilvēktiesībām vairākkārt ir pieļauti smagi un nepieņemami pārkāpumi, neievērojot Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Apvienoto Nāciju konvenciju pret spīdzināšanu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām;

| 8. | uz pagaidu komitejai sniegto pierādījumu pamata sliecas uzskatīt, ka dažos gadījumos CIP vai citi ASV dienesti ir bijuši tieši atbildīgi par aizdomās turamo teroristu nelegālu aizturēšanu, pārvietošanu, izvešanu un turēšanu apcietinājumā dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu teritorijā, kā arī, cita starpā, par Eiropas pilsoņu vai rezidentu ārkārtas pārsūtīšanu; atgādina, ka šādas darbības neatbilst pieņemtajām starptautiskās likumdošanas normām un ir pretrunā cilvēktiesību pamatprincipiem; |
| --- | --- |

8.

uz pagaidu komitejai sniegto pierādījumu pamata sliecas uzskatīt, ka dažos gadījumos CIP vai citi ASV dienesti ir bijuši tieši atbildīgi par aizdomās turamo teroristu nelegālu aizturēšanu, pārvietošanu, izvešanu un turēšanu apcietinājumā dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu teritorijā, kā arī, cita starpā, par Eiropas pilsoņu vai rezidentu ārkārtas pārsūtīšanu; atgādina, ka šādas darbības neatbilst pieņemtajām starptautiskās likumdošanas normām un ir pretrunā cilvēktiesību pamatprincipiem;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka saprašanās nolīgumi starp ASV un Eiropas valstīm netiek atklāti pagaidu komitejai; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka saprašanās nolīgumi starp ASV un Eiropas valstīm netiek atklāti pagaidu komitejai;

| 10. | nosoda ārkārtas pārsūtīšanas praksi, kuras mērķis ir nodrošināt to, lai aizdomās turamie nenonāktu tiesā, bet tiktu pārsūtīti uz trešām valstīm nopratināšanai, tostarp iespējams izmantojot spīdzināšanu, un viņus turētu telpās, kas ir ASV vai vietējo varas iestāžu kontrolē; uzskata par nepieņemamu dažu valdību praksi aprobežoties ar pienākumu pieprasīt diplomātiskās garantijas no valstīm, par kurām ir nopietni iemesli uzskatīt, ka tās izmanto spīdzināšanu; šo viedokli pauda arī Manfred Nowak — speciālkorespondents jautājumos par spīdzināšanu savos secinājumos; turklāt uzskata, ka personu ārkārtas pārvietošana uz vietām, kur spīdzināšana ir endēmiska, ir nerepatriēšanas principa pārkāpums, kā tas noteikts ANO konvencijas pret spīdzināšanu 3. pantā; |
| --- | --- |

10.

nosoda ārkārtas pārsūtīšanas praksi, kuras mērķis ir nodrošināt to, lai aizdomās turamie nenonāktu tiesā, bet tiktu pārsūtīti uz trešām valstīm nopratināšanai, tostarp iespējams izmantojot spīdzināšanu, un viņus turētu telpās, kas ir ASV vai vietējo varas iestāžu kontrolē; uzskata par nepieņemamu dažu valdību praksi aprobežoties ar pienākumu pieprasīt diplomātiskās garantijas no valstīm, par kurām ir nopietni iemesli uzskatīt, ka tās izmanto spīdzināšanu; šo viedokli pauda arī Manfred Nowak — speciālkorespondents jautājumos par spīdzināšanu savos secinājumos; turklāt uzskata, ka personu ārkārtas pārvietošana uz vietām, kur spīdzināšana ir endēmiska, ir nerepatriēšanas principa pārkāpums, kā tas noteikts ANO konvencijas pret spīdzināšanu 3. pantā;

| 11. | uzskata, ka diplomātiskais nodrošinājums, ciktāl tas pieprasa izņēmumu no normas, ir netiešs apstiprinājums tam, ka trešās valstīs pastāv spīdzināšanas prakse, un līdz ar to tas ir pretrunā ar ES pienākumiem, ko nosaka “Pamatnostādnes ES politikai attiecībā uz spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi vai sodiem”, kuras Padome pieņēma 2001. gada 9. aprīlī; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka diplomātiskais nodrošinājums, ciktāl tas pieprasa izņēmumu no normas, ir netiešs apstiprinājums tam, ka trešās valstīs pastāv spīdzināšanas prakse, un līdz ar to tas ir pretrunā ar ES pienākumiem, ko nosaka “Pamatnostādnes ES politikai attiecībā uz spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi vai sodiem”, kuras Padome pieņēma 2001. gada 9. aprīlī;

| 12. | pauž satraukumu par liecību, ko pagaidu komitejai ir sniedzis Kanādas pilsonis Maher Arar, kuru ASV varas iestādes arestēja, CIP pārvietoja, izmantojot Eiropas lidostu, un divpadsmit mēnešus turēja apcietinājumā Sīrijā, kur viņš bija pakļauts spīdzināšanai; tajā pašā laikā atzīmē ASV juridiskā padomnieka J. Bellinger apgalvojumu, kuru viņš izteica pagaidu komitejas vizītes laikā ASV, ka Arar lieta tika risināta saskaņā ar ASV imigrācijas un muitas likumiem un tā nav saistīta ar iespējamo pārsūtīšanu; |
| --- | --- |

12.

pauž satraukumu par liecību, ko pagaidu komitejai ir sniedzis Kanādas pilsonis Maher Arar, kuru ASV varas iestādes arestēja, CIP pārvietoja, izmantojot Eiropas lidostu, un divpadsmit mēnešus turēja apcietinājumā Sīrijā, kur viņš bija pakļauts spīdzināšanai; tajā pašā laikā atzīmē ASV juridiskā padomnieka J. Bellinger apgalvojumu, kuru viņš izteica pagaidu komitejas vizītes laikā ASV, ka Arar lieta tika risināta saskaņā ar ASV imigrācijas un muitas likumiem un tā nav saistīta ar iespējamo pārsūtīšanu;

| 13. | pauž nopietnas bažas, ka līdz šim viss pagaidu komitejas darbs, šķiet, norāda, ka Eiropas gaisa telpu un lidostas ir izmantojuši CIP frontālie uzņēmumi, lai apietu juridiskās saistības, kādas valsts gaisa flotei nosaka Čikāgas Konvencija, tādējādi ļaujot par terorismu aizdomās turamās personas nelegāli pārvietot CIP vai ASV militārpersonu uzraudzībā, vai uz citām valstīm (tostarp Ēģipti, Jordānu, Sīriju un Afganistānu), kuras bieži nopratināšanās izmanto spīdzināšanu, kā to atzinusi pati ASV valdība (12), |
| --- | --- |

13.

pauž nopietnas bažas, ka līdz šim viss pagaidu komitejas darbs, šķiet, norāda, ka Eiropas gaisa telpu un lidostas ir izmantojuši CIP frontālie uzņēmumi, lai apietu juridiskās saistības, kādas valsts gaisa flotei nosaka Čikāgas Konvencija, tādējādi ļaujot par terorismu aizdomās turamās personas nelegāli pārvietot CIP vai ASV militārpersonu uzraudzībā, vai uz citām valstīm (tostarp Ēģipti, Jordānu, Sīriju un Afganistānu), kuras bieži nopratināšanās izmanto spīdzināšanu, kā to atzinusi pati ASV valdība (12),

| 14. | atzīmē, ka pagaidu komiteja līdz šim nav ieguvusi pierādījumus vai liecības slepeno cietumu pastāvēšanai Eiropas Savienībā; taču uzskata, ka turpmākajos mēnešos pagaidu komitejas darbība tiks pastiprināti pievērsta šim jautājumam; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka pagaidu komiteja līdz šim nav ieguvusi pierādījumus vai liecības slepeno cietumu pastāvēšanai Eiropas Savienībā; taču uzskata, ka turpmākajos mēnešos pagaidu komitejas darbība tiks pastiprināti pievērsta šim jautājumam;

| 15. | atzinīgi vērtē ASV kongresa tūlītējo un efektīvo reakciju, ieviešot McCain grozījumu, kura nolūks bija nodrošināt par terora aktu veikšanu aizdomās turēto personu labāku aizsardzību pret valsts aģentūru nelikumīgu rīcību; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē ASV kongresa tūlītējo un efektīvo reakciju, ieviešot McCain grozījumu, kura nolūks bija nodrošināt par terora aktu veikšanu aizdomās turēto personu labāku aizsardzību pret valsts aģentūru nelikumīgu rīcību;

Par iespējamību, ka dalībvalstis, pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis ar rīcību vai bezdarbību ir iesaistītas apcietināšanā, nolaupīšanā, ārkārtas pārsūtīšanā un turēšanā slepenā apcietinājumā vai arī kļuvušas par šādas rīcības līdzdalībniecēm

| 16. | uzskata par neticamu, ka dažu Eiropas valstu valdības nebūtu zinājušas par darbībām, kuras saistītas ar ārkārtas pārsūtīšanu, kas notika to teritorijā; jo īpaši, uzskata par absolūti neticamu, ka vairāki simti lidojumu virs vairāku dalībvalstu gaisa telpas un līdzīgs lidmašīnu nosēšanās un pacelšanās skaits Eiropas lidostās būtu varējis notikt bez slepeno dienestu vai izlūkdienestu ziņas un šo dienestu vadošajām amatpersonām netiekot vismaz iztaujātām par saistību starp šiem lidojumiem un ārkārtas pārsūtīšanas praksi; atzīmē, ka šo pieņēmuma apstiprina fakts, ka vadošās ASV administrācijas amatpersonas vienmēr ir apgalvojušas, ka rīkojas, neaizskarot Eiropas valstu nacionālo suverenitāti; |
| --- | --- |

16.

uzskata par neticamu, ka dažu Eiropas valstu valdības nebūtu zinājušas par darbībām, kuras saistītas ar ārkārtas pārsūtīšanu, kas notika to teritorijā; jo īpaši, uzskata par absolūti neticamu, ka vairāki simti lidojumu virs vairāku dalībvalstu gaisa telpas un līdzīgs lidmašīnu nosēšanās un pacelšanās skaits Eiropas lidostās būtu varējis notikt bez slepeno dienestu vai izlūkdienestu ziņas un šo dienestu vadošajām amatpersonām netiekot vismaz iztaujātām par saistību starp šiem lidojumiem un ārkārtas pārsūtīšanas praksi; atzīmē, ka šo pieņēmuma apstiprina fakts, ka vadošās ASV administrācijas amatpersonas vienmēr ir apgalvojušas, ka rīkojas, neaizskarot Eiropas valstu nacionālo suverenitāti;

| 17. | tāpat uzskata par neticamu, ņemot vērā tiesu izmeklēšanu rezultātus, kā arī uzklausītās liecības un pārbaudītos dokumentus, ka Ēģiptes pilsoņa Abu Omar izvešana no Milānas, ko veica CIP aģenti 2003. gada 17. februārī, tālāk pārvedot viņu uz Aviano, bet vēlāk uz Ramstein, varētu būt organizēta un īstenota bez Itālijas varas iestāžu vai drošības dienestu iepriekšējas informētības; |
| --- | --- |

17.

tāpat uzskata par neticamu, ņemot vērā tiesu izmeklēšanu rezultātus, kā arī uzklausītās liecības un pārbaudītos dokumentus, ka Ēģiptes pilsoņa Abu Omar izvešana no Milānas, ko veica CIP aģenti 2003. gada 17. februārī, tālāk pārvedot viņu uz Aviano, bet vēlāk uz Ramstein, varētu būt organizēta un īstenota bez Itālijas varas iestāžu vai drošības dienestu iepriekšējas informētības;

| 18. | aicina Itālijas valdību, pieņemot, ka apstākļi, kas veicināja iepriekšējā lēmuma pieņemšanu, vairs nav spēkā, censties izdot 22 CIP aģentus, kas bija iesaistīti Abu Omar aizvešanā, lai palīdzētu turpmākajā tiesas procesā un veicinātu patiesības noskaidrošanu; |
| --- | --- |

18.

aicina Itālijas valdību, pieņemot, ka apstākļi, kas veicināja iepriekšējā lēmuma pieņemšanu, vairs nav spēkā, censties izdot 22 CIP aģentus, kas bija iesaistīti Abu Omar aizvešanā, lai palīdzētu turpmākajā tiesas procesā un veicinātu patiesības noskaidrošanu;

| 19. | Nosoda CIP veikto Vācijas pilsoņa Khaled el Masri aizvešanu — viņu turēja Afganistānā no 2004. gada janvāra līdz maijam un pakļāva pazemojošai un necilvēcīgai attieksmei; atzīmē, ka pastāv aizdomas, kas vēl nav izkliedētas, par to, ka pirms tam — no 2003. gada 31. decembra līdz 2004. gada 23. janvārim — Khaled el Masri tika nelikumīgi turēts bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un no turienes pārsūtīts uz Afganistānu 2004. gada 23.-24. janvārī; uzskata bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas veiktos pasākumus šīs lietas izmeklēšanā par neatbilstīgiem; |
| --- | --- |

19.

Nosoda CIP veikto Vācijas pilsoņa Khaled el Masri aizvešanu — viņu turēja Afganistānā no 2004. gada janvāra līdz maijam un pakļāva pazemojošai un necilvēcīgai attieksmei; atzīmē, ka pastāv aizdomas, kas vēl nav izkliedētas, par to, ka pirms tam — no 2003. gada 31. decembra līdz 2004. gada 23. janvārim — Khaled el Masri tika nelikumīgi turēts bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un no turienes pārsūtīts uz Afganistānu 2004. gada 23.-24. janvārī; uzskata bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas veiktos pasākumus šīs lietas izmeklēšanā par neatbilstīgiem;

| 20. | atzinīgi vērtē parlamentāro izmeklēšanu Vācijas Bundestāgā un gaida tā izmeklēšanas komitejas galīgos rezultātus; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē parlamentāro izmeklēšanu Vācijas Bundestāgā un gaida tā izmeklēšanas komitejas galīgos rezultātus;

| 21. | uzsver vajadzību pēc ES pretterorisma pasākumu demokrātiskākas un tiesiskākas pārbaudes; uzskata, ka Padomes darba grupai cīņā pret terorismu savās sanāksmēs sistemātiski jāpievēršas cilvēktiesību aizsardzībai un katru gadu jāpublicē ziņojums par šo jautājumu; |
| --- | --- |

21.

uzsver vajadzību pēc ES pretterorisma pasākumu demokrātiskākas un tiesiskākas pārbaudes; uzskata, ka Padomes darba grupai cīņā pret terorismu savās sanāksmēs sistemātiski jāpievēršas cilvēktiesību aizsardzībai un katru gadu jāpublicē ziņojums par šo jautājumu;

| 22. | aicina nākamo Pamattiesību aģentūru pievērst īpašu uzmanību lietām, kas saistītas ar personu, kuras tiek turētas aizdomās par terorismu, izdošanu no dalībvalstīm uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

22.

aicina nākamo Pamattiesību aģentūru pievērst īpašu uzmanību lietām, kas saistītas ar personu, kuras tiek turētas aizdomās par terorismu, izdošanu no dalībvalstīm uz trešām valstīm;

| 23. | pauž nožēlu par to, ka Zviedrijas valsts 2001. gada 18. decembrī Brommas lidostā atteicās no tiesību aizsardzības kontroles, izpildot valdības lēmumu izraidīt divus Ēģiptes pilsoņus, Mohammed Al Zary un Ahmed Agiza, un ļaujot ASV slepenpolicistiem īstenot valsts varu Zviedrijas teritorijā, kas saskaņā ar Zviedrijas galvenā parlamentārā ombuda atzinumu ir pretrunā ar Zviedrijas likumiem; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par to, ka Zviedrijas valsts 2001. gada 18. decembrī Brommas lidostā atteicās no tiesību aizsardzības kontroles, izpildot valdības lēmumu izraidīt divus Ēģiptes pilsoņus, Mohammed Al Zary un Ahmed Agiza, un ļaujot ASV slepenpolicistiem īstenot valsts varu Zviedrijas teritorijā, kas saskaņā ar Zviedrijas galvenā parlamentārā ombuda atzinumu ir pretrunā ar Zviedrijas likumiem;

| 24. | pauž nožēlu par to, ka Ēģiptes pilsoņu Mohammed Al Zary un Ahmed Agiza izraidīšana, ko Zviedrija veica 2001. gadā, pamatojās tikai uz Ēģiptes valdības diplomātisko nodrošinājumu, kas nenodrošināja efektīvu aizsardzību pret spīdzināšanu; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par to, ka Ēģiptes pilsoņu Mohammed Al Zary un Ahmed Agiza izraidīšana, ko Zviedrija veica 2001. gadā, pamatojās tikai uz Ēģiptes valdības diplomātisko nodrošinājumu, kas nenodrošināja efektīvu aizsardzību pret spīdzināšanu;

| 25. | prasa, lai izmeklēšana tiktu turpināta nolūkā noskaidrot to ASV militārpersonu lomu, kas bija NATO vadīto stabilizācijas spēku (SFOR) sastāvā, veicot sešu Bosnijas pilsoņu un/vai Alžīrijas izcelsmes rezidentu izvešanu un pārsūtīšanu uz Gvantanamo līci pretēji Bosnijas un Hercogovinas Cilvēktiesību palātas saistošajam starpposma lēmumam un neņemot vērā Bosnijas Augstākās tiesas lēmumu atbrīvot aizdomās turamos, kā to liecina ANO speciālkorespondents spīdzināšanas jautājumos Manfred Nowak, kurš tajā laikā bija Bosnijas un Hercogovinas Cilvēktiesību palātas loceklis; aicina turpmāk noskaidrot Bosnijas valdības iespējamo lomu šajā lietā; uzsver nepieciešamību iegūt vairāk informācijas par NATO un ANO Starptautiskās Policijas darba grupas (IPTF) saistību šajā sakarā; |
| --- | --- |

25.

prasa, lai izmeklēšana tiktu turpināta nolūkā noskaidrot to ASV militārpersonu lomu, kas bija NATO vadīto stabilizācijas spēku (SFOR) sastāvā, veicot sešu Bosnijas pilsoņu un/vai Alžīrijas izcelsmes rezidentu izvešanu un pārsūtīšanu uz Gvantanamo līci pretēji Bosnijas un Hercogovinas Cilvēktiesību palātas saistošajam starpposma lēmumam un neņemot vērā Bosnijas Augstākās tiesas lēmumu atbrīvot aizdomās turamos, kā to liecina ANO speciālkorespondents spīdzināšanas jautājumos Manfred Nowak, kurš tajā laikā bija Bosnijas un Hercogovinas Cilvēktiesību palātas loceklis; aicina turpmāk noskaidrot Bosnijas valdības iespējamo lomu šajā lietā; uzsver nepieciešamību iegūt vairāk informācijas par NATO un ANO Starptautiskās Policijas darba grupas (IPTF) saistību šajā sakarā;

| 26. | uzstāj, ka jāturpina izmeklēšana, lai noskaidrotu slepenu ieslodzījuma vietu atrašanos Kosovā un iespējamo Kosovas spēku (KFOR) līdzdalību aizdomās par terorismu turēto personu nelikumīgā apcietināšanā; |
| --- | --- |

26.

uzstāj, ka jāturpina izmeklēšana, lai noskaidrotu slepenu ieslodzījuma vietu atrašanos Kosovā un iespējamo Kosovas spēku (KFOR) līdzdalību aizdomās par terorismu turēto personu nelikumīgā apcietināšanā;

| 27. | ierosina uzaicināt NATO ģenerālsekretāru uz pagaidu komitejas uzklausīšanu, lai cita starpā noskaidrotu iespējamo SFOR un KFOR spēku līdzdalību aizdomās par terorismu turamo personu nelikumīgajos arestos, nodošanā un ieslodzīšanā cietumos; |
| --- | --- |

27.

ierosina uzaicināt NATO ģenerālsekretāru uz pagaidu komitejas uzklausīšanu, lai cita starpā noskaidrotu iespējamo SFOR un KFOR spēku līdzdalību aizdomās par terorismu turamo personu nelikumīgajos arestos, nodošanā un ieslodzīšanā cietumos;

| 28. | atgādina dalībvalstīm, ka atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksei valstīm ir pozitīvi pienākumi saskaņā gan ar materiālo tiesību normām, gan civilprocesa likumiem, un ka tām ir jāveic likumdošanas pasākumi, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus savā valstī, kā arī jāveic iespējamo pārkāpumu izmeklēšana un jāsoda atbildīgie par šiem pārkāpumiem gadījumos, kad tādi ir notikuši; turpmāk atzīmē, ka Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pārkāpumu gadījumā dalībvalstis var tikt pakļautas atbildībai par šo savu pozitīvu pienākumu nepildīšanu; šai sakarā uzsver, ka dalībvalstīm ir pienākums veikt izmeklēšanas, lai noskaidrotu, vai šīs valstis pašas vai trešās valstis, tieši vai netieši sadarbojoties ar šīm valstīm, ir izmantojušas šo valstu teritoriju un gaisa telpu, veicot cilvēktiesību pārkāpumus, un ka dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie likumdošanas pasākumi, lai novērstu šādu pārkāpumu atkārtošanās iespēju; |
| --- | --- |

28.

atgādina dalībvalstīm, ka atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksei valstīm ir pozitīvi pienākumi saskaņā gan ar materiālo tiesību normām, gan civilprocesa likumiem, un ka tām ir jāveic likumdošanas pasākumi, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus savā valstī, kā arī jāveic iespējamo pārkāpumu izmeklēšana un jāsoda atbildīgie par šiem pārkāpumiem gadījumos, kad tādi ir notikuši; turpmāk atzīmē, ka Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pārkāpumu gadījumā dalībvalstis var tikt pakļautas atbildībai par šo savu pozitīvu pienākumu nepildīšanu; šai sakarā uzsver, ka dalībvalstīm ir pienākums veikt izmeklēšanas, lai noskaidrotu, vai šīs valstis pašas vai trešās valstis, tieši vai netieši sadarbojoties ar šīm valstīm, ir izmantojušas šo valstu teritoriju un gaisa telpu, veicot cilvēktiesību pārkāpumus, un ka dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie likumdošanas pasākumi, lai novērstu šādu pārkāpumu atkārtošanās iespēju;

Par spīdzināšanas izmantošanu

| 29. | uzsver, ka spīdzināšanas vai cietsirdīgas, necilvēcīgas un pazemojošas attieksmes aizliegums, kā to nosaka ANO Konvencija pret spīdzināšanu, ir absolūts un nepieļauj nekādus izņēmumus kara vai kara draudu, nestabilas vietējās politiskās situācijas vai jebkādā citādā ārkārtas situācijā; atgādina, ka apcietinājumā turēšanas bez saziņas tiesībām, izvešanas vai ārkārtas pārvietošanas gadījumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, jo īpaši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. un 5. pantu, ir cilvēktiesību pārkāpumi, sevišķi tāpēc, ka šāda darbība ir saistīta ar spīdzināšanu vai nehumānu un pazemojošu attieksmi; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka spīdzināšanas vai cietsirdīgas, necilvēcīgas un pazemojošas attieksmes aizliegums, kā to nosaka ANO Konvencija pret spīdzināšanu, ir absolūts un nepieļauj nekādus izņēmumus kara vai kara draudu, nestabilas vietējās politiskās situācijas vai jebkādā citādā ārkārtas situācijā; atgādina, ka apcietinājumā turēšanas bez saziņas tiesībām, izvešanas vai ārkārtas pārvietošanas gadījumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, jo īpaši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. un 5. pantu, ir cilvēktiesību pārkāpumi, sevišķi tāpēc, ka šāda darbība ir saistīta ar spīdzināšanu vai nehumānu un pazemojošu attieksmi;

| 30. | atzīst, ka vēlme izmantot ziņas, kas iegūtas spīdzināšanas rezultātā, veido pašlaik pastāvošās ārkārtas pārsūtīšanas programmas raison d'être; atgādina, ka informācija vai atzīšanās, kas iegūta spīdzināšanas vai cietsirdīgas, necilvēcīgas un pazemojošas attieksmes rezultātā, nekādos apstākļos nevar tikt uzskatīta par likumīgu liecību, kā to nosaka ANO konvencija pret spīdzināšanu, kā arī nevar tikt izmantota jebkādā citādā veidā; vairākkārt atkārto vispārpastāvošo skepticismu attiecībā uz to atzīšanos uzticamību, kas panāktas spīdzināšanas rezultātā, un to nozīmi terorisma profilaksē un apkarošanā, kā cita starpā to liecināja bijušais Lielbritānijas vēstnieks Uzbekistānā Craig Murray, kurš pagaidu komitejas uzklausīšanā arī konstatēja, ka spīdzināšana tika veikta pēc ASV izlūkošanas pavēles, un ka vairāki Eiropas valstu vēstnieki Uzbekistānā zināja par šo praksi; uzskata, ka pagaidu komitejai īpaši rūpīgi jāizpēta šis jautājums; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka vēlme izmantot ziņas, kas iegūtas spīdzināšanas rezultātā, veido pašlaik pastāvošās ārkārtas pārsūtīšanas programmas raison d'être; atgādina, ka informācija vai atzīšanās, kas iegūta spīdzināšanas vai cietsirdīgas, necilvēcīgas un pazemojošas attieksmes rezultātā, nekādos apstākļos nevar tikt uzskatīta par likumīgu liecību, kā to nosaka ANO konvencija pret spīdzināšanu, kā arī nevar tikt izmantota jebkādā citādā veidā; vairākkārt atkārto vispārpastāvošo skepticismu attiecībā uz to atzīšanos uzticamību, kas panāktas spīdzināšanas rezultātā, un to nozīmi terorisma profilaksē un apkarošanā, kā cita starpā to liecināja bijušais Lielbritānijas vēstnieks Uzbekistānā Craig Murray, kurš pagaidu komitejas uzklausīšanā arī konstatēja, ka spīdzināšana tika veikta pēc ASV izlūkošanas pavēles, un ka vairāki Eiropas valstu vēstnieki Uzbekistānā zināja par šo praksi; uzskata, ka pagaidu komitejai īpaši rūpīgi jāizpēta šis jautājums;

| 31. | neatlaidīgi aicina dalībvalstis, kā arī pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis stingri ievērot Apvienoto Nāciju Spīdzināšanas novēršanas konvencijas 3. pantu un īpaši nerepatriēšanas principu, saskaņā ar kuru “neviena dalībvalsts neizraida, nerepatriē un neizdod citai valstij kādu personu, ja ir pamatotas aizdomas, ka tā varētu tikt spīdzināta”; aicina arī ASV pārskatīt nerepatriēšanas principa interpretāciju, lai to saskaņotu ar 3. pantā sniegto formulējumu; |
| --- | --- |

31.

neatlaidīgi aicina dalībvalstis, kā arī pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis stingri ievērot Apvienoto Nāciju Spīdzināšanas novēršanas konvencijas 3. pantu un īpaši nerepatriēšanas principu, saskaņā ar kuru “neviena dalībvalsts neizraida, nerepatriē un neizdod citai valstij kādu personu, ja ir pamatotas aizdomas, ka tā varētu tikt spīdzināta”; aicina arī ASV pārskatīt nerepatriēšanas principa interpretāciju, lai to saskaņotu ar 3. pantā sniegto formulējumu;

| 32. | prasa dalībvalstīm pilnīgi noraidīt paļaušanos uz diplomātisko nodrošinājumu pret spīdzināšanu, kā to iesaka Manfred Nowak; |
| --- | --- |

32.

prasa dalībvalstīm pilnīgi noraidīt paļaušanos uz diplomātisko nodrošinājumu pret spīdzināšanu, kā to iesaka Manfred Nowak;

| 33. | prasa Padomei pieņemt kopēju nostāju pret dalībvalstu izmantoto diplomātisko nodrošinājumu no trešām valstīm, ja pastāv pamatotas aizdomas par to, ka personas var tikt pakļautas spīdzināšanas vai necilvēcīgas attieksmes riskam; |
| --- | --- |

33.

prasa Padomei pieņemt kopēju nostāju pret dalībvalstu izmantoto diplomātisko nodrošinājumu no trešām valstīm, ja pastāv pamatotas aizdomas par to, ka personas var tikt pakļautas spīdzināšanas vai necilvēcīgas attieksmes riskam;

Par Eiropas gaisa telpas un lidostu izmantošanu CIP vajadzībām

| 34. | uzskata, ka daudzos gaisa flotes lidaparātu, kas pieder vai ko īrē CIP, lidojumos dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu gaisa telpā un lidostās ir atkārtoti pārkāpta Čikāgas Konvencija, jo netika ievērotas saistības iegūt atļauju, kā to nosaka konvencijas 3. pants; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka daudzos gaisa flotes lidaparātu, kas pieder vai ko īrē CIP, lidojumos dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu gaisa telpā un lidostās ir atkārtoti pārkāpta Čikāgas Konvencija, jo netika ievērotas saistības iegūt atļauju, kā to nosaka konvencijas 3. pants;

| 35. | izsaka nožēlu par faktu, ka neviena dalībvalsts, pievienošanās sarunvalsts vai kandidātvalsts nav pieņēmusi procedūru, saskaņā ar kuru ir jāpārbauda, vai civilām vajadzībām paredzētie lidaparāti netiek izmantoti mērķiem, kas ir pretrunā ar starptautiski atzītām normām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

35.

izsaka nožēlu par faktu, ka neviena dalībvalsts, pievienošanās sarunvalsts vai kandidātvalsts nav pieņēmusi procedūru, saskaņā ar kuru ir jāpārbauda, vai civilām vajadzībām paredzētie lidaparāti netiek izmantoti mērķiem, kas ir pretrunā ar starptautiski atzītām normām cilvēktiesību jomā;

| 36. | uzskata, ka Eiropas Savienības tiesību akti par vienotām Eiropas debesīm, valstu gaisa telpas izmantošanu, kontroli un pārvaldību, dalībvalstu lidostu un Eiropas pārvadātāju izmantošanu ir izteikti nepilnīgi; uzsver nepieciešamību noteikt jaunas valstu, Eiropas un starptautiskās normas; aicina Komisiju nekavējoties uzlabot tiesību aktus, ierosinot tādas direktīvas priekšlikumu, kuras mērķis būtu valstu tiesību aktu saskaņošana; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka Eiropas Savienības tiesību akti par vienotām Eiropas debesīm, valstu gaisa telpas izmantošanu, kontroli un pārvaldību, dalībvalstu lidostu un Eiropas pārvadātāju izmantošanu ir izteikti nepilnīgi; uzsver nepieciešamību noteikt jaunas valstu, Eiropas un starptautiskās normas; aicina Komisiju nekavējoties uzlabot tiesību aktus, ierosinot tādas direktīvas priekšlikumu, kuras mērķis būtu valstu tiesību aktu saskaņošana;

| 37. | aicina Komisiju sniegt ieteikumus dalībvalstīm attiecībā uz to, kā uzlabot pārraudzības standartus, ko piemēro privāti nofraktētu gaisa kuģu lidojumiem, kas izmanto ES lidostas un gaisa telpu; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju sniegt ieteikumus dalībvalstīm attiecībā uz to, kā uzlabot pārraudzības standartus, ko piemēro privāti nofraktētu gaisa kuģu lidojumiem, kas izmanto ES lidostas un gaisa telpu;

| 38. | uzskata par vajadzīgu noskaidrot 2003. gada 22. janvārī Atēnās parafētā līguma būtību, kurā ir runa par “lielāku Eiropas tranzīta iespēju izmantošanu, lai atbalstītu kriminālnoziedznieku vai nepieņemamu ārvalstnieku atgriešanos”; |
| --- | --- |

38.

uzskata par vajadzīgu noskaidrot 2003. gada 22. janvārī Atēnās parafētā līguma būtību, kurā ir runa par “lielāku Eiropas tranzīta iespēju izmantošanu, lai atbalstītu kriminālnoziedznieku vai nepieņemamu ārvalstnieku atgriešanos”;

| 39. | uzskata par vajadzīgu noteikt, kā ASV slepenie dienesti faktiski ir izmantojuši gaisa telpu, civilās un militārās lidostas un NATO un ASV bāzes; |
| --- | --- |

39.

uzskata par vajadzīgu noteikt, kā ASV slepenie dienesti faktiski ir izmantojuši gaisa telpu, civilās un militārās lidostas un NATO un ASV bāzes;

| 40. | uzskata par vajadzīgu noskaidrot, vai ir kādi pierādījumi, kas apstiprina to, ka dažās Eiropas valstīs ir darbojušies slepeni cietumi, kā tas ir atzīts par iespējamu vairākos žurnālistu un autoritatīvu nevalstisko organizāciju veiktajos pētījumos; |
| --- | --- |

40.

uzskata par vajadzīgu noskaidrot, vai ir kādi pierādījumi, kas apstiprina to, ka dažās Eiropas valstīs ir darbojušies slepeni cietumi, kā tas ir atzīts par iespējamu vairākos žurnālistu un autoritatīvu nevalstisko organizāciju veiktajos pētījumos;

Par pagaidu komitejas līdz šim veiktajām oficiālajām vizītēm

| 41. | uzskata, ka divas oficiālās delegācijas uz bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un ASV ir bijušās ļoti nozīmīgas informācijas sniedzējas pagaidu komitejas darbā, kā arī ļāvušas tiešā veidā noskaidrot gan politisko iestāžu sniegto skaidrojumu par attiecīgajiem notikumiem, gan arī uzzināt pilsoniskās sabiedrības viedokli šajā sakarā; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka divas oficiālās delegācijas uz bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un ASV ir bijušās ļoti nozīmīgas informācijas sniedzējas pagaidu komitejas darbā, kā arī ļāvušas tiešā veidā noskaidrot gan politisko iestāžu sniegto skaidrojumu par attiecīgajiem notikumiem, gan arī uzzināt pilsoniskās sabiedrības viedokli šajā sakarā;

| 42. | nosoda to, ka Vācijas pilsonis Khalid El-Masri 2004. gadā vairāk nekā četrus mēnešus tika nelikumīgi turēts Afganistānā; pauž nožēlu par FYROM iestāžu nevēlēšanos apstiprināt to, ka El-Masri bijis Skopjē un, iespējams, ticis turēts tur līdz viņa pārsūtīšanai uz Afganistānu, ko veica CIP aģenti; |
| --- | --- |

42.

nosoda to, ka Vācijas pilsonis Khalid El-Masri 2004. gadā vairāk nekā četrus mēnešus tika nelikumīgi turēts Afganistānā; pauž nožēlu par FYROM iestāžu nevēlēšanos apstiprināt to, ka El-Masri bijis Skopjē un, iespējams, ticis turēts tur līdz viņa pārsūtīšanai uz Afganistānu, ko veica CIP aģenti;

| 43. | pauž nožēlu par to, cik ierobežoti ASV valdība interpretē konvenciju pret spīdzināšanu un īpaši aizliegumu veikt jebkādas pārsūtīšanas, kas varētu novest pie tā, ka izdotie ieslodzītie tiek pakļauti spīdzināšanas, cietsirdīgas vai necilvēcīgas attieksmes riskam; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu par to, cik ierobežoti ASV valdība interpretē konvenciju pret spīdzināšanu un īpaši aizliegumu veikt jebkādas pārsūtīšanas, kas varētu novest pie tā, ka izdotie ieslodzītie tiek pakļauti spīdzināšanas, cietsirdīgas vai necilvēcīgas attieksmes riskam;

Par turpmākajiem pagaidu komitejas pienākumiem

| 44. | konstatē, ka ir nepieciešams turpināt pagaidu komitejas darbu un padziļināt attiecīgo notikumu pārbaudi, lai noteiktu, vai viena vai vairākas no dalībvalstīm ir pārkāpušas Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu; uzsver arī, ka iespējams paplašināt izmeklēšanu, to veicot arī attiecībā uz šajā rezolūcijā tieši neminētiem notikumiem un valstīm; |
| --- | --- |

44.

konstatē, ka ir nepieciešams turpināt pagaidu komitejas darbu un padziļināt attiecīgo notikumu pārbaudi, lai noteiktu, vai viena vai vairākas no dalībvalstīm ir pārkāpušas Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu; uzsver arī, ka iespējams paplašināt izmeklēšanu, to veicot arī attiecībā uz šajā rezolūcijā tieši neminētiem notikumiem un valstīm;

| 45. | tādēļ nolemj, ka pagaidu komitejai darbs jāturpina visu tās reglamentā noteikto pilnvaru laiku — 12 mēnešus, neskarot reglamenta 175. panta noteikumus par iespējamo pagarinājumu; |
| --- | --- |

45.

tādēļ nolemj, ka pagaidu komitejai darbs jāturpina visu tās reglamentā noteikto pilnvaru laiku — 12 mēnešus, neskarot reglamenta 175. panta noteikumus par iespējamo pagarinājumu;

| 46. | uzskata, ka pēc iespējas ātrāk jāuzsāk gatavošanās tiesību aktu izstrādei Eiropas Savienības un Eiropas Padomes līmenī, lai nodrošinātu atbilstošu to personu juridisku aizsardzību, kas ir pakļautas dalībvalstu jurisdikcijai, un lai nodrošinātu efektīvu drošības dienestu parlamentāro kontroli gan valsts, gan Eiropas līmenī; šajā sakarā uzskata, ka ir svarīgi izveidot Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un nodrošināt tās darbību; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka pēc iespējas ātrāk jāuzsāk gatavošanās tiesību aktu izstrādei Eiropas Savienības un Eiropas Padomes līmenī, lai nodrošinātu atbilstošu to personu juridisku aizsardzību, kas ir pakļautas dalībvalstu jurisdikcijai, un lai nodrošinātu efektīvu drošības dienestu parlamentāro kontroli gan valsts, gan Eiropas līmenī; šajā sakarā uzskata, ka ir svarīgi izveidot Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un nodrošināt tās darbību;

| 47. | pauž nožēlu par acīmredzami atšķirīgo pieeju, kas līdz šim vērojama Amerikas un Eiropas normatīvajos modeļos attiecībā uz komitejas darbības sfērā ietilpstošajiem jautājumiem; taču atzīst, ka starptautiskais terorisms ir viens no galvenajiem draudiem ES un starptautiskās sabiedrības drošībai un stabilitātei kopumā un ka šos draudus legāli var apkarot tikai ciešā sadarbībā ar ASV, uzsver neatliekamo vajadzību starptautiskajos tiesību aktos nepārprotami aizliegt ārkārtas pārsūtīšanu un Eiropas iestādēm vienoties par kopēju nostāju šajā jautājumā un to risināt kopā ar attiecīgajām trešām valstīm; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu par acīmredzami atšķirīgo pieeju, kas līdz šim vērojama Amerikas un Eiropas normatīvajos modeļos attiecībā uz komitejas darbības sfērā ietilpstošajiem jautājumiem; taču atzīst, ka starptautiskais terorisms ir viens no galvenajiem draudiem ES un starptautiskās sabiedrības drošībai un stabilitātei kopumā un ka šos draudus legāli var apkarot tikai ciešā sadarbībā ar ASV, uzsver neatliekamo vajadzību starptautiskajos tiesību aktos nepārprotami aizliegt ārkārtas pārsūtīšanu un Eiropas iestādēm vienoties par kopēju nostāju šajā jautājumā un to risināt kopā ar attiecīgajām trešām valstīm;

| 48. | uzskata, ka pagaidu komitejai, beidzot darbību, būtu jānorāda principi, kas jāņem vērā, īpaši attiecībā uz:






  — | vajadzību pēc ES iekšējiem uzraudzības pasākumiem, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro savas cilvēktiesību saistības attiecībā uz jaunajiem likumiem par informācijas apmaiņu starp izlūkdienestiem; |
| --- | --- | --- |

48.

uzskata, ka pagaidu komitejai, beidzot darbību, būtu jānorāda principi, kas jāņem vērā, īpaši attiecībā uz:

—

vajadzību pēc ES iekšējiem uzraudzības pasākumiem, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro savas cilvēktiesību saistības attiecībā uz jaunajiem likumiem par informācijas apmaiņu starp izlūkdienestiem;

| — | nolīgumiem ar trešām valstīm un starptautiskām terorisma apkarošanas organizācijām; |
| --- | --- |

—

nolīgumiem ar trešām valstīm un starptautiskām terorisma apkarošanas organizācijām;

| — | nolīgumiem ar trešām valstīm saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, kuros galvenajam principam vienmēr jābūt cilvēktiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

—

nolīgumiem ar trešām valstīm saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, kuros galvenajam principam vienmēr jābūt cilvēktiesību ievērošanai;

| 49. | aicina Parlamenta Prezidiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai pagaidu komitejai dotu iespēju, ņemot vērā tās uzdevuma specifiku, pilnībā veikt tai uzticēto darbu un atļaut tai izmantot līdz darbības beigām visas nepieciešamās atkāpes no Parlamenta iekšējās darbības noteikumiem, īpaši attiecībā uz






  — | ekspertu skaitu, kuri tiek aicināti uz pagaidu komitejas organizētajām uzklausīšanām un kuru izdevumi tiek atlīdzināti, |
| --- | --- | --- |

49.

aicina Parlamenta Prezidiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai pagaidu komitejai dotu iespēju, ņemot vērā tās uzdevuma specifiku, pilnībā veikt tai uzticēto darbu un atļaut tai izmantot līdz darbības beigām visas nepieciešamās atkāpes no Parlamenta iekšējās darbības noteikumiem, īpaši attiecībā uz

—

ekspertu skaitu, kuri tiek aicināti uz pagaidu komitejas organizētajām uzklausīšanām un kuru izdevumi tiek atlīdzināti,

| — | pārvietošanās skaitliskiem ierobežojumiem un deputātu skaitu pagaidu komitejas oficiālo delegāciju kontekstā, |
| --- | --- |

—

pārvietošanās skaitliskiem ierobežojumiem un deputātu skaitu pagaidu komitejas oficiālo delegāciju kontekstā,

| — | pagaidu komitejas vadīto uzklausīšanu sēdes stenogrammu izstrādāšanu, kā arī šo stenogrammu tulkošanu to ES valstu valodās, kuras skar izmeklēšana; |
| --- | --- |

—

pagaidu komitejas vadīto uzklausīšanu sēdes stenogrammu izstrādāšanu, kā arī šo stenogrammu tulkošanu to ES valstu valodās, kuras skar izmeklēšana;

| 50. | atzinīgi vērtē Eiropas Padomes jo īpaši tās Tieslietu un cilvēktiesību komitejas referenta darbību, kā arī tās sadarbību ar pagaidu komiteju; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Eiropas Padomes jo īpaši tās Tieslietu un cilvēktiesību komitejas referenta darbību, kā arī tās sadarbību ar pagaidu komiteju;

| 51. | aicina Padomi un visus tās locekļus, bet it īpaši tās prezidentūru pilnībā atbalstīt pagaidu komitejas darbu saskaņā ar godīgas sadarbības principu, kā tas noteikts līgumos un Eiropas Kopienu Tiesas praksē; |
| --- | --- |

51.

aicina Padomi un visus tās locekļus, bet it īpaši tās prezidentūru pilnībā atbalstīt pagaidu komitejas darbu saskaņā ar godīgas sadarbības principu, kā tas noteikts līgumos un Eiropas Kopienu Tiesas praksē;

| 52. | aicina dalībvalstis ieņemt stingrāku nostāju attiecībā uz Gvantanamo līcī esošā aizturēšanas centra slēgšanu un uzņemties aktīvāku lomu, lai rastu risinājumu attiecībā uz tiem ieslodzītajiem, kuriem nav piemērota tiesvedība un kuri nevar atgriezties savā izcelsmes valstī vai valstī, kurā tie iepriekš dzīvojuši, jo viņi ir kļuvuši par bezvalstniekiem vai cieš no spīdzināšanas, vai citas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis ieņemt stingrāku nostāju attiecībā uz Gvantanamo līcī esošā aizturēšanas centra slēgšanu un uzņemties aktīvāku lomu, lai rastu risinājumu attiecībā uz tiem ieslodzītajiem, kuriem nav piemērota tiesvedība un kuri nevar atgriezties savā izcelsmes valstī vai valstī, kurā tie iepriekš dzīvojuši, jo viņi ir kļuvuši par bezvalstniekiem vai cieš no spīdzināšanas, vai citas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes;

| 53. | mudina dalībvalstis nodrošināt visiem Eiropas pilsoņiem un bijušajiem ES iedzīvotājiem, kas pašlaik ir ieslodzīti Gvantanamo, visu vajadzīgo atbalstu un palīdzību, jo īpaši juridisku palīdzību; |
| --- | --- |

53.

mudina dalībvalstis nodrošināt visiem Eiropas pilsoņiem un bijušajiem ES iedzīvotājiem, kas pašlaik ir ieslodzīti Gvantanamo, visu vajadzīgo atbalstu un palīdzību, jo īpaši juridisku palīdzību;

| 54. | mudina Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komiteju (CPT) darboties tā, lai nodrošinātu to, ka katra Eiropas Padomes dalībvalsts pilda saistības (13) informēt CPT par katru ieslodzījuma vietu savas valsts teritorijā un atļauj piekļūt šīm ieslodzījuma vietām; |
| --- | --- |

54.

mudina Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komiteju (CPT) darboties tā, lai nodrošinātu to, ka katra Eiropas Padomes dalībvalsts pilda saistības (13) informēt CPT par katru ieslodzījuma vietu savas valsts teritorijā un atļauj piekļūt šīm ieslodzījuma vietām;

| 55. | mudina Komisiju turpināt atbalstīt visus pagaidu komitejas veicamos darbus; |
| --- | --- |

55.

mudina Komisiju turpināt atbalstīt visus pagaidu komitejas veicamos darbus;

| 56. | atgādina, ka ļoti būtiski ir pilnvērtīgi sadarboties ar dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu, kandidātvalstu un partnervalstu parlamentiem, bet īpaši ar to valstu parlamentiem, kuras ir uzsākušas darbību tajā pašā jomā; |
| --- | --- |

56.

atgādina, ka ļoti būtiski ir pilnvērtīgi sadarboties ar dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu, kandidātvalstu un partnervalstu parlamentiem, bet īpaši ar to valstu parlamentiem, kuras ir uzsākušas darbību tajā pašā jomā;

*

- *

| 57. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu, kandidātvalstu un partnervalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei un Amerikas Savienoto Valstu valdībai un Kongresa abām palātām. |
| --- | --- |

57.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu, kandidātvalstu un partnervalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei un Amerikas Savienoto Valstu valdībai un Kongresa abām palātām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0529.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0012.

(3)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

(4)  Parlamenta ombuds, “A review of the enforcement by the Security Police of a Government decision to expel two Egyptian citizens”, atsauces Nr. 2169-2004 (2005. gada 22. maijs).

(5)  Zviedrijas parlaments, “The Swedish Government's handling of matters relating to expulsion to Egypt”, ziņojums Nr. 2005/06-KU2,

http://www.riksdagen.se/templates/R_PageExtended_7639.aspx.

(6)  Komitejas pret spīdzināšanu lēmums, paziņojums Nr. 233/2003, Ahmed Hussein Kamil Agiza/Zviedrija (2005. gada 20. maijs),

http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/MasterFrameView/3ef42bcd48fe9d9bc1257020005533ca?Opendocument.

(7)  Milānas Tiesa, Sezione Giudice per le indagini preliminari, atsauksmes Nr. 10838/05 R.G.N.R un 1966/05 R.G.GIP.

(8)  Ģenerālsekretāra ziņojums par viņa pilnvaru izmantošanu saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. pantu, ņemot vērā ziņojumus, kuros pieļauta varbūtība, ka ārzemju aģentūras arestējušas un nelikumīgi turējušas apcietinājumā, vai pārvietojušas, ierobežojot viņu brīvību, personas, īpaši tās, kas turamas aizdomās par iesaistīšanos terora aktos, vai musinājušas to darīt;

https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=SG/Inf%282006%295&Sector=secPrivateOffice&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=9999CC&BackColorIntranet=FFBB55&BackColorLogged=FFAC75.

(9)  http://www.coe.int/T/E/Com/Files/Events/2006-cia/annexes.asp.

(10)  Eiropas Padomes ģenerālsekretāra Terry Davis piezīme preses konferencē 2006. gada 12. aprīlī.

http://www.coe.int/T/E/Com/Files/PA-Sessions/April-2006/20060412_Speaking-notes_sg.asp.

(11)  http://www.venice.coe.int/docs/2006/CDL-AD%282006%29009-e.asp#_Toc130704767.

(12)  Sk. ASV Valsts departamenta valsts ziņojumus par cilvēktiesību praksi (2003).

(13)  Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu, CPT/Inf/C (2002) — Starasbūra, 26.XI.1987., 8. pants.

P6_TA(2006)0317

Bankas pārvedumu datu pārtveršana no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti

Eiropas Parlamenta rezolūcija par bankas pārvedumu datu pārtveršanu no SWIFT sistēmas, ko veikuši ASV slepenie dienesti

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108 par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108 par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi,

| — | ņemot vērā ES līguma 6. pantu un EK līguma 286. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 6. pantu un EK līguma 286. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

| — | ņemot vērā 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2),

| — | ņemot vērā priekšlikumu regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (KOM(2005)0343), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (KOM(2005)0343),

| — | ņemot vērā sūdzības, ko organizācija Privacy International iesniegusi datu aizsardzības un privātuma uzraudzības iestādēm 33 valstīs, minot, ka SWIFT pārskaitījumi ir veikti, neievērojot tiesisko kārtību, kas noteikta datu aizsardzības tiesību aktos, un ka dati izplatīti bez jebkāda juridiska pamata vai atļaujas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sūdzības, ko organizācija Privacy International iesniegusi datu aizsardzības un privātuma uzraudzības iestādēm 33 valstīs, minot, ka SWIFT pārskaitījumi ir veikti, neievērojot tiesisko kārtību, kas noteikta datu aizsardzības tiesību aktos, un ka dati izplatīti bez jebkāda juridiska pamata vai atļaujas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas un ASV plašsaziņas līdzekļi nesen informēja, ka pastāv teroristu finansējuma izsekošanas programma, kuru īsteno ASV administrācija un kuru sankcionējušas ASV varas iestādes, lai piekļūtu visiem finanšu datiem, kas uzglabāti SWIFT (Pasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) sistēmā - nozares kooperācija, kura atrodas Beļģijā un kuru veido vairāk nekā 8000 komercbanku un iestāžu 200 valstīs, to skaitā vairākas centrālās bankas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas un ASV plašsaziņas līdzekļi nesen informēja, ka pastāv teroristu finansējuma izsekošanas programma, kuru īsteno ASV administrācija un kuru sankcionējušas ASV varas iestādes, lai piekļūtu visiem finanšu datiem, kas uzglabāti SWIFT (Pasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) sistēmā - nozares kooperācija, kura atrodas Beļģijā un kuru veido vairāk nekā 8000 komercbanku un iestāžu 200 valstīs, to skaitā vairākas centrālās bankas;

| B. | tā kā SWIFT sistēmas informācija, kurai piekļuvušas ASV varas iestādes, attiecas uz tūkstošiem ES pilsoņu, jo Eiropas bankas SWIFT ziņojumu pārraides sistēmu izmanto naudas pārskaitījumiem starp bankām visā pasaulē un tā kā SWIFT sistēmā ik dienu notiek miljoniem pārskaitījumu un bankas darījumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā SWIFT sistēmas informācija, kurai piekļuvušas ASV varas iestādes, attiecas uz tūkstošiem ES pilsoņu, jo Eiropas bankas SWIFT ziņojumu pārraides sistēmu izmanto naudas pārskaitījumiem starp bankām visā pasaulē un tā kā SWIFT sistēmā ik dienu notiek miljoniem pārskaitījumu un bankas darījumu;

| C. | tā kā jebkura tādu datu nosūtīšana, kuri radīti ES teritorijā un kurus gatavojas izmantot ārpus ES teritorijas, ir vismaz pienācīgi jāizvērtē saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK; |
| --- | --- |

C.

tā kā jebkura tādu datu nosūtīšana, kuri radīti ES teritorijā un kurus gatavojas izmantot ārpus ES teritorijas, ir vismaz pienācīgi jāizvērtē saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK;

| D. | tā kā piekļuve SWIFT pārvaldītajiem datiem ļauj izsekot ne tikai pārvedumus, kas saistīti ar nelegālām darbībām, bet arī informācijai par personu un attiecīgo valstu ekonomisko darbību, un šī iespēja var būt cēlonis arī dažādiem plaša mēroga saimnieciskas un rūpnieciskas spiegošanas veidiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā piekļuve SWIFT pārvaldītajiem datiem ļauj izsekot ne tikai pārvedumus, kas saistīti ar nelegālām darbībām, bet arī informācijai par personu un attiecīgo valstu ekonomisko darbību, un šī iespēja var būt cēlonis arī dažādiem plaša mēroga saimnieciskas un rūpnieciskas spiegošanas veidiem;

| 1. | atgādina savu apņemšanos cīnīties pret terorismu un uzskata, ka jānodrošina pareizais līdzsvars starp drošības pasākumiem un pilsonisko brīvību un pamattiesību aizsardzību; pauž nopietnas bažas par to, ka ir izveidojusies situācija, kad biežāk tiek pārkāpti privātuma un datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

1.

atgādina savu apņemšanos cīnīties pret terorismu un uzskata, ka jānodrošina pareizais līdzsvars starp drošības pasākumiem un pilsonisko brīvību un pamattiesību aizsardzību; pauž nopietnas bažas par to, ka ir izveidojusies situācija, kad biežāk tiek pārkāpti privātuma un datu aizsardzības noteikumi;

| 2. | uzsver, ka Eiropas Savienības pamatprincips ir tiesiskums un ka uz jebkuru personas datu nosūtīšanu trešām valstīm attiecas valstu un Eiropas Savienības tiesību akti par datu aizsardzību, kuri nosaka, ka jebkurai datu nosūtīšanas darbībai ir nepieciešama tiesu iestādes atļauja un ka jebkurai atkāpei no šā principa jābūt proporcionālai un pamatotai ar tiesību aktu vai starptautisku nolīgumu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Eiropas Savienības pamatprincips ir tiesiskums un ka uz jebkuru personas datu nosūtīšanu trešām valstīm attiecas valstu un Eiropas Savienības tiesību akti par datu aizsardzību, kuri nosaka, ka jebkurai datu nosūtīšanas darbībai ir nepieciešama tiesu iestādes atļauja un ka jebkurai atkāpei no šā principa jābūt proporcionālai un pamatotai ar tiesību aktu vai starptautisku nolīgumu;

| 3. | uzskata, ka, tikai piemērojot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu, darbojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un ņemot vērā 13. pantu Direktīvā 95/46/EK, dalībvalstis valstu drošības, sabiedriskās kārtības un drošuma interesēs var atkāpties no datu apstrādes nolūka principa, kas aizliedz nosūtīt komerciālus datus (šis princips ir vienīgais juridiskais pamats personas datu uzglabāšanai privātā struktūrā), un tādējādi datu aizsardzības līmeni samazināt tikai tad, kad tas ir nepieciešams, proporcionāls un atbilst demokrātiskai sabiedrības principiem; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka, tikai piemērojot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu, darbojoties saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un ņemot vērā 13. pantu Direktīvā 95/46/EK, dalībvalstis valstu drošības, sabiedriskās kārtības un drošuma interesēs var atkāpties no datu apstrādes nolūka principa, kas aizliedz nosūtīt komerciālus datus (šis princips ir vienīgais juridiskais pamats personas datu uzglabāšanai privātā struktūrā), un tādējādi datu aizsardzības līmeni samazināt tikai tad, kad tas ir nepieciešams, proporcionāls un atbilst demokrātiskai sabiedrības principiem;

| 4. | pieņem zināšanai iepriekš minēto priekšlikumu regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju, kas var palīdzēt izveidot juridisku sistēmu šādas informācijas nosūtīšanai; pauž nožēlu, ka pretēji Kopienas iestāžu lojālas un pastāvīgas sadarbības principam citas iestādes, it īpaši Eiropas Centrālā banka, notiekot sarunām un trialogiem, nav informējušas Eiropas Parlamentu par SWIFT pārvedumiem; |
| --- | --- |

4.

pieņem zināšanai iepriekš minēto priekšlikumu regulai attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju, kas var palīdzēt izveidot juridisku sistēmu šādas informācijas nosūtīšanai; pauž nožēlu, ka pretēji Kopienas iestāžu lojālas un pastāvīgas sadarbības principam citas iestādes, it īpaši Eiropas Centrālā banka, notiekot sarunām un trialogiem, nav informējušas Eiropas Parlamentu par SWIFT pārvedumiem;

| 5. | prasa, lai Komisija, Padome un Eiropas Centrālā banka (ECB) sniedz pilnīgus paskaidrojumus, kāda informācija bija tām zināma par slepeno SWIFT un ASV valdības vienošanos; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai Komisija, Padome un Eiropas Centrālā banka (ECB) sniedz pilnīgus paskaidrojumus, kāda informācija bija tām zināma par slepeno SWIFT un ASV valdības vienošanos;

| 6. | prasa šajā sakarā precizēt ECB lomu un darbību, kā arī aicina Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju cik iespējams drīz pārbaudīt, vai, ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 45/2001, ECB pienākums nebija reaģēt uz iespējamu datu aizsardzības pārkāpumu, kas tai kļuva zināms; |
| --- | --- |

6.

prasa šajā sakarā precizēt ECB lomu un darbību, kā arī aicina Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju cik iespējams drīz pārbaudīt, vai, ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 45/2001, ECB pienākums nebija reaģēt uz iespējamu datu aizsardzības pārkāpumu, kas tai kļuva zināms;

| 7. | atgādina, ka ECB pienākums ir garantēt, lai centrālās bankas var piekļūt SWIFT tikai likumīgi; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka ECB pienākums ir garantēt, lai centrālās bankas var piekļūt SWIFT tikai likumīgi;

| 8. | prasa, lai dalībvalstis nodrošina un pārbauda, vai nav valstu līmenī netrūkst attiecīgu tiesību aktu un vai Kopienas tiesību akti par datu aizsardzību attiecas arī uz centrālajām bankām; aicina dalībvalstis šā vērtējuma rezultātus nosūtīt Eiropas Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai dalībvalstis nodrošina un pārbauda, vai nav valstu līmenī netrūkst attiecīgu tiesību aktu un vai Kopienas tiesību akti par datu aizsardzību attiecas arī uz centrālajām bankām; aicina dalībvalstis šā vērtējuma rezultātus nosūtīt Eiropas Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam;

| 9. | prasa, lai Padome steidzīgi izskata un pieņem pamatlēmuma projektu par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās (KOM(2005)0475), lai nodrošinātu, ka Eiropas pilsoņiem ir vienāda un augsta līmeņa datu aizsardzība visā Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai Padome steidzīgi izskata un pieņem pamatlēmuma projektu par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās (KOM(2005)0475), lai nodrošinātu, ka Eiropas pilsoņiem ir vienāda un augsta līmeņa datu aizsardzība visā Savienības teritorijā;

| 10. | it īpaši vērš Padomes uzmanību uz grozījumiem Nr. 26 un 58, kas iekļauti Parlamenta 2006. gada 14. jūnija nostājā (3) par iepriekš minēto pamatlēmumu, kura mērķis ir reglamentēt tādu datu apstrādi, ko nosūta privātām struktūrām sabiedrības interešu vārdā; |
| --- | --- |

10.

it īpaši vērš Padomes uzmanību uz grozījumiem Nr. 26 un 58, kas iekļauti Parlamenta 2006. gada 14. jūnija nostājā (3) par iepriekš minēto pamatlēmumu, kura mērķis ir reglamentēt tādu datu apstrādi, ko nosūta privātām struktūrām sabiedrības interešu vārdā;

| 11. | atkārtoti pauž neapmierinātību ar Padomes nevēlēšanos labot pašreizējo likumdošanas situāciju, kad saskaņā ar pirmo vai trešo pīlāru uz pamattiesību aizsardzību attiecas divas dažādas pamatprocedūras; tāpēc atkārto prasību atcelt šo divkāršo sistēmu, izmantojot pārejas klauzulu, kas paredzēta ES Līguma 42. pantā; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti pauž neapmierinātību ar Padomes nevēlēšanos labot pašreizējo likumdošanas situāciju, kad saskaņā ar pirmo vai trešo pīlāru uz pamattiesību aizsardzību attiecas divas dažādas pamatprocedūras; tāpēc atkārto prasību atcelt šo divkāršo sistēmu, izmantojot pārejas klauzulu, kas paredzēta ES Līguma 42. pantā;

| 12. | aicina Komisiju visus ES pretterorisma tiesību aktus izvērtēt no efektivitātes, nepieciešamības, proporcionalitātes un pamattiesību ievērošanas viedokļa; stingri pieprasa Komisijai un Padomei apsvērt, kādi pasākumi jāveic, lai turpmāk novērstu šādus nopietnus privātuma tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju visus ES pretterorisma tiesību aktus izvērtēt no efektivitātes, nepieciešamības, proporcionalitātes un pamattiesību ievērošanas viedokļa; stingri pieprasa Komisijai un Padomei apsvērt, kādi pasākumi jāveic, lai turpmāk novērstu šādus nopietnus privātuma tiesību pārkāpumus;

| 13. | stingri nosoda jebkādas slepenas darbības ES teritorijā, kuras iespaido ES pilsoņu privātumu; ir nopietni norūpējies par to, ka šādas darbības varētu notikt, neinformējot Eiropas pilsoņus un viņu parlamentāros pārstāvjus; mudina Amerikas Savienotās Valstis, kā arī to izlūkošanas un slepenos dienestus rīkoties atbilstīgi labas sadarbības principam un informēt savus sabiedrotos par jebkurām slepenām operācijām, ko tie plāno veikt ES teritorijā; |
| --- | --- |

13.

stingri nosoda jebkādas slepenas darbības ES teritorijā, kuras iespaido ES pilsoņu privātumu; ir nopietni norūpējies par to, ka šādas darbības varētu notikt, neinformējot Eiropas pilsoņus un viņu parlamentāros pārstāvjus; mudina Amerikas Savienotās Valstis, kā arī to izlūkošanas un slepenos dienestus rīkoties atbilstīgi labas sadarbības principam un informēt savus sabiedrotos par jebkurām slepenām operācijām, ko tie plāno veikt ES teritorijā;

| 14. | aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju kopā ar Ekonomikas un monetāro komiteju cik drīz iespējams rīkot kopīgu sanāksmi, kurā uzklausītu ECB, Komisiju, Padomi, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, kā arī citas šajā lietā iesaistītās privātās un valsts struktūras, lai noskaidrotu, kāda informācija varētu būt bijusi to rīcībā; |
| --- | --- |

14.

aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju kopā ar Ekonomikas un monetāro komiteju cik drīz iespējams rīkot kopīgu sanāksmi, kurā uzklausītu ECB, Komisiju, Padomi, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, kā arī citas šajā lietā iesaistītās privātās un valsts struktūras, lai noskaidrotu, kāda informācija varētu būt bijusi to rīcībā;

| 15. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV valdībai un abām Kongresa palātām. |
| --- | --- |

15.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu, pievienošanās sarunvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV valdībai un abām Kongresa palātām.

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0258.

P6_TA(2006)0318

Imigrantu integrācija Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par stratēģijām un līdzekļiem imigrantu integrācijai Eiropas Savienībā (2006/2056(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 1. septembra paziņojumu “Kopīgā integrācijas programma — Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā” (KOM(2005)0389), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 1. septembra paziņojumu “Kopīgā integrācijas programma — Ietvars trešo valstu pilsoņu integrācijai Eiropas Savienībā” (KOM(2005)0389),

| — | ņemot vērā EK līguma 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 13. pantu,

| — | ņemot vērā EK līgumu, kas piešķir Kopienai pilnvaras un atbildību imigrācijas un patvēruma jomā, un it īpaši tā 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līgumu, kas piešķir Kopienai pilnvaras un atbildību imigrācijas un patvēruma jomā, un it īpaši tā 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes sanāksmes, 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenas Eiropadomes sanāksmes, 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes sanāksmes un 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus, kur uzsvērts, ka saistībā ar jaunizveidoto valstu imigrācijas kontaktpunktu grupu ir svarīgi attīstīt sadarbību un informācijas apmaiņu, lai it īpaši palielinātu attiecīgās politikas koordināciju dalībvalstu un Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes sanāksmes, 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenas Eiropadomes sanāksmes, 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes sanāksmes un 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus, kur uzsvērts, ka saistībā ar jaunizveidoto valstu imigrācijas kontaktpunktu grupu ir svarīgi attīstīt sadarbību un informācijas apmaiņu, lai it īpaši palielinātu attiecīgās politikas koordināciju dalībvalstu un Eiropas Savienības līmenī;

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 4. novembrī pieņemto Hāgas programmu, kurā izvirzīja mērķus, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laika periodā no 2005. līdz 2010. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 4. novembrī pieņemto Hāgas programmu, kurā izvirzīja mērķus, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laika periodā no 2005. līdz 2010. gadam,

| — | ņemot vērā ministru neformālo sanāksmi 2004. gada 9. novembrī Groningenā, kur pirmo reizi tikās par integrācijas politiku atbildīgie ministri, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ministru neformālo sanāksmi 2004. gada 9. novembrī Groningenā, kur pirmo reizi tikās par integrācijas politiku atbildīgie ministri,

| — | ņemot vērā kopīgos Eiropas Savienības imigrantu integrācijas politikas pamatprincipus, ko Eiropas Savienības Padome pieņēma 2004. gada 19. novembrī (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgos Eiropas Savienības imigrantu integrācijas politikas pamatprincipus, ko Eiropas Savienības Padome pieņēma 2004. gada 19. novembrī (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 18., 20., 21. un 22. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 18., 20., 21. un 22. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0190/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0190/2006),

| A. | tā kā imigrantu integrācijas problēmai ES ir pievērsusies jau agrāk; tā kā pirms ceturtdaļgadsimta lielākā imigrantu daļa bija dienvideiropieši; tā kā mūsdienās Dienvideiropa ir plaukstoša Eiropas Savienības daļa un tās pilsoņi vairs netiek uztverti kā imigranti, lai gan toreiz daudzi viņus uzskatīja par ārvalstniekiem un “neintegrējamiem”; tā kā viņu izcelsmes valstu pievienošanās Eiropas Savienībai kopumā stiprināja ES; tā kā līdzīgi arī jauno pievienošanās sarunvalstu pilsoņi ir īsteni ES pilsoņi; |
| --- | --- |

A.

tā kā imigrantu integrācijas problēmai ES ir pievērsusies jau agrāk; tā kā pirms ceturtdaļgadsimta lielākā imigrantu daļa bija dienvideiropieši; tā kā mūsdienās Dienvideiropa ir plaukstoša Eiropas Savienības daļa un tās pilsoņi vairs netiek uztverti kā imigranti, lai gan toreiz daudzi viņus uzskatīja par ārvalstniekiem un “neintegrējamiem”; tā kā viņu izcelsmes valstu pievienošanās Eiropas Savienībai kopumā stiprināja ES; tā kā līdzīgi arī jauno pievienošanās sarunvalstu pilsoņi ir īsteni ES pilsoņi;

| B. | tā kā mūsdienās Eiropas Savienība saskaras ar citāda veida integrācijas problēmām, jo vairs nevar pieņemt, ka lielākā imigrantu daļa integrēsies, kad viņu izcelsmes valsts pievienosies Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā mūsdienās Eiropas Savienība saskaras ar citāda veida integrācijas problēmām, jo vairs nevar pieņemt, ka lielākā imigrantu daļa integrēsies, kad viņu izcelsmes valsts pievienosies Eiropas Savienībai;

| C. | tā kā ES imigrantu skaitu lēš ap 40 miljoniem un viņu pēcnācēju skaits ir vēl vairāki miljoni; tā kā šī aizvien pieaugošā iedzīvotāju daļa ir ārkārtīgi daudzveidīga, tomēr to skar līdzīgas problēmas: viņu dalība darba tirgū ir krietni zem vidējiem rādītājiem un sekmju rādītāji mācību iestādēs ir izteikti zemi; tā kā viņi politiski netiek pietiekami pārstāvēti visos varas līmeņos, tostarp dalībvalstu politiskajās partijās un Eiropas Savienības iestādēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES imigrantu skaitu lēš ap 40 miljoniem un viņu pēcnācēju skaits ir vēl vairāki miljoni; tā kā šī aizvien pieaugošā iedzīvotāju daļa ir ārkārtīgi daudzveidīga, tomēr to skar līdzīgas problēmas: viņu dalība darba tirgū ir krietni zem vidējiem rādītājiem un sekmju rādītāji mācību iestādēs ir izteikti zemi; tā kā viņi politiski netiek pietiekami pārstāvēti visos varas līmeņos, tostarp dalībvalstu politiskajās partijās un Eiropas Savienības iestādēs;

| D. | tā kā, lai gan šos vairāk nekā 40 miljonus imigrantu var uzskatīt par ES divdesmit sesto dalībvalsti (turklāt piekto lielāko iedzīvotāju skaita ziņā) un ES rūpēm un centieniem šo iedzīvotāju integrācijā jābūt atbilstošiem ES saistībām integrēt pievienošanās sarunvalstis, cenšoties veikt šo integrācijas uzdevumu, kura neizpilde varētu negatīvi ietekmēt ES sociāli, ekonomiski un politiski, Eiropas Savienība ir ieguldījusi samērā maz līdzekļu; tā kā jaunajam Eiropas fondam trešo valstu valstspiederīgo integrācijai (KOM(2005)0123) būtu jāpiešķir ne tikai ilgtermiņa finansējums, bet arī jānodrošina, ka atbilstīgais Komisijas ģenerāldirektorāts piešķir daļu no sava finansējuma ES integrācijas politikai; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai gan šos vairāk nekā 40 miljonus imigrantu var uzskatīt par ES divdesmit sesto dalībvalsti (turklāt piekto lielāko iedzīvotāju skaita ziņā) un ES rūpēm un centieniem šo iedzīvotāju integrācijā jābūt atbilstošiem ES saistībām integrēt pievienošanās sarunvalstis, cenšoties veikt šo integrācijas uzdevumu, kura neizpilde varētu negatīvi ietekmēt ES sociāli, ekonomiski un politiski, Eiropas Savienība ir ieguldījusi samērā maz līdzekļu; tā kā jaunajam Eiropas fondam trešo valstu valstspiederīgo integrācijai (KOM(2005)0123) būtu jāpiešķir ne tikai ilgtermiņa finansējums, bet arī jānodrošina, ka atbilstīgais Komisijas ģenerāldirektorāts piešķir daļu no sava finansējuma ES integrācijas politikai;

| E. | tā kā Eiropas Savienības integrācijas uzdevuma izpildi ilgstoši kavēja plaši izplatītais uzskats, ka “integrācijai ir lokāls raksturs”; tā kā patiesībā integrācija ietekmes ziņā ir arī globāla problēma, it īpaši tad, kad tā ir neveiksmīga, jo, ja kaut viena dalībvalsts nespēj sekmīgi īstenot integrācijas politiku, tas var nelabvēlīgi ietekmēt Eiropas Savienību kopumā, piemēram:






  — | imigrantu zemais nodarbinātības līmenis vājina visu Eiropas Savienības ekonomiku un kavē Lisabonas programmas izpildi; |
| --- | --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības integrācijas uzdevuma izpildi ilgstoši kavēja plaši izplatītais uzskats, ka “integrācijai ir lokāls raksturs”; tā kā patiesībā integrācija ietekmes ziņā ir arī globāla problēma, it īpaši tad, kad tā ir neveiksmīga, jo, ja kaut viena dalībvalsts nespēj sekmīgi īstenot integrācijas politiku, tas var nelabvēlīgi ietekmēt Eiropas Savienību kopumā, piemēram:

—

imigrantu zemais nodarbinātības līmenis vājina visu Eiropas Savienības ekonomiku un kavē Lisabonas programmas izpildi;

| — | ES vajadzīgie augstas un zemas kvalifikācijas darbinieki, redzot, cik Eiropa ir neviesmīlīga pret viņiem, var tikt iesaistīti “pagrīdes” ekonomikā vai nokļūt Eiropas ekonomisko konkurentu rokās; |
| --- | --- |

—

ES vajadzīgie augstas un zemas kvalifikācijas darbinieki, redzot, cik Eiropa ir neviesmīlīga pret viņiem, var tikt iesaistīti “pagrīdes” ekonomikā vai nokļūt Eiropas ekonomisko konkurentu rokās;

| — | efektīvas integrācijas politikas trūkums var radīt negatīvus priekšstatus par imigrantiem un aizsargājošu imigrācijas politiku; |
| --- | --- |

—

efektīvas integrācijas politikas trūkums var radīt negatīvus priekšstatus par imigrantiem un aizsargājošu imigrācijas politiku;

| — | pilsoņu bailes var apdraudēt cilvēka cieņas respektēšanu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, tostarp minoritātēm piederošo personu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

—

pilsoņu bailes var apdraudēt cilvēka cieņas respektēšanu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, tostarp minoritātēm piederošo personu tiesību ievērošanu;

| — | priekšstati un aizspriedumi par neintegrētiem imigrantiem var apdraudēt veiksmīgu Eiropas Savienības paplašināšanos; |
| --- | --- |

—

priekšstati un aizspriedumi par neintegrētiem imigrantiem var apdraudēt veiksmīgu Eiropas Savienības paplašināšanos;

| F. | tā kā panākumi integrācijas jomā stiprinās Eiropas Savienības ekonomiku globālajā konkurencē; tā kā, apzinoties, ka ir jānovērš smadzeņu aizplūšana, Eiropas Savienība piesaistīs tās tautsaimniecības nozarēm nepieciešamo darbaspēku un uzņēmējus, kā arī zinātniekus un studentus, kas ir pamats tās inovācijas attīstības spējai; tā kā, piemērojot mērķtiecīgu, saskaņotu un pienācīgu finansētu integrācijas politiku, ES pilsētas būs drošākas un kopienas stiprākas; tā kā samazināsies ksenofobijas tendences un uzlabosies visu cilvēku pamattiesību ievērošana; tā kā tiks nostiprināta Eiropas pozīcija pasaulē; |
| --- | --- |

F.

tā kā panākumi integrācijas jomā stiprinās Eiropas Savienības ekonomiku globālajā konkurencē; tā kā, apzinoties, ka ir jānovērš smadzeņu aizplūšana, Eiropas Savienība piesaistīs tās tautsaimniecības nozarēm nepieciešamo darbaspēku un uzņēmējus, kā arī zinātniekus un studentus, kas ir pamats tās inovācijas attīstības spējai; tā kā, piemērojot mērķtiecīgu, saskaņotu un pienācīgu finansētu integrācijas politiku, ES pilsētas būs drošākas un kopienas stiprākas; tā kā samazināsies ksenofobijas tendences un uzlabosies visu cilvēku pamattiesību ievērošana; tā kā tiks nostiprināta Eiropas pozīcija pasaulē;

| G. | tā kā vietējām, reģionālajām un dalībvalstu varasiestādēm ir būtiska nozīme un to pienākumi cita starpā pilsētplānošanas, mājokļu un izglītības jomā tieši ietekmē integrācijas procesu; aicina šīs iestādes palielināt līdzdalību Eiropas debatēs; uzsver Eiropas Savienības nozīmīgo atbalstu šajos līmeņos uzsāktajām iniciatīvām ar Kopienas struktūrfondu starpniecību; |
| --- | --- |

G.

tā kā vietējām, reģionālajām un dalībvalstu varasiestādēm ir būtiska nozīme un to pienākumi cita starpā pilsētplānošanas, mājokļu un izglītības jomā tieši ietekmē integrācijas procesu; aicina šīs iestādes palielināt līdzdalību Eiropas debatēs; uzsver Eiropas Savienības nozīmīgo atbalstu šajos līmeņos uzsāktajām iniciatīvām ar Kopienas struktūrfondu starpniecību;

| H. | tā kā nav viena gatava risinājuma veiksmīgai integrācijai Eiropas Savienībā; tā kā vietējām, reģionālajām un valsts varasiestādēm (un īpaši pilsētu centriem, kur ir vislielākais imigrantu daudzums) nepieciešamas iespējas un līdzekļi, lai noteiktu un īstenotu konkrētus integrācijas pasākumus, un dalībvalstīm un visai Eiropas Savienībai aktīvi jāizstrādā integrācijas stratēģijas un aktīvāk un efektīvāk jāuzrauga šo integrācijas pasākumu efektivitāte un rezultāti, tādējādi nodrošinot tādu integrācijas stratēģiju īstenošanu, kuru rezultātā tiek veicinātas Eiropas Savienības kopējās intereses, un šim nolūkam Komisijai jāveic ierosinātais pētījums, lai noteiktu līdzdalības un integrācijas līmeņus visā ES; |
| --- | --- |

H.

tā kā nav viena gatava risinājuma veiksmīgai integrācijai Eiropas Savienībā; tā kā vietējām, reģionālajām un valsts varasiestādēm (un īpaši pilsētu centriem, kur ir vislielākais imigrantu daudzums) nepieciešamas iespējas un līdzekļi, lai noteiktu un īstenotu konkrētus integrācijas pasākumus, un dalībvalstīm un visai Eiropas Savienībai aktīvi jāizstrādā integrācijas stratēģijas un aktīvāk un efektīvāk jāuzrauga šo integrācijas pasākumu efektivitāte un rezultāti, tādējādi nodrošinot tādu integrācijas stratēģiju īstenošanu, kuru rezultātā tiek veicinātas Eiropas Savienības kopējās intereses, un šim nolūkam Komisijai jāveic ierosinātais pētījums, lai noteiktu līdzdalības un integrācijas līmeņus visā ES;

| I. | tā kā integrācija ir “divpusējs process”, kas paredz gan imigrantu vēlmi integrēties vietējā sabiedrībā un atbildību par to, gan ES pilsoņu vēlmi pieņemt un integrēt migrantus, un ietver integrētus pasākumus gan imigrantu, gan vietējās sabiedrības rīcības ietekmēšanai visos attiecīgajos līmeņos, kā arī resursu mobilizēšanai abās pusēs, lai īstenotu politiskās nostādnes; šis divpusējais process nozīmē abpusēju iesaistīšanos, kas ietver gan vietējās sabiedrības, gan imigrantu tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā integrācija ir “divpusējs process”, kas paredz gan imigrantu vēlmi integrēties vietējā sabiedrībā un atbildību par to, gan ES pilsoņu vēlmi pieņemt un integrēt migrantus, un ietver integrētus pasākumus gan imigrantu, gan vietējās sabiedrības rīcības ietekmēšanai visos attiecīgajos līmeņos, kā arī resursu mobilizēšanai abās pusēs, lai īstenotu politiskās nostādnes; šis divpusējais process nozīmē abpusēju iesaistīšanos, kas ietver gan vietējās sabiedrības, gan imigrantu tiesības un pienākumus;

| J. | tā kā prioritātēs, kas nosaka ES rīcību šajā jomā, ir jāiekļauj:






  — | imigrantu nodarbinātības izredžu uzlabošana un nevienlīdzības likvidēšana salīdzinājumā ar vietējiem iedzīvotājiem, pieņemot darbā, tostarp valsts varasiestādēm un sociālajiem partneriem nodrošinot atbilstīgu informāciju un apmācības programmas, kā arī atzīstot imigrantu izglītību un profesionālo kvalifikāciju, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot migrantēm, kuru bezdarba līmenis bieži ir augstāks; |
| --- | --- | --- |

J.

tā kā prioritātēs, kas nosaka ES rīcību šajā jomā, ir jāiekļauj:

—

imigrantu nodarbinātības izredžu uzlabošana un nevienlīdzības likvidēšana salīdzinājumā ar vietējiem iedzīvotājiem, pieņemot darbā, tostarp valsts varasiestādēm un sociālajiem partneriem nodrošinot atbilstīgu informāciju un apmācības programmas, kā arī atzīstot imigrantu izglītību un profesionālo kvalifikāciju, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot migrantēm, kuru bezdarba līmenis bieži ir augstāks;

| — | izglītības un valodu apmācības iespēju veicināšana imigrantiem un viņu pēctečiem, tostarp izmantojot Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta finansējumu, visbeidzot izlīdzinot situāciju salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem, cita starpā atzīstot, ka imigrantu bērni, kas mācās svešvalodā un mēģina piemēroties jauniem paradumiem, mācību procesā var sastapties ar lielākām grūtībām nekā viņu skolasbiedri, kuras savukārt nākotnē var radīt grūtības piemēroties sabiedrībai un tajā integrēties, kā arī atzīstot, ka pat migrantiem ar augstu kvalifikāciju varētu būt jāpielāgojas vietējās sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

izglītības un valodu apmācības iespēju veicināšana imigrantiem un viņu pēctečiem, tostarp izmantojot Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta finansējumu, visbeidzot izlīdzinot situāciju salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem, cita starpā atzīstot, ka imigrantu bērni, kas mācās svešvalodā un mēģina piemēroties jauniem paradumiem, mācību procesā var sastapties ar lielākām grūtībām nekā viņu skolasbiedri, kuras savukārt nākotnē var radīt grūtības piemēroties sabiedrībai un tajā integrēties, kā arī atzīstot, ka pat migrantiem ar augstu kvalifikāciju varētu būt jāpielāgojas vietējās sabiedrības vajadzībām;

| — | politiskās un pilsoniskās izglītības uzlabošana, imigrantu līdzdalība un pārstāvniecība visās atbilstīgajās pārvaldes, pilsoniskās sabiedrības, lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas jomās; |
| --- | --- |

—

politiskās un pilsoniskās izglītības uzlabošana, imigrantu līdzdalība un pārstāvniecība visās atbilstīgajās pārvaldes, pilsoniskās sabiedrības, lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas jomās;

| — | rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas izpausmju pret imigrantiem apkarošana, it īpaši darbavietās, skolās, mājokļu jautājumos, veselības aprūpē, sabiedriskajos pakalpojumos, plašsaziņas līdzekļos un politikā, savstarpējas cieņas un sapratnes uzlabošana līdzību un atšķirību jautājumos, kā arī vieglāka un lingvistiskām vajadzībām pielāgota piekļuve informācijai par vienlīdzību un iespējām, |
| --- | --- |

—

rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas izpausmju pret imigrantiem apkarošana, it īpaši darbavietās, skolās, mājokļu jautājumos, veselības aprūpē, sabiedriskajos pakalpojumos, plašsaziņas līdzekļos un politikā, savstarpējas cieņas un sapratnes uzlabošana līdzību un atšķirību jautājumos, kā arī vieglāka un lingvistiskām vajadzībām pielāgota piekļuve informācijai par vienlīdzību un iespējām,

turklāt ES iestādēm jānodrošina, ka viņu labi domātās iniciatīvas nekļūst tikai par simboliskām politiskām nostādnēm bez pievienotās vērtības;

| K. | tā kā integrācijas pamatā ir pamattiesību veicināšana, iespēju vienlīdzība un nediskriminācija; tā kā priekšlikums 2007. gadu pasludināt par Eiropas gadu iespēju vienlīdzībai un plāns 2008. gadu pasludināt par kultūru savstarpējam dialogam veltītu Eiropas gadu ir nozīmīgākās izpratnes veidošanas iniciatīvas, kas veicinās šo mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā integrācijas pamatā ir pamattiesību veicināšana, iespēju vienlīdzība un nediskriminācija; tā kā priekšlikums 2007. gadu pasludināt par Eiropas gadu iespēju vienlīdzībai un plāns 2008. gadu pasludināt par kultūru savstarpējam dialogam veltītu Eiropas gadu ir nozīmīgākās izpratnes veidošanas iniciatīvas, kas veicinās šo mērķu sasniegšanu;

| L. | tā kā pastāv neapšaubāma saistība starp veiksmīgu ES integrācijas politiku un Eiropas Savienības centieniem izveidot legālās imigrācijas un migrācijas politiku; tā kā pirmajam praktiskajam pasākumam jābūt koordinācijas uzlabošanai starp iestādēm, kas atbildīgas par imigrantu uzņemšanu, un iestādēm, kuras atbildīgas par imigrantu integrāciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāv neapšaubāma saistība starp veiksmīgu ES integrācijas politiku un Eiropas Savienības centieniem izveidot legālās imigrācijas un migrācijas politiku; tā kā pirmajam praktiskajam pasākumam jābūt koordinācijas uzlabošanai starp iestādēm, kas atbildīgas par imigrantu uzņemšanu, un iestādēm, kuras atbildīgas par imigrantu integrāciju;

| 1. | mudina Komisiju nodrošināt ar integrāciju saistīto spēkā esošo direktīvu efektīvu ieviešanu, īpaši Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes apvienošanos (2), 2003. gada 25. novembra Direktīvu 2003/109/EK attiecībā uz trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (3), 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (4), un 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (5); tā kā daudzas dalībvalstis atpaliek šo direktīvu efektīvā īstenošanā un ir svarīgi, lai Komisija daudz stingrāk uzraudzītu gan ar integrāciju saistīto direktīvu transponēšanu, gan tās administratīvās prakses efektivitāti, kas īsteno atbilstīgos tiesību aktus imigrantu ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

1.

mudina Komisiju nodrošināt ar integrāciju saistīto spēkā esošo direktīvu efektīvu ieviešanu, īpaši Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes apvienošanos (2), 2003. gada 25. novembra Direktīvu 2003/109/EK attiecībā uz trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (3), 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (4), un 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (5); tā kā daudzas dalībvalstis atpaliek šo direktīvu efektīvā īstenošanā un ir svarīgi, lai Komisija daudz stingrāk uzraudzītu gan ar integrāciju saistīto direktīvu transponēšanu, gan tās administratīvās prakses efektivitāti, kas īsteno atbilstīgos tiesību aktus imigrantu ikdienas dzīvē;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot iepriekš minēto Eiropas fondu trešo valstu valstspiederīgo integrācijai laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam un mudina, lai šī fonda izmantošanā tiktu ievēroti seši konkrēti principi, proti:






  a) | vienam ikgadējam kontaktpunktam jānosaka izmaksas, tādējādi ļaujot Komisijai izveidot speciālo zināšanu minimumu, stingrāk izvērtēt programmas un vairāk ieguldīt tajās; ieguldījumu mērķjomās jāiekļauj nevienlīdzības samazināšana, pieņemot darbā imigrantus un citus iedzīvotājus, imigrantu izglītības ieguves un apguves līmeņa paaugstināšana, sieviešu izglītības un nodarbinātības izredžu sekmēšana, valodu apguves programmas un ievadprogrammas, veselība, mājokļi, pilsētas dzīve un imigrantu politiskās un sabiedriskās līdzdalības palielināšana; |
| --- | --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot iepriekš minēto Eiropas fondu trešo valstu valstspiederīgo integrācijai laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam un mudina, lai šī fonda izmantošanā tiktu ievēroti seši konkrēti principi, proti:

a)

vienam ikgadējam kontaktpunktam jānosaka izmaksas, tādējādi ļaujot Komisijai izveidot speciālo zināšanu minimumu, stingrāk izvērtēt programmas un vairāk ieguldīt tajās; ieguldījumu mērķjomās jāiekļauj nevienlīdzības samazināšana, pieņemot darbā imigrantus un citus iedzīvotājus, imigrantu izglītības ieguves un apguves līmeņa paaugstināšana, sieviešu izglītības un nodarbinātības izredžu sekmēšana, valodu apguves programmas un ievadprogrammas, veselība, mājokļi, pilsētas dzīve un imigrantu politiskās un sabiedriskās līdzdalības palielināšana;

| b) | fondam būtu jāveicina iniciatīvas, kuras ir visvairāk iespējams plaši piemērot visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

fondam būtu jāveicina iniciatīvas, kuras ir visvairāk iespējams plaši piemērot visā Eiropas Savienībā;

| c) | Komisijai katru gadu būtu jāpiešķir samērīga un noteikta procentuālā daļa no fonda līdzekļiem, lai parakstītu neatkarīgu ekspertu veiktos novērtējumus par Komisijas finansēto programmu efektivitāti; |
| --- | --- |

c)

Komisijai katru gadu būtu jāpiešķir samērīga un noteikta procentuālā daļa no fonda līdzekļiem, lai parakstītu neatkarīgu ekspertu veiktos novērtējumus par Komisijas finansēto programmu efektivitāti;

| d) | tiklīdz šie eksperti ir noteikuši daudzsološas programmas, prioritāte nekavējoties būtu jāpiešķir šo programmu paraugprakses izplatīšanai un pielāgošanai izmantošanai citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

d)

tiklīdz šie eksperti ir noteikuši daudzsološas programmas, prioritāte nekavējoties būtu jāpiešķir šo programmu paraugprakses izplatīšanai un pielāgošanai izmantošanai citās dalībvalstīs;

| e) | jāatbalsta dalībvalstu centieni koordinēt integrācijas centienus un apmaiņu ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

e)

jāatbalsta dalībvalstu centieni koordinēt integrācijas centienus un apmaiņu ar paraugpraksi;

| f) | galvenā uzmanība jāpievērš tikko atbraukušo imigrantu integrācijai, tomēr nodrošinot, ka finansējumu saņem arī programmas, kas domātas imigrantu pēcnācēju otrajai un trešajai paaudzei; būtu jāapsver arī programmas, kas domātas, lai palīdzētu bēgļiem sagatavoties ienākt un iekļauties ES sabiedrībās; |
| --- | --- |

f)

galvenā uzmanība jāpievērš tikko atbraukušo imigrantu integrācijai, tomēr nodrošinot, ka finansējumu saņem arī programmas, kas domātas imigrantu pēcnācēju otrajai un trešajai paaudzei; būtu jāapsver arī programmas, kas domātas, lai palīdzētu bēgļiem sagatavoties ienākt un iekļauties ES sabiedrībās;

| 3. | atzinīgi vērtē iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā ietverto atsauci uz kopīgajiem pamatprincipiem; ir stingri pārliecināts, ka kopīgie pamatprincipi atspoguļo drošu ieteikumu kopumu, kam būtu jābūt ES integrācijas politikas pamatā; pauž nožēlu, ka dalībvalstis nav lietderīgā veidā ievērojušas kopīgos pamatprincipus, kopš to pieņemšanas 2004. gadā; aicina Somijas prezidentūru atkal iekļaut kopīgos pamatprincipus kā darba kārtības centrālo jautājumu, it īpaši tos principus, kas attiecas uz nodarbinātību (Nr. 3), mijiedarbību (Nr. 7) un līdzdalību (Nr. 9); |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā ietverto atsauci uz kopīgajiem pamatprincipiem; ir stingri pārliecināts, ka kopīgie pamatprincipi atspoguļo drošu ieteikumu kopumu, kam būtu jābūt ES integrācijas politikas pamatā; pauž nožēlu, ka dalībvalstis nav lietderīgā veidā ievērojušas kopīgos pamatprincipus, kopš to pieņemšanas 2004. gadā; aicina Somijas prezidentūru atkal iekļaut kopīgos pamatprincipus kā darba kārtības centrālo jautājumu, it īpaši tos principus, kas attiecas uz nodarbinātību (Nr. 3), mijiedarbību (Nr. 7) un līdzdalību (Nr. 9);

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ikgadējā integrācijas foruma sekmēšanu, lai atvieglotu apmaiņu ar paraugpraksi, īpaši tajās politikas jomās, kur ES ietekme ir ierobežota, bet kur dažas dalībvalstis piemēro politiku, kas varētu kalpot kā paraugs citām; uzskata, ka jācenšas panākt visu integrācijā iesaistīto iestāžu — vietējo, reģionālo, valsts un ES iestāžu — pārstāvju, kā arī pašu imigrantu līdzdalību šajā forumā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ikgadējā integrācijas foruma sekmēšanu, lai atvieglotu apmaiņu ar paraugpraksi, īpaši tajās politikas jomās, kur ES ietekme ir ierobežota, bet kur dažas dalībvalstis piemēro politiku, kas varētu kalpot kā paraugs citām; uzskata, ka jācenšas panākt visu integrācijā iesaistīto iestāžu — vietējo, reģionālo, valsts un ES iestāžu — pārstāvju, kā arī pašu imigrantu līdzdalību šajā forumā;

| 5. | aicina Komisiju precizēt, paplašināt un koordinēt integrācijas pienākumus ģenerāldirektorātos, tostarp atjaunot un uzturēt visu ģenerāldirektorātu kopīgo darba grupu integrācijas jautājumos un noteikt konkrētu integrācijas pienākumu sadali starp dažādiem ģenerāldirektorātiem; turklāt aicina veikt pasākumus jaunā Eiropas Integrācijas fonda un Eiropas Sociālā fonda savstarpējai papildināmībai; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju precizēt, paplašināt un koordinēt integrācijas pienākumus ģenerāldirektorātos, tostarp atjaunot un uzturēt visu ģenerāldirektorātu kopīgo darba grupu integrācijas jautājumos un noteikt konkrētu integrācijas pienākumu sadali starp dažādiem ģenerāldirektorātiem; turklāt aicina veikt pasākumus jaunā Eiropas Integrācijas fonda un Eiropas Sociālā fonda savstarpējai papildināmībai;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst vajadzību pēc izpētes veikšanas un uzdevumu noteikšanas integrācijas politikai dalībvalstīs un imigrantu līdzdalības līmeņiem; uzskata, ka šī informācija ir priekšnosacījums jebkurai ES politikai, kurā paredzēta labākas integrācijas sekmēšana ES, un ka šāda uzdevumu noteikšana ir lietderīga, ir jāizskaidro ES integrācijas debašu jēdzieni, ņemot vērā, ka vārdam “integrācija” var būt daudz dažādu skaidrojumu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst vajadzību pēc izpētes veikšanas un uzdevumu noteikšanas integrācijas politikai dalībvalstīs un imigrantu līdzdalības līmeņiem; uzskata, ka šī informācija ir priekšnosacījums jebkurai ES politikai, kurā paredzēta labākas integrācijas sekmēšana ES, un ka šāda uzdevumu noteikšana ir lietderīga, ir jāizskaidro ES integrācijas debašu jēdzieni, ņemot vērā, ka vārdam “integrācija” var būt daudz dažādu skaidrojumu;

| 7. | aicina Komisiju izveidot pastāvīgu kontaktgrupu, kurā būtu imigrantu pārstāvji, eksperti, NVO un citi, kas tai sniegtu konsultācijas visos ar integrācijas politiku saistītajos jautājumos; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izveidot pastāvīgu kontaktgrupu, kurā būtu imigrantu pārstāvji, eksperti, NVO un citi, kas tai sniegtu konsultācijas visos ar integrācijas politiku saistītajos jautājumos;

| 8. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst imigrācijas un daudzveidības veicināšanai ES un integrācijas nepārtrauktai iekļaušanai visās politikas jomās, izmantojot saziņas stratēģiju un iniciatīvas; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, lai uzlabotu izpratni par migrāciju un imigrantu ekonomisko un sociālo devumu sabiedrībai; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst imigrācijas un daudzveidības veicināšanai ES un integrācijas nepārtrauktai iekļaušanai visās politikas jomās, izmantojot saziņas stratēģiju un iniciatīvas; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, lai uzlabotu izpratni par migrāciju un imigrantu ekonomisko un sociālo devumu sabiedrībai;

| 9. | aicina Komisiju izveidot stingrus uzraudzības mehānismus integrācijas programmu novērtēšanai dažādās dalībvalstīs, tostarp piesaistot neatkarīgus ekspertus, un izstrādāt stingru un praktiski pielietojamu ziņojumu par migrāciju un integrāciju; mudina Komisiju šo ziņojumu sniegt divreiz, nevis vienreiz gadā, un:






  — | galveno uzmanību pievērst stingriem rādītājiem, ar ko novērtē dalībvalstu veikumu attiecībā uz kopīgo integrācijas pamatprincipu ievērošanu, |
| --- | --- | --- |

9.

aicina Komisiju izveidot stingrus uzraudzības mehānismus integrācijas programmu novērtēšanai dažādās dalībvalstīs, tostarp piesaistot neatkarīgus ekspertus, un izstrādāt stingru un praktiski pielietojamu ziņojumu par migrāciju un integrāciju; mudina Komisiju šo ziņojumu sniegt divreiz, nevis vienreiz gadā, un:

—

galveno uzmanību pievērst stingriem rādītājiem, ar ko novērtē dalībvalstu veikumu attiecībā uz kopīgo integrācijas pamatprincipu ievērošanu,

| — | iekļaut tajā obligātu prasību dalībvalstīm iesniegt precīzus un pilnīgus datus; ja šādu datu nav, jāizstrādā alternatīvi datu vākšanas līdzekļi, kas ir atbilstoši ziņojuma rādītājiem, |
| --- | --- |

—

iekļaut tajā obligātu prasību dalībvalstīm iesniegt precīzus un pilnīgus datus; ja šādu datu nav, jāizstrādā alternatīvi datu vākšanas līdzekļi, kas ir atbilstoši ziņojuma rādītājiem,

| — | palielināt valstu kontaktpunktu nozīmi un to sadarbību ar neatkarīgiem ekspertiem, |
| --- | --- |

—

palielināt valstu kontaktpunktu nozīmi un to sadarbību ar neatkarīgiem ekspertiem,

| — | kā paraugu izmantot Apvienoto Nāciju organizācijas Attīstības programmas ziņojumu par tautas attīstību un Eiropas iekļaušanās rādītāju, |
| --- | --- |

—

kā paraugu izmantot Apvienoto Nāciju organizācijas Attīstības programmas ziņojumu par tautas attīstību un Eiropas iekļaušanās rādītāju,

| — | to publiskot ES integrācijas ministru ikgadējā sanāksmē; |
| --- | --- |

—

to publiskot ES integrācijas ministru ikgadējā sanāksmē;

| 10. | mudina Komisiju pēc vajadzības sniegt konsultācijas migrantu kopienām par Eiropas palīdzības un attīstības politikas noteikšanu un īstenošanu viņu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju pēc vajadzības sniegt konsultācijas migrantu kopienām par Eiropas palīdzības un attīstības politikas noteikšanu un īstenošanu viņu izcelsmes valstīs;

| 11. | aicina Komisiju pastiprināt pētījumu un analīzes iniciatīvas, kuru mērķis ir izprast, kā sekmēt integrāciju, un sadarbībā ar dalībvalstīm un vietējām varasiestādēm aktīvi censties popularizēt efektīvus centienus izplatīt paraugpraksi ne tikai ierosinātajā tīmekļa vietnē, bet ar visiem iespējamiem samērīgiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju pastiprināt pētījumu un analīzes iniciatīvas, kuru mērķis ir izprast, kā sekmēt integrāciju, un sadarbībā ar dalībvalstīm un vietējām varasiestādēm aktīvi censties popularizēt efektīvus centienus izplatīt paraugpraksi ne tikai ierosinātajā tīmekļa vietnē, bet ar visiem iespējamiem samērīgiem līdzekļiem;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot plašo Komisijas delegāciju un konsulāro iestāžu potenciālu visā pasaulē, lai palīdzētu iespējamajiem migrantiem integrēties, iepazīstinot viņus ar ES un dalībvalstu kultūru, vēsturi, valodu, civilajām tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot plašo Komisijas delegāciju un konsulāro iestāžu potenciālu visā pasaulē, lai palīdzētu iespējamajiem migrantiem integrēties, iepazīstinot viņus ar ES un dalībvalstu kultūru, vēsturi, valodu, civilajām tiesībām un pienākumiem;

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienības iestāžu personāla un dalībvalstu valsts pārvaldes sastāvs atspoguļotu ES iedzīvotāju un dalībvalstu iedzīvotāju sastāvu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienības iestāžu personāla un dalībvalstu valsts pārvaldes sastāvs atspoguļotu ES iedzīvotāju un dalībvalstu iedzīvotāju sastāvu;

| 14. | mudina Padomi izmantot Līguma 67. panta 2. punkta otrajā ievilkumā noteikto “passerelle” klauzulu, lai Parlamentam piešķirtu koplēmuma pilnvaras integrācijas un legālās migrācijas jautājumos, kā arī kvalificētu vairākuma balsojumu Padomē; uzskata, ka ir svarīgi, lai deputātiem integrācijas politikā būtu koplēmuma pilnvaras, ņemot vērā, ka viņi pārstāv ES politisko izvēli un ka tādēļ viņiem būtu jāpārstāv gan imigrantu, gan pilsoņu viedokļi un būtu jāuzņemas daļa atbildības par integrācijas politikas veidošanu ES likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

14.

mudina Padomi izmantot Līguma 67. panta 2. punkta otrajā ievilkumā noteikto “passerelle” klauzulu, lai Parlamentam piešķirtu koplēmuma pilnvaras integrācijas un legālās migrācijas jautājumos, kā arī kvalificētu vairākuma balsojumu Padomē; uzskata, ka ir svarīgi, lai deputātiem integrācijas politikā būtu koplēmuma pilnvaras, ņemot vērā, ka viņi pārstāv ES politisko izvēli un ka tādēļ viņiem būtu jāpārstāv gan imigrantu, gan pilsoņu viedokļi un būtu jāuzņemas daļa atbildības par integrācijas politikas veidošanu ES likumdošanas procesā;

| 15. | mudina Padomi regulāri sasaukt ikgadēju integrācijas ministru sanāksmi, ko uzsāka ES Nīderlandes Padomes prezidentūra 2004. gada novembrī Groningenā; |
| --- | --- |

15.

mudina Padomi regulāri sasaukt ikgadēju integrācijas ministru sanāksmi, ko uzsāka ES Nīderlandes Padomes prezidentūra 2004. gada novembrī Groningenā;

| 16. | aicina dalībvalstis, gatavojot galīgos apsvērumus par ES Pamattiesību aģentūru, nopietni apsvērt šādas aģentūras lomu uzticēšanās un labu attiecību veicināšanā starp kaimiņvalstīm un organiski pilnveidot šo lomu ar aģentūrai paredzētām ikgadējām secīgām programmām; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis, gatavojot galīgos apsvērumus par ES Pamattiesību aģentūru, nopietni apsvērt šādas aģentūras lomu uzticēšanās un labu attiecību veicināšanā starp kaimiņvalstīm un organiski pilnveidot šo lomu ar aģentūrai paredzētām ikgadējām secīgām programmām;

| 17. | prasa Padomei pārskatīt Komisijas priekšlikumu integrācijas politikā pielietot atklāto koordinācijas metodi; šajā sakarā aicina iesaistīt Parlamentu visā procedūrā; |
| --- | --- |

17.

prasa Padomei pārskatīt Komisijas priekšlikumu integrācijas politikā pielietot atklāto koordinācijas metodi; šajā sakarā aicina iesaistīt Parlamentu visā procedūrā;

| 18. | mudina Padomi izstrādāt visaptverošu un tālejošu pamatdirektīvu par legālo migrāciju, pienācīgi ņemot vērā integrācijas nepieciešamību; |
| --- | --- |

18.

mudina Padomi izstrādāt visaptverošu un tālejošu pamatdirektīvu par legālo migrāciju, pienācīgi ņemot vērā integrācijas nepieciešamību;

| 19. | mudina dalībvalstis vienam ministram uzdot uzraudzīt imigrantu integrācijas politiku, nodrošināt šīs politikas ieviešanu visos valdības līmeņos ar aģentūru starpniecību un apsvērt iespēju iecelt augsto komisāru integrācijas jautājumos vai integrācijas ombudu katrā dalībvalstī, lai koordinētu politikas īstenošanu, izplatītu informāciju migrantiem, kā arī izskatītu migrantu sūdzības un veiktu pasākumus problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

19.

mudina dalībvalstis vienam ministram uzdot uzraudzīt imigrantu integrācijas politiku, nodrošināt šīs politikas ieviešanu visos valdības līmeņos ar aģentūru starpniecību un apsvērt iespēju iecelt augsto komisāru integrācijas jautājumos vai integrācijas ombudu katrā dalībvalstī, lai koordinētu politikas īstenošanu, izplatītu informāciju migrantiem, kā arī izskatītu migrantu sūdzības un veiktu pasākumus problēmu risināšanai;

| 20. | aicina visas dalībvalstis veikt revīziju visos to valdības aģentūru līmeņos, kuru pienākumi ir saistīti vai tiem vajadzētu būt saistītiem ar imigrantu integrāciju; |
| --- | --- |

20.

aicina visas dalībvalstis veikt revīziju visos to valdības aģentūru līmeņos, kuru pienākumi ir saistīti vai tiem vajadzētu būt saistītiem ar imigrantu integrāciju;

| 21. | aicina Komisiju izpētīt iespēju iekļaut trešo valstu valstspiederīgo integrācijas jautājumu Pamattiesību aģentūras turpmākajās daudzgadu programmās; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju izpētīt iespēju iekļaut trešo valstu valstspiederīgo integrācijas jautājumu Pamattiesību aģentūras turpmākajās daudzgadu programmās;

| 22. | aicina dalībvalstis veicināt imigrantu politisko līdzdalību un mazināt viņu politisko un sociālo izolāciju; šajā sakarā aicina Komisiju no tiesiskā viedokļa pārskatīt dažādās dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus par ES civilo pilsonību, kā dalībvalstu pašreizējo praksi attiecībā uz pastāvīgi dzīvojošo imigrantu tiesībām balsot vietējās un pašvaldību vēlēšanās; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis veicināt imigrantu politisko līdzdalību un mazināt viņu politisko un sociālo izolāciju; šajā sakarā aicina Komisiju no tiesiskā viedokļa pārskatīt dažādās dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus par ES civilo pilsonību, kā dalībvalstu pašreizējo praksi attiecībā uz pastāvīgi dzīvojošo imigrantu tiesībām balsot vietējās un pašvaldību vēlēšanās;

| 23. | aicina dalībvalstis ieviest atklātas, humānas, ātras un samērīgas procedūras pastāvīgā iedzīvotāja statusa piešķiršanai, ģimenes apvienošanai un arī pastāvīgi dzīvojošo imigrantu un viņu bērnu naturalizācijai, it īpaši ņemot vērā to, ka daudzi no šiem bērniem ir dzimuši dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis ieviest atklātas, humānas, ātras un samērīgas procedūras pastāvīgā iedzīvotāja statusa piešķiršanai, ģimenes apvienošanai un arī pastāvīgi dzīvojošo imigrantu un viņu bērnu naturalizācijai, it īpaši ņemot vērā to, ka daudzi no šiem bērniem ir dzimuši dalībvalsts teritorijā;

| 24. | vērš dalībvalstu uzmanību uz to imigranšu tiesiski atkarīgo statusu, kuras pievienojas saviem dzīvesbiedriem ģimenes apvienošanas kārtībā, un aicina dalībvalstis pārskatīt to tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka dzīvesbiedriem un bērniem iespējami drīz tiek piešķirts individuāls statuss un darba atļauja neatkarīgi no galvenā likumīgā statusa īpašnieka, nodrošinot un pilnībā aizsargājot viņu tiesības un sekmējot viņu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

24.

vērš dalībvalstu uzmanību uz to imigranšu tiesiski atkarīgo statusu, kuras pievienojas saviem dzīvesbiedriem ģimenes apvienošanas kārtībā, un aicina dalībvalstis pārskatīt to tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka dzīvesbiedriem un bērniem iespējami drīz tiek piešķirts individuāls statuss un darba atļauja neatkarīgi no galvenā likumīgā statusa īpašnieka, nodrošinot un pilnībā aizsargājot viņu tiesības un sekmējot viņu sociālo integrāciju;

| 25. | mudina politiskās partijas, arodbiedrības un pilsonisko sabiedrību kopumā valsts līmenī iekļaut imigrantus kā pilntiesīgus locekļus to attiecīgo struktūru visos līmeņos; |
| --- | --- |

25.

mudina politiskās partijas, arodbiedrības un pilsonisko sabiedrību kopumā valsts līmenī iekļaut imigrantus kā pilntiesīgus locekļus to attiecīgo struktūru visos līmeņos;

| 26. | atbalsta integrācijas programmas, kuras atsevišķas dalībvalstīs piemēro un kurās paredzēta abpusēja — mītnes valsts un imigrantu — apņemšanās; pauž cerību, ka imigranti šādā veidā daudz labāk apzināsies Eiropas Savienības pamatvērtības un vienlaikus varēs iegūt pamatzināšanas par vietējās sabiedrības darbību; uzsver, ka ir svarīgi veicināt vietējās sabiedrības valodas apgūšanu un organizēt pilsoniskās apmācības kursus; |
| --- | --- |

26.

atbalsta integrācijas programmas, kuras atsevišķas dalībvalstīs piemēro un kurās paredzēta abpusēja — mītnes valsts un imigrantu — apņemšanās; pauž cerību, ka imigranti šādā veidā daudz labāk apzināsies Eiropas Savienības pamatvērtības un vienlaikus varēs iegūt pamatzināšanas par vietējās sabiedrības darbību; uzsver, ka ir svarīgi veicināt vietējās sabiedrības valodas apgūšanu un organizēt pilsoniskās apmācības kursus;

| 27. | mudina dalībvalstis nostiprināt pret diskrimināciju un rasismu vērstos tiesību aktus un uzlabot pašreiz spēkā esošos tiesību aktus, kā arī apsvērt atbilstošus pozitīvas rīcības tiesību aktus migrantiem visās attiecīgajās jomās, par paraugu izmantojot tās dalībvalstis, kur pozitīva rīcība ir bijusi veiksmīga; |
| --- | --- |

27.

mudina dalībvalstis nostiprināt pret diskrimināciju un rasismu vērstos tiesību aktus un uzlabot pašreiz spēkā esošos tiesību aktus, kā arī apsvērt atbilstošus pozitīvas rīcības tiesību aktus migrantiem visās attiecīgajās jomās, par paraugu izmantojot tās dalībvalstis, kur pozitīva rīcība ir bijusi veiksmīga;

| 28. | aicina dalībvalstis, lai it īpaši novērstu iespējamu sliktu apiešanos ar imigrantēm, nodrošināt viņām viegli pieejamu informāciju attiecībā uz mītnes valsts tiesību aktiem par dzimumu vienlīdzību, kā arī no šiem tiesību aktiem izrietošajām tiesībām un aizsardzību, tostarp par pieejamajiem tiesiskajiem un administratīvajiem aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis, lai it īpaši novērstu iespējamu sliktu apiešanos ar imigrantēm, nodrošināt viņām viegli pieejamu informāciju attiecībā uz mītnes valsts tiesību aktiem par dzimumu vienlīdzību, kā arī no šiem tiesību aktiem izrietošajām tiesībām un aizsardzību, tostarp par pieejamajiem tiesiskajiem un administratīvajiem aizsardzības līdzekļiem;

| 29. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās varasiestādes sekmēt mijiedarbību starp imigrantiem un vietējo sabiedrību, cita starpā veicinot kopīgus diskusiju forumus, dialogu starp kultūrām, seminārus, izstādes, kultūras un sporta pasākumus; turklāt aicina izveidot jaunas vai atbalstīt jau esošās struktūras, kas ļautu imigrantiem integrēties vietējā sabiedrībā, lai izvairītos no sociālās atstumtības gan tikko atbraukušo, gan arī to migrantu vidū, kuri jau ir iekārtojušies, bet kuriem ir grūti integrēties, vienlaikus arī atbalstot migrantu organizācijas to teritorijā un sakaru nostiprināšanu ar migrantu izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās varasiestādes sekmēt mijiedarbību starp imigrantiem un vietējo sabiedrību, cita starpā veicinot kopīgus diskusiju forumus, dialogu starp kultūrām, seminārus, izstādes, kultūras un sporta pasākumus; turklāt aicina izveidot jaunas vai atbalstīt jau esošās struktūras, kas ļautu imigrantiem integrēties vietējā sabiedrībā, lai izvairītos no sociālās atstumtības gan tikko atbraukušo, gan arī to migrantu vidū, kuri jau ir iekārtojušies, bet kuriem ir grūti integrēties, vienlaikus arī atbalstot migrantu organizācijas to teritorijā un sakaru nostiprināšanu ar migrantu izcelsmes valstīm;

| 30. | mudina dalībvalstis bēgļiem viņu uzņemšanas posmā paredzēt ar integrāciju saistītus pasākumus, piemēram, valodas kursus vai brīvprātīgā darba pasākumus, ņemot vērā to, ka integrācijas process bēgļiem sākas tieši uzņemšanas posmā; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis bēgļiem viņu uzņemšanas posmā paredzēt ar integrāciju saistītus pasākumus, piemēram, valodas kursus vai brīvprātīgā darba pasākumus, ņemot vērā to, ka integrācijas process bēgļiem sākas tieši uzņemšanas posmā;

| 31. | uzsver, ka ir svarīgi sadarbībā ar Parlamentu, Padomi un Komisiju izveidot visaptverošu pamatu ES civilajai pilsonībai; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ir svarīgi sadarbībā ar Parlamentu, Padomi un Komisiju izveidot visaptverošu pamatu ES civilajai pilsonībai;

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi organizēt ikgadējas uzklausīšanas par integrācijas jautājumiem ar Parlamenta, dalībvalstu parlamentu un civilās sabiedrības pārstāvju, īpaši NVO un imigrantu asociāciju, piedalīšanos, lai novērtētu Eiropas Savienības integrācijas centienu efektivitāti, kā arī imigrantu integrācijas attīstību dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi organizēt ikgadējas uzklausīšanas par integrācijas jautājumiem ar Parlamenta, dalībvalstu parlamentu un civilās sabiedrības pārstāvju, īpaši NVO un imigrantu asociāciju, piedalīšanos, lai novērtētu Eiropas Savienības integrācijas centienu efektivitāti, kā arī imigrantu integrācijas attīstību dalībvalstu līmenī;

| 33. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

33.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  2004. gada 19. novembra dokuments 14615/04.

(2)  OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.

(3)  OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.

(4)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(5)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

P6_TA(2006)0319

Attīstība un migrācija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par attīstību un migrāciju (2005/2244(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Migrācijas un attīstības saikne: daži konkrēti partnerattiecību virzieni starp ES un jaunattīstības valstīm” (KOM(2005)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Migrācijas un attīstības saikne: daži konkrēti partnerattiecību virzieni starp ES un jaunattīstības valstīm” (KOM(2005)0390),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (KOM(2005)0391), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (KOM(2005)0391),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus Padomei un Eiropas Parlamentam “Prioritārie pasākumi migrācijas problēmu risinājumam: Pirmie pasākumi, atsaucoties uz Hemptonkortas (Hampton Court) apspriedi” (KOM(2005)0621), “ES stratēģija rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs” (KOM(2005)0642) un “Tematiskā programma sadarbībai ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā” (KOM(2006)0026), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus Padomei un Eiropas Parlamentam “Prioritārie pasākumi migrācijas problēmu risinājumam: Pirmie pasākumi, atsaucoties uz Hemptonkortas (Hampton Court) apspriedi” (KOM(2005)0621), “ES stratēģija rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs” (KOM(2005)0642) un “Tematiskā programma sadarbībai ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā” (KOM(2006)0026),

| — | ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu IV punktu “Vispārēja pieeja migrācijai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu IV punktu “Vispārēja pieeja migrācijai”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas A/RES/58/208, A/RES/59/241 un A/RES/60/205, kas paredz asamblejas 61. sesijas laikā 2006. gadā augsta līmeņa dialogu par starptautiskās migrācijas un attīstības jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas A/RES/58/208, A/RES/59/241 un A/RES/60/205, kas paredz asamblejas 61. sesijas laikā 2006. gadā augsta līmeņa dialogu par starptautiskās migrācijas un attīstības jautājumiem,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto (1) un 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā grozīto (2) Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū Nolīgumu), it īpaši tā 13. pantu par migrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto (1) un 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā grozīto (2) Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū Nolīgumu), it īpaši tā 13. pantu par migrāciju,

| — | ņemot vērā 2006. gada 13. aprīlī pirmajā ĀKK patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministru sanāksmē pieņemto Briseles deklarāciju par patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietām un rīcības plānu šīs deklarācijas ieviešanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 13. aprīlī pirmajā ĀKK patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministru sanāksmē pieņemto Briseles deklarāciju par patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietām un rīcības plānu šīs deklarācijas ieviešanai,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar šo konvenciju saistītos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar šo konvenciju saistītos protokolus,

| — | ņemot vērā ĀKK un EK Ministru padomes 2005. gada 13. aprīļa Lēmumu Nr. 4/2005 par devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības dotācijas rezerves izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK Ministru padomes 2005. gada 13. aprīļa Lēmumu Nr. 4/2005 par devītā Eiropas Attīstības fonda ilgtermiņa attīstības dotācijas rezerves izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu “Pasaules mēroga pētījums par sieviešu nozīmi attīstībā, 2004. gads: sievietes un starptautiskā migrācija”, A/59/287/1. pielik., |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu “Pasaules mēroga pētījums par sieviešu nozīmi attīstībā, 2004. gads: sievietes un starptautiskā migrācija”, A/59/287/1. pielik.,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas 2006. gadā: ienākumu pārvedumu un migrācijas ietekme uz ekonomiku” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas 2006. gadā: ienākumu pārvedumu un migrācijas ietekme uz ekonomiku” (4),

| — | ņemot vērā Pasaules Starptautiskās migrācijas komitejas 2005. gada oktobra ziņojumu “Migrācija savstarpēji saistītā pasaulē: rīcības jaunās perspektīvas” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Starptautiskās migrācijas komitejas 2005. gada oktobra ziņojumu “Migrācija savstarpēji saistītā pasaulē: rīcības jaunās perspektīvas” (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 18., 19. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 18., 19. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās 2005. gadā, it īpaši,






  — | Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm līdz 2015. gadam sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas apstiprināto mērķi 0,7 % no nacionālā kopienākuma atvēlēt Savienības ieguldījumam Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) nodrošināšanā, palielinot šo ieguldījumu no 33 miljardiem euro 2003. gadā līdz 84 miljardiem un vairāk euro 2015. gadā (2005. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumi), |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās 2005. gadā, it īpaši,

—

Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm līdz 2015. gadam sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas apstiprināto mērķi 0,7 % no nacionālā kopienākuma atvēlēt Savienības ieguldījumam Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) nodrošināšanā, palielinot šo ieguldījumu no 33 miljardiem euro 2003. gadā līdz 84 miljardiem un vairāk euro 2015. gadā (2005. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumi),

| — | Eiropas Savienībai un citiem līdzekļu devējiem divkāršot palīdzību Āfrikai, tādējādi 2010. gadā piešķirt tai 25 miljardus ASV dolāru kā valsts palīdzību attīstības jomā (6) (paziņojums, ko 2005. gada 8. jūlijā Glenīglā izplatīja G8), |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienībai un citiem līdzekļu devējiem divkāršot palīdzību Āfrikai, tādējādi 2010. gadā piešķirt tai 25 miljardus ASV dolāru kā valsts palīdzību attīstības jomā (6) (paziņojums, ko 2005. gada 8. jūlijā Glenīglā izplatīja G8),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Ieteikumu Nr. 151 par migrējošiem darba ņēmējiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Ieteikumu Nr. 151 par migrējošiem darba ņēmējiem,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2005. gada 20. decembra kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (7), kurā ir noteikta Kopienas pamatprogramma attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tiekas Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2005. gada 20. decembra kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (7), kurā ir noteikta Kopienas pamatprogramma attīstības jomā,

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. maijā Vīnē Eiropas Savienības un Latīņamerikas IV augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. maijā Vīnē Eiropas Savienības un Latīņamerikas IV augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (8), 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem (9), 2005. gada 26. oktobra rezolūciju par Kopienas pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (10), 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (11) un 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 17. novembra rezolūciju par Āfrikas attīstības stratēģiju (8), 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem (9), 2005. gada 26. oktobra rezolūciju par Kopienas pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (10), 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (11) un 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā (12),

| — | ņemot vērā Kopienas 1998. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2836/98 par dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas 1998. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2836/98 par dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu sadarbībā attīstības jomā (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0210/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0210/2006),

| A. | tā kā 40 % no 175 miljoniem migrantu (3 % pasaules iedzīvotāju) dzīvo jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā 40 % no 175 miljoniem migrantu (3 % pasaules iedzīvotāju) dzīvo jaunattīstības valstīs;

| B. | tā kā migrācija nav jauna parādība, bet tās apjoms globalizācijas kontekstā un nepieciešamība to izprast visām šajā procesā iesaistītajām starptautiskajām pusēm padara migrāciju par nozīmīgu politisku problēmu starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā migrācija nav jauna parādība, bet tās apjoms globalizācijas kontekstā un nepieciešamība to izprast visām šajā procesā iesaistītajām starptautiskajām pusēm padara migrāciju par nozīmīgu politisku problēmu starptautiskajai sabiedrībai;

| C. | tā kā kopš 1980. gadiem imigrācija ir ievērojami palielinājusies, tomēr uz to nav sekojusi vienota un saskaņota atbilde Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 1980. gadiem imigrācija ir ievērojami palielinājusies, tomēr uz to nav sekojusi vienota un saskaņota atbilde Eiropas Savienības līmenī;

| D. | tā kā Eiropas Savienība uzņem imigrantus gandrīz no visām jaunattīstības valstīm, tā kā liels skaits imigrantu ierodas no Āzijas, Āfrikas un Latīņamerikas un maz ticams, ka šīs parādības apjoms nākamajos gados samazināsies; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienība uzņem imigrantus gandrīz no visām jaunattīstības valstīm, tā kā liels skaits imigrantu ierodas no Āzijas, Āfrikas un Latīņamerikas un maz ticams, ka šīs parādības apjoms nākamajos gados samazināsies;

| E. | tā kā starptautiskā sabiedrība mobilizējas lēnām, lai iesaistītos problēmas risināšanā ar kopīgiem plaša mēroga pasākumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā starptautiskā sabiedrība mobilizējas lēnām, lai iesaistītos problēmas risināšanā ar kopīgiem plaša mēroga pasākumiem;

| F. | tā kā migrācijas problēmas jārisina visai starptautiskajai sabiedrībai kopumā un Eiropas Savienība līdz šim brīdim nav sniegusi vispārēju politisku atbildi un nav paredzējusi šīm problēmām atbilstošus pasākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā migrācijas problēmas jārisina visai starptautiskajai sabiedrībai kopumā un Eiropas Savienība līdz šim brīdim nav sniegusi vispārēju politisku atbildi un nav paredzējusi šīm problēmām atbilstošus pasākumus;

| G. | tā kā vienotas politikas trūkums migrācijas plūsmu regulēšanā ļauj dalībvalstīm pieņemt vienpusējus lēmumus, kas apgrūtina saskaņotas Kopienas pozīcijas pieņemšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā vienotas politikas trūkums migrācijas plūsmu regulēšanā ļauj dalībvalstīm pieņemt vienpusējus lēmumus, kas apgrūtina saskaņotas Kopienas pozīcijas pieņemšanu;

| H. | tā kā, reaģējot uz imigrāciju, ir jāpanāk iespējami plašāka vienprātība visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā, reaģējot uz imigrāciju, ir jāpanāk iespējami plašāka vienprātība visā Eiropas Savienībā;

| I. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā 2006. gada 14. un 15. septembrī notiks augsta līmeņa sanāksme par starptautisko migrāciju un attīstību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā 2006. gada 14. un 15. septembrī notiks augsta līmeņa sanāksme par starptautisko migrāciju un attīstību;

| J. | tā kā Āfrikas Savienība ir noteikusi, ka migrācija ir svarīga tās darbības joma Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja Alpha Oumar Konaré pārraudzībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Āfrikas Savienība ir noteikusi, ka migrācija ir svarīga tās darbības joma Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja Alpha Oumar Konaré pārraudzībā;

| K. | tā kā migrācijas cēloņu dažādība un līdz ar to migrantu kategoriju dažādība traucē īstenot saskaņotu un vispārēju politiku, kuras mērķis ir padarīt migrāciju par attīstību veicinošu faktoru; |
| --- | --- |

K.

tā kā migrācijas cēloņu dažādība un līdz ar to migrantu kategoriju dažādība traucē īstenot saskaņotu un vispārēju politiku, kuras mērķis ir padarīt migrāciju par attīstību veicinošu faktoru;

| L. | tā kā pasaules mērogā migrācija notiek galvenokārt no Āzijas un Latīņamerikas, bet Āfrikā migrācijai ir visplašākās negatīvās sekas; |
| --- | --- |

L.

tā kā pasaules mērogā migrācija notiek galvenokārt no Āzijas un Latīņamerikas, bet Āfrikā migrācijai ir visplašākās negatīvās sekas;

| M. | tā kā galvenais analīzes objekts ir uzņēmējvalstis ziemeļu puslodē, lai gan 60 % migrantu nepamet dienvidu puslodi; |
| --- | --- |

M.

tā kā galvenais analīzes objekts ir uzņēmējvalstis ziemeļu puslodē, lai gan 60 % migrantu nepamet dienvidu puslodi;

| N. | tā kā Vīnes deklarācijā ir iekļautas saistības turpināt pasaules mēroga dialogu un pastiprināt Eiropas Savienības un Latīņamerikas sadarbību migrācijas jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Vīnes deklarācijā ir iekļautas saistības turpināt pasaules mēroga dialogu un pastiprināt Eiropas Savienības un Latīņamerikas sadarbību migrācijas jomā;

| O. | tā kā, lai izveidotu saikni starp migrāciju un attīstību, nepietiek tikai ar lielāku valsts atbalstu attīstības jomā, bet svarīgi ir arī veidot speciālus un novatoriskus līdzekļus, lai labāk apzinātos un nostiprinātu migrantu nozīmi cīņā pret nabadzību un attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai izveidotu saikni starp migrāciju un attīstību, nepietiek tikai ar lielāku valsts atbalstu attīstības jomā, bet svarīgi ir arī veidot speciālus un novatoriskus līdzekļus, lai labāk apzinātos un nostiprinātu migrantu nozīmi cīņā pret nabadzību un attīstības veicināšanā;

| P. | tā kā migrācijas problēmu risinājumi jāiekļauj valstu un starptautiskajās stratēģijās cīņai pret nabadzību, lai sasniegtu TAM; |
| --- | --- |

P.

tā kā migrācijas problēmu risinājumi jāiekļauj valstu un starptautiskajās stratēģijās cīņai pret nabadzību, lai sasniegtu TAM;

| Q. | tā kā jāatzīst un jāatbalsta dienvidu valstu tiesības uz patstāvīgu migrācijas politiku; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jāatzīst un jāatbalsta dienvidu valstu tiesības uz patstāvīgu migrācijas politiku;

| R. | tā kā dienvidu valstīs migrācija nozīmē labāk izglītotu vai uzņēmējdarbībā spējīgāku pilsoņu aizbraukšanu un intelektuālā darbaspēka emigrācija apdraud dažādu svarīgu pakalpojumu sniegšanu un kvalitāti, tostarp veselības aprūpes vai izglītības jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā dienvidu valstīs migrācija nozīmē labāk izglītotu vai uzņēmējdarbībā spējīgāku pilsoņu aizbraukšanu un intelektuālā darbaspēka emigrācija apdraud dažādu svarīgu pakalpojumu sniegšanu un kvalitāti, tostarp veselības aprūpes vai izglītības jomā;

| S. | tā kā intelektuālā darbaspēka aizbraukšanu veicina selektīva migrantu uzņemšanas politika, ko ziemeļu valstis īsteno, dēvējot to par “izvēles migrāciju” un pastiprinot kvalificēta darbaspēka masveida aizplūšanu, no kuras cieš daudzas dienvidu valstis; |
| --- | --- |

S.

tā kā intelektuālā darbaspēka aizbraukšanu veicina selektīva migrantu uzņemšanas politika, ko ziemeļu valstis īsteno, dēvējot to par “izvēles migrāciju” un pastiprinot kvalificēta darbaspēka masveida aizplūšanu, no kuras cieš daudzas dienvidu valstis;

| T. | tā kā, citējot Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja Alpha Oumar Konaré vārdus, šī politika “atņem Āfrikai tiesības attīstīties”; |
| --- | --- |

T.

tā kā, citējot Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja Alpha Oumar Konaré vārdus, šī politika “atņem Āfrikai tiesības attīstīties”;

| U. | tā kā cirkulārā migrācija, dodoties no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti un atpakaļ, paver būtiskas iespējas gan uzņēmējvalsts, gan izbraukšanas valsts attīstībai; |
| --- | --- |

U.

tā kā cirkulārā migrācija, dodoties no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti un atpakaļ, paver būtiskas iespējas gan uzņēmējvalsts, gan izbraukšanas valsts attīstībai;

| V. | tā kā līdzattīstības mērķis, ar līdzattīstību saprotot industriāli attīstītajās valstīs izveidoto migrantu kopienu potenciāla attīstīšanu viņu izcelsmes valstu attīstības labā, ir pārvērst migrāciju par attīstību un tautu savstarpēju palīdzību veicinošu faktoru; |
| --- | --- |

V.

tā kā līdzattīstības mērķis, ar līdzattīstību saprotot industriāli attīstītajās valstīs izveidoto migrantu kopienu potenciāla attīstīšanu viņu izcelsmes valstu attīstības labā, ir pārvērst migrāciju par attīstību un tautu savstarpēju palīdzību veicinošu faktoru;

| W. | tā kā migrantu līdzekļu pārsūtīšana uz viņu izcelsmes valstīm ir galvenā attīstības iespēja, tā kā šo sūtījumu summa jūtami pārsniedz pasaules sniegto palīdzību attīstības jomā un šādiem pārskaitījumiem procentu izmaksas un bankas maksājumi parasti ir ļoti augsti, kā arī pārskaitījumi reizēm ir nepārredzami; tomēr uzsverot, ka šos pārsūtītos līdzekļus izmanto galvenokārt ģimeņu uzturēšanai un tikai nelielu to daļu izlieto ieguldījumiem un attīstībai; |
| --- | --- |

W.

tā kā migrantu līdzekļu pārsūtīšana uz viņu izcelsmes valstīm ir galvenā attīstības iespēja, tā kā šo sūtījumu summa jūtami pārsniedz pasaules sniegto palīdzību attīstības jomā un šādiem pārskaitījumiem procentu izmaksas un bankas maksājumi parasti ir ļoti augsti, kā arī pārskaitījumi reizēm ir nepārredzami; tomēr uzsverot, ka šos pārsūtītos līdzekļus izmanto galvenokārt ģimeņu uzturēšanai un tikai nelielu to daļu izlieto ieguldījumiem un attīstībai;

| X. | tā kā šo naudas pārvedumu mērķis tomēr nav aizvietot valsts palīdzību attīstības jomā vai pamatot tās samazināšanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā šo naudas pārvedumu mērķis tomēr nav aizvietot valsts palīdzību attīstības jomā vai pamatot tās samazināšanu;

| Y. | tā kā pasaulē 2005. gadā bija apmēram 9,2 miljoni bēgļu un 25 miljoni savas dzimtenes robežās pārvietotu personu, no kurām puse dzīvo Āfrikā, kuras nesaņem nekādu starptautiska mēroga aizsardzību, un līdz ar to veidojas nepieņemama bēgļu un pārvietoto personu hierarhizācija; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pasaulē 2005. gadā bija apmēram 9,2 miljoni bēgļu un 25 miljoni savas dzimtenes robežās pārvietotu personu, no kurām puse dzīvo Āfrikā, kuras nesaņem nekādu starptautiska mēroga aizsardzību, un līdz ar to veidojas nepieņemama bēgļu un pārvietoto personu hierarhizācija;

| Z. | tā kā ir palielinājies “ekoloģisko” bēgļu un pārvietoto personu skaits, kas, pēc vērtējuma, kuru sniedzis Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā komisāra bēgļu lietās birojs, dažu tuvāko gadu laikā varētu sasniegt 50 miljonus; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir palielinājies “ekoloģisko” bēgļu un pārvietoto personu skaits, kas, pēc vērtējuma, kuru sniedzis Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā komisāra bēgļu lietās birojs, dažu tuvāko gadu laikā varētu sasniegt 50 miljonus;

| AA. | tā kā imigrantu integrācija ir divvirzienu process, kas pamatojas uz abpusējām tiesībām un atbilstīgām likumīgo imigrantu un uzņēmējas sabiedrības saistībām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka imigranti var kļūt par šīs sabiedrības daļu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā imigrantu integrācija ir divvirzienu process, kas pamatojas uz abpusējām tiesībām un atbilstīgām likumīgo imigrantu un uzņēmējas sabiedrības saistībām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka imigranti var kļūt par šīs sabiedrības daļu;

| AB. | tā kā migranti, kas ir cilvēku tirdzniecības, diskriminācijas un sociālas nedrošības upuri, veido slāni, kuru kopumā starptautiskā sabiedrība un dažu valstu tiesību akti pietiekami neaizsargā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā migranti, kas ir cilvēku tirdzniecības, diskriminācijas un sociālas nedrošības upuri, veido slāni, kuru kopumā starptautiskā sabiedrība un dažu valstu tiesību akti pietiekami neaizsargā;

| AC. | tā kā Starptautiskā konvencija par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību nav ratificēta nevienā dalībvalstī; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Starptautiskā konvencija par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību nav ratificēta nevienā dalībvalstī;

| AD. | tā kā kopš 1999. gada Eiropas Savienība integrācijas mērķim ir ziedojusi tikai 15 miljonus euro, tas ir, 0,5 euro katram imigrantam; |
| --- | --- |

AD.

tā kā kopš 1999. gada Eiropas Savienība integrācijas mērķim ir ziedojusi tikai 15 miljonus euro, tas ir, 0,5 euro katram imigrantam;

| AE. | tā kā cīņa pret cilvēku tirdzniecību, kas saistīta ar migrāciju, un cīņa pret sieviešu un bērnu tirdzniecību un seksuālu izmantošanu ir jāpadara par Eiropas Savienības prioritāti; |
| --- | --- |

AE.

tā kā cīņa pret cilvēku tirdzniecību, kas saistīta ar migrāciju, un cīņa pret sieviešu un bērnu tirdzniecību un seksuālu izmantošanu ir jāpadara par Eiropas Savienības prioritāti;

| AF. | tā kā industriāli attīstītajās valstīs 51 % imigrantu ir sievietes un jaunattīstības valstīs — 46 % (14); tā kā nepietiekama ir informācija par riskiem, kādiem sevi pakļauj nelegālie emigranti, un apzinoties, ka sievietes migrantes ir biežāk pakļautas seksuālai izmantošanai, vardarbībai, diskriminācijai un ekspluatācijai darba vietā; un tā kā migrācijas politikā netiek ņemta vērā sieviešu īpašā nozīme; |
| --- | --- |

AF.

tā kā industriāli attīstītajās valstīs 51 % imigrantu ir sievietes un jaunattīstības valstīs — 46 % (14); tā kā nepietiekama ir informācija par riskiem, kādiem sevi pakļauj nelegālie emigranti, un apzinoties, ka sievietes migrantes ir biežāk pakļautas seksuālai izmantošanai, vardarbībai, diskriminācijai un ekspluatācijai darba vietā; un tā kā migrācijas politikā netiek ņemta vērā sieviešu īpašā nozīme;

| AG. | tā kā migrācija var dot sievietēm iespēju uzlabot dzīvi, kļūt neatkarīgākām, atbalstīt sociāli atstumtās sievietes un darīt galu ierobežojošām sociālām attiecībām; |
| --- | --- |

AG.

tā kā migrācija var dot sievietēm iespēju uzlabot dzīvi, kļūt neatkarīgākām, atbalstīt sociāli atstumtās sievietes un darīt galu ierobežojošām sociālām attiecībām;

| AH. | tā kā sievietes bieži ir spiestas migrēt tādu iemeslu dēļ kā piespiedu laulība, nabadzība un bruņoti konflikti utt.; |
| --- | --- |

AH.

tā kā sievietes bieži ir spiestas migrēt tādu iemeslu dēļ kā piespiedu laulība, nabadzība un bruņoti konflikti utt.;

| AI. | tā kā sievietes migrantes ir daudz biežāk pakļautas seksuālai izmantošanai, diskriminācijai, ekspluatācijai darba vietā un intelektuālā potenciāla izniekošanai, vardarbībai un veselības apdraudējumiem, sociālai atstumtībai un cilvēku tirdzniecībai; |
| --- | --- |

AI.

tā kā sievietes migrantes ir daudz biežāk pakļautas seksuālai izmantošanai, diskriminācijai, ekspluatācijai darba vietā un intelektuālā potenciāla izniekošanai, vardarbībai un veselības apdraudējumiem, sociālai atstumtībai un cilvēku tirdzniecībai;

| AJ. | tā kā daudzas sievietes migrantes Eiropas Savienībā uzturas nelikumīgi un tas paaugstina ekspluatācijas risku darba vietā, kā arī seksuālas izmantošanas un seksuālas vardarbības iespējamību, kam šīs sievietes ir pakļautas, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā daudzas sievietes migrantes Eiropas Savienībā uzturas nelikumīgi un tas paaugstina ekspluatācijas risku darba vietā, kā arī seksuālas izmantošanas un seksuālas vardarbības iespējamību, kam šīs sievietes ir pakļautas,

| 1. | ir pārliecināts, ka Eiropas Savienībai jādod galvenais ieguldījums, lai migrāciju padarītu par attīstību veicinošu faktoru; |
| --- | --- |

1.

ir pārliecināts, ka Eiropas Savienībai jādod galvenais ieguldījums, lai migrāciju padarītu par attīstību veicinošu faktoru;

| 2. | uzsver, ka Savienībai uz jautājumu par migrācijas un attīstības saistību jāsniedz politiska vispārēja atbilde attiecībā uz konkrētu reģionu, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikai un Dienvidu-Dienvidu migrācijai; aicina migrācijas problēmas iekļaut starp svarīgākajiem darba kārtības jautājumiem un tāda politiskā dialoga prioritātēm, kurš notiek starp Eiropas Savienību un dažādiem reģioniem, ar ko tā uztur attiecības, kā arī atbalstīt Eiropas un Āfrikas augstākā līmeņa tikšanās organizēšanu, lai rastu kopīgu politisku risinājumu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Savienībai uz jautājumu par migrācijas un attīstības saistību jāsniedz politiska vispārēja atbilde attiecībā uz konkrētu reģionu, īpašu uzmanību pievēršot Āfrikai un Dienvidu-Dienvidu migrācijai; aicina migrācijas problēmas iekļaut starp svarīgākajiem darba kārtības jautājumiem un tāda politiskā dialoga prioritātēm, kurš notiek starp Eiropas Savienību un dažādiem reģioniem, ar ko tā uztur attiecības, kā arī atbalstīt Eiropas un Āfrikas augstākā līmeņa tikšanās organizēšanu, lai rastu kopīgu politisku risinājumu;

| 3. | uzskata, ka galvenajiem ES migrācijas un attīstības politikas principiem jābūt solidaritātei ar trešām valstīm un līdzattīstībai, lai novērstu migrācijas pamatcēloņus, it īpaši izskaustu nabadzību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka galvenajiem ES migrācijas un attīstības politikas principiem jābūt solidaritātei ar trešām valstīm un līdzattīstībai, lai novērstu migrācijas pamatcēloņus, it īpaši izskaustu nabadzību;

| 4. | atkārtoti pauž konceptuālo nostāju, ka mobilitāte ir cilvēktiesības, uz kurām nevar attiecināt tirgus loģiku; uzsver, ka jebkurai politikai šajā jomā jāveicina izvēles, nevis piespiedu mobilitāte; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž konceptuālo nostāju, ka mobilitāte ir cilvēktiesības, uz kurām nevar attiecināt tirgus loģiku; uzsver, ka jebkurai politikai šajā jomā jāveicina izvēles, nevis piespiedu mobilitāte;

| 5. | uzsver, ka piemērotu imigrācijas problēmas risinājumu Eiropas līmenī iespējams sasniegt, tikai izveidojot kopēju stratēģiju ar skaidri noteiktiem mērķiem un piedāvājot dalībvalstīm mehānismus, kas tām ļautu kopīgi un solidāri stāties pretī šai parādībai; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka piemērotu imigrācijas problēmas risinājumu Eiropas līmenī iespējams sasniegt, tikai izveidojot kopēju stratēģiju ar skaidri noteiktiem mērķiem un piedāvājot dalībvalstīm mehānismus, kas tām ļautu kopīgi un solidāri stāties pretī šai parādībai;

| 6. | atgādina, ka visu valstu pienākums ir cīņa pret ekspluatāciju un cilvēku tirdzniecību; atkārto, ka ir daudzpusēji instrumenti, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar šo konvenciju saistītie protokoli, kas ir efektīvi līdzekļi cīņai pret cilvēku un imigrantu tirdzniecību, kā arī imigrantu pamattiesību aizsardzībai, un ka šie līdzekļi dod arī iespēju sākt tādu personu vajāšanu, kuras veic šādu kriminālu darbību; aicina valstis, kas vēl nav ratificējušas šo konvenciju vai kas tai vēl nav pievienojušās, izdarīt to, cik ātri vien iespējams; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka visu valstu pienākums ir cīņa pret ekspluatāciju un cilvēku tirdzniecību; atkārto, ka ir daudzpusēji instrumenti, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar šo konvenciju saistītie protokoli, kas ir efektīvi līdzekļi cīņai pret cilvēku un imigrantu tirdzniecību, kā arī imigrantu pamattiesību aizsardzībai, un ka šie līdzekļi dod arī iespēju sākt tādu personu vajāšanu, kuras veic šādu kriminālu darbību; aicina valstis, kas vēl nav ratificējušas šo konvenciju vai kas tai vēl nav pievienojušās, izdarīt to, cik ātri vien iespējams;

| 7. | iesaka migrācijas jautājumu iekļaut ES ārpolitikā līdzīgi, kā tas notiek Barselonas procesā; |
| --- | --- |

7.

iesaka migrācijas jautājumu iekļaut ES ārpolitikā līdzīgi, kā tas notiek Barselonas procesā;

| 8. | atzinīgi vērtē Padomes priekšlikumu 2006. gadā organizēt Eiropas un Vidusjūras valstu ministru sanāksmi par migrāciju; pauž atbalstu arī Eiropas un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei par migrāciju, kam jānotiek 2006. gada jūlijā Rabātā, lai apspriestu jautājumu par migrāciju uz Eiropu no Magribas un Āfrikas Subsahāras reģiona valstīm; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Padomes priekšlikumu 2006. gadā organizēt Eiropas un Vidusjūras valstu ministru sanāksmi par migrāciju; pauž atbalstu arī Eiropas un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei par migrāciju, kam jānotiek 2006. gada jūlijā Rabātā, lai apspriestu jautājumu par migrāciju uz Eiropu no Magribas un Āfrikas Subsahāras reģiona valstīm;

| 9. | atzinīgi vērtē visus citus pasākumus, kurus nolemts veikt migrācijas politikas uzlabošanā, un uzsver, ka ir vajadzīgs nevis atbalsts fragmentāriem šīs politikas attīstības pasākumiem, bet gan vispārēja pieeja, kas ietver skaidru to vissvarīgāko pasākumu koncepciju, kuri jāveic migrācijas politikas jomā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē visus citus pasākumus, kurus nolemts veikt migrācijas politikas uzlabošanā, un uzsver, ka ir vajadzīgs nevis atbalsts fragmentāriem šīs politikas attīstības pasākumiem, bet gan vispārēja pieeja, kas ietver skaidru to vissvarīgāko pasākumu koncepciju, kuri jāveic migrācijas politikas jomā;

| 10. | iesaka Padomei paredzēt atbilstīgus pasākumus, lai panāktu, ka katrā dalībvalstī pastiprinās sadarbība un koordinācija starp dažādiem dienestiem, kas atbildīgi par migrāciju un attīstību; |
| --- | --- |

10.

iesaka Padomei paredzēt atbilstīgus pasākumus, lai panāktu, ka katrā dalībvalstī pastiprinās sadarbība un koordinācija starp dažādiem dienestiem, kas atbildīgi par migrāciju un attīstību;

| 11. | uzsver, ka nepieciešams nosacījums ir lielāks atbalsts attīstībai, taču ar to nepietiek, lai migrāciju padarītu par attīstību veicinošu faktoru; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis ievērot 2005. gada politiskās saistības; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka nepieciešams nosacījums ir lielāks atbalsts attīstībai, taču ar to nepietiek, lai migrāciju padarītu par attīstību veicinošu faktoru; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis ievērot 2005. gada politiskās saistības;

| 12. | iesaka visā Tūkstošgades attīstības mērķu izvērtēšanas un nodrošināšanas pasākumu gaitā visaptveroši ņemt vērā migrāciju un tās ietekmi uz attīstību; atgādina, ka visaptverošai stratēģijai, lai to sekmīgi īstenotu, ir vajadzīga atbilstīga juridiskā sistēma gan Eiropas Savienībā, gan izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

12.

iesaka visā Tūkstošgades attīstības mērķu izvērtēšanas un nodrošināšanas pasākumu gaitā visaptveroši ņemt vērā migrāciju un tās ietekmi uz attīstību; atgādina, ka visaptverošai stratēģijai, lai to sekmīgi īstenotu, ir vajadzīga atbilstīga juridiskā sistēma gan Eiropas Savienībā, gan izcelsmes valstī;

| 13. | uzsver, ka migrācijas faktors labāk jāiekļauj attīstības politikā un attīstības plānos, un iesaka valstu līmenī migrāciju ietvert nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumentos; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka migrācijas faktors labāk jāiekļauj attīstības politikā un attīstības plānos, un iesaka valstu līmenī migrāciju ietvert nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumentos;

| 14. | atzīst, ka diasporām ir liela nozīme attiecību stiprināšanā starp Eiropas Savienību un izcelsmes valstīm, it īpaši migrācijas jomā; aicina jaunattīstības valstu iestādes un Eiropas Savienības dalībvalstis plašāk sadarboties, tostarp līdzattīstības projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka diasporām ir liela nozīme attiecību stiprināšanā starp Eiropas Savienību un izcelsmes valstīm, it īpaši migrācijas jomā; aicina jaunattīstības valstu iestādes un Eiropas Savienības dalībvalstis plašāk sadarboties, tostarp līdzattīstības projektu īstenošanā;

| 15. | uzskata, ka Eiropas mērogā ir pilnībā jāatzīst līdzattīstība, kas nozīmē atzīt un atbalstīt diasporu ieguldījumu migrantu izcelsmes valstu attīstībā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Eiropas mērogā ir pilnībā jāatzīst līdzattīstība, kas nozīmē atzīt un atbalstīt diasporu ieguldījumu migrantu izcelsmes valstu attīstībā;

| 16. | uzsver, ka Eiropas Savienībai, lai migrāciju padarītu par attīstību veicinošu faktoru, ir jāizveido divi galvenie instrumenti:






  — | īpašs fonds, ko pārvalda pietiekami elastīgi un reaģējot uz notiekošo un kas dod iespēju it īpaši finansēt līdzattīstības pasākumus, |
| --- | --- | --- |

16.

uzsver, ka Eiropas Savienībai, lai migrāciju padarītu par attīstību veicinošu faktoru, ir jāizveido divi galvenie instrumenti:

—

īpašs fonds, ko pārvalda pietiekami elastīgi un reaģējot uz notiekošo un kas dod iespēju it īpaši finansēt līdzattīstības pasākumus,

| — | garantijas fonds, lai nodrošinātu migrantu mikroprojektu ilglaicību un palielinātu to ietekmi uz attīstību; |
| --- | --- |

—

garantijas fonds, lai nodrošinātu migrantu mikroprojektu ilglaicību un palielinātu to ietekmi uz attīstību;

| 17. | uzskata, ka Tehniskās un finansiālās palīdzības programma trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā (AENEAS), tāpat kā programma, kura būs tās turpinājums 2007. gadā, jāizmanto attīstības stratēģiskiem mērķiem, it īpaši, lai finansētu līdzattīstības pasākumus, un šis mērķis stingri jāievēro, lai, piemēram, izvairītos no līdzekļu ieguldīšanas Eiropas Savienības ārējo robežu aizsardzībā; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Tehniskās un finansiālās palīdzības programma trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā (AENEAS), tāpat kā programma, kura būs tās turpinājums 2007. gadā, jāizmanto attīstības stratēģiskiem mērķiem, it īpaši, lai finansētu līdzattīstības pasākumus, un šis mērķis stingri jāievēro, lai, piemēram, izvairītos no līdzekļu ieguldīšanas Eiropas Savienības ārējo robežu aizsardzībā;

| 18. | uzsver, ka šai programmai efektīvākas jāpadara migrācijas plūsmu pārvaldības, kā arī izcelsmes un tranzīta valstu atbalsta sistēmas; lai to veicinātu, iesaka minētajai programmai noteikt šādus raksturlielumus:






  — | vairākas kredītlīnijas (līdzattīstība, izglītība, drošība utt.) ar iespēju finansēt projektus, kas attiecināmi uz vairākām kredītlīnijām, |
| --- | --- | --- |

18.

uzsver, ka šai programmai efektīvākas jāpadara migrācijas plūsmu pārvaldības, kā arī izcelsmes un tranzīta valstu atbalsta sistēmas; lai to veicinātu, iesaka minētajai programmai noteikt šādus raksturlielumus:

—

vairākas kredītlīnijas (līdzattīstība, izglītība, drošība utt.) ar iespēju finansēt projektus, kas attiecināmi uz vairākām kredītlīnijām,

| — | projektu izvēles kritēriji un noteikumi par iespējamās palīdzības veidu un apjomu, |
| --- | --- |

—

projektu izvēles kritēriji un noteikumi par iespējamās palīdzības veidu un apjomu,

| — | projektu atlases komiteja, kas tiesīga pilnīgi brīvi lemt noteiktajās robežās, |
| --- | --- |

—

projektu atlases komiteja, kas tiesīga pilnīgi brīvi lemt noteiktajās robežās,

| — | noteikumu pārskatīšana par garantijas depozītiem attiecībā uz NVO; |
| --- | --- |

—

noteikumu pārskatīšana par garantijas depozītiem attiecībā uz NVO;

| 19. | iesaka izstrādāt integrētus reģionālās attīstības plānus, kuros lielāka uzmanība pievērsta Āfrikas iedzīvotāju emigrācijas galvenajām zonām, lai finansētu:






  — | infrastruktūras iekārtošanu (dzeramais ūdens, elektrība, veselības centrs, skola, ceļi utt.), |
| --- | --- | --- |

19.

iesaka izstrādāt integrētus reģionālās attīstības plānus, kuros lielāka uzmanība pievērsta Āfrikas iedzīvotāju emigrācijas galvenajām zonām, lai finansētu:

—

infrastruktūras iekārtošanu (dzeramais ūdens, elektrība, veselības centrs, skola, ceļi utt.),

| — | darbības izmaksu daļēju segšanu kā mērķtiecīgu atbalstu no budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

darbības izmaksu daļēju segšanu kā mērķtiecīgu atbalstu no budžeta līdzekļiem;

Latīņamerikas un Āzijas iedzīvotāju emigrācijas galvenajās zonās var veikt līdzīgus pasākumus;

| 20. | uzsver grūtības un lielās izmaksas, ko imigrantiem rada līdzekļu sūtīšana uz viņu izcelsmes valstīm, turklāt uzsver, ka ārpusbanku sistēmā trūkst pārredzamības; apstiprina, ka ir jāizveido droša sistēma, kas garantē sūtītāja un saņēmēja datu aizsardzību, lai ar likumīgiem pārvedumiem veicinātu reglamentētus sūtījumus, zinot, ka dažas alternatīvas sistēmas, kuras izmanto imigranti, reizēm līdzinās īstām augļotāju sistēmām; |
| --- | --- |

20.

uzsver grūtības un lielās izmaksas, ko imigrantiem rada līdzekļu sūtīšana uz viņu izcelsmes valstīm, turklāt uzsver, ka ārpusbanku sistēmā trūkst pārredzamības; apstiprina, ka ir jāizveido droša sistēma, kas garantē sūtītāja un saņēmēja datu aizsardzību, lai ar likumīgiem pārvedumiem veicinātu reglamentētus sūtījumus, zinot, ka dažas alternatīvas sistēmas, kuras izmanto imigranti, reizēm līdzinās īstām augļotāju sistēmām;

| 21. | aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī dalībvalstu un starptautiskās finanšu iestādes īstenot politikas nostādnes, kas paredz:






  — | veicināt un atvieglot migrantu līdzekļu pārsūtīšanu, padarot pārvedumus lētākus, ātrākus un drošākus, lai mudinātu migrantus izmantot oficiālas pārvedumu sistēmas, |
| --- | --- | --- |

21.

aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī dalībvalstu un starptautiskās finanšu iestādes īstenot politikas nostādnes, kas paredz:

—

veicināt un atvieglot migrantu līdzekļu pārsūtīšanu, padarot pārvedumus lētākus, ātrākus un drošākus, lai mudinātu migrantus izmantot oficiālas pārvedumu sistēmas,

| — | paplašināt migrantu iespējas izmantot finanšu pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

paplašināt migrantu iespējas izmantot finanšu pakalpojumus,

| — | migrantu līdzekļu repatriāciju novirzīt uz investīcijām ražošanā, atvieglojot kredītu pieejamību mikrouzņēmumiem, kā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem un izpētot novatoriskus diasporai paredzētus finanšu produktus, piemēram, “Attīstības krājplānu”, |
| --- | --- |

—

migrantu līdzekļu repatriāciju novirzīt uz investīcijām ražošanā, atvieglojot kredītu pieejamību mikrouzņēmumiem, kā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem un izpētot novatoriskus diasporai paredzētus finanšu produktus, piemēram, “Attīstības krājplānu”,

| — | nodrošināt “neformālajos kanālos”, it īpaši Hawala tīklā veikto naudas pārvedumu pārredzamību; |
| --- | --- |

—

nodrošināt “neformālajos kanālos”, it īpaši Hawala tīklā veikto naudas pārvedumu pārredzamību;

| 22. | aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu reglamentējošiem noteikumiem, kas paredzētu samazināt izmaksas par imigrantu līdzekļu sūtījumiem uz viņu izcelsmes valstīm un palielinātu šo sūtījumu pārredzamību; atgādina, ka minētie līdzekļu sūtījumi ir otrs ārējā finansējuma avots jaunattīstības valstīs, bet šo pārskaitījumu izmaksas var sasniegt pat 20 % no to kopējā apjoma; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu reglamentējošiem noteikumiem, kas paredzētu samazināt izmaksas par imigrantu līdzekļu sūtījumiem uz viņu izcelsmes valstīm un palielinātu šo sūtījumu pārredzamību; atgādina, ka minētie līdzekļu sūtījumi ir otrs ārējā finansējuma avots jaunattīstības valstīs, bet šo pārskaitījumu izmaksas var sasniegt pat 20 % no to kopējā apjoma;

| 23. | atzīst MVU nozīmi darbavietu radīšanā un attīstības veicināšanā; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku izveidot programmas, kas mudinātu migrantus vairāk ieguldīt šādos uzņēmumos; |
| --- | --- |

23.

atzīst MVU nozīmi darbavietu radīšanā un attīstības veicināšanā; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku izveidot programmas, kas mudinātu migrantus vairāk ieguldīt šādos uzņēmumos;

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnveidot programmas, kas paredzētas diasporu kvalificētās daļas mobilizēšanai, lai attīstību veicinātu, apņemoties segt algu atšķirības augsti kvalificētiem migrantiem, kuri ir gatavi atgriezties savās valstīs, vai ieviešot “divu krēslu” sistēmas Dienvidu valstu sabiedriskā sektora darbiniekiem (skolotājiem, pētniekiem, ārstiem); aicina Komisiju veikt pētījumu par dalībvalstīs gūto pieredzi attiecībā uz “divu krēslu” sistēmu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnveidot programmas, kas paredzētas diasporu kvalificētās daļas mobilizēšanai, lai attīstību veicinātu, apņemoties segt algu atšķirības augsti kvalificētiem migrantiem, kuri ir gatavi atgriezties savās valstīs, vai ieviešot “divu krēslu” sistēmas Dienvidu valstu sabiedriskā sektora darbiniekiem (skolotājiem, pētniekiem, ārstiem); aicina Komisiju veikt pētījumu par dalībvalstīs gūto pieredzi attiecībā uz “divu krēslu” sistēmu;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt iespējamos pasākumus, kas paredzētu nodrošināt pensiju un citu sociālā nodrošinājuma tiesību nodošanu attiecībā uz migrantiem, kuri atgriežas savās izcelsmes zemēs; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt iespējamos pasākumus, kas paredzētu nodrošināt pensiju un citu sociālā nodrošinājuma tiesību nodošanu attiecībā uz migrantiem, kuri atgriežas savās izcelsmes zemēs;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paredzēt pasākumus par pensijas tiesību nodošanu, kvalifikāciju atzīšanu un tādu mehānismu izveidošanu, kas atvieglo pētnieku un citu speciālistu mobilitāti, lai viņi, ja vēlas, varētu atgriezties savās izcelsmes valstīs un veiksmīgi reintegrēties; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paredzēt pasākumus par pensijas tiesību nodošanu, kvalifikāciju atzīšanu un tādu mehānismu izveidošanu, kas atvieglo pētnieku un citu speciālistu mobilitāti, lai viņi, ja vēlas, varētu atgriezties savās izcelsmes valstīs un veiksmīgi reintegrēties;

| 27. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis veicināt cirkulāro vai svārstveida migrāciju:






  — | saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts ar izcelsmes valsti, īstenojot pagaidu migrācijas politiku un programmas, piemēram, atsevišķām personām piešķirot vairākkārtējas ieceļošanas vīzas, |
| --- | --- | --- |

27.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis veicināt cirkulāro vai svārstveida migrāciju:

—

saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts ar izcelsmes valsti, īstenojot pagaidu migrācijas politiku un programmas, piemēram, atsevišķām personām piešķirot vairākkārtējas ieceļošanas vīzas,

| — | sistematizējot pensijas pabalstu un visu sociālo pabalstu nodošanu starp izcelsmes un galamērķa valsti, nodrošinot, ka darba ņēmēji pabalstus tiešām var saņemt (valstīs, kuras saista šādi līgumi, dzīvo mazāk nekā 25 % starptautisko migrantu); |
| --- | --- |

—

sistematizējot pensijas pabalstu un visu sociālo pabalstu nodošanu starp izcelsmes un galamērķa valsti, nodrošinot, ka darba ņēmēji pabalstus tiešām var saņemt (valstīs, kuras saista šādi līgumi, dzīvo mazāk nekā 25 % starptautisko migrantu);

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu veicināt cirkulāro migrāciju, kad migranti ceļo gan no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti, gan otrādi, tādējādi nododot iegūtās zināšanas un pieredzi savai izcelsmes valstij; uzsver, ka attiecībā uz migrantiem cirkulārā migrācija jāpapildina ar integrācijas pasākumiem, kurus īsteno, gan viņiem izbraucot no valsts, gan atgriežoties tajā; uzsver, ka šis process jāietekmē pilsoniskai sabiedrībai, NVO un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu veicināt cirkulāro migrāciju, kad migranti ceļo gan no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti, gan otrādi, tādējādi nododot iegūtās zināšanas un pieredzi savai izcelsmes valstij; uzsver, ka attiecībā uz migrantiem cirkulārā migrācija jāpapildina ar integrācijas pasākumiem, kurus īsteno, gan viņiem izbraucot no valsts, gan atgriežoties tajā; uzsver, ka šis process jāietekmē pilsoniskai sabiedrībai, NVO un sociālajiem partneriem;

| 29. | atzinīgi vērtē arī Komisijas priekšlikumus rīkot dialogu par uzturēšanās un darba atļauju jautājumiem, kā arī vadīt migrējošo darba ņēmēju mobilitātes programmas, kurās migrantu spējas ir saskaņotas ar jaunattīstības valsts vajadzībām; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē arī Komisijas priekšlikumus rīkot dialogu par uzturēšanās un darba atļauju jautājumiem, kā arī vadīt migrējošo darba ņēmēju mobilitātes programmas, kurās migrantu spējas ir saskaņotas ar jaunattīstības valsts vajadzībām;

| 30. | aicina ziemeļu un dienvidu valstu iestādes investēt pilsoņu izglītībā un apmācībā; atkārto savu atbalstu mērķim “20/20”, tas ir, 20 % no ziemeļu valstu atbalsta un 20 % no dienvidu valstu budžeta, kas paredzēts sociāliem pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

30.

aicina ziemeļu un dienvidu valstu iestādes investēt pilsoņu izglītībā un apmācībā; atkārto savu atbalstu mērķim “20/20”, tas ir, 20 % no ziemeļu valstu atbalsta un 20 % no dienvidu valstu budžeta, kas paredzēts sociāliem pamatpakalpojumiem;

| 31. | aicina dienvidu valstis izstrādāt stratēģijas “izveidei un saglabāšanai”, it īpaši no jauna izvērtējot sociāla rakstura profesionālos tīklus un lielāku uzmanību pievēršot sieviešu stāvoklim, jo viņas bieži ir pakļautas diskriminācijai dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

31.

aicina dienvidu valstis izstrādāt stratēģijas “izveidei un saglabāšanai”, it īpaši no jauna izvērtējot sociāla rakstura profesionālos tīklus un lielāku uzmanību pievēršot sieviešu stāvoklim, jo viņas bieži ir pakļautas diskriminācijai dzimuma dēļ;

| 32. | aicina Eiropas Savienību attīstībai veltītajā darba kārtībā ietvert, piemēram, pienācīga darba iespēju veicināšanu, it īpaši šādus punktus:






  — | iekļaut darba pamatstandartu ievērošanas klauzulas visos divpusējos nolīgumos, ko paraksta Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis, |
| --- | --- | --- |

32.

aicina Eiropas Savienību attīstībai veltītajā darba kārtībā ietvert, piemēram, pienācīga darba iespēju veicināšanu, it īpaši šādus punktus:

—

iekļaut darba pamatstandartu ievērošanas klauzulas visos divpusējos nolīgumos, ko paraksta Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis,

| — | izveidot kontroles mehānismu (šos pienākumus uzticot abu pušu novērotājiem), |
| --- | --- |

—

izveidot kontroles mehānismu (šos pienākumus uzticot abu pušu novērotājiem),

| — | veicināt pienācīga darba iespējas kā devītā TAM būtisku sastāvdaļu; |
| --- | --- |

—

veicināt pienācīga darba iespējas kā devītā TAM būtisku sastāvdaļu;

tomēr prasa, lai Ziemeļi neizmanto šo koncepciju kā “beztarifu tirdzniecības barjeru”, kas liedz piekļūt šo valstu tirgiem;

| 33. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis īstenot politiku, kas paredz Dienvidu valstīs ierobežot intelektuālā darbaspēka emigrācijas negatīvo ietekmi uz ekonomiku un sociālo jomu:






  — | pārorientējot izglītību par labu tām nozarēm, kas cieš no darbaspēka trūkuma, |
| --- | --- | --- |

33.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis īstenot politiku, kas paredz Dienvidu valstīs ierobežot intelektuālā darbaspēka emigrācijas negatīvo ietekmi uz ekonomiku un sociālo jomu:

—

pārorientējot izglītību par labu tām nozarēm, kas cieš no darbaspēka trūkuma,

| — | finansējot Ziemeļu un Dienvidu partneru kopīgu ieguldījumu programmas tām valstīm un nozarēm, ko īpaši skar intelektuālā darbaspēka emigrācija; |
| --- | --- |

—

finansējot Ziemeļu un Dienvidu partneru kopīgu ieguldījumu programmas tām valstīm un nozarēm, ko īpaši skar intelektuālā darbaspēka emigrācija;

| 34. | iesaka pieņemt Eiropas labas rīcības kodeksu, kā arī attiecīgus dalībvalstu kodeksus, kas paredz darbā pieņemšanas noteikumus; |
| --- | --- |

34.

iesaka pieņemt Eiropas labas rīcības kodeksu, kā arī attiecīgus dalībvalstu kodeksus, kas paredz darbā pieņemšanas noteikumus;

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt priekšlikumu īpašai programmai, lai reaģētu uz cilvēkresursu krīzi veselības aprūpes jomā Āfrikā; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt priekšlikumu īpašai programmai, lai reaģētu uz cilvēkresursu krīzi veselības aprūpes jomā Āfrikā;

| 36. | atzinīgi vērtē plānu izstrādāt vispārējus un saskaņotus principus ētiskai personāla pieņemšanai darbā tajās nozarēs, kuras ir īpaši pakļautas intelektuālā darbaspēka emigrācijai; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē plānu izstrādāt vispārējus un saskaņotus principus ētiskai personāla pieņemšanai darbā tajās nozarēs, kuras ir īpaši pakļautas intelektuālā darbaspēka emigrācijai;

| 37. | ir gandarīts par Briseles Eiropadomes prezidentvalsts 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem Vispārēja pieeja migrācijai, kā arī nesenajiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz intelektuālā darbaspēka emigrāciju, naudas sūtījumiem uz izcelsmes valstīm, diasporām, pagaidu/cirkulāro migrāciju, sociālā nodrošinājuma tiesībām, daudzkārtējās ieceļošanas vīzām utt.; |
| --- | --- |

37.

ir gandarīts par Briseles Eiropadomes prezidentvalsts 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem Vispārēja pieeja migrācijai, kā arī nesenajiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz intelektuālā darbaspēka emigrāciju, naudas sūtījumiem uz izcelsmes valstīm, diasporām, pagaidu/cirkulāro migrāciju, sociālā nodrošinājuma tiesībām, daudzkārtējās ieceļošanas vīzām utt.;

| 38. | uzsver, ka intelektuālā darbaspēka aprite ir galvenā iespēja, kā pastiprināt pozitīvu migrācijas ietekmi uz attīstību, zinot, ka jaunattīstības valstis pilnā mērā piedalās prasmju apmaiņā pasaules darba tirgū; iesaka Komisijai un dalībvalstīm šīs politikas īstenošanā iesaistīties izlēmīgāk un ierosina pasākumus, kas paredz:






  — | pamatojoties uz Eiropas Savienībā jau iegūto pieredzi, veicināt migrantu atgriešanos uz laiku un to, ka viņi apsver iespēju atgriezties, |
| --- | --- | --- |

38.

uzsver, ka intelektuālā darbaspēka aprite ir galvenā iespēja, kā pastiprināt pozitīvu migrācijas ietekmi uz attīstību, zinot, ka jaunattīstības valstis pilnā mērā piedalās prasmju apmaiņā pasaules darba tirgū; iesaka Komisijai un dalībvalstīm šīs politikas īstenošanā iesaistīties izlēmīgāk un ierosina pasākumus, kas paredz:

—

pamatojoties uz Eiropas Savienībā jau iegūto pieredzi, veicināt migrantu atgriešanos uz laiku un to, ka viņi apsver iespēju atgriezties,

| — | sekmēt iestāžu partnerības veidošanos starp jaunattīstības valstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm (pētniecības institūti, universitātes, slimnīcas), |
| --- | --- |

—

sekmēt iestāžu partnerības veidošanos starp jaunattīstības valstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm (pētniecības institūti, universitātes, slimnīcas),

| — | veicināt diplomu vienotu atzīšanu; |
| --- | --- |

—

veicināt diplomu vienotu atzīšanu;

| 39. | konstatē, ka trešo valstu speciālistiem atsevišķas tehniskās un/vai akadēmiskās kvalifikācijas netiek atzītas vai tiek atzītas tikai ar grūtībām, kas traucē šiem speciālistiem iekļauties Eiropas Savienības dalībvalstu darba tirgū ar vienlīdzīgiem noteikumiem; uzskata, ka migrantiem, strādājot Eiropas Savienībā, šajā laikā jābūt pieejamām mācību programmām, lai viņi varētu attīstīt profesionālo kompetenci; |
| --- | --- |

39.

konstatē, ka trešo valstu speciālistiem atsevišķas tehniskās un/vai akadēmiskās kvalifikācijas netiek atzītas vai tiek atzītas tikai ar grūtībām, kas traucē šiem speciālistiem iekļauties Eiropas Savienības dalībvalstu darba tirgū ar vienlīdzīgiem noteikumiem; uzskata, ka migrantiem, strādājot Eiropas Savienībā, šajā laikā jābūt pieejamām mācību programmām, lai viņi varētu attīstīt profesionālo kompetenci;

| 40. | aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus iniciatīvām, kuras paredz atvieglot profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un noteikt minimālos standartus ārvalstu diplomu pielīdzināšanas sistēmas izveidei Eiropā; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus iniciatīvām, kuras paredz atvieglot profesionālās kvalifikācijas atzīšanu un noteikt minimālos standartus ārvalstu diplomu pielīdzināšanas sistēmas izveidei Eiropā;

| 41. | aicina vairāk ņemt vērā sieviešu īpašo nozīmi migrācijas procesā un attīstībā, it sevišķi to, ka






  — | dzimumu aspekts jāiekļauj visās attīstības vai līdzattīstības programmās un projektos, kas saistīti ar migrāciju, |
| --- | --- | --- |

41.

aicina vairāk ņemt vērā sieviešu īpašo nozīmi migrācijas procesā un attīstībā, it sevišķi to, ka

—

dzimumu aspekts jāiekļauj visās attīstības vai līdzattīstības programmās un projektos, kas saistīti ar migrāciju,

| — | sievietēm un sieviešu organizācijām jābūt priviliģētam to pasākumu adresātam, kuri paredz diasporai uzticēt lielāku atbildību un finansiāli atbalstīt tās projektus, |
| --- | --- |

—

sievietēm un sieviešu organizācijām jābūt priviliģētam to pasākumu adresātam, kuri paredz diasporai uzticēt lielāku atbildību un finansiāli atbalstīt tās projektus,

| — | izcelsmes valstīs jāorganizē informatīvas kampaņas par legālās imigrācijas nosacījumiem, par imigrantu tiesībām un nelegālās imigrācijas radītiem riskiem, to skaitā cilvēku tirdzniecību, vardarbību un seksuālo izmantošanu; |
| --- | --- |

—

izcelsmes valstīs jāorganizē informatīvas kampaņas par legālās imigrācijas nosacījumiem, par imigrantu tiesībām un nelegālās imigrācijas radītiem riskiem, to skaitā cilvēku tirdzniecību, vardarbību un seksuālo izmantošanu;

| 42. | aicina dalībvalstis sekmēt iespējas, ar kurām viesstrādnieces varētu iegūt sociāli politisko, ekonomisko un psiholoģisko brīvību, tostarp attiecībā uz savām ģimenēm, kā arī apgūt zināšanas, kas nepieciešamas sekmīgai integrācijai uzņēmējvalstī un kas spētu nodrošināt sieviešu migranšu tiesības, stāvokli un ietekmi, pastiprinot ar dzimumu līdztiesības jautājumiem saistītu NVO un sieviešu migranšu pārstāvības organizāciju ietekmi; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis sekmēt iespējas, ar kurām viesstrādnieces varētu iegūt sociāli politisko, ekonomisko un psiholoģisko brīvību, tostarp attiecībā uz savām ģimenēm, kā arī apgūt zināšanas, kas nepieciešamas sekmīgai integrācijai uzņēmējvalstī un kas spētu nodrošināt sieviešu migranšu tiesības, stāvokli un ietekmi, pastiprinot ar dzimumu līdztiesības jautājumiem saistītu NVO un sieviešu migranšu pārstāvības organizāciju ietekmi;

| 43. | aicina dalībvalstis nodrošināt nediskriminācijas principa piemērošanu attiecībā uz sieviešu migranšu piekļuvi Kopienas darba tirgum un dalību tajā, kā arī garantēt, lai ievērotu viņu sociālās un ekonomiskās pamattiesības, tostarp tiesības uz vienlīdzīgu samaksu; |
| --- | --- |

43.

aicina dalībvalstis nodrošināt nediskriminācijas principa piemērošanu attiecībā uz sieviešu migranšu piekļuvi Kopienas darba tirgum un dalību tajā, kā arī garantēt, lai ievērotu viņu sociālās un ekonomiskās pamattiesības, tostarp tiesības uz vienlīdzīgu samaksu;

| 44. | aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst sieviešu migranšu bērniem, lai viņiem nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību un atvieglotu veselības aprūpes un izglītības iegūšanas iespējas; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst sieviešu migranšu bērniem, lai viņiem nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību un atvieglotu veselības aprūpes un izglītības iegūšanas iespējas;

| 45. | atbalsta 2006. gada 13. aprīlī ĀKK patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministru pieņemto Briseles deklarācijas un rīcības plāna šīs deklarācijas ieviešanai priekšlikumu, kurā aicināts izveidot virtuālu ĀKK migrācijas uzraudzību, lai apkopotu pilnīgu un neatkarīgu informāciju ĀKK migrācijas problēmu risinājumu attīstībai nākotnē; |
| --- | --- |

45.

atbalsta 2006. gada 13. aprīlī ĀKK patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministru pieņemto Briseles deklarācijas un rīcības plāna šīs deklarācijas ieviešanai priekšlikumu, kurā aicināts izveidot virtuālu ĀKK migrācijas uzraudzību, lai apkopotu pilnīgu un neatkarīgu informāciju ĀKK migrācijas problēmu risinājumu attīstībai nākotnē;

| 46. | atzinīgi vērtē ĀKK un ES migrācijas mehānisma izveidošanu līdz 2006. gada beigām; tomēr aicina Komisiju precizēt savus nolūkus un nodrošināt, ka netiek mainīts šā instrumenta izveides mērķis — attīstības veicināšana; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē ĀKK un ES migrācijas mehānisma izveidošanu līdz 2006. gada beigām; tomēr aicina Komisiju precizēt savus nolūkus un nodrošināt, ka netiek mainīts šā instrumenta izveides mērķis — attīstības veicināšana;

| 47. | apšauba, vai izdevīgi un efektīvi ir atpakaļuzņemšanas nolīgumi un klauzulas, kas paredz saistīt finansiālo un tehnisko palīdzību ar trešo valstu atpakaļuzņemšanas “rādītājiem”; uzsver, ka šī “dots pret dotu” politika draud migrantu izcelsmes valstīm ar vēl lielāku nabadzību; |
| --- | --- |

47.

apšauba, vai izdevīgi un efektīvi ir atpakaļuzņemšanas nolīgumi un klauzulas, kas paredz saistīt finansiālo un tehnisko palīdzību ar trešo valstu atpakaļuzņemšanas “rādītājiem”; uzsver, ka šī “dots pret dotu” politika draud migrantu izcelsmes valstīm ar vēl lielāku nabadzību;

| 48. | aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus pasākumiem, kuru mērķis ir nostiprināt Dienvidu valstu spējas īstenot patstāvīgu migrācijas politiku saistībā ar Eiropas migrācijas fondiem vai ĀKK un ES mehānismu; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus pasākumiem, kuru mērķis ir nostiprināt Dienvidu valstu spējas īstenot patstāvīgu migrācijas politiku saistībā ar Eiropas migrācijas fondiem vai ĀKK un ES mehānismu;

| 49. | uzsver, ka Āfrikas Savienība un afrikāņu reģionālās organizācijas var būt nozīmīgs spēks, lai šajā kontinentā regulētu ekonomisko migrāciju, piemēram, izmantojot sadarbības nolīgumus līdzattīstībai starp Eiropas Savienību un migrantu izcelsmes valstīm, ko papildinātu klauzulas par cilvēktiesību ievērošanu un Starptautiskās Darba organizācijas standarti, kā arī uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta šāda veida iniciatīvas; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka Āfrikas Savienība un afrikāņu reģionālās organizācijas var būt nozīmīgs spēks, lai šajā kontinentā regulētu ekonomisko migrāciju, piemēram, izmantojot sadarbības nolīgumus līdzattīstībai starp Eiropas Savienību un migrantu izcelsmes valstīm, ko papildinātu klauzulas par cilvēktiesību ievērošanu un Starptautiskās Darba organizācijas standarti, kā arī uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta šāda veida iniciatīvas;

| 50. | uzskata, ka ĀKK un ES partnerība nodrošina lielisku sistēmu, lai kopīgi risinātu migrācijas problēmas, pamatojoties uz Kotonū Nolīguma 13. pantu; aicina Komisiju iesaistīties notiekošajās sarunās par ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem vai iespējamajās sarunās par atpakaļuzņemšanas līgumiem, kuru mērķi ir šādi:






  — | vienlīdzīga attieksme pret ĀKK valstu piederīgajiem sociālā nodrošinājuma jomā, ko paredz jau Lomē Konvencija, taču kas netiek īstenota, |
| --- | --- | --- |

50.

uzskata, ka ĀKK un ES partnerība nodrošina lielisku sistēmu, lai kopīgi risinātu migrācijas problēmas, pamatojoties uz Kotonū Nolīguma 13. pantu; aicina Komisiju iesaistīties notiekošajās sarunās par ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem vai iespējamajās sarunās par atpakaļuzņemšanas līgumiem, kuru mērķi ir šādi:

—

vienlīdzīga attieksme pret ĀKK valstu piederīgajiem sociālā nodrošinājuma jomā, ko paredz jau Lomē Konvencija, taču kas netiek īstenota,

| — | vieglāka īstermiņa vīzu iegūšana ĀKK valstu piederīgajiem un labvēlīgāki noteikumi pagaidu darbaspēka mobilitātes jomā, |
| --- | --- |

—

vieglāka īstermiņa vīzu iegūšana ĀKK valstu piederīgajiem un labvēlīgāki noteikumi pagaidu darbaspēka mobilitātes jomā,

| — | tādas informatīvas programmas īstenošana ĀKK valstīs, kura paredzēta potenciālajiem migrantiem uz Savienību; |
| --- | --- |

—

tādas informatīvas programmas īstenošana ĀKK valstīs, kura paredzēta potenciālajiem migrantiem uz Savienību;

| 51. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju par tādu galamērķa un tranzīta valstu atbalstu, kurām jārisina problēmas ar lielām migrantu plūsmām, un kopā ar attiecīgajām valstīm apsvērt rīcības programmas attiecībā uz migrantiem apzinātajos migrācijas centros un tranzīta zonās, šīs programmas attiecinot uz visneaizsargātākajām migrantu grupām (sievietēm, vientuļiem nepilngadīgajiem), lai sasniegtu šādus mērķus:






  — | palīdzēt šīm grupām kļūt patstāvīgām un rast dzīvei piepildījumu citādi, nevis dodoties uz ārpus savas valsts, |
| --- | --- | --- |

51.

aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju par tādu galamērķa un tranzīta valstu atbalstu, kurām jārisina problēmas ar lielām migrantu plūsmām, un kopā ar attiecīgajām valstīm apsvērt rīcības programmas attiecībā uz migrantiem apzinātajos migrācijas centros un tranzīta zonās, šīs programmas attiecinot uz visneaizsargātākajām migrantu grupām (sievietēm, vientuļiem nepilngadīgajiem), lai sasniegtu šādus mērķus:

—

palīdzēt šīm grupām kļūt patstāvīgām un rast dzīvei piepildījumu citādi, nevis dodoties uz ārpus savas valsts,

| — | uzlabot tranzīta migrantu dzīves apstākļus, tostarp Sahelā (informācijas centri, palīdzības centri ārvalstu migrantiem), |
| --- | --- |

—

uzlabot tranzīta migrantu dzīves apstākļus, tostarp Sahelā (informācijas centri, palīdzības centri ārvalstu migrantiem),

| — | izstrādāt priekšlikumus par pasākumiem seksuāli transmisīvo slimību (STS) un AIDS profilaksei un ārstēšanai migrācijas centros un ceļos, ņemot vērā saikni starp STS izplatību un personu pārvietošanos; |
| --- | --- |

—

izstrādāt priekšlikumus par pasākumiem seksuāli transmisīvo slimību (STS) un AIDS profilaksei un ārstēšanai migrācijas centros un ceļos, ņemot vērā saikni starp STS izplatību un personu pārvietošanos;

| 52. | aicina šīs rīcības programmas pamatot galvenokārt ar analīzi par migrācijas un izraidīšanas ietekmi uz psihi, kā arī paredzēt atbalstu un psiholoģisko palīdzību sievietēm un bērniem, kas cieš no šīs negatīvās ietekmes; |
| --- | --- |

52.

aicina šīs rīcības programmas pamatot galvenokārt ar analīzi par migrācijas un izraidīšanas ietekmi uz psihi, kā arī paredzēt atbalstu un psiholoģisko palīdzību sievietēm un bērniem, kas cieš no šīs negatīvās ietekmes;

| 53. | aicina Eiropas Savienību atbalstīt starptautiskās sabiedrības iniciatīvas, kas paredz precizēt jēdzienus “politiskais bēglis”, “ekonomikas bēglis” un “vides bēglis”, kā arī katrai kategorijai piedāvāt atbilstīgu aizsardzību un palīdzību; uzskata, ka pārvietotām personām jāsaņem tāda pati aizsardzība kā tā, kas paredzēta bēgļiem 1951. gada 28. jūlija Konvencijā par bēgļu statusu; aicina dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas “galvenos iekšējas pārvietošanas principus” un iesaka šīs pārvietoto personu aizsardzības normas atzīt starptautiskā konvencijā; |
| --- | --- |

53.

aicina Eiropas Savienību atbalstīt starptautiskās sabiedrības iniciatīvas, kas paredz precizēt jēdzienus “politiskais bēglis”, “ekonomikas bēglis” un “vides bēglis”, kā arī katrai kategorijai piedāvāt atbilstīgu aizsardzību un palīdzību; uzskata, ka pārvietotām personām jāsaņem tāda pati aizsardzība kā tā, kas paredzēta bēgļiem 1951. gada 28. jūlija Konvencijā par bēgļu statusu; aicina dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas “galvenos iekšējas pārvietošanas principus” un iesaka šīs pārvietoto personu aizsardzības normas atzīt starptautiskā konvencijā;

| 54. | pauž bažas, ka ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos darbu traucē finansiālas grūtības; uzskata, ka Komisijai jāpalielina finansiālais atbalsts viņa vadītajiem projektiem un ka Eiropas Savienībai, kas sniedz lielāko ieguldījumu ANO augstā komisāra budžetā, jāizdara spiediens uz citiem līdzekļu devējiem, lai ANO augstajam komisāram būtu līdzekļi uzdevuma veikšanai vislabākajos apstākļos; |
| --- | --- |

54.

pauž bažas, ka ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos darbu traucē finansiālas grūtības; uzskata, ka Komisijai jāpalielina finansiālais atbalsts viņa vadītajiem projektiem un ka Eiropas Savienībai, kas sniedz lielāko ieguldījumu ANO augstā komisāra budžetā, jāizdara spiediens uz citiem līdzekļu devējiem, lai ANO augstajam komisāram būtu līdzekļi uzdevuma veikšanai vislabākajos apstākļos;

| 55. | aicina Komisiju kopīgi ar ANO augsto komisāru un attiecīgām valstīm vai reģionālām organizācijām izstrādāt projektus:






  — | bēgļu un pārvietoto personu labprātīgas repatriācijas pasākumiem, |
| --- | --- | --- |

55.

aicina Komisiju kopīgi ar ANO augsto komisāru un attiecīgām valstīm vai reģionālām organizācijām izstrādāt projektus:

—

bēgļu un pārvietoto personu labprātīgas repatriācijas pasākumiem,

| — | palīdzības sniegšanas struktūru izveidei, lai šie cilvēki varētu atgriezties agrākajās dzīvesvietās; |
| --- | --- |

—

palīdzības sniegšanas struktūru izveidei, lai šie cilvēki varētu atgriezties agrākajās dzīvesvietās;

| 56. | mudina izcelsmes un tranzīta valstis aktīvi iesaistīties, īstenojot jauno pieeju migrācijai un attīstībai; |
| --- | --- |

56.

mudina izcelsmes un tranzīta valstis aktīvi iesaistīties, īstenojot jauno pieeju migrācijai un attīstībai;

| 57. | aicina Komisiju sākt dialogu ar izcelsmes valstīm un aicināt tās aizliegt rīcību, kas ir pretrunā cilvēktiesībām, piemēram, sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanu, piespiedu laulības, daudzsievību un šķiršanos bez savstarpējas piekrišanas; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju sākt dialogu ar izcelsmes valstīm un aicināt tās aizliegt rīcību, kas ir pretrunā cilvēktiesībām, piemēram, sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanu, piespiedu laulības, daudzsievību un šķiršanos bez savstarpējas piekrišanas;

| 58. | aicina Komisiju kvantitatīvi un kvalitatīvi izvērtēt attīstības atbalsta izdevumus un programmas trešās valstīs, kā arī to rezultātus attiecībā uz sieviešu stāvokļa uzlabošanu migrantu izcelsmes zemēs; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju kvantitatīvi un kvalitatīvi izvērtēt attīstības atbalsta izdevumus un programmas trešās valstīs, kā arī to rezultātus attiecībā uz sieviešu stāvokļa uzlabošanu migrantu izcelsmes zemēs;

| 59. | aicina dalībvalstis rūpīgāk izvērtēt, kā cilvēku pārvietošana konfliktu dēļ ietekmē to sieviešu migranšu sociālo, fizisko un psiholoģisko stāvokli, kuras bīstamo apstākļu dēļ biežāk var kļūt par vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis rūpīgāk izvērtēt, kā cilvēku pārvietošana konfliktu dēļ ietekmē to sieviešu migranšu sociālo, fizisko un psiholoģisko stāvokli, kuras bīstamo apstākļu dēļ biežāk var kļūt par vardarbības upuriem;

| 60. | aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību nodrošināt, lai sievietes migrantes, kas cietušas no vardarbības, pilnībā informētu par viņu tiesībām, lai šīm sievietēm bez grūtībām būtu pieejama juridiskā palīdzība un viņas varētu iegūt neatkarīgu juridisku statusu, uzturēšanās un darba atļauju; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību nodrošināt, lai sievietes migrantes, kas cietušas no vardarbības, pilnībā informētu par viņu tiesībām, lai šīm sievietēm bez grūtībām būtu pieejama juridiskā palīdzība un viņas varētu iegūt neatkarīgu juridisku statusu, uzturēšanās un darba atļauju;

| 61. | aicina Komisiju un Padomi ar savu vietējo pārstāvniecību un vēstniecību starpniecību regulāri informēt sievietes, kuras vēlas pārceļot uz ES, iepazīstinot viņas ar likumīgas imigrācijas metodēm, paredzamajām tiesībām un pienākumiem, kā arī Eiropas sabiedrībā valdošajām pamatvērtībām un principiem; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju un Padomi ar savu vietējo pārstāvniecību un vēstniecību starpniecību regulāri informēt sievietes, kuras vēlas pārceļot uz ES, iepazīstinot viņas ar likumīgas imigrācijas metodēm, paredzamajām tiesībām un pienākumiem, kā arī Eiropas sabiedrībā valdošajām pamatvērtībām un principiem;

| 62. | tādēļ aicina dalībvalstis izstrādāt attīstības politiku un īpašas programmas, lai nodrošinātu medicīnisko, sociālo un psiholoģisko aprūpi sievietēm, kas ir pārvietotas konfliktu dēļ, kā arī citām sievietēm migrantēm, kuras cieš no pārvietošanas izraisītām garīgām, fiziskām un sociālām sekām; |
| --- | --- |

62.

tādēļ aicina dalībvalstis izstrādāt attīstības politiku un īpašas programmas, lai nodrošinātu medicīnisko, sociālo un psiholoģisko aprūpi sievietēm, kas ir pārvietotas konfliktu dēļ, kā arī citām sievietēm migrantēm, kuras cieš no pārvietošanas izraisītām garīgām, fiziskām un sociālām sekām;

| 63. | uzsver, ka svarīga ir paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, tostarp ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka svarīga ir paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, tostarp ar jaunattīstības valstīm;

| 64. | pauž nožēlu, ka Komisija paziņojumā “Migrācija un attīstība: daži konkrēti partnerattiecību virzieni” nav ņēmusi vērā dzimumu līdztiesības aspektus; ierosina iestādēm izveidot pastāvīgu augsta līmeņa darba grupu, kas būtu atbildīga par Eiropas imigrācijas politikas izstrādes uzraudzību no dzimumu līdztiesības viedokļa un izstrādātu metodes, kā izvērtēt ar dzimumu saistīto ietekmi pirms jebkādu pasākumu apstiprināšanas imigrācijas politikas jomā; |
| --- | --- |

64.

pauž nožēlu, ka Komisija paziņojumā “Migrācija un attīstība: daži konkrēti partnerattiecību virzieni” nav ņēmusi vērā dzimumu līdztiesības aspektus; ierosina iestādēm izveidot pastāvīgu augsta līmeņa darba grupu, kas būtu atbildīga par Eiropas imigrācijas politikas izstrādes uzraudzību no dzimumu līdztiesības viedokļa un izstrādātu metodes, kā izvērtēt ar dzimumu saistīto ietekmi pirms jebkādu pasākumu apstiprināšanas imigrācijas politikas jomā;

| 65. | aicina Padomi un Komisiju pieņemt ES pamatnostādnes, kā arī konkrētus un atbilstīgus ar dzimumu līdztiesību saistītus mērķus un rādītājus imigrācijas politikas jomā, tostarp informatīvus pasākumus valsts līmenī, nodrošinot dzimumu aspekta iekļaušanu imigrācijas politikā un politikas virzienu regulāru izvērtēšanu no dzimumu līdztiesības viedokļa; |
| --- | --- |

65.

aicina Padomi un Komisiju pieņemt ES pamatnostādnes, kā arī konkrētus un atbilstīgus ar dzimumu līdztiesību saistītus mērķus un rādītājus imigrācijas politikas jomā, tostarp informatīvus pasākumus valsts līmenī, nodrošinot dzimumu aspekta iekļaušanu imigrācijas politikā un politikas virzienu regulāru izvērtēšanu no dzimumu līdztiesības viedokļa;

| 66. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izveidot tiesisku regulējumu, kas garantētu sieviešu migranšu tiesības saņemt pasi un uzturēšanās atļauju, kā arī ļautu krimināli sodīt personas, kuras konfiscē šos dokumentus; |
| --- | --- |

66.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis izveidot tiesisku regulējumu, kas garantētu sieviešu migranšu tiesības saņemt pasi un uzturēšanās atļauju, kā arī ļautu krimināli sodīt personas, kuras konfiscē šos dokumentus;

| 67. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt dialogu ar sieviešu migranšu izcelsmes valstīm, lai veicinātu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības ievērošanu, kā arī cīnītos pret nabadzību un sieviešu ekonomisko atkarību; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt dialogu ar sieviešu migranšu izcelsmes valstīm, lai veicinātu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības ievērošanu, kā arī cīnītos pret nabadzību un sieviešu ekonomisko atkarību;

| 68. | norāda, ka migrācija un integrācija ir cieši saistītas un, lai migrācija būtu veiksmīga, kā arī lai visas iesaistītās puses gūtu labumu, migrācijas stratēģijas jāpapildina ar vienotām daudzdimensiju integrācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka migrācija un integrācija ir cieši saistītas un, lai migrācija būtu veiksmīga, kā arī lai visas iesaistītās puses gūtu labumu, migrācijas stratēģijas jāpapildina ar vienotām daudzdimensiju integrācijas stratēģijām;

| 69. | pauž nožēlu par progresa trūkumu integrācijas jomā kopš 1999. gada Tamperes augstākā līmeņa sanāksmes un uzskata, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas atbildība par to; pauž prieku par to, ka ir izveidots Eiropas Integrācijas fonds trešo valstu pilsoņiem — emigrantiem; atbalsta ātru Eiropas migrācijas uzraudzības iestādes izveidi, lai pastiprinātu Eiropas Savienības un dalībvalstu centienus integrācijas jomā; |
| --- | --- |

69.

pauž nožēlu par progresa trūkumu integrācijas jomā kopš 1999. gada Tamperes augstākā līmeņa sanāksmes un uzskata, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas atbildība par to; pauž prieku par to, ka ir izveidots Eiropas Integrācijas fonds trešo valstu pilsoņiem — emigrantiem; atbalsta ātru Eiropas migrācijas uzraudzības iestādes izveidi, lai pastiprinātu Eiropas Savienības un dalībvalstu centienus integrācijas jomā;

| 70. | uzsver, ka migranti ir ieguvums uzņēmējvalstīm, un uzstāj, ka viņu nozīme ir labāk jāapzinās un jānostiprina; uzsver, ka gan ES pilsoņiem, gan migrējošiem darba ņēmējiem ir tiesības un pienākumi, kas vienmēr ir jāievēro; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka migranti ir ieguvums uzņēmējvalstīm, un uzstāj, ka viņu nozīme ir labāk jāapzinās un jānostiprina; uzsver, ka gan ES pilsoņiem, gan migrējošiem darba ņēmējiem ir tiesības un pienākumi, kas vienmēr ir jāievēro;

| 71. | aicina dalībvalstis iekļaut šīs pozitīvās iezīmes valsts informatīvajās kampaņās; |
| --- | --- |

71.

aicina dalībvalstis iekļaut šīs pozitīvās iezīmes valsts informatīvajās kampaņās;

| 72. | aicina dalībvalstis izstrādāt godīgu un pārredzamu procedūru, kas veicina migrantu iespējas iegūt darba vietas, kurās darba, veselības aizsardzības un drošības apstākļi, kā arī darbā pieņemšanas noteikumi garantē, ka viņu cieņa nekādā veidā netiek aizskarta; |
| --- | --- |

72.

aicina dalībvalstis izstrādāt godīgu un pārredzamu procedūru, kas veicina migrantu iespējas iegūt darba vietas, kurās darba, veselības aizsardzības un drošības apstākļi, kā arī darbā pieņemšanas noteikumi garantē, ka viņu cieņa nekādā veidā netiek aizskarta;

| 73. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt dažādas jauniešu apmaiņas programmas, ierosināt iniciatīvas saskaņā ar Kopienas Septīto pētniecības, jauninājumu un demonstrējumu pamatprogrammu 2007. — 2013. gadam un veicināt ciešākas kultūras un izglītības saiknes ar attiecīgajām trešām valstīm, pastiprināt sinerģiju starp ES un jaunattīstības valstu izglītības iestādēm, kā arī atbalstīt reintegrācijas pasākumus; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt dažādas jauniešu apmaiņas programmas, ierosināt iniciatīvas saskaņā ar Kopienas Septīto pētniecības, jauninājumu un demonstrējumu pamatprogrammu 2007. — 2013. gadam un veicināt ciešākas kultūras un izglītības saiknes ar attiecīgajām trešām valstīm, pastiprināt sinerģiju starp ES un jaunattīstības valstu izglītības iestādēm, kā arī atbalstīt reintegrācijas pasākumus;

| 74. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm veicināt un padziļināt jaunattīstības valstu studentu un jauno licenciātu apmaiņas programmas, kas līdzīgi Erasmus, Erasmus-Mundus, Comenius, Sócrates un Leonardo da Vinci programmām palīdzēs nodrošināt pagaidu migrācijas mērķu izpildi, kā arī nodot paraugpraksi un iegūtās zināšanas šo studentu un licenciātu izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm veicināt un padziļināt jaunattīstības valstu studentu un jauno licenciātu apmaiņas programmas, kas līdzīgi Erasmus, Erasmus-Mundus, Comenius, Sócrates un Leonardo da Vinci programmām palīdzēs nodrošināt pagaidu migrācijas mērķu izpildi, kā arī nodot paraugpraksi un iegūtās zināšanas šo studentu un licenciātu izcelsmes valstīm;

| 75. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot ar finansēm nesaistīto atšķirīgu sabiedrības slāņu ieguldījumu attīstībā, izvērtējot jauniešu nozīmi, sekmējot integrāciju un pilsonības iegūšanu, kā arī tuvinot dažādas ekonomiskajā migrācijā iesaistītās puses, piemēram, nevalstiskās organizācijas un sociālos partnerus izcelsmes un uzņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

75.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot ar finansēm nesaistīto atšķirīgu sabiedrības slāņu ieguldījumu attīstībā, izvērtējot jauniešu nozīmi, sekmējot integrāciju un pilsonības iegūšanu, kā arī tuvinot dažādas ekonomiskajā migrācijā iesaistītās puses, piemēram, nevalstiskās organizācijas un sociālos partnerus izcelsmes un uzņēmējvalstīs;

| 76. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis attiecībās ar trešām valstīm migrācijas jautājumus neuzskatīt par turpinājumu savai migrāciju ierobežojošai politikai; iebilst pret Savienības un dalībvalstu migrācijas politikas jebkādu nodošanu ārējām organizācijām, kas nozīmē atbildību par migrāciju novelt tikai uz Dienvidu valstīm; |
| --- | --- |

76.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis attiecībās ar trešām valstīm migrācijas jautājumus neuzskatīt par turpinājumu savai migrāciju ierobežojošai politikai; iebilst pret Savienības un dalībvalstu migrācijas politikas jebkādu nodošanu ārējām organizācijām, kas nozīmē atbildību par migrāciju novelt tikai uz Dienvidu valstīm;

| 77. | atzīmē arī, ka migrācijas plūsmu pārvaldība nevar būt asociācijas nolīgumu priekšnosacījums; |
| --- | --- |

77.

atzīmē arī, ka migrācijas plūsmu pārvaldība nevar būt asociācijas nolīgumu priekšnosacījums;

| 78. | aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt konkrētas iniciatīvas, kā veicināt likumīgas migrācijas iespēju pieejamību, lai cīnītos pret nelegālo darba tirgu un ekspluatāciju, kurai pakļauti migrējošie darba ņēmēji; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt konkrētas iniciatīvas, kā veicināt likumīgas migrācijas iespēju pieejamību, lai cīnītos pret nelegālo darba tirgu un ekspluatāciju, kurai pakļauti migrējošie darba ņēmēji;

| 79. | aicina dalībvalstis īstenot efektīvu uzņemšanas politiku, kuras pamatā ir cilvēktiesību un starptautisko tiesību aktu ievērošana; |
| --- | --- |

79.

aicina dalībvalstis īstenot efektīvu uzņemšanas politiku, kuras pamatā ir cilvēktiesību un starptautisko tiesību aktu ievērošana;

| 80. | aicina visas Eiropas Savienības dalībvalstis ratificēt Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību un pilnībā ievērot starptautiskās saistības par migrantu un viņu ģimeņu aizsardzību; |
| --- | --- |

80.

aicina visas Eiropas Savienības dalībvalstis ratificēt Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību un pilnībā ievērot starptautiskās saistības par migrantu un viņu ģimeņu aizsardzību;

| 81. | atzīmē, ka pastiprinās migrējušo darba ņēmēju ekspluatācija, un aicina dalībvalstis garantēt to ES un dalībvalstu tiesību aktu piemērošanu, kas saistīti ar nodarbinātību, kā arī visiem migrējošiem darba ņēmējiem nodrošināt nepieciešamo tiesisko aizstāvību un viņu civiltiesību aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

81.

atzīmē, ka pastiprinās migrējušo darba ņēmēju ekspluatācija, un aicina dalībvalstis garantēt to ES un dalībvalstu tiesību aktu piemērošanu, kas saistīti ar nodarbinātību, kā arī visiem migrējošiem darba ņēmējiem nodrošināt nepieciešamo tiesisko aizstāvību un viņu civiltiesību aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju;

| 82. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis rīkoties, lai Eiropas Savienībā legāli apmetušos ārvalstnieku statusu tuvinātu dalībvalstu valstspiederīgo statusam, lai šiem ārvalstniekiem nodrošinātu vislielāko juridisko noteiktību, tādējādi tuvinot mērķi par Eiropas Savienības pilsonības brīvu iegūšanu ārpuskopienas personām; |
| --- | --- |

82.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis rīkoties, lai Eiropas Savienībā legāli apmetušos ārvalstnieku statusu tuvinātu dalībvalstu valstspiederīgo statusam, lai šiem ārvalstniekiem nodrošinātu vislielāko juridisko noteiktību, tādējādi tuvinot mērķi par Eiropas Savienības pilsonības brīvu iegūšanu ārpuskopienas personām;

| 83. | atzīst, ka svarīgi ir nodrošināt trešo valstu pilsoņiem vismaz kopīgu minimālo tiesību līmeni visā Eiropas Savienībā; tāpēc atzinīgi vērtē visas ieceres nodrošināt vienlīdzīgas iespējas visiem imigrantiem, kuri iekļaujas Eiropas Savienības darba tirgū; |
| --- | --- |

83.

atzīst, ka svarīgi ir nodrošināt trešo valstu pilsoņiem vismaz kopīgu minimālo tiesību līmeni visā Eiropas Savienībā; tāpēc atzinīgi vērtē visas ieceres nodrošināt vienlīdzīgas iespējas visiem imigrantiem, kuri iekļaujas Eiropas Savienības darba tirgū;

| 84. | atzinīgi vērtē plānu izveidot godīgu un skaidru uzņemšanas procedūru sezonas strādniekiem un piešķirt tiem tiesības; ir pārliecināts, ka pienācīga uzmanība ir jāvelta vidēji un zemi kvalificētiem migrantiem; uzskata, ka svarīgi ir novērst šo īpaši neaizsargāto darba ņēmēju kategorijas diskrimināciju un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

84.

atzinīgi vērtē plānu izveidot godīgu un skaidru uzņemšanas procedūru sezonas strādniekiem un piešķirt tiem tiesības; ir pārliecināts, ka pienācīga uzmanība ir jāvelta vidēji un zemi kvalificētiem migrantiem; uzskata, ka svarīgi ir novērst šo īpaši neaizsargāto darba ņēmēju kategorijas diskrimināciju un ekspluatāciju;

| 85. | aicina dalībvalstis pēc tam, kad ir apstiprināts pieprasījums par ģimenes apvienošanos, juridiskā statusa galvenā turētāja laulātajam/-ai un bērniem piešķirt patstāvīgu statusu un darba atļauju, lai pilnībā nodrošinātu viņu tiesības un atvieglotu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

85.

aicina dalībvalstis pēc tam, kad ir apstiprināts pieprasījums par ģimenes apvienošanos, juridiskā statusa galvenā turētāja laulātajam/-ai un bērniem piešķirt patstāvīgu statusu un darba atļauju, lai pilnībā nodrošinātu viņu tiesības un atvieglotu sociālo integrāciju;

| 86. | aicina dalībvalstis ieplānot tāda “privileģēta starpnieka” (ombuda) iecelšanu valsts vai vietējā līmenī, kurš izskatītu imigrantu prasības un sūdzības par viņu darba apstākļiem, juridisko drošību vai diskriminējošu izturēšanos, un aicina Komisiju izpētīt dalībvalstu paraugpraksi valsts un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

86.

aicina dalībvalstis ieplānot tāda “privileģēta starpnieka” (ombuda) iecelšanu valsts vai vietējā līmenī, kurš izskatītu imigrantu prasības un sūdzības par viņu darba apstākļiem, juridisko drošību vai diskriminējošu izturēšanos, un aicina Komisiju izpētīt dalībvalstu paraugpraksi valsts un reģionālā līmenī;

| 87. | pauž nožēlu par to, ka netiek atzīta saistība starp cilvēku tirdzniecību un migrāciju; atzīmē, ka daudzām sievietēm, kas ir cietušas no cilvēku tirdzniecības, nav pieejama nekāda juridiska vai sociāla aizsardzība; aicina Komisiju un dalībvalstis cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģijās īpašu uzmanību veltīt šādu noziegumu novēršanai un cietušo aizsardzībai; aicina dalībvalstis sniegt šīm sievietēm ilgstošas uzturēšanās iespējas; |
| --- | --- |

87.

pauž nožēlu par to, ka netiek atzīta saistība starp cilvēku tirdzniecību un migrāciju; atzīmē, ka daudzām sievietēm, kas ir cietušas no cilvēku tirdzniecības, nav pieejama nekāda juridiska vai sociāla aizsardzība; aicina Komisiju un dalībvalstis cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģijās īpašu uzmanību veltīt šādu noziegumu novēršanai un cietušo aizsardzībai; aicina dalībvalstis sniegt šīm sievietēm ilgstošas uzturēšanās iespējas;

| 88. | aicina Komisiju un Padomi par Eiropas Savienības prioritāti uzskatīt cīņu pret cilvēku tirdzniecību, kas saistīta ar migrāciju, un šim mērķim piešķirt atbilstīgus finanšu līdzekļus; uzskata, ka šai prioritātei jābūt iekļautai rīcības plānā, ko pašreiz izstrādā, ka īpaša uzmanība jāvelta visneaizsargātākajām migrantu grupām, it īpaši sievietēm un nepilngadīgajiem, kā arī jāuzsver nepieciešamība sadarboties ar izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

88.

aicina Komisiju un Padomi par Eiropas Savienības prioritāti uzskatīt cīņu pret cilvēku tirdzniecību, kas saistīta ar migrāciju, un šim mērķim piešķirt atbilstīgus finanšu līdzekļus; uzskata, ka šai prioritātei jābūt iekļautai rīcības plānā, ko pašreiz izstrādā, ka īpaša uzmanība jāvelta visneaizsargātākajām migrantu grupām, it īpaši sievietēm un nepilngadīgajiem, kā arī jāuzsver nepieciešamība sadarboties ar izcelsmes un tranzīta valstīm;

| 89. | cer, ka Komisija, izstrādājot pasākumus pret organizēto cilvēku tirdzniecību no jaunattīstības valstīm, nesodīs upurus, bet īpašu uzmanību pievērsīs vainīgo sodīšanai; atzīmē, ka daudzām sievietēm, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, nav nekādu iespēju saņemt tiesisku un sociālu aizsardzību; aicina dalībvalstis garantēt šīm sievietēm iespēju iegūt ilglaicīgas uzturēšanās atļauju; |
| --- | --- |

89.

cer, ka Komisija, izstrādājot pasākumus pret organizēto cilvēku tirdzniecību no jaunattīstības valstīm, nesodīs upurus, bet īpašu uzmanību pievērsīs vainīgo sodīšanai; atzīmē, ka daudzām sievietēm, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, nav nekādu iespēju saņemt tiesisku un sociālu aizsardzību; aicina dalībvalstis garantēt šīm sievietēm iespēju iegūt ilglaicīgas uzturēšanās atļauju;

| 90. | prasa Padomei šīs rezolūcijas ieteikumus iekļaut sagatavošanā esošajā kopējā nostājā, ņemot vērā augsta līmeņa dialogu par starptautisko migrāciju un attīstību, ko Apvienoto Nāciju Organizācija rīko 2006. gada septembrī; |
| --- | --- |

90.

prasa Padomei šīs rezolūcijas ieteikumus iekļaut sagatavošanā esošajā kopējā nostājā, ņemot vērā augsta līmeņa dialogu par starptautisko migrāciju un attīstību, ko Apvienoto Nāciju Organizācija rīko 2006. gada septembrī;

| 91. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām, ĀKK un ES Padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

91.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām, ĀKK un ES Padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

(3)  OV L 164, 24.6.2005., 46. lpp.

(4)  http://www.worldbank.org/globaloutlook.

(5)  www.gcim.org, 2005. gada oktobris.

(6)  Palīdzība tiek dubultota, salīdzinot ar 2004. gadu.

(7)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(8)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0445.

(9)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0427.

(10)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0408.

(11)  OV C 124 E, 25.5.2006., 535. lpp.

(12)  OV C 33 E, 9.2.2006., 311. lpp.

(13)  OV L 354, 30.12.1998., 5. lpp.

(14)  SDO: migrantu — sieviešu — darba ņēmēju diskriminācijas un izmantošanas novēršana: informācijas ceļvedis — 1. buklets: sievietes — darba ņēmējas starptautiskajā kontekstā, Ženēva, 2003, SDO, 9. lpp.

P6_TA(2006)0320

Godīga tirdzniecība un attīstība

Eiropas Parlamenta rezolūcija par godīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1998. gada 2. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 2. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību (1),

| — | ņemot vērā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par krīzi starptautiskajā kafijas tirgū (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par krīzi starptautiskajā kafijas tirgū (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība — priekšlikums ES rīcības plānam” (KOM(2004)0089), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība — priekšlikums ES rīcības plānam” (KOM(2004)0089),

| — | ņemot vērā Komisijas 1999. gada 29. novembra paziņojumu Padomei par godīgu tirdzniecību (KOM(1999)0619), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 29. novembra paziņojumu Padomei par godīgu tirdzniecību (KOM(1999)0619),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 27. oktobra atzinumu par ētisku tirdzniecību un patērētāju garantiju sistēmām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 27. oktobra atzinumu par ētisku tirdzniecību un patērētāju garantiju sistēmām (3),

| — | ņemot vērā Arušā 2005. gada 21.-23. novembrī notikušās Āfrikas Savienības tirdzniecības ministru konferences pieņemto deklarāciju un rīcības plānu Āfrikas precēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arušā 2005. gada 21.-23. novembrī notikušās Āfrikas Savienības tirdzniecības ministru konferences pieņemto deklarāciju un rīcības plānu Āfrikas precēm,

| — | ņemot vērā Sanpaulu vienošanos, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību vienpadsmitajā sesijā, kas notika Sanpaulu 2004. gada 13.-18. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sanpaulu vienošanos, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību vienpadsmitajā sesijā, kas notika Sanpaulu 2004. gada 13.-18. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.-181. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.-181. pantu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (Kotonū nolīgums) (4), kurā tika veikti grozījumi 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (5), un jo īpaši tā 23. panta g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (Kotonū nolīgums) (4), kurā tika veikti grozījumi 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (5), un jo īpaši tā 23. panta g) apakšpunktu;

| — | ņemot vērā Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģiju apkopojumu, ko Komisija izdeva 2001. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģiju apkopojumu, ko Komisija izdeva 2001. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas izstrādāto rokasgrāmatu (“Zaļie iepirkumi” 2004) par videi draudzīgiem valsts iepirkumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas izstrādāto rokasgrāmatu (“Zaļie iepirkumi” 2004) par videi draudzīgiem valsts iepirkumiem,

| — | ņemot vērā AFNOR2005. gada 9. decembra projektu “Les critères applicables à la démarche de commerce équitable” [Kritēriji, kas piemērojami godīgas tirdzniecības jomā], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AFNOR2005. gada 9. decembra projektu “Les critères applicables à la démarche de commerce équitable” [Kritēriji, kas piemērojami godīgas tirdzniecības jomā],

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0207/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0207/2006),

| A. | tā kā ir pierādījies, ka godīga tirdzniecība ir efektīvs veids, kā veicināt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir pierādījies, ka godīga tirdzniecība ir efektīvs veids, kā veicināt ilgtspējīgu attīstību;

| B. | tā kā godīgai tirdzniecībai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības darbībām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir kopīgs mērķis tirgot un sekmēt tādu ražojumu tirdzniecību, kuri atbilst noteiktiem sociālajiem, vides aizsardzības un attīstības kritērijiem, |
| --- | --- |

B.

tā kā godīgai tirdzniecībai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības darbībām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir kopīgs mērķis tirgot un sekmēt tādu ražojumu tirdzniecību, kuri atbilst noteiktiem sociālajiem, vides aizsardzības un attīstības kritērijiem,

| C. | tā kā godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir svarīgi instrumenti, kā īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), īpaši nabadzības izskaušanu un uz attīstību vērstās globālās partnerattiecības; |
| --- | --- |

C.

tā kā godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir svarīgi instrumenti, kā īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), īpaši nabadzības izskaušanu un uz attīstību vērstās globālās partnerattiecības;

| D. | tā kā cenas daudzām galvenajām jaunattīstības valstu lauksaimniecības eksporta precēm, piemēram, cukuram, kokvilnai, kakao un kafijai, laika posmā no 1970. līdz 2000. gadam pazeminājās par 30 līdz 60 procentiem, liekot sīkzemniekiem pārdot savas preces zem pašizmaksas un samazinot daudzu pasaules nabadzīgāko valstu ieņēmumus, bet risinājumu var sniegt godīga tirdzniecība; |
| --- | --- |

D.

tā kā cenas daudzām galvenajām jaunattīstības valstu lauksaimniecības eksporta precēm, piemēram, cukuram, kokvilnai, kakao un kafijai, laika posmā no 1970. līdz 2000. gadam pazeminājās par 30 līdz 60 procentiem, liekot sīkzemniekiem pārdot savas preces zem pašizmaksas un samazinot daudzu pasaules nabadzīgāko valstu ieņēmumus, bet risinājumu var sniegt godīga tirdzniecība;

| E. | tā kā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXXVI-XXXVIII panti paredz, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstis, cik iespējams, rīkojas vienoti, lai panāktu plaša patēriņa preču cenu stabilizāciju; tā kā Āfrikas Savienība pastāv uz to, ka plaša patēriņa preču jautājums ir jāapspriež pašreiz notiekošajās PTO sarunās; |
| --- | --- |

E.

tā kā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXXVI-XXXVIII panti paredz, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstis, cik iespējams, rīkojas vienoti, lai panāktu plaša patēriņa preču cenu stabilizāciju; tā kā Āfrikas Savienība pastāv uz to, ka plaša patēriņa preču jautājums ir jāapspriež pašreiz notiekošajās PTO sarunās;

| F. | tā kā Kotonū nolīguma 23. panta g) apakšpunktā ir paredzēts atbalsts godīgai tirdzniecībai un Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 2.6.3. nodaļas 64. punkts paredz, ka “sadarbībai ir jānodrošina atbalsts gan jaunattīstības valstu ražotāju grupām, gan ES NVO, izmantojot budžeta pozīcijas un EAF resursus; šis atbalsts ir jāizmanto jaunu produkcijas veidu ražošanas sākšanai, patērētāju informēšanas kampaņām, izglītošanas pasākumiem un resursu palielināšanai”; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kotonū nolīguma 23. panta g) apakšpunktā ir paredzēts atbalsts godīgai tirdzniecībai un Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 2.6.3. nodaļas 64. punkts paredz, ka “sadarbībai ir jānodrošina atbalsts gan jaunattīstības valstu ražotāju grupām, gan ES NVO, izmantojot budžeta pozīcijas un EAF resursus; šis atbalsts ir jāizmanto jaunu produkcijas veidu ražošanas sākšanai, patērētāju informēšanas kampaņām, izglītošanas pasākumiem un resursu palielināšanai”;

| G. | tā kā godīgai tirdzniecībai ir divi savstarpēji neatdalāmi mērķi: no vienas puses, nodrošināt attīstības iespējas sīkražotājiem un darba ņēmējiem jaunattīstības valstīs, un aicināt starptautisko tirdzniecības sistēmu un privātās firmas, lai tās rīkotos veidā, kas ir taisnīgāks un vairāk sekmē ilgtspējīgu attīstību, no otras; tā kā starptautiskā kustība par godīgu tirdzniecību īsteno minēto mērķi, rādot labu piemēru un izdarot spiedienu uz valdībām, starptautiskām organizācijām un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā godīgai tirdzniecībai ir divi savstarpēji neatdalāmi mērķi: no vienas puses, nodrošināt attīstības iespējas sīkražotājiem un darba ņēmējiem jaunattīstības valstīs, un aicināt starptautisko tirdzniecības sistēmu un privātās firmas, lai tās rīkotos veidā, kas ir taisnīgāks un vairāk sekmē ilgtspējīgu attīstību, no otras; tā kā starptautiskā kustība par godīgu tirdzniecību īsteno minēto mērķi, rādot labu piemēru un izdarot spiedienu uz valdībām, starptautiskām organizācijām un uzņēmumiem;

| H. | tā kā vairākām citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir mērķi gan sekmēt noturīgu attīstību attiecībā uz jaunattīstības valstu ražotājiem un darba ņēmējiem, gan ļauj privātiem uzņēmumiem aktīvi iesaistīties un efektīvi atbalstīt noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairākām citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir mērķi gan sekmēt noturīgu attīstību attiecībā uz jaunattīstības valstu ražotājiem un darba ņēmējiem, gan ļauj privātiem uzņēmumiem aktīvi iesaistīties un efektīvi atbalstīt noturīgu attīstību;

| I. | tā kā izpratnes veidošanā par ziemeļu un dienvidu attiecībām godīgas tirdzniecības organizācijām ir svarīga loma, jo īpaši, organizējot sabiedriskas kampaņas un sekmējot pilsoņu sadarbību, kā arī izmantojot godīgas tirdzniecības pilsētu un universitāšu jēdzienu; |
| --- | --- |

I.

tā kā izpratnes veidošanā par ziemeļu un dienvidu attiecībām godīgas tirdzniecības organizācijām ir svarīga loma, jo īpaši, organizējot sabiedriskas kampaņas un sekmējot pilsoņu sadarbību, kā arī izmantojot godīgas tirdzniecības pilsētu un universitāšu jēdzienu;

| J. | tā kā godīgas tirdzniecības apjoms Eiropā kopš 2000. gada vidēji pieaug līdz 20 % gadā un vairāk nekā miljons ražotāju un viņu ģimenes no tā gūst peļņu, turklāt Eiropas patērētāji ir aizvien vairāk ieinteresēti iepirkties atbildīgi; tā kā minētais pieaugums ES dalībvalstīs ir atšķirīgs un kopējais godīgas tirdzniecības īpatsvars tirgū joprojām ir neliels, taču strauji pieaug, un arī starptautiskās tendences ir daudzsološas; |
| --- | --- |

J.

tā kā godīgas tirdzniecības apjoms Eiropā kopš 2000. gada vidēji pieaug līdz 20 % gadā un vairāk nekā miljons ražotāju un viņu ģimenes no tā gūst peļņu, turklāt Eiropas patērētāji ir aizvien vairāk ieinteresēti iepirkties atbildīgi; tā kā minētais pieaugums ES dalībvalstīs ir atšķirīgs un kopējais godīgas tirdzniecības īpatsvars tirgū joprojām ir neliels, taču strauji pieaug, un arī starptautiskās tendences ir daudzsološas;

| K. | tā kā arvien palielinās to Eiropas mazumtirgotāju skaits, kas nopietni strādā, lai atbalstītu godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, un palīdz paaugstināt sociālos un vides aizsardzības standartus, informējot par saviem principiem un piedāvājot ražojumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā arvien palielinās to Eiropas mazumtirgotāju skaits, kas nopietni strādā, lai atbalstītu godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, un palīdz paaugstināt sociālos un vides aizsardzības standartus, informējot par saviem principiem un piedāvājot ražojumus;

| L. | tā kā miljoniem ražotāju vēlas pievienoties godīgas tirdzniecības sistēmai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, un tā kā pastāv lielas izaugsmes iespējas, starptautiskā tirdzniecības un lauksaimniecības politika rada šķēršļus, jo īpaši jaunattīstības valstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp ražotājiem, kas strādā saskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā miljoniem ražotāju vēlas pievienoties godīgas tirdzniecības sistēmai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, un tā kā pastāv lielas izaugsmes iespējas, starptautiskā tirdzniecības un lauksaimniecības politika rada šķēršļus, jo īpaši jaunattīstības valstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp ražotājiem, kas strādā saskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem;

| M. | tā kā ir jāvairo Eiropas patērētāju informētība par godīgas tirdzniecības pozitīvo ietekmi uz ražotāju un viņu vietējo kopienu sociālekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāvairo Eiropas patērētāju informētība par godīgas tirdzniecības pozitīvo ietekmi uz ražotāju un viņu vietējo kopienu sociālekonomisko situāciju;

| N. | tā kā ražotāji un patērētāji gūst labumu no vienota atpazīstama godīgas tirdzniecības sertifikācijas marķējuma, kas ir jau ieviests; |
| --- | --- |

N.

tā kā ražotāji un patērētāji gūst labumu no vienota atpazīstama godīgas tirdzniecības sertifikācijas marķējuma, kas ir jau ieviests;

| O. | tā kā saskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem īpaša uzmanība ir jāvelta sieviešu lomai, jo viņas ir galvenie ekonomikas subjekti ilgtspējīgas attīstības kontekstā; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem īpaša uzmanība ir jāvelta sieviešu lomai, jo viņas ir galvenie ekonomikas subjekti ilgtspējīgas attīstības kontekstā;

| P. | tā kā ir pierādījies, ka godīga tirdzniecība ir efektīvs atbalsta līdzeklis vietējiem iedzīvotājiem un sniedz tiem iespēju pārdot preces tieši Eiropas tirgū, tajā pašā laikā nemainot tradicionālo dzīvesveidu un ražošanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir pierādījies, ka godīga tirdzniecība ir efektīvs atbalsta līdzeklis vietējiem iedzīvotājiem un sniedz tiem iespēju pārdot preces tieši Eiropas tirgū, tajā pašā laikā nemainot tradicionālo dzīvesveidu un ražošanu;

| Q. | tā kā godīgas tirdzniecības produkcija nonāk tirgū pa diviem dažādiem ceļiem: komplekso ceļu, kad produkciju (galvenokārt amatniecības izstrādājumus) importē ar godīgas tirdzniecības organizāciju starpniecību un izplata galvenokārt specializētos godīgas tirdzniecības veikalos (Worldshops), un marķēšanas ceļu, kad īpašas godīgas tirdzniecības apstiprināšanas aģentūras marķē preces, lai norādītu, ka to ražošanas ķēdē ievēroti godīgas tirdzniecības principi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā godīgas tirdzniecības produkcija nonāk tirgū pa diviem dažādiem ceļiem: komplekso ceļu, kad produkciju (galvenokārt amatniecības izstrādājumus) importē ar godīgas tirdzniecības organizāciju starpniecību un izplata galvenokārt specializētos godīgas tirdzniecības veikalos (Worldshops), un marķēšanas ceļu, kad īpašas godīgas tirdzniecības apstiprināšanas aģentūras marķē preces, lai norādītu, ka to ražošanas ķēdē ievēroti godīgas tirdzniecības principi;

| R. | tā kā pēdējās piecās desmitgadēs, īstenojot starptautisko godīgas tirdzniecības kustību, ko organizē starptautiskās godīgas tirdzniecības apvienības, konkrēti šādas organizācijas: FLO (starptautiskā godīgas tirdzniecības marķēšanas organizācija), IFAT (Starptautiskā godīgas tirdzniecības asociācija), NEWS (Eiropas pasaules veikalu tīkls) un EFTA (Eiropas godīgas tirdzniecības asociācija), ir izveidoti starptautiski saskaņoti un brīvprātīgi ieviesti standarti marķētiem un nemarķētiem godīgas tirdzniecības ražojumiem un organizācijām; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēdējās piecās desmitgadēs, īstenojot starptautisko godīgas tirdzniecības kustību, ko organizē starptautiskās godīgas tirdzniecības apvienības, konkrēti šādas organizācijas: FLO (starptautiskā godīgas tirdzniecības marķēšanas organizācija), IFAT (Starptautiskā godīgas tirdzniecības asociācija), NEWS (Eiropas pasaules veikalu tīkls) un EFTA (Eiropas godīgas tirdzniecības asociācija), ir izveidoti starptautiski saskaņoti un brīvprātīgi ieviesti standarti marķētiem un nemarķētiem godīgas tirdzniecības ražojumiem un organizācijām;

| S. | tā kā, ņemot vērā godīgas tirdzniecības panākumus un tiesiskas aizsardzības trūkumu, pastāv iespēja, ka uzņēmumi, kas ienāk godīgas tirdzniecības tirgū, bet neizpilda attiecīgos kritērijus, godīgas tirdzniecības jēdzienu var izmantot ļaunprātīgi; tā tas var mazināt jaunattīstības valstu nabadzīgo un sociāli atstumto ražotāju ieguvumu un pārredzamības iespējas patērētājiem, kā arī radīt situāciju, kad tiek pārkāptas patērētāju tiesības saņemt atbilstošu informāciju par tirgū piedāvātajiem ražojumiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā, ņemot vērā godīgas tirdzniecības panākumus un tiesiskas aizsardzības trūkumu, pastāv iespēja, ka uzņēmumi, kas ienāk godīgas tirdzniecības tirgū, bet neizpilda attiecīgos kritērijus, godīgas tirdzniecības jēdzienu var izmantot ļaunprātīgi; tā tas var mazināt jaunattīstības valstu nabadzīgo un sociāli atstumto ražotāju ieguvumu un pārredzamības iespējas patērētājiem, kā arī radīt situāciju, kad tiek pārkāptas patērētāju tiesības saņemt atbilstošu informāciju par tirgū piedāvātajiem ražojumiem;

| T. | tā kā dažas dalībvalstis ir uzsākušas likumdošanas darbu, lai regulētu termina “Godīga tirdzniecība” lietojumu un kritēriju godīgas tirdzniecības organizācijām noteikšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā dažas dalībvalstis ir uzsākušas likumdošanas darbu, lai regulētu termina “Godīga tirdzniecība” lietojumu un kritēriju godīgas tirdzniecības organizācijām noteikšanu;

| U. | tā kā Komisijā attiecībā uz godīgu tirdzniecību un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, nav skaidras izteikta politiskās nostādnes un dažādu ģenerāldirektorātu darbs šajā jautājumā netiek strukturēti koordinēts; |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisijā attiecībā uz godīgu tirdzniecību un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, nav skaidras izteikta politiskās nostādnes un dažādu ģenerāldirektorātu darbs šajā jautājumā netiek strukturēti koordinēts;

| V. | tā kā palīdzība un atbalsts godīgai tirdzniecībai, godīgas tirdzniecības organizācijām un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām Eiropā, kuras sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, pašlaik ir ierobežots un sadrumstalots; |
| --- | --- |

V.

tā kā palīdzība un atbalsts godīgai tirdzniecībai, godīgas tirdzniecības organizācijām un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām Eiropā, kuras sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, pašlaik ir ierobežots un sadrumstalots;

| W. | tā kā Eiropas Kopienas iestādēs aizvien vairāk piedāvā godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgu produkciju; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas Kopienas iestādēs aizvien vairāk piedāvā godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgu produkciju;

| X. | tā kā ir līdzekļi, kuri sader ar PTO principiem un ar kuriem valdības var atbalstīt godīgu tirdzniecību, ar nosacījumu, ka tie nav diskriminējoši starp PTO dalībvalstīm, |
| --- | --- |

X.

tā kā ir līdzekļi, kuri sader ar PTO principiem un ar kuriem valdības var atbalstīt godīgu tirdzniecību, ar nosacījumu, ka tie nav diskriminējoši starp PTO dalībvalstīm,

| 1. | pieprasa, lai Komisija izstrādā ieteikumu par godīgu tirdzniecību, atzīstot, ka nesaistošs tiesību akts pašreizējā posmā ir atbilstoša darbība un neradīs pārmērīgas reglamentācijas risku, un lai Komisija apsver iespēju izstrādāt ieteikumu par citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu; |
| --- | --- |

1.

pieprasa, lai Komisija izstrādā ieteikumu par godīgu tirdzniecību, atzīstot, ka nesaistošs tiesību akts pašreizējā posmā ir atbilstoša darbība un neradīs pārmērīgas reglamentācijas risku, un lai Komisija apsver iespēju izstrādāt ieteikumu par citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu;

| 2. | uzskata — lai izslēgtu godīgas tirdzniecības jēdziena ļaunprātīgas izmantošanas iespēju, ir jānodrošina vairāku tādu kritēriju ievērošana, ko noteikusi godīgas tirdzniecības kustība, t.i.,






  a) | godīga ražotāja cena, ar ko nodrošina godīgu algu un sedzot ilgtspējīgas ražošanas un dzīves izmaksas. Šai cenai ir jābūt vismaz tikpat augstai, kāda ir starptautisko godīgas tirdzniecības asociāciju noteiktā mazākā pieļaujamā cena un piemaksa, |
| --- | --- | --- |

2.

uzskata — lai izslēgtu godīgas tirdzniecības jēdziena ļaunprātīgas izmantošanas iespēju, ir jānodrošina vairāku tādu kritēriju ievērošana, ko noteikusi godīgas tirdzniecības kustība, t.i.,

a)

godīga ražotāja cena, ar ko nodrošina godīgu algu un sedzot ilgtspējīgas ražošanas un dzīves izmaksas. Šai cenai ir jābūt vismaz tikpat augstai, kāda ir starptautisko godīgas tirdzniecības asociāciju noteiktā mazākā pieļaujamā cena un piemaksa,

| b) | jābūt iespējai daļu maksājumu veikt priekšlaicīgi, ja to prasa ražotājs, |
| --- | --- |

b)

jābūt iespējai daļu maksājumu veikt priekšlaicīgi, ja to prasa ražotājs,

| c) | stabilas ilgtermiņa attiecības ar ražotājiem un ražotāju iesaistīšana godīgas tirdzniecības standartu izstrādē, |
| --- | --- |

c)

stabilas ilgtermiņa attiecības ar ražotājiem un ražotāju iesaistīšana godīgas tirdzniecības standartu izstrādē,

| d) | pārredzamība un izsekojamība visā piegādes ķēdes garumā, lai nodrošinātu, ka patērētājs tiek atbilstoši informēts, |
| --- | --- |

d)

pārredzamība un izsekojamība visā piegādes ķēdes garumā, lai nodrošinātu, ka patērētājs tiek atbilstoši informēts,

| e) | ražošanas apstākļi, kuros tiek ievērotas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) astoņas pamatkonvencijas, |
| --- | --- |

e)

ražošanas apstākļi, kuros tiek ievērotas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) astoņas pamatkonvencijas,

| f) | vides aizsardzības principu ievērošana, cilvēktiesību un jo īpaši sieviešu un bērnu tiesību aizsardzība, kā arī cieņa pret tradicionālajām ražošanas metodēm, kas veicina ekonomisko un sociālo izaugsmi, |
| --- | --- |

f)

vides aizsardzības principu ievērošana, cilvēktiesību un jo īpaši sieviešu un bērnu tiesību aizsardzība, kā arī cieņa pret tradicionālajām ražošanas metodēm, kas veicina ekonomisko un sociālo izaugsmi,

| g) | ražotāju resursu un iespēju palielināšana, jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstu sīkražotājiem, sociāli atstumtiem ražotājiem un darba ņēmējiem, kā arī to organizācijām un attiecīgajām kopienām, lai nodrošinātu godīgas tirdzniecības ilgtspējību, |
| --- | --- |

g)

ražotāju resursu un iespēju palielināšana, jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstu sīkražotājiem, sociāli atstumtiem ražotājiem un darba ņēmējiem, kā arī to organizācijām un attiecīgajām kopienām, lai nodrošinātu godīgas tirdzniecības ilgtspējību,

| h) | atbalsts ražotāju organizāciju īstenotajai ražošanai un pieejai tirgum, |
| --- | --- |

h)

atbalsts ražotāju organizāciju īstenotajai ražošanai un pieejai tirgum,

| i) | pasākumi, kas veido izpratni par godīgas tirdzniecības principiem ražošanā un tirgus attiecībās, godīgas tirdzniecības misiju un mērķiem, kā arī starptautiskajos tirdzniecības nosacījumos valdošo netaisnību, |
| --- | --- |

i)

pasākumi, kas veido izpratni par godīgas tirdzniecības principiem ražošanā un tirgus attiecībās, godīgas tirdzniecības misiju un mērķiem, kā arī starptautiskajos tirdzniecības nosacījumos valdošo netaisnību,

| j) | šo kritēriju uzraudzība un pārbaude, kurā dienvidu organizācijām jāspēlē lielāka loma, veicinot izmaksu samazināšanu un vietējo organizāciju līdzdalības palielināšanu sertifikācijas procesā, |
| --- | --- |

j)

šo kritēriju uzraudzība un pārbaude, kurā dienvidu organizācijām jāspēlē lielāka loma, veicinot izmaksu samazināšanu un vietējo organizāciju līdzdalības palielināšanu sertifikācijas procesā,

| k) | godīgas tirdzniecības pasākumu ietekmes regulārs novērtējums; |
| --- | --- |

k)

godīgas tirdzniecības pasākumu ietekmes regulārs novērtējums;

| 3. | uzsver, ka visnozīmīgākais godīgas tirdzniecības darījumu pieaugums ir sasniegts marķētajiem ražojumiem un ka godīgas tirdzniecības marķējumu iniciatīvas ir izstrādātas vairākumā Eiropas valstu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka visnozīmīgākais godīgas tirdzniecības darījumu pieaugums ir sasniegts marķētajiem ražojumiem un ka godīgas tirdzniecības marķējumu iniciatīvas ir izstrādātas vairākumā Eiropas valstu;

| 4. | atzīmē, ka Eiropa ir lielākais godīgas tirdzniecības ražojumu tirgus, kurā notiek aptuveni 60 līdz 70 % visas pasaules godīgas tirdzniecības darījumu un tam ir tālākas izaugsmes iespējas; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka Eiropa ir lielākais godīgas tirdzniecības ražojumu tirgus, kurā notiek aptuveni 60 līdz 70 % visas pasaules godīgas tirdzniecības darījumu un tam ir tālākas izaugsmes iespējas;

| 5. | atgādina, ka brīvas un godīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas izveidošana ir labākais veids, kā efektīvi un visiem izdevīgi darboties globalizācijas apstākļos, turklāt godīgas tirdzniecības sistēma ir izrādījusies efektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; uzskata, ka ilgtermiņā tā varētu veicināt jaunattīstības valstu vienlīdzīgu piedalīšanos daudzpusējā tirdzniecības sistēmā un garantēt tām stabilu un ilgtspējīgu piekļuvi Eiropas tirgum, kā arī uzlabot patērētāju informētību; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka brīvas un godīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas izveidošana ir labākais veids, kā efektīvi un visiem izdevīgi darboties globalizācijas apstākļos, turklāt godīgas tirdzniecības sistēma ir izrādījusies efektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; uzskata, ka ilgtermiņā tā varētu veicināt jaunattīstības valstu vienlīdzīgu piedalīšanos daudzpusējā tirdzniecības sistēmā un garantēt tām stabilu un ilgtspējīgu piekļuvi Eiropas tirgum, kā arī uzlabot patērētāju informētību;

| 6. | atgādina, ka, neraugoties uz to, ka starptautiskie tirdzniecības nolīgumi neattaisno nabadzīgo valstu cerības, godīgas tirdzniecības sistēma ir izrādījusies efektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; uzskata, ka ilgākā laika posmā tā varētu ļaut jaunattīstības valstīm pilnā mērā piedalīties daudzpusējā tirdzniecības sistēmā; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka, neraugoties uz to, ka starptautiskie tirdzniecības nolīgumi neattaisno nabadzīgo valstu cerības, godīgas tirdzniecības sistēma ir izrādījusies efektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; uzskata, ka ilgākā laika posmā tā varētu ļaut jaunattīstības valstīm pilnā mērā piedalīties daudzpusējā tirdzniecības sistēmā;

| 7. | aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, jo tās ir efektīvs līdzeklis, kā sasniegt TAM mērķus, kā arī atzīt svarīgo lomu, kāda ir godīgas tirdzniecības organizācijām un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, jaunattīstības valstu sīkražotāju un sociāli atstumto ražotāju atbalstīšanā, kā arī Eiropas patērētāju informēšanā par godīgu tirdzniecību un ētiskām ziemeļu un dienvidu tirdzniecības attiecībām kopumā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, jo tās ir efektīvs līdzeklis, kā sasniegt TAM mērķus, kā arī atzīt svarīgo lomu, kāda ir godīgas tirdzniecības organizācijām un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, jaunattīstības valstu sīkražotāju un sociāli atstumto ražotāju atbalstīšanā, kā arī Eiropas patērētāju informēšanā par godīgu tirdzniecību un ētiskām ziemeļu un dienvidu tirdzniecības attiecībām kopumā;

| 8. | atgādina, ka Eiropas tirdzniecības politikai jāuzlabo dienvidu mazo ražotāju piekļuve tirgum; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Eiropas tirdzniecības politikai jāuzlabo dienvidu mazo ražotāju piekļuve tirgum;

| 9. | aicina Komisiju veikt pētījumu, lai noskaidrotu, kā godīga tirdzniecība varētu kļūt par paraugu ilgtspējīgai tirdzniecības politikai, kas spētu veicināt līdzsvarotu tirdzniecību starp ziemeļiem un dienvidiem, un atklātu tirdzniecības šķēršļus, kas visvairāk ietekmē pasaules nabadzīgākos; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju veikt pētījumu, lai noskaidrotu, kā godīga tirdzniecība varētu kļūt par paraugu ilgtspējīgai tirdzniecības politikai, kas spētu veicināt līdzsvarotu tirdzniecību starp ziemeļiem un dienvidiem, un atklātu tirdzniecības šķēršļus, kas visvairāk ietekmē pasaules nabadzīgākos;

| 10. | aicina Komisiju atzīt, ka pastāv arī citas saprātīgas sistēmas, kas kopā ar godīgas tirdzniecības kustību un Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķējuma alianses paspārnē sadarbojas, lai iesaistītos noteiktu sociālo un vides aizsardzības standartu noteikšanā trešo personu sertifikācijai; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju atzīt, ka pastāv arī citas saprātīgas sistēmas, kas kopā ar godīgas tirdzniecības kustību un Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķējuma alianses paspārnē sadarbojas, lai iesaistītos noteiktu sociālo un vides aizsardzības standartu noteikšanā trešo personu sertifikācijai;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir pieejama visa nepieciešamā informācija, lai apzināti varētu izdarīt izvēli; uzskata, ka ir jānodrošina patērētāju tiesības ātri piekļūt informācijai par produkciju un šai informācijai ir jābūt saprotamai un skaidri redzamai; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir pieejama visa nepieciešamā informācija, lai apzināti varētu izdarīt izvēli; uzskata, ka ir jānodrošina patērētāju tiesības ātri piekļūt informācijai par produkciju un šai informācijai ir jābūt saprotamai un skaidri redzamai;

| 12. | aicina Komisiju sadarboties ar starptautisko godīgas tirdzniecības kustību un atbalstīt skaidrus un plaši pielietojamus kritērijus, lai varētu novērtēt patērētāju uzticības veicināšanas sistēmas, liekot pamatus patērētāju uzticībai šādām sistēmām un konsolidējot godīgas tirdzniecības preču sektorus; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju sadarboties ar starptautisko godīgas tirdzniecības kustību un atbalstīt skaidrus un plaši pielietojamus kritērijus, lai varētu novērtēt patērētāju uzticības veicināšanas sistēmas, liekot pamatus patērētāju uzticībai šādām sistēmām un konsolidējot godīgas tirdzniecības preču sektorus;

| 13. | aicina Komisiju izsludināt īpašus “uzaicinājumus izteikt priekšlikumus”, kuru mērķis ir sekmēt patērētāju informētību, sniedzot atbalstu uzticības veicināšanas sistēmām un veicinot marķēšanu, kā arī sistemātiski vākt datus un veikt ietekmes novērtējumu visā ES; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izsludināt īpašus “uzaicinājumus izteikt priekšlikumus”, kuru mērķis ir sekmēt patērētāju informētību, sniedzot atbalstu uzticības veicināšanas sistēmām un veicinot marķēšanu, kā arī sistemātiski vākt datus un veikt ietekmes novērtējumu visā ES;

| 14. | aicina Komisiju labāk koordinēt pasākumus, ko godīgas tirdzniecības un citu tādu neatkarīgi uzraudzītu tirdzniecības iniciatīvu jomā, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, veic dažādi ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par attīstību, tirdzniecību, nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem, patērētāju aizsardzību, iekšējo tirgu un lauksaimniecību, kā arī nodrošināt, lai godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, kļūtu par šo jomu politisko nostādņu neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju labāk koordinēt pasākumus, ko godīgas tirdzniecības un citu tādu neatkarīgi uzraudzītu tirdzniecības iniciatīvu jomā, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, veic dažādi ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par attīstību, tirdzniecību, nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem, patērētāju aizsardzību, iekšējo tirgu un lauksaimniecību, kā arī nodrošināt, lai godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, kļūtu par šo jomu politisko nostādņu neatņemamu sastāvdaļu;

| 15. | lūdz Komisijai un Padomei pētīt un apsvērt samazinātas PVN likmes ieviešanu godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgiem ražojumiem un atcelt ievedmuitas nodokļus šādiem ražojumiem no jaunattīstības valstīm; uzsver, ka preces, kurām piemērotu samazinātu PVN likmi, būtu cieši jāuzrauga, lai nepieļautu ļaunprātīgu godīgas tirdzniecības jēdziena izmantošanu; |
| --- | --- |

15.

lūdz Komisijai un Padomei pētīt un apsvērt samazinātas PVN likmes ieviešanu godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgiem ražojumiem un atcelt ievedmuitas nodokļus šādiem ražojumiem no jaunattīstības valstīm; uzsver, ka preces, kurām piemērotu samazinātu PVN likmi, būtu cieši jāuzrauga, lai nepieļautu ļaunprātīgu godīgas tirdzniecības jēdziena izmantošanu;

| 16. | prasa, lai dalībvalstis, kas pašreiz izstrādā godīgas tirdzniecības tiesību aktus vai tiesību aktus, kuri var skart godīgas tirdzniecības organizācijas un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, atbilstošos kritērijus pamatot ar attiecīgo ieinteresēto personu, tai skaitā starptautiskās godīgas tirdzniecības kustības, gūtajām zināšanām un pieredzi, un sākuma posmā novērtēt pārāk lielas reglamentēšanas risku, kā arī šādas reglamentēšanas iespējamo ietekmi uz sīkražotājiem un sociāli atstumto slāņu ražotājiem; |
| --- | --- |

16.

prasa, lai dalībvalstis, kas pašreiz izstrādā godīgas tirdzniecības tiesību aktus vai tiesību aktus, kuri var skart godīgas tirdzniecības organizācijas un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, atbilstošos kritērijus pamatot ar attiecīgo ieinteresēto personu, tai skaitā starptautiskās godīgas tirdzniecības kustības, gūtajām zināšanām un pieredzi, un sākuma posmā novērtēt pārāk lielas reglamentēšanas risku, kā arī šādas reglamentēšanas iespējamo ietekmi uz sīkražotājiem un sociāli atstumto slāņu ražotājiem;

| 17. | prasa, lai Komisija īsteno Kotonū nolīguma 23. panta g) apakšpunktu un Nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma noteikumus, jo īpaši to 61.-64. pantu; |
| --- | --- |

17.

prasa, lai Komisija īsteno Kotonū nolīguma 23. panta g) apakšpunktu un Nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma noteikumus, jo īpaši to 61.-64. pantu;

| 18. | aicina Komisiju izveidot iekšēju kontaktpunktu, kas nodrošinās regulāru godīgas tirdzniecības jautājumu koordināciju starp tās dažādām struktūrvienībām; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju izveidot iekšēju kontaktpunktu, kas nodrošinās regulāru godīgas tirdzniecības jautājumu koordināciju starp tās dažādām struktūrvienībām;

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt “Atbalstu godīgai tirdzniecībai”:






  a) | jaunattīstības valstīs, ieskaitot pasākumus jaunu godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgu ražojumu izstrādei, tehniskās palīdzības nodrošināšanai un resursu palielināšanai (piemēram, Eiropas Sanitāro un fitosanitāro standartu (SPS), izcelsmes noteikumu, kā arī uzņēmumu normu pieaugošā skaita ievērošanai), pasākumus, kas veicinātu pāreju uz ražošanu (vērtības pievienošana), resursu palielināšanas un sociālekonomisko jaudu palielināšanas programmu atbalsta pasākumus, iepriekšēja finansējuma atbalsta pasākumus ražotājiem, kas ievēro godīgas tirdzniecības principus, palīdzības pasākumus godīgas tirdzniecības ražojumu izplatīšanai vietējā tirgū, īpašu uzmanību pievēršot projektiem, ko īsteno sievietes; |
| --- | --- | --- |

19.

aicina Komisiju nodrošināt “Atbalstu godīgai tirdzniecībai”:

a)

jaunattīstības valstīs, ieskaitot pasākumus jaunu godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgu ražojumu izstrādei, tehniskās palīdzības nodrošināšanai un resursu palielināšanai (piemēram, Eiropas Sanitāro un fitosanitāro standartu (SPS), izcelsmes noteikumu, kā arī uzņēmumu normu pieaugošā skaita ievērošanai), pasākumus, kas veicinātu pāreju uz ražošanu (vērtības pievienošana), resursu palielināšanas un sociālekonomisko jaudu palielināšanas programmu atbalsta pasākumus, iepriekšēja finansējuma atbalsta pasākumus ražotājiem, kas ievēro godīgas tirdzniecības principus, palīdzības pasākumus godīgas tirdzniecības ražojumu izplatīšanai vietējā tirgū, īpašu uzmanību pievēršot projektiem, ko īsteno sievietes;

| b) | Eiropas Savienībā, ieskaitot atbalsta pasākumus programmām, kas veido izpratni par godīgu tirdzniecību, sabiedriskajām kampaņām un atbalsta darbībām, ietekmes, paraugprakses, piegādes ķēdes analīžu un izsekojamības pētniecībai un atbildības novērtēšanai, kā arī godīgas tirdzniecības veicināšanai un praktisks atbalsts godīgas tirdzniecības veikaliem Worldshops; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienībā, ieskaitot atbalsta pasākumus programmām, kas veido izpratni par godīgu tirdzniecību, sabiedriskajām kampaņām un atbalsta darbībām, ietekmes, paraugprakses, piegādes ķēdes analīžu un izsekojamības pētniecībai un atbildības novērtēšanai, kā arī godīgas tirdzniecības veicināšanai un praktisks atbalsts godīgas tirdzniecības veikaliem Worldshops;

| c) | Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs — godīgas tirdzniecības organizāciju darba un lomas veicināšanai; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs — godīgas tirdzniecības organizāciju darba un lomas veicināšanai;

| 20. | aicina Komisiju pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm iesniegt priekšlikumu Parlamentam par atbilstošu rīcību un finansējuma piešķiršanu godīgai tirdzniecībai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm iesniegt priekšlikumu Parlamentam par atbilstošu rīcību un finansējuma piešķiršanu godīgai tirdzniecībai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu;

| 21. | aicina Komisiju izvērtēt, ar kādiem līdzekļiem varētu sekmēt informētības palielināšanu par godīgu tirdzniecību un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju izvērtēt, ar kādiem līdzekļiem varētu sekmēt informētības palielināšanu par godīgu tirdzniecību un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu;

| 22. | aicina ES valsts iestādes atklātajos konkursos un iepirkumu politiskajās nostādnēs iekļaut godīgas tirdzniecības kritērijus un aicina Komisiju sekmēt, lai šīs iestādes tos realizētu, piemēram, izstrādājot godīgas tirdzniecības valsts iepirkuma pamatnostādnes; |
| --- | --- |

22.

aicina ES valsts iestādes atklātajos konkursos un iepirkumu politiskajās nostādnēs iekļaut godīgas tirdzniecības kritērijus un aicina Komisiju sekmēt, lai šīs iestādes tos realizētu, piemēram, izstrādājot godīgas tirdzniecības valsts iepirkuma pamatnostādnes;

| 23. | atgādina, ka reģionālās valsts iestādes veic jo īpaši lielu ieguldījumu attiecīgo preču tirgū; tādēļ aicina šīs iestādes to uzaicinājumos uz konkursu īpašu uzmanību pievērst godīgas tirdzniecības precēm; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka reģionālās valsts iestādes veic jo īpaši lielu ieguldījumu attiecīgo preču tirgū; tādēļ aicina šīs iestādes to uzaicinājumos uz konkursu īpašu uzmanību pievērst godīgas tirdzniecības precēm;

| 24. | atzinīgi vērtē pieaugošos Eiropas Parlamenta centienus piedāvāt godīgas tirdzniecības principiem atbilstošus ražojumus un uzsver, ka visām ES iestādēm to iekšējos pakalpojumos būtu jāizmanto godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgi ražojumi; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē pieaugošos Eiropas Parlamenta centienus piedāvāt godīgas tirdzniecības principiem atbilstošus ražojumus un uzsver, ka visām ES iestādēm to iekšējos pakalpojumos būtu jāizmanto godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgi ražojumi;

| 25. | uzsver, ka godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, var būt sekmīgi līdzekļi, kā uzņēmumus sociāli izglītot un padarīt atbildīgus; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, var būt sekmīgi līdzekļi, kā uzņēmumus sociāli izglītot un padarīt atbildīgus;

| 26. | uzsver, cik liela nozīme ir tam, ka Eiropas politiskā nostādne par uzņēmumu sociālo atbildību ir kļuvusi iesaistošāka, turpinot un pastiprinot daudzo ieinteresēto personu forumu darbību, tai skaitā arī forumu darbību, kur piedalās godīgas tirdzniecības organizācijas; |
| --- | --- |

26.

uzsver, cik liela nozīme ir tam, ka Eiropas politiskā nostādne par uzņēmumu sociālo atbildību ir kļuvusi iesaistošāka, turpinot un pastiprinot daudzo ieinteresēto personu forumu darbību, tai skaitā arī forumu darbību, kur piedalās godīgas tirdzniecības organizācijas;

| 27. | mudina Komisiju atbalstīt atbalsta mehānismus ražotāju iesaistīšanai, ja tas ir piemēroti, un līdzdalībai cenu noteikšanā, kā paredzēts Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 63. punktā; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju atbalstīt atbalsta mehānismus ražotāju iesaistīšanai, ja tas ir piemēroti, un līdzdalībai cenu noteikšanā, kā paredzēts Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 63. punktā;

| 28. | mudina Komisiju atbalstīt Āfrikas Savienību, lai tā pašreizējās pasaules tirdzniecības sarunās kā prioritāru jautājumu iekļautu plaša patēriņa preču cenas saskaņā ar PTO saistībām un jo īpaši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXXVI-XXXVIII pantu; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju atbalstīt Āfrikas Savienību, lai tā pašreizējās pasaules tirdzniecības sarunās kā prioritāru jautājumu iekļautu plaša patēriņa preču cenas saskaņā ar PTO saistībām un jo īpaši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXXVI-XXXVIII pantu;

| 29. | aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar VVTT XXXVIII panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai paredzētu pasākumus pamatproduktu tirgus nosacījumu stabilizēšanai un uzlabošanai, jo šie produkti ir īpaši vajadzīgi mazāk attīstītām valstīm, “ieskaitot pasākumus, kas sekmē stabilu un izdevīgu cenu veidošanu, tādējādi attīstot ... eksporta ienākumu dinamisku un pastāvīgu pieaugumu”; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar VVTT XXXVIII panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai paredzētu pasākumus pamatproduktu tirgus nosacījumu stabilizēšanai un uzlabošanai, jo šie produkti ir īpaši vajadzīgi mazāk attīstītām valstīm, “ieskaitot pasākumus, kas sekmē stabilu un izdevīgu cenu veidošanu, tādējādi attīstot ... eksporta ienākumu dinamisku un pastāvīgu pieaugumu”;

| 30. | atzinīgi vērtē īpašu sociālu un vides noteikumu iekļaušanu Vispārējo preferenču sistēmā + (VPS +), bet uzskata, ka ir jāpastiprina uzraudzības mehānisms; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē īpašu sociālu un vides noteikumu iekļaušanu Vispārējo preferenču sistēmā + (VPS +), bet uzskata, ka ir jāpastiprina uzraudzības mehānisms;

| 31. | mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu politiku sīkražotāju un sociāli atstumto ražotāju darbības sekmēšanai un aizsardzībai, ieskaitot godīgas tirdzniecības produktu ražotājus, pārstāvot viņu viedokli, un citu tādu neatkarīgi uzraudzītu tirdzniecības iniciatīvu pārstāvjus, ar kurām veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, divpusējās, reģionālās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās, piemēram, Ekonomikas partnerattiecību nolīgumos; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu politiku sīkražotāju un sociāli atstumto ražotāju darbības sekmēšanai un aizsardzībai, ieskaitot godīgas tirdzniecības produktu ražotājus, pārstāvot viņu viedokli, un citu tādu neatkarīgi uzraudzītu tirdzniecības iniciatīvu pārstāvjus, ar kurām veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, divpusējās, reģionālās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās, piemēram, Ekonomikas partnerattiecību nolīgumos;

| 32. | aicina Komisiju, formulējot ES tirdzniecības politiku, ņemt vērā godīgo tirdzniecību un citas tirdzniecības pieejas, kuru pamatā ir sociāli un vides aizsardzības apsvērumi; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju, formulējot ES tirdzniecības politiku, ņemt vērā godīgo tirdzniecību un citas tirdzniecības pieejas, kuru pamatā ir sociāli un vides aizsardzības apsvērumi;

| 33. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei, kā arī SDO, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmai, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencei par tirdzniecību un attīstību, kā arī PTO. |
| --- | --- |

33.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei, kā arī SDO, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmai, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencei par tirdzniecību un attīstību, kā arī PTO.

---

(1)  OV C 226, 20.7.1998., 73. lpp.

(2)  OV C 64E, 12.3.2004., 607. lpp.

(3)  OV C 28, 3.2.2006., 72. lpp.

(4)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(5)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

P6_TA(2006)0321

AIDS: laiks rīkoties

Eiropas Parlamenta rezolūcija par HIV/AIDS: laiks rīkoties

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas īpašās sesijas (UNGASS) augsta līmeņa sanāksmi par HIV/AIDS 2006. gada 2. jūnijā un šajā sanāksmē pieņemto politisko deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas īpašās sesijas (UNGASS) augsta līmeņa sanāksmi par HIV/AIDS 2006. gada 2. jūnijā un šajā sanāksmē pieņemto politisko deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO deklarāciju par apņemšanos attiecībā uz HIV/AIDS “Globāla krīze — globāla rīcība”, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2001. gada 27. jūnijā 26. īpašajā sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO deklarāciju par apņemšanos attiecībā uz HIV/AIDS “Globāla krīze — globāla rīcība”, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2001. gada 27. jūnijā 26. īpašajā sesijā,

| — | ņemot vērā ANO nostājas dokumentu par HIV transmisijas profilaksi starp narkomāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO nostājas dokumentu par HIV transmisijas profilaksi starp narkomāniem,

| — | ņemot vērā starptautisko konferenci “HIV/AIDS: laiks rīkoties”, kas notiks 2006. gada augustā Toronto, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko konferenci “HIV/AIDS: laiks rīkoties”, kas notiks 2006. gada augustā Toronto,

| — | ņemot vērā Abudžā 2001. gada 27. aprīlī pieņemto deklarāciju par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekcijas slimībām, Āfrikas kopējo nostāju UNGASS augsta līmeņa sanāksmei 2006. gadā un Abudžā 2006. gada 4. maijā Āfrikas Savienības parakstīto aicinājumu pastiprināt pasākumus, lai nodrošinātu ar HIV un AIDS, tuberkulozi un malāriju saistīto pakalpojumu vispārēju pieejamību Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Abudžā 2001. gada 27. aprīlī pieņemto deklarāciju par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekcijas slimībām, Āfrikas kopējo nostāju UNGASS augsta līmeņa sanāksmei 2006. gadā un Abudžā 2006. gada 4. maijā Āfrikas Savienības parakstīto aicinājumu pastiprināt pasākumus, lai nodrošinātu ar HIV un AIDS, tuberkulozi un malāriju saistīto pakalpojumu vispārēju pieejamību Āfrikā,

| — | ņemot vērā UNAIDS 2006. gada ziņojumu par globālo AIDS epidēmiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNAIDS 2006. gada ziņojumu par globālo AIDS epidēmiju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā vairāk nekā 65 miljoni cilvēku pasaulē ir tikuši inficēti ar HIV, vairāk nekā 25 miljoni ir miruši, 15 miljoni bērnu AIDS dēļ ir kļuvuši par bāreņiem un no 40 miljoniem cilvēku, kuriem pašlaik ir HIV, vairāk nekā 95 % dzīvo jaunattīstības valstīs, turklāt vairāk nekā 70 % dzīvo Subsahāras reģionā Āfrikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā 65 miljoni cilvēku pasaulē ir tikuši inficēti ar HIV, vairāk nekā 25 miljoni ir miruši, 15 miljoni bērnu AIDS dēļ ir kļuvuši par bāreņiem un no 40 miljoniem cilvēku, kuriem pašlaik ir HIV, vairāk nekā 95 % dzīvo jaunattīstības valstīs, turklāt vairāk nekā 70 % dzīvo Subsahāras reģionā Āfrikā;

| B. | tā kā heteroseksuāli dzimumsakari bez izsargāšanās pašlaik ir vienīgais vissvarīgākais HIV infekcijas izplatīšanās faktors visā pasaulē un puse no visiem jauniem HIV inficēšanās gadījumiem attiecas uz jauniešiem līdz 25 gadu vecumam; |
| --- | --- |

B.

tā kā heteroseksuāli dzimumsakari bez izsargāšanās pašlaik ir vienīgais vissvarīgākais HIV infekcijas izplatīšanās faktors visā pasaulē un puse no visiem jauniem HIV inficēšanās gadījumiem attiecas uz jauniešiem līdz 25 gadu vecumam;

| C. | tā kā sievietes pašlaik ir puse no visiem cilvēkiem, kuriem ir AIDS, un 60 % no Āfrikas iedzīvotājiem, kuriem ir AIDS, turklāt sievietēm ir divas līdz četras reizes lielāka iespēja inficēties nekā vīriešiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā sievietes pašlaik ir puse no visiem cilvēkiem, kuriem ir AIDS, un 60 % no Āfrikas iedzīvotājiem, kuriem ir AIDS, turklāt sievietēm ir divas līdz četras reizes lielāka iespēja inficēties nekā vīriešiem;

| D. | tā kā sievietes un meitenes, jaunieši, vecāki cilvēki, vīrieši, kuriem ir dzimumsakari ar vīriešiem, injicējamu un citu narkotiku lietotāji, seksuālo pakalpojumu sniedzēji, transseksuālas personas, ieslodzītie, migrējoši darba ņēmēji, bāreņi, cilvēki militāru konfliktu un pēckonfliktu situācijās, pamatiedzīvotāji, bēgļi un valsts iekšienē pārvietotas personas, kā arī HIV/AIDS jomas darbinieki ir starp tiem, kuri ir visneaizsargātākie pret HIV/AIDS un šīs pandēmijas ietekmi; |
| --- | --- |

D.

tā kā sievietes un meitenes, jaunieši, vecāki cilvēki, vīrieši, kuriem ir dzimumsakari ar vīriešiem, injicējamu un citu narkotiku lietotāji, seksuālo pakalpojumu sniedzēji, transseksuālas personas, ieslodzītie, migrējoši darba ņēmēji, bāreņi, cilvēki militāru konfliktu un pēckonfliktu situācijās, pamatiedzīvotāji, bēgļi un valsts iekšienē pārvietotas personas, kā arī HIV/AIDS jomas darbinieki ir starp tiem, kuri ir visneaizsargātākie pret HIV/AIDS un šīs pandēmijas ietekmi;

| E. | tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību īstenošana attiecībā uz visiem cilvēkiem ir būtiska, lai samazinātu neaizsargātību pret HIV/AIDS; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību īstenošana attiecībā uz visiem cilvēkiem ir būtiska, lai samazinātu neaizsargātību pret HIV/AIDS;

| F. | tā kā daudzas organizācijas, kuras apmeklēja 2006. gada UNGASS augsta līmeņa sanāksmi par HIV/AIDS, ziņoja un publiski nosodīja to, ka mazākuma politiskās un ekonomiskās intereses izrādījās svarīgākas nekā miljoniem jaunattīstības valstu iedzīvotāju intereses, kā rezultātā deklarācija iznāca vāja un tajā netika ne izvirzīti skaidri mērķi, ne noteiktas finansiālas saistības; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzas organizācijas, kuras apmeklēja 2006. gada UNGASS augsta līmeņa sanāksmi par HIV/AIDS, ziņoja un publiski nosodīja to, ka mazākuma politiskās un ekonomiskās intereses izrādījās svarīgākas nekā miljoniem jaunattīstības valstu iedzīvotāju intereses, kā rezultātā deklarācija iznāca vāja un tajā netika ne izvirzīti skaidri mērķi, ne noteiktas finansiālas saistības;

| G. | tā kā HIV un AIDS visvairāk ietekmētās valstis nespēs sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un kļūs vājākas, potenciāli apdraudot sociālo stabilitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā HIV un AIDS visvairāk ietekmētās valstis nespēs sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un kļūs vājākas, potenciāli apdraudot sociālo stabilitāti;

| H. | tā kā 2002. gadā izveidotais globālais fonds cīņai pret HIV un AIDS, tuberkulozi un malāriju (“globālais fonds”) līdz šim ir uzrādījis iespaidīgus rezultātus, ar fonda finansēto programmu palīdzību vairāk nekā 540 000 cilvēku, kas inficēti ar HIV, padarot pieejamu dzīvību glābjošu ārstēšanu ar antiretrovīrusu medikamentiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2002. gadā izveidotais globālais fonds cīņai pret HIV un AIDS, tuberkulozi un malāriju (“globālais fonds”) līdz šim ir uzrādījis iespaidīgus rezultātus, ar fonda finansēto programmu palīdzību vairāk nekā 540 000 cilvēku, kas inficēti ar HIV, padarot pieejamu dzīvību glābjošu ārstēšanu ar antiretrovīrusu medikamentiem;

| I. | tā kā Dohas deklarācija sabiedrības veselības aizsardzību izvirzīja par augstāku mērķi nekā privāto komerciālo interešu aizsardzība un apstiprināja jaunattīstības valstu tiesības izmantot Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, (TRIPS nolīgumā) paredzētos aizsardzības pasākumus, piemēram, piespiedu licences, lai pārvarētu patentu noteiktos ierobežojumus tajos gadījumos, kad tas nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību un veicinātu medikamentu pieejamību visiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Dohas deklarācija sabiedrības veselības aizsardzību izvirzīja par augstāku mērķi nekā privāto komerciālo interešu aizsardzība un apstiprināja jaunattīstības valstu tiesības izmantot Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, (TRIPS nolīgumā) paredzētos aizsardzības pasākumus, piemēram, piespiedu licences, lai pārvarētu patentu noteiktos ierobežojumus tajos gadījumos, kad tas nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību un veicinātu medikamentu pieejamību visiem;

| J. | tā kā pašreizējā cenu noteikšanas sistēma, kuras pamatā ir uzņēmumu brīvprātīgas atlaides jaunattīstības valstīm paredzētiem medikamentiem, negarantē medikamentu pieejamību, jo daži tikai no viena ražotāja pieejamie medikamenti pat ar atlaidi ir pārāk dārgi, dažas atlaides nav pieejamas, jo ražotāji nav reģistrējuši vai nepārdod savus medikamentus atsevišķās valstīs, un daži uzņēmumi vispār nepiedāvā atlaides valstīm, kurās ienākumu līmenis ir vidējs, |
| --- | --- |

J.

tā kā pašreizējā cenu noteikšanas sistēma, kuras pamatā ir uzņēmumu brīvprātīgas atlaides jaunattīstības valstīm paredzētiem medikamentiem, negarantē medikamentu pieejamību, jo daži tikai no viena ražotāja pieejamie medikamenti pat ar atlaidi ir pārāk dārgi, dažas atlaides nav pieejamas, jo ražotāji nav reģistrējuši vai nepārdod savus medikamentus atsevišķās valstīs, un daži uzņēmumi vispār nepiedāvā atlaides valstīm, kurās ienākumu līmenis ir vidējs,

| 1. | atzinīgi vērtē apņemšanos ievērojami palielināt HIV profilaksi, ārstēšanu un aprūpi, lai pēc iespējas vairāk tuvotos ārstēšanas vispārējas pieejamības nodrošināšanai līdz 2010. gadam visiem tiem, kuriem tā vajadzīga, kas tika izvirzīts par mērķi 2005. gada G8 valstu sanāksmē un 2005. gada septembrī ANO pasaules augstākā līmeņa sanāksmē un vēlreiz tika apstiprināts 2006. gadā augsta līmeņa sanāksmē par AIDS; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē apņemšanos ievērojami palielināt HIV profilaksi, ārstēšanu un aprūpi, lai pēc iespējas vairāk tuvotos ārstēšanas vispārējas pieejamības nodrošināšanai līdz 2010. gadam visiem tiem, kuriem tā vajadzīga, kas tika izvirzīts par mērķi 2005. gada G8 valstu sanāksmē un 2005. gada septembrī ANO pasaules augstākā līmeņa sanāksmē un vēlreiz tika apstiprināts 2006. gadā augsta līmeņa sanāksmē par AIDS;

| 2. | atzinīgi vērtē UNGASS2006. gada 2. jūnija deklarāciju un it īpaši tajā iekļautās norādes par medikamentu vispārējas pieejamības veicināšanu, tostarp par nepatentētu antiretrovīrusu zāļu un citu būtisku zāļu pret infekcijām, kas saistītas ar AIDS, ražošanu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē UNGASS2006. gada 2. jūnija deklarāciju un it īpaši tajā iekļautās norādes par medikamentu vispārējas pieejamības veicināšanu, tostarp par nepatentētu antiretrovīrusu zāļu un citu būtisku zāļu pret infekcijām, kas saistītas ar AIDS, ražošanu;

| 3. | tomēr pauž nožēlu, ka šajā deklarācijā nav izvirzīti nekādi globāli mērķi un termiņi attiecībā uz ārstēšanu, resursiem un profilaksi un nav paredzēts reāls rīcības plāns, lai īstenotu mērķi līdz 2010. gadam nodrošināt medikamentu vispārēju pieejamību visiem HIV skartajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

3.

tomēr pauž nožēlu, ka šajā deklarācijā nav izvirzīti nekādi globāli mērķi un termiņi attiecībā uz ārstēšanu, resursiem un profilaksi un nav paredzēts reāls rīcības plāns, lai īstenotu mērķi līdz 2010. gadam nodrošināt medikamentu vispārēju pieejamību visiem HIV skartajiem cilvēkiem;

| 4. | aicina starptautisko sabiedrību Toronto konferencē augustā izpildīt solījumus un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai veselības izdevumi jaunattīstības valstīs sasniegtu attiecīgajām politiskajām saistībām atbilstīgu līmeni; |
| --- | --- |

4.

aicina starptautisko sabiedrību Toronto konferencē augustā izpildīt solījumus un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai veselības izdevumi jaunattīstības valstīs sasniegtu attiecīgajām politiskajām saistībām atbilstīgu līmeni;

| 5. | pauž dziļas bažas par to, ka puse no visiem jaunajiem HIV inficēšanās gadījumiem notiek ar bērniem un jauniešiem; |
| --- | --- |

5.

pauž dziļas bažas par to, ka puse no visiem jaunajiem HIV inficēšanās gadījumiem notiek ar bērniem un jauniešiem;

| 6. | pauž vilšanos par to, ka daudzās valstīs, tostarp dalībvalstīs, joprojām nav uzsāktas efektīvas programmas tīru šļirču nodrošināšanai narkomāniem, lai gan ir zināms, ka lielu skaitu inficēšanās gadījumu izraisa kopīgu šļirču lietošana narkomānu vidū; |
| --- | --- |

6.

pauž vilšanos par to, ka daudzās valstīs, tostarp dalībvalstīs, joprojām nav uzsāktas efektīvas programmas tīru šļirču nodrošināšanai narkomāniem, lai gan ir zināms, ka lielu skaitu inficēšanās gadījumu izraisa kopīgu šļirču lietošana narkomānu vidū;

| 7. | aicina veikt pasākumus, lai samazinātu tādu gadījumu biežumu, kad veselības aprūpes darbinieki savainojas ar šļircēm un citiem asiem medicīniskiem piederumiem; |
| --- | --- |

7.

aicina veikt pasākumus, lai samazinātu tādu gadījumu biežumu, kad veselības aprūpes darbinieki savainojas ar šļircēm un citiem asiem medicīniskiem piederumiem;

| 8. | uzsver, ka, lai efektīvi apturētu un mazinātu HIV/AIDS izplatīšanos, ir būtiski veikt visneaizsargātākajām grupām īpaši pielāgotus pasākumus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, lai efektīvi apturētu un mazinātu HIV/AIDS izplatīšanos, ir būtiski veikt visneaizsargātākajām grupām īpaši pielāgotus pasākumus;

| 9. | joprojām pauž bažas par pandēmijas vispārējo izplatīšanos un skarto sieviešu skaita palielināšanos, kā arī par to, ka sievietes tagad ir 50 % no HIV inficētajiem pasaulē un 60 % no HIV inficētajiem Āfrikā; |
| --- | --- |

9.

joprojām pauž bažas par pandēmijas vispārējo izplatīšanos un skarto sieviešu skaita palielināšanos, kā arī par to, ka sievietes tagad ir 50 % no HIV inficētajiem pasaulē un 60 % no HIV inficētajiem Āfrikā;

| 10. | uzsver, ka seksuālās un reproduktīvās veselības tiesības ir būtiskas HIV/AIDS apkarošanā, un mudina Komisiju un partnervalstis valstu stratēģijas dokumentos kā prioritāti izvirzīt plašas profilakses stratēģijas, tostarp programmas, kas popularizē prezervatīvu lietošanu un veicina jauniešiem paredzētu izglītību par HIV/AIDS; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka seksuālās un reproduktīvās veselības tiesības ir būtiskas HIV/AIDS apkarošanā, un mudina Komisiju un partnervalstis valstu stratēģijas dokumentos kā prioritāti izvirzīt plašas profilakses stratēģijas, tostarp programmas, kas popularizē prezervatīvu lietošanu un veicina jauniešiem paredzētu izglītību par HIV/AIDS;

| 11. | kritizē Komisijas vājos sasniegumus attīstības finansējuma izmantojumā veselības aprūpes nozarē; uzsver, piemēram, ka 2003. gadā tikai 5,2 % no EAF tika paredzēti ar veselību saistītiem izdevumiem un 2002. gadā tikai 4 %, un pauž nožēlu, ka Komisija gatavojas ierosināt, lai no jaunajā attīstības sadarbības instrumentā attīstībai atvēlētajiem līdzekļiem tikai 6 % tiktu piešķirti cilvēku un sociālajai attīstībai, kurā ietilps ne tikai veselības aprūpe, HIV/AIDS un seksuālā un reproduktīvā veselība, bet arī citi sociālās attīstības aspekti, tostarp bērnu, izglītības un dzimumu programmas; |
| --- | --- |

11.

kritizē Komisijas vājos sasniegumus attīstības finansējuma izmantojumā veselības aprūpes nozarē; uzsver, piemēram, ka 2003. gadā tikai 5,2 % no EAF tika paredzēti ar veselību saistītiem izdevumiem un 2002. gadā tikai 4 %, un pauž nožēlu, ka Komisija gatavojas ierosināt, lai no jaunajā attīstības sadarbības instrumentā attīstībai atvēlētajiem līdzekļiem tikai 6 % tiktu piešķirti cilvēku un sociālajai attīstībai, kurā ietilps ne tikai veselības aprūpe, HIV/AIDS un seksuālā un reproduktīvā veselība, bet arī citi sociālās attīstības aspekti, tostarp bērnu, izglītības un dzimumu programmas;

| 12. | aicina Komisiju divkāršot budžetu, kas attīstības sadarbības instrumentā paredzēts veselības aprūpei jaunattīstības valstīs, un vismaz 50 % no visiem ODA līdzekļiem izmantot Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju divkāršot budžetu, kas attīstības sadarbības instrumentā paredzēts veselības aprūpei jaunattīstības valstīs, un vismaz 50 % no visiem ODA līdzekļiem izmantot Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai;

| 13. | uzsver, ka Komisija ir viens no globālā fonda galvenajiem donoriem, 2002.-2006. gadā kopumā ieguldot euro 522 miljonus; aicina Komisiju apsvērt iespēju palielināt ieguldījumu šajā fondā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Komisija ir viens no globālā fonda galvenajiem donoriem, 2002.-2006. gadā kopumā ieguldot euro 522 miljonus; aicina Komisiju apsvērt iespēju palielināt ieguldījumu šajā fondā;

| 14. | atzīst valstu atbildības nozīmi, aicina jaunattīstības valstis kā prioritāti izvirzīt izdevumus veselības aprūpei kopumā un it īpaši cīņai pret HIV/AIDS un aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstu saistības saskaņā ar Abudžas deklarāciju vismaz 15 % no kopējā budžeta izmantot veselībai, kā arī stimulēt partnervalstis valsts stratēģijas dokumentos veselības sektoru noteikt par prioritāru nozari; |
| --- | --- |

14.

atzīst valstu atbildības nozīmi, aicina jaunattīstības valstis kā prioritāti izvirzīt izdevumus veselības aprūpei kopumā un it īpaši cīņai pret HIV/AIDS un aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstu saistības saskaņā ar Abudžas deklarāciju vismaz 15 % no kopējā budžeta izmantot veselībai, kā arī stimulēt partnervalstis valsts stratēģijas dokumentos veselības sektoru noteikt par prioritāru nozari;

| 15. | aicina Komisiju piemērotos gadījumos un saskaņā ar striktiem nosacījumiem atļaut ievērojami palielināt budžeta atbalstu veselības nozarei, it īpaši lai jaunattīstības valstīs saglabātu svarīgākos veselības jomas darbiniekus, un aicina paātrināt visu līmeņu veselības aprūpes darbinieku pieņemšanu darbā un apmācību; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju piemērotos gadījumos un saskaņā ar striktiem nosacījumiem atļaut ievērojami palielināt budžeta atbalstu veselības nozarei, it īpaši lai jaunattīstības valstīs saglabātu svarīgākos veselības jomas darbiniekus, un aicina paātrināt visu līmeņu veselības aprūpes darbinieku pieņemšanu darbā un apmācību;

| 16. | mudina starptautiskā, reģionālā, valsts un vietējā līmenī veicināt HIV/AIDS izglītības, informācijas, brīvprātīgu konsultāciju, pārbaužu un saistīto pakalpojumu pieejamību, pilnībā aizsargājot konfidencialitāti un informētu piekrišanu, un veicināt sociālo un tiesisko vidi, kas ir atbalstoša un droša brīvprātīgai HIV statusa atklāšanai; |
| --- | --- |

16.

mudina starptautiskā, reģionālā, valsts un vietējā līmenī veicināt HIV/AIDS izglītības, informācijas, brīvprātīgu konsultāciju, pārbaužu un saistīto pakalpojumu pieejamību, pilnībā aizsargājot konfidencialitāti un informētu piekrišanu, un veicināt sociālo un tiesisko vidi, kas ir atbalstoša un droša brīvprātīgai HIV statusa atklāšanai;

| 17. | uzsver vietēja mēroga pasākumu nozīmību un to, ka profilakses, ārstēšanas un aprūpes pasākumiem ir vajadzīga vietējo kopienu iesaistīšanās; |
| --- | --- |

17.

uzsver vietēja mēroga pasākumu nozīmību un to, ka profilakses, ārstēšanas un aprūpes pasākumiem ir vajadzīga vietējo kopienu iesaistīšanās;

| 18. | atzīmē, ka 2005. gada 1. janvārī tika īstenots PTO nolīgums par TRIPS Indijā, kas uzlika Indijai pienākumu atzīt medikamentu patentus; pauž uzskatu, ka jaunākas zāles un it īpaši dārgākas otrās izvēles terapijas ir jāražo ne tikai patentu īpašniekiem, kas var noteikt monopolcenu, kādu jaunattīstības valstis nevar atļauties; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka 2005. gada 1. janvārī tika īstenots PTO nolīgums par TRIPS Indijā, kas uzlika Indijai pienākumu atzīt medikamentu patentus; pauž uzskatu, ka jaunākas zāles un it īpaši dārgākas otrās izvēles terapijas ir jāražo ne tikai patentu īpašniekiem, kas var noteikt monopolcenu, kādu jaunattīstības valstis nevar atļauties;

| 19. | kritizē divpusējus un reģionālus tirdzniecības nolīgumus, kas ierobežo vai pat atceļ Dohas deklarācijā paredzētos aizsardzības noteikumus; uzsver vajadzību nodrošināt, lai veselība būtu svarīgāka nekā komerciālas intereses; norāda uz to dažu valstu, it īpaši ASV, atbildību, kuras spiež jaunattīstības valstis parakstīt šādus brīvās tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

19.

kritizē divpusējus un reģionālus tirdzniecības nolīgumus, kas ierobežo vai pat atceļ Dohas deklarācijā paredzētos aizsardzības noteikumus; uzsver vajadzību nodrošināt, lai veselība būtu svarīgāka nekā komerciālas intereses; norāda uz to dažu valstu, it īpaši ASV, atbildību, kuras spiež jaunattīstības valstis parakstīt šādus brīvās tirdzniecības nolīgumus;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar UNAIDS, lai veicinātu valstu centienus ieviest iesaistošus, pārredzamus procesus un izvirzīt vērienīgus nacionālos mērķus attiecībā uz HIV profilaksi, ārstēšanu, aprūpi un palīdzību; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar UNAIDS, lai veicinātu valstu centienus ieviest iesaistošus, pārredzamus procesus un izvirzīt vērienīgus nacionālos mērķus attiecībā uz HIV profilaksi, ārstēšanu, aprūpi un palīdzību;

| 21. | aicina ANO Ģenerālās asamblejas ikgadējā pārskata ietvaros 2008. un 2011. gadā veikt vispārēju pārskatu par progresu, kas sasniegts, īstenojot Deklarāciju par apņemšanos attiecībā uz HIV/AIDS; |
| --- | --- |

21.

aicina ANO Ģenerālās asamblejas ikgadējā pārskata ietvaros 2008. un 2011. gadā veikt vispārēju pārskatu par progresu, kas sasniegts, īstenojot Deklarāciju par apņemšanos attiecībā uz HIV/AIDS;

| 22. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO ģenerālsekretāram, UNAIDS un PTO. |
| --- | --- |

22.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO ģenerālsekretāram, UNAIDS un PTO.

P6_TA(2006)0322

Somālija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Somāliju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Somālijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Somālijā,

| — | ņemot vērā ES Padomes kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja Javier Solana un komisāra Louis Michel iepriekšējos paziņojumus par Somāliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja Javier Solana un komisāra Louis Michel iepriekšējos paziņojumus par Somāliju,

| — | ņemot vērā Saprašanās memorandu, kuru 2006. gada 28. martā parakstīja Somālijas prezidents Abdullahi Yusuf Ahmed, Komisijas priekšsēdētājs M. Manuel Barroso, un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Manuel Barroso, kā arī Somālijas premjerministrs Ali Mohamed Ghedi un komisārs Louis Michel; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saprašanās memorandu, kuru 2006. gada 28. martā parakstīja Somālijas prezidents Abdullahi Yusuf Ahmed, Komisijas priekšsēdētājs M. Manuel Barroso, un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Manuel Barroso, kā arī Somālijas premjerministrs Ali Mohamed Ghedi un komisārs Louis Michel;

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | nobažījies par ieilgušo pilsoņu kara stāvokli Somālijā un tā ietekmi uz miera un izlīguma procesu valstī, kā arī drošību un stabilitāti visā Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

A.

nobažījies par ieilgušo pilsoņu kara stāvokli Somālijā un tā ietekmi uz miera un izlīguma procesu valstī, kā arī drošību un stabilitāti visā Āfrikas ragā;

| B. | tā kā islama tiesu savienības milicija 2006. gada 4. jūnijā sagrāba kontroli lielākajā daļā Dienvidsomālijas, tostarp galvaspilsētā Mogadišā, kad tā padzina frakcijas līderus, kuri kontrolēja Mogadišu kopš 1991. gada, kad tika gāzta Muhammad Siyad Barre centrālā administrācija; |
| --- | --- |

B.

tā kā islama tiesu savienības milicija 2006. gada 4. jūnijā sagrāba kontroli lielākajā daļā Dienvidsomālijas, tostarp galvaspilsētā Mogadišā, kad tā padzina frakcijas līderus, kuri kontrolēja Mogadišu kopš 1991. gada, kad tika gāzta Muhammad Siyad Barre centrālā administrācija;

| C. | tā kā Somālijā diemžēl vairāk nekā 15 gadus nav bijusi faktiska valsts valdība un Islama tiesu savienība savās kontrolētajās teritorijās ir sākusi veidot radikālas islama tiesas, lai uzņemtos atbildību par kārtību; tā kā saspīlējums tomēr saglabājas, jo pie varas ir klanu atbalstītāji; |
| --- | --- |

C.

tā kā Somālijā diemžēl vairāk nekā 15 gadus nav bijusi faktiska valsts valdība un Islama tiesu savienība savās kontrolētajās teritorijās ir sākusi veidot radikālas islama tiesas, lai uzņemtos atbildību par kārtību; tā kā saspīlējums tomēr saglabājas, jo pie varas ir klanu atbalstītāji;

| D. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome ir prasījusi pieņemt Nacionālo drošības plānu, atbildot uz Āfrikas Savienības prasību par ieroču embargo daļēju atcelšanu attiecībā uz miera uzturēšanas misiju atbalstīšanu ar ANO mandātu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome ir prasījusi pieņemt Nacionālo drošības plānu, atbildot uz Āfrikas Savienības prasību par ieroču embargo daļēju atcelšanu attiecībā uz miera uzturēšanas misiju atbalstīšanu ar ANO mandātu;

| E. | tā kā pastāv bažas, ka Islama tiesu savienībā ietilpst grupas, kuras apsūdz sakaros ar Al-Quaeda, kā arī starptautiskajā terorismā, kurš var apdraudēt drošību ne tikai kaimiņvalstīs, bet arī Eiropas Savienībā un pārējā pasaulē; |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāv bažas, ka Islama tiesu savienībā ietilpst grupas, kuras apsūdz sakaros ar Al-Quaeda, kā arī starptautiskajā terorismā, kurš var apdraudēt drošību ne tikai kaimiņvalstīs, bet arī Eiropas Savienībā un pārējā pasaulē;

| F. | tā kā arābu līga 2006. gada 22. jūnijā Hartumā uzsāka dialogu starp pārējas posma federālajām iestādēm un Islama tiesu savienību, kurā pārejas posma federālā valdība atzina Islama tiesu savienības “realitāti”, un tā savukārt atzina valdības “likumību”; tā kā abas puses tādējādi vienojās nekarot viena pret otru, bet gan turpināt iesaistīties miera un izlīguma dialogā; |
| --- | --- |

F.

tā kā arābu līga 2006. gada 22. jūnijā Hartumā uzsāka dialogu starp pārējas posma federālajām iestādēm un Islama tiesu savienību, kurā pārejas posma federālā valdība atzina Islama tiesu savienības “realitāti”, un tā savukārt atzina valdības “likumību”; tā kā abas puses tādējādi vienojās nekarot viena pret otru, bet gan turpināt iesaistīties miera un izlīguma dialogā;

| G. | tā kā Islama tiesu savienības delegācijas pēdējā tikšanās reizē ar ASV amatpersonām Hartumā ir radušās jaunas izredzes uzticības veidošanas pasākumiem starp dažādām pusēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā Islama tiesu savienības delegācijas pēdējā tikšanās reizē ar ASV amatpersonām Hartumā ir radušās jaunas izredzes uzticības veidošanas pasākumiem starp dažādām pusēm;

| 1. | stingri nosoda pēdējās kaujas Mogadišā un tās apkārtnē un notikumus Džoharā un citur valstī, kuros dzīvību zaudēja daudzi Somālijas civiliedzīvotāji, kā arī zviedru ārštata fotogrāfa Martin Adler noslepkavošanu sanāksmē, kurā atbalstīja Islama tiesu savienību; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda pēdējās kaujas Mogadišā un tās apkārtnē un notikumus Džoharā un citur valstī, kuros dzīvību zaudēja daudzi Somālijas civiliedzīvotāji, kā arī zviedru ārštata fotogrāfa Martin Adler noslepkavošanu sanāksmē, kurā atbalstīja Islama tiesu savienību;

| 2. | vēršas pie visām iesaistītajām pusēm ar lūgumu atturēties no jebkādas darbības, kas varētu pastiprināt pašreizējo saspīlējumu, turpināt iet dialoga ceļu un sniegt nepieciešamo sadarbību pārejas posma federālajai valdībai un federālajam parlamentam kā leģitīmām centrālajām iestādēm Somālijā, ko reglamentē ar Pārejas posma federālo hartu; |
| --- | --- |

2.

vēršas pie visām iesaistītajām pusēm ar lūgumu atturēties no jebkādas darbības, kas varētu pastiprināt pašreizējo saspīlējumu, turpināt iet dialoga ceļu un sniegt nepieciešamo sadarbību pārejas posma federālajai valdībai un federālajam parlamentam kā leģitīmām centrālajām iestādēm Somālijā, ko reglamentē ar Pārejas posma federālo hartu;

| 3. | aizvien prasa, lai gadījumā, ja starptautiskā kopiena uzskata, ka pārejas posma iestādēm ir ekskluzīva likumība, minētajām iestādēm ir jāpiešķir nepieciešamie resursi vajadzīgo organizāciju, piemēram, policijas spēku, izveidei līdz brīvu vēlēšanu rīkošanai Somālijas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

aizvien prasa, lai gadījumā, ja starptautiskā kopiena uzskata, ka pārejas posma iestādēm ir ekskluzīva likumība, minētajām iestādēm ir jāpiešķir nepieciešamie resursi vajadzīgo organizāciju, piemēram, policijas spēku, izveidei līdz brīvu vēlēšanu rīkošanai Somālijas iedzīvotājiem;

| 4. | atbalsta Āfrikas Savienības (ĀS), Arābu līgas un Starpvaldību attīstības iestādes (IGAD) iniciatīvas, tostarp IGAD Ministru padomes ārkārtas sesijā 2006. gada 13. jūnijā Nairobi pieņemto komunikē, kā arī to galveno lomu centienos uzturēt miera un izlīguma procesu Somālijā; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Āfrikas Savienības (ĀS), Arābu līgas un Starpvaldību attīstības iestādes (IGAD) iniciatīvas, tostarp IGAD Ministru padomes ārkārtas sesijā 2006. gada 13. jūnijā Nairobi pieņemto komunikē, kā arī to galveno lomu centienos uzturēt miera un izlīguma procesu Somālijā;

| 5. | skubina pārējas posma federālās iestādes un Islama tiesu savienību pilnīgi uzņemties saistības Hartumā uzsāktā dialoga īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

skubina pārējas posma federālās iestādes un Islama tiesu savienību pilnīgi uzņemties saistības Hartumā uzsāktā dialoga īstenošanā;

| 6. | aicina jaundibināto Starptautisko Somālijas kontaktgrupu, kurā piedalās Āfrikas Savienība (ĀK), Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO), Eiropas Savienība (ES), Amerikas Savienotās Valstis (ASV), Zviedrija, Norvēģija, Itālija, Tanzānija un citas, pievērsties jautājumiem par vadības un iestāžu veidošanu, humāno palīdzību visai somāļu tautai, kā arī par reģionālās stabilitātes un drošības uzlabošanu, sekmējot politikas saskaņošanu starptautiskās kopienas dalībnieku vidū; |
| --- | --- |

6.

aicina jaundibināto Starptautisko Somālijas kontaktgrupu, kurā piedalās Āfrikas Savienība (ĀK), Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO), Eiropas Savienība (ES), Amerikas Savienotās Valstis (ASV), Zviedrija, Norvēģija, Itālija, Tanzānija un citas, pievērsties jautājumiem par vadības un iestāžu veidošanu, humāno palīdzību visai somāļu tautai, kā arī par reģionālās stabilitātes un drošības uzlabošanu, sekmējot politikas saskaņošanu starptautiskās kopienas dalībnieku vidū;

| 7. | aicina ES saskaņā ar ĀK un ciešā sadarbībā ar IGAD un arābu līgu nodrošināt nepieciešamo politisko, finanšu un materiāli tehnisko atbalstu miera procesa veicināšanai, tostarp pēdējā ĀK sammitā 2006. gada jūlijā no jauna apstiprinātās ĀK miera atbalsta misijas spēku izvietošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina ES saskaņā ar ĀK un ciešā sadarbībā ar IGAD un arābu līgu nodrošināt nepieciešamo politisko, finanšu un materiāli tehnisko atbalstu miera procesa veicināšanai, tostarp pēdējā ĀK sammitā 2006. gada jūlijā no jauna apstiprinātās ĀK miera atbalsta misijas spēku izvietošanu;

| 8. | aicina starptautisko kopienu un jo īpaši ES palielināt humānās palīdzības sniegšanu valsts iekšienē pārvietotajām personām un nabadzīgajām kopienām; |
| --- | --- |

8.

aicina starptautisko kopienu un jo īpaši ES palielināt humānās palīdzības sniegšanu valsts iekšienē pārvietotajām personām un nabadzīgajām kopienām;

| 9. | aicina visas iesaistītās puses ievērot starptautiskos tiesību aktus cilvēktiesību jomā un ļaut palīdzības aģentūrām piekļūt nabadzīgajām kopienām, kā arī garantēt humānās palīdzības sniedzēju drošību; |
| --- | --- |

9.

aicina visas iesaistītās puses ievērot starptautiskos tiesību aktus cilvēktiesību jomā un ļaut palīdzības aģentūrām piekļūt nabadzīgajām kopienām, kā arī garantēt humānās palīdzības sniedzēju drošību;

| 10. | mudina stingri piemērot un uzraudzīt ieroču embargo pret Somāliju, kuru 1992. gadā uzlika ANO un kuru gandrīz nemaz neievēro, kā arī uzstāj, ka daļēja embargo atcelšana nedrīkst būt saistīta ar iespējamo miera atbalsta misiju, kuru īsteno ar ANO mandātu; |
| --- | --- |

10.

mudina stingri piemērot un uzraudzīt ieroču embargo pret Somāliju, kuru 1992. gadā uzlika ANO un kuru gandrīz nemaz neievēro, kā arī uzstāj, ka daļēja embargo atcelšana nedrīkst būt saistīta ar iespējamo miera atbalsta misiju, kuru īsteno ar ANO mandātu;

| 11. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO, ĀS un IGAD ģenerālsekretāriem, Somālijas pārējas posma federālās valdības prezidentam, kā arī Islama tiesu savienības priekšsēdētājam, Visāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

11.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO, ĀS un IGAD ģenerālsekretāriem, Somālijas pārējas posma federālās valdības prezidentam, kā arī Islama tiesu savienības priekšsēdētājam, Visāfrikas parlamentam.

P6_TA(2006)0323

Mauritānija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Mauritāniju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību un Klusā Okeāna reģiona valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstis, no otras puses, kuru parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (turpmāk - Kotoņū nolīgums), īpaši tā 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību un Klusā Okeāna reģiona valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstis, no otras puses, kuru parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (turpmāk - Kotoņū nolīgums), īpaši tā 96. pantu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par situāciju Rietumāfrikā (1), kas pieņemta 2005. gada 24. novembrī Edinburgā (Apvienotajā Karalistē), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par situāciju Rietumāfrikā (1), kas pieņemta 2005. gada 24. novembrī Edinburgā (Apvienotajā Karalistē),

| — | ņemot vērā Mauritānijas Islāma Republikas 24 saistības, ko tā uzņēmās, apspriežoties ar ĀKK jautājumā par Mauritānijas Islāma Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu (Briselē, 2005. gada 30. novembrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mauritānijas Islāma Republikas 24 saistības, ko tā uzņēmās, apspriežoties ar ĀKK jautājumā par Mauritānijas Islāma Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu (Briselē, 2005. gada 30. novembrī),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas informācijas un pētījumu delegācijas novērojumus Mauritānijā 2006. gada 23.-27. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas informācijas un pētījumu delegācijas novērojumus Mauritānijā 2006. gada 23.-27. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta delegācijas darba grupas attiecībām ar Magrebas valstīm un Arābu Magrebas Savienību (tostarp Lībiju), kas uzturējās Mauritānijā no 2006. gada 3. līdz 5. maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta delegācijas darba grupas attiecībām ar Magrebas valstīm un Arābu Magrebas Savienību (tostarp Lībiju), kas uzturējās Mauritānijā no 2006. gada 3. līdz 5. maijam,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2006. gada 21. jūnija lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2006. gada 21. jūnija lēmumu,

| — | ņemot vērā prezidentūras deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par referendumu, kas notika Mauritānijā 2006. gada 28. jūnijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par referendumu, kas notika Mauritānijā 2006. gada 28. jūnijā;

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2005. gada 3. augustā notikušais bijušā prezidenta Ould Taya apvērsums nav izraisījis asins izliešanu, |
| --- | --- |

A.

tā kā 2005. gada 3. augustā notikušais bijušā prezidenta Ould Taya apvērsums nav izraisījis asins izliešanu,

| B. | tā kā Militārā padome taisnīgumam un demokrātijai ir paziņojusi par savu vēlmi izbeigt iepriekšējā totalitārajā režīmā pieņemto praksi un ir apņēmusies ieviest demokrātiju Mauritānijā, |
| --- | --- |

B.

tā kā Militārā padome taisnīgumam un demokrātijai ir paziņojusi par savu vēlmi izbeigt iepriekšējā totalitārajā režīmā pieņemto praksi un ir apņēmusies ieviest demokrātiju Mauritānijā,

| C. | tā kā starp politiskajām partijām ir panākts konsenss un pilsoniskā sabiedrība atbalsta procesa virzību, |
| --- | --- |

C.

tā kā starp politiskajām partijām ir panākts konsenss un pilsoniskā sabiedrība atbalsta procesa virzību,

| D. | tā kā ir izveidota valsts neatkarīgā vēlēšanu komisija un pieņemts vēlēšanu grafiks referendumam konstitūcijas jautājumā, kā arī parlamenta, pašvaldību un prezidenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

D.

tā kā ir izveidota valsts neatkarīgā vēlēšanu komisija un pieņemts vēlēšanu grafiks referendumam konstitūcijas jautājumā, kā arī parlamenta, pašvaldību un prezidenta vēlēšanām,

| E. | tā kā pagaidu pārvaldes iestādes līdz šim ir pildījušas savus solījumus attiecībā uz vēlēšanu grafiku un jo īpaši ir veikušas balsstiesīgo iedzīvotāju skaitīšanu, kas tika pabeigta 2006. gada 30. aprīlī, |
| --- | --- |

E.

tā kā pagaidu pārvaldes iestādes līdz šim ir pildījušas savus solījumus attiecībā uz vēlēšanu grafiku un jo īpaši ir veikušas balsstiesīgo iedzīvotāju skaitīšanu, kas tika pabeigta 2006. gada 30. aprīlī,

| F. | tā kā līdzdalības līmenis 2006. gada 25. jūnija referendumā sasniedza 76,36 % un 96,96 % iedzīvotāju nobalsoja par izmaiņām konstitūcijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdzdalības līmenis 2006. gada 25. jūnija referendumā sasniedza 76,36 % un 96,96 % iedzīvotāju nobalsoja par izmaiņām konstitūcijā;

| G. | tā kā tomēr liela Maurīcijas iedzīvotāju daļa nespēja pierādīt savu identitāti, lai saņemtu vēlēšanu biļetenu saskaņā ar vēlēšanu likumu, kas paredz iesniegt vecāku un vecvecāku dzimšanas apliecību, |
| --- | --- |

G.

tā kā tomēr liela Maurīcijas iedzīvotāju daļa nespēja pierādīt savu identitāti, lai saņemtu vēlēšanu biļetenu saskaņā ar vēlēšanu likumu, kas paredz iesniegt vecāku un vecvecāku dzimšanas apliecību,

| H. | tā kā lielai daļai iedzīvotāju nav varējuši saņemt savus personas dokumentus un tādējādi tiem tika liegta iespēja piedalīties 2006. gada 25. jūnija vēlēšanās, ņemot vērā materiālos apstākļus un novēloto paziņojumu par vēlēšanu organizēšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielai daļai iedzīvotāju nav varējuši saņemt savus personas dokumentus un tādējādi tiem tika liegta iespēja piedalīties 2006. gada 25. jūnija vēlēšanās, ņemot vērā materiālos apstākļus un novēloto paziņojumu par vēlēšanu organizēšanu;

| I. | tā kā ir atcelta plašsaziņas līdzekļu cenzūra, kas novērota praksē, |
| --- | --- |

I.

tā kā ir atcelta plašsaziņas līdzekļu cenzūra, kas novērota praksē,

| J. | tā kā 2006. gada aprīlī ir uzsākta naftas ieguve un 2006.gada jūnija sākumā ir noslēgts jauns nolīgums starp Maurīcijas pagaidu valdību un Austrālijas naftas pārstrādes uzņēmumu Woodside, |
| --- | --- |

J.

tā kā 2006. gada aprīlī ir uzsākta naftas ieguve un 2006.gada jūnija sākumā ir noslēgts jauns nolīgums starp Maurīcijas pagaidu valdību un Austrālijas naftas pārstrādes uzņēmumu Woodside,

| K. | tā kā pārejas perioda pārvaldes iestādes ir ieinteresētas apkarot korupciju un nodrošināt starptautisko konvenciju ievērošanu šajā jomā, |
| --- | --- |

K.

tā kā pārejas perioda pārvaldes iestādes ir ieinteresētas apkarot korupciju un nodrošināt starptautisko konvenciju ievērošanu šajā jomā,

| L. | tā kā migrācijas plūsma no Maurīcijas krastiem uz Eiropas Savienību ir ievērojami liela, |
| --- | --- |

L.

tā kā migrācijas plūsma no Maurīcijas krastiem uz Eiropas Savienību ir ievērojami liela,

| M. | tā kā zvejniecības nolīgums, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Mauritāniju beidzas 2006. gada 31. jūlijā, |
| --- | --- |

M.

tā kā zvejniecības nolīgums, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Mauritāniju beidzas 2006. gada 31. jūlijā,

| 1. | izsaka apmierinātību ar pagaidu pārvaldes iestāžu centieniem nodibināt demokrātiju Mauritānijā; mudina pārejas perioda pārvaldes iestādes sekmīgi pabeigt šo demokrātijas procesu, pilnībā izpildot saistības, un uzsver, ka tas modri sekos šim procesam līdz tā beigām; |
| --- | --- |

1.

izsaka apmierinātību ar pagaidu pārvaldes iestāžu centieniem nodibināt demokrātiju Mauritānijā; mudina pārejas perioda pārvaldes iestādes sekmīgi pabeigt šo demokrātijas procesu, pilnībā izpildot saistības, un uzsver, ka tas modri sekos šim procesam līdz tā beigām;

| 2. | pauž atzinību par 2006. gada 25. jūnija referenduma veiksmīgo norisi un uzsver, ka mauru pārliecinošais balsojums, atbalstot jauno konstitūciju, ir izšķirošs solis parejas procesā uz demokrātiju un parāda iedzīvotāju apņemšanos veidot īstu demokrātiju un tiesisku valsti, ko atzinīgi novērtēja arī klātesošie starptautiskie novērotāji; |
| --- | --- |

2.

pauž atzinību par 2006. gada 25. jūnija referenduma veiksmīgo norisi un uzsver, ka mauru pārliecinošais balsojums, atbalstot jauno konstitūciju, ir izšķirošs solis parejas procesā uz demokrātiju un parāda iedzīvotāju apņemšanos veidot īstu demokrātiju un tiesisku valsti, ko atzinīgi novērtēja arī klātesošie starptautiskie novērotāji;

| 3. | mudina visus Mauritānijas iedzīvotājus saņemt savus dokumentus, lai tie varētu piedalīties nākamajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

3.

mudina visus Mauritānijas iedzīvotājus saņemt savus dokumentus, lai tie varētu piedalīties nākamajās vēlēšanās;

| 4. | iesaka darīt visu iespējamo, lai ārzemēs dzīvojošie mauri varētu piedalīties nākamajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

4.

iesaka darīt visu iespējamo, lai ārzemēs dzīvojošie mauri varētu piedalīties nākamajās vēlēšanās;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka valsts aktīviem spēki, politiskās partijas un pilsoniskā sabiedrība ticas pārejas procesā iesaistīto pušu godīgumam; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka valsts aktīviem spēki, politiskās partijas un pilsoniskā sabiedrība ticas pārejas procesā iesaistīto pušu godīgumam;

| 6. | atzinīgi vērtē grafika apstiprināšanu referenduma konstitūcijas jautājumā, kā arī parlamenta, pašvaldību un prezidenta vēlēšanu organizēšanai un aicina pārvaldes iestādes ievērot šo grafiku; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē grafika apstiprināšanu referenduma konstitūcijas jautājumā, kā arī parlamenta, pašvaldību un prezidenta vēlēšanu organizēšanai un aicina pārvaldes iestādes ievērot šo grafiku;

| 7. | atzinīgi vērtē neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas izveidošanu, kuras mērķis ir uzsākt balsstiesīgo iedzīvotāju skaitīšanu un organizēt nākamās vēlēšanas; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas izveidošanu, kuras mērķis ir uzsākt balsstiesīgo iedzīvotāju skaitīšanu un organizēt nākamās vēlēšanas;

| 8. | aicina Militāro padomi taisnīgumam un demokrātijai, pagaidu valdību un neatkarīgās valsts vēlēšanu komisiju pieņemt lēmumu pabeigt skaitīšanu un izplatīt vēlēšanu biļetenus starp referendumu un vēlēšanām, lai saskaņotu 1995. gadā veiktās skaitīšanas rezultātus ar aktuālo vēlēšanu sarakstu, tostarp pieņemot liecības kā personības apliecināšanas līdzekli bēgļiem, kas atgriezušies dzimtenē; šajā sakarā atzinīgi vērtē neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja izrādīto atvērtību šajā jautājumā 2005. gada 30. maijā Briselē; |
| --- | --- |

8.

aicina Militāro padomi taisnīgumam un demokrātijai, pagaidu valdību un neatkarīgās valsts vēlēšanu komisiju pieņemt lēmumu pabeigt skaitīšanu un izplatīt vēlēšanu biļetenus starp referendumu un vēlēšanām, lai saskaņotu 1995. gadā veiktās skaitīšanas rezultātus ar aktuālo vēlēšanu sarakstu, tostarp pieņemot liecības kā personības apliecināšanas līdzekli bēgļiem, kas atgriezušies dzimtenē; šajā sakarā atzinīgi vērtē neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja izrādīto atvērtību šajā jautājumā 2005. gada 30. maijā Briselē;

| 9. | izsaka apmierinātību ar daudzo politisko partiju dibināšanu pēc 2005. gada 3. augusta un konstatē tendenci vienoties koalīcijās; mudina izstrādāt vēlēšanu platformas, tajās ietverot konkrētus priekšlikumus ekonomiskās un sociālās situācijas uzlabošanai valstī; |
| --- | --- |

9.

izsaka apmierinātību ar daudzo politisko partiju dibināšanu pēc 2005. gada 3. augusta un konstatē tendenci vienoties koalīcijās; mudina izstrādāt vēlēšanu platformas, tajās ietverot konkrētus priekšlikumus ekonomiskās un sociālās situācijas uzlabošanai valstī;

| 10. | iesaka noteikt partiju politisko finansēšanu atkarībā no to pārstāvniecības pašvaldību vēlēšanās, kuru proporcionālie vēlēšanu rezultāti ļauj lielākā mērā saprast dažādību valstī, un ierosina šī finansējuma daļu piešķirt materiālās palīdzības veidā, lai politiskās partijas varētu sekmīgi piedalīties pirmsvēlēšanu kampaņā; |
| --- | --- |

10.

iesaka noteikt partiju politisko finansēšanu atkarībā no to pārstāvniecības pašvaldību vēlēšanās, kuru proporcionālie vēlēšanu rezultāti ļauj lielākā mērā saprast dažādību valstī, un ierosina šī finansējuma daļu piešķirt materiālās palīdzības veidā, lai politiskās partijas varētu sekmīgi piedalīties pirmsvēlēšanu kampaņā;

| 11. | atzinīgi vērtē pagaidu pārvaldes iestāžu principiālu nostāju, kas atļauj bēgļu atgriešanos dzimtenē, bet ar bažām atzīmē, ka šī prakse tiek ļoti reti piemērota divu iemeslu dēļ: ekonomisko resursu trūkums un daudzu ieinteresēto personu nespēja pierādīt savu mauru tautību; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē pagaidu pārvaldes iestāžu principiālu nostāju, kas atļauj bēgļu atgriešanos dzimtenē, bet ar bažām atzīmē, ka šī prakse tiek ļoti reti piemērota divu iemeslu dēļ: ekonomisko resursu trūkums un daudzu ieinteresēto personu nespēja pierādīt savu mauru tautību;

| 12. | tādēļ aicina pagaidu pārvaldes iestādes rūpīgi apsvērt iespēju parlamenta un prezidenta vēlēšanu gadījumā ārzemēs dzīvojošiem mauriem atvērt balsošanas iecirkņus vēstniecībās, kā arī bēgļu nometnēs Mali un Senegālā; |
| --- | --- |

12.

tādēļ aicina pagaidu pārvaldes iestādes rūpīgi apsvērt iespēju parlamenta un prezidenta vēlēšanu gadījumā ārzemēs dzīvojošiem mauriem atvērt balsošanas iecirkņus vēstniecībās, kā arī bēgļu nometnēs Mali un Senegālā;

| 13. | izsaka apmierinātību ar lēmumu paredzēt 20 % kandidātu vietu sievietēm un atzīst šī lēmuma progresu salīdzinājumā ar iepriekšējo situāciju; tomēr apšauba, vai šis noteikums būs efektīvs, ja partijas nozīmēs sievietes apgabalos, kuros trūkst atbalsta, vai arī iekļaus tās kandidātu sarakstos bez izredzēm; |
| --- | --- |

13.

izsaka apmierinātību ar lēmumu paredzēt 20 % kandidātu vietu sievietēm un atzīst šī lēmuma progresu salīdzinājumā ar iepriekšējo situāciju; tomēr apšauba, vai šis noteikums būs efektīvs, ja partijas nozīmēs sievietes apgabalos, kuros trūkst atbalsta, vai arī iekļaus tās kandidātu sarakstos bez izredzēm;

| 14. | aicina Komisiju nosūtīt vēlēšanu novērotāju delegāciju no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju nosūtīt vēlēšanu novērotāju delegāciju no Eiropas Savienības;

| 15. | atzinīgi vērtē cenzūras atcelšanu plašsaziņas līdzekļiem, kas novērota praksē; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē cenzūras atcelšanu plašsaziņas līdzekļiem, kas novērota praksē;

| 16. | atzinīgi vērtē politisko partiju pārstāvju un Mauritānijas pilsoniskās sabiedrības vārda brīvību, kas ir vērsta uz īsti dinamisku demokrātiju; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē politisko partiju pārstāvju un Mauritānijas pilsoniskās sabiedrības vārda brīvību, kas ir vērsta uz īsti dinamisku demokrātiju;

| 17. | aicina Militāro padomi taisnīgumam un demokrātijai un pagaidu valdību, pilnībā apzinoties, ka pagātnes problēmas nav iespējams atrisināt, tomēr koncentrēti risināt humanitāros, bēgļu un verdzības seku jautājumus, kā arī cīnīties pret ekonomiskās noziedzības nesodāmību; |
| --- | --- |

17.

aicina Militāro padomi taisnīgumam un demokrātijai un pagaidu valdību, pilnībā apzinoties, ka pagātnes problēmas nav iespējams atrisināt, tomēr koncentrēti risināt humanitāros, bēgļu un verdzības seku jautājumus, kā arī cīnīties pret ekonomiskās noziedzības nesodāmību;

| 18. | atzinīgi vērtē Militārās padomes taisnīgumam un demokrātijai apņemšanos nekandidēt nākamajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Militārās padomes taisnīgumam un demokrātijai apņemšanos nekandidēt nākamajās vēlēšanās;

| 19. | aicina pašreizējās un topošās Mauritānijas pārvaldes iestādes risināt jautājumu par nevienlīdzību bagātības sadalē un ieviest minimālo sociālo taisnīgumu Mauritānijā; |
| --- | --- |

19.

aicina pašreizējās un topošās Mauritānijas pārvaldes iestādes risināt jautājumu par nevienlīdzību bagātības sadalē un ieviest minimālo sociālo taisnīgumu Mauritānijā;

| 20. | atzinīgi vērtē apspriežu noslēgumu saskaņā ar Kotonū nolīguma jauno 96. pantu un sadarbību starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku, kā arī faktu, ka šajā sakarā Mauritānijas Islāma Republiku netiks atstāta novārtā 2005. gada 3. augusta notikumu dēļ; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē apspriežu noslēgumu saskaņā ar Kotonū nolīguma jauno 96. pantu un sadarbību starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku, kā arī faktu, ka šajā sakarā Mauritānijas Islāma Republiku netiks atstāta novārtā 2005. gada 3. augusta notikumu dēļ;

| 21. | aicina Mauritānijas pārvaldes iestādes izmantot jaunos naftas resursus, lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības, jo īpaši veselības aprūpes un izglītības jomās; |
| --- | --- |

21.

aicina Mauritānijas pārvaldes iestādes izmantot jaunos naftas resursus, lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības, jo īpaši veselības aprūpes un izglītības jomās;

| 22. | atzinīgi vērtē pagaidu pārvaldes iestāžu centienus piemērot EITI (Extractive Industries Transparency Initiative) iniciatīvas principus; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē pagaidu pārvaldes iestāžu centienus piemērot EITI (Extractive Industries Transparency Initiative) iniciatīvas principus;

| 23. | atzinīgi vērtē pagaidu valdības saistības, kuras tā uzņēmusies korupcijas apkarošanā un starptautisko konvenciju ratificēšanā šajā jomā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē pagaidu valdības saistības, kuras tā uzņēmusies korupcijas apkarošanā un starptautisko konvenciju ratificēšanā šajā jomā;

| 24. | atzinīgi vērtē Mauritānijas pārvaldes iestāžu gatavību sadarboties, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju, kā rezultātā ir noslēgtas svarīgas vienošanās starp ES un Mauritāniju, tostarp projekts Atlantis, ko daļēji finansēja Komisija un kas paredz ES valstu un Mauritānijas sadarbību Mauritānijas krastu uzraudzībā, izmantojot spāņu un mauru jauktās patruļas; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Mauritānijas pārvaldes iestāžu gatavību sadarboties, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju, kā rezultātā ir noslēgtas svarīgas vienošanās starp ES un Mauritāniju, tostarp projekts Atlantis, ko daļēji finansēja Komisija un kas paredz ES valstu un Mauritānijas sadarbību Mauritānijas krastu uzraudzībā, izmantojot spāņu un mauru jauktās patruļas;

| 25. | aicina Komisiju un Mauritānijas pārvaldes iestādes laicīgi noslēgt sarunas par zvejas nolīgumu, kā arī ieviest atbilstošu politiku, lai aizsargātu zivju resursus un saglabātu Banc d'Arguin, kas atrodas netālu no ieguves teritorijām, jūras un sauszemes bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un Mauritānijas pārvaldes iestādes laicīgi noslēgt sarunas par zvejas nolīgumu, kā arī ieviest atbilstošu politiku, lai aizsargātu zivju resursus un saglabātu Banc d'Arguin, kas atrodas netālu no ieguves teritorijām, jūras un sauszemes bioloģisko daudzveidību;

| 26. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Militārajai padomei taisnīgumam un demokrātijai, Mauritānijas Islāma republikas pagaidu valdībai un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejai, Visāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

26.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Militārajai padomei taisnīgumam un demokrātijai, Mauritānijas Islāma republikas pagaidu valdībai un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejai, Visāfrikas parlamentam.

---

(1)  OV C 136, 9.6.2006., 26. lpp.

P6_TA(2006)0324

Vārda brīvība internetā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par vārda brīvību internetā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās ikgadējās rezolūcijas par stāvokli cilvēktiesību jomā pasaulē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās ikgadējās rezolūcijas par stāvokli cilvēktiesību jomā pasaulē;

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās Rezolūcijas par cilvēktiesībām un preses brīvību, kā arī novērtējumu Pasaules augstākā līmeņa sanāksmei par informācijas sabiedrību, kas notika Tunisijā 2005. gada decembrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās Rezolūcijas par cilvēktiesībām un preses brīvību, kā arī novērtējumu Pasaules augstākā līmeņa sanāksmei par informācijas sabiedrību, kas notika Tunisijā 2005. gada decembrī;

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu,

| — | ņemot vērā ES vadlīnijas par dialogu cilvēktiesību jautājumos (2001) un par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību (2004), kā arī šo vadlīniju pirmo novērtējumu Austrijas prezidentūras laikā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vadlīnijas par dialogu cilvēktiesību jautājumos (2001) un par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību (2004), kā arī šo vadlīniju pirmo novērtējumu Austrijas prezidentūras laikā;

| — | ņemot vērā Deklarāciju par principiem, kuru pieņēma 2003. gada 12. decembrī Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarāciju par principiem, kuru pieņēma 2003. gada 12. decembrī Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par informācijas sabiedrību;

| — | ņemot vērā ANO Īpašā referenta par uzskatu un vārda brīvību un EDSO Pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos, kā arī AVO Īpašā referenta par vārda brīvību 2005. gada 21. decembra kopējo deklarāciju; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Īpašā referenta par uzskatu un vārda brīvību un EDSO Pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos, kā arī AVO Īpašā referenta par vārda brīvību 2005. gada 21. decembra kopējo deklarāciju;

| — | ņemot vērā ES politiku cilvēktiesību un demokratizācijas jomā trešajās valstīs, kuru Padome pieņēma 2005. gada decembrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES politiku cilvēktiesību un demokratizācijas jomā trešajās valstīs, kuru Padome pieņēma 2005. gada decembrī;

| — | ņemot vērā Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR);

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. pantu,

| A. | tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz uzskatu un vārda brīvību; tostarp tiesībām pieturēties pie saviem uzskatiem bez traucējumiem, kā arī meklēt, saņemt un paust informāciju un idejas plašsaziņas līdzekļos neatkarīgi no robežām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz uzskatu un vārda brīvību; tostarp tiesībām pieturēties pie saviem uzskatiem bez traucējumiem, kā arī meklēt, saņemt un paust informāciju un idejas plašsaziņas līdzekļos neatkarīgi no robežām;

| B. | atzinīgi vērtējot 2005. gada 16.-18. novembra Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes Tunisā paziņojumu par informācijas sabiedrības primāro nozīmību demokrātijai un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai; jo īpaši izpausmes un uzskatu brīvības, kā arī informācijas saņemšanas un piekļuves brīvības ievērošanā; |
| --- | --- |

B.

atzinīgi vērtējot 2005. gada 16.-18. novembra Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes Tunisā paziņojumu par informācijas sabiedrības primāro nozīmību demokrātijai un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai; jo īpaši izpausmes un uzskatu brīvības, kā arī informācijas saņemšanas un piekļuves brīvības ievērošanā;

| C. | tā kā cīņa par vārda brīvību lielākoties mūsdienās ir pārgājusi uz tiešsaisti, jo internetu par savu izpausmes līdzekli ir izvēlējušies politiskie disidenti, demokrātijas aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji un neatkarīgi žurnālisti visā pasulē; |
| --- | --- |

C.

tā kā cīņa par vārda brīvību lielākoties mūsdienās ir pārgājusi uz tiešsaisti, jo internetu par savu izpausmes līdzekli ir izvēlējušies politiskie disidenti, demokrātijas aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji un neatkarīgi žurnālisti visā pasulē;

| D. | tā kā piekļuve internetam var stiprināt demokrātiju un atbalstīt valstu ekonomisko un sociālo attīstību, un šādas piekļuves ierobežošana nav savienojama ar tiesībām uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā piekļuve internetam var stiprināt demokrātiju un atbalstīt valstu ekonomisko un sociālo attīstību, un šādas piekļuves ierobežošana nav savienojama ar tiesībām uz vārda brīvību;

| E. | tā kā ierobežojumi var pastāvēt vienīgi gadījumos, kad internetu izmanto prettiesiskām darbībām, tādām kā naida, vardarbības un rasisma kurināšana, totalitārisma propaganda vai bērnu piekļuve pornogrāfijai vai viņu seksuāla ekspluatācija; |
| --- | --- |

E.

tā kā ierobežojumi var pastāvēt vienīgi gadījumos, kad internetu izmanto prettiesiskām darbībām, tādām kā naida, vardarbības un rasisma kurināšana, totalitārisma propaganda vai bērnu piekļuve pornogrāfijai vai viņu seksuāla ekspluatācija;

| F. | tā kā saskaņā ar Reportieru bez robežām informāciju, autoritārie režīmi un valdības aizvien cītīgāk strādā pie visizsmalcinātākajām metodēm, lai kontrolētu internetu, pamatā izmantojot arvien sarežģītākas filtrācijas tehnoloģijas un elektronisko komunikāciju uzraudzību, kā arī izveidojot kiberpoliciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Reportieru bez robežām informāciju, autoritārie režīmi un valdības aizvien cītīgāk strādā pie visizsmalcinātākajām metodēm, lai kontrolētu internetu, pamatā izmantojot arvien sarežģītākas filtrācijas tehnoloģijas un elektronisko komunikāciju uzraudzību, kā arī izveidojot kiberpoliciju;

| G. | tā kā, saskaņā ar cilvēktiesību aizsardzības organizāciju informāciju, pašreiz ieslodzījumā atrodas 61 kiberdisidents, no kuriem 51 ir no Ķīnas, tostarp Ķīniešu blogeris un dokumentālo filmu veidotājs Hao Wu, Ķīnas kiberdisidents Yang Zili, irāņu vebblogeris Motjaba Saminejad, tunisiešu jurists Mohammed Abbou, vjetnamiešu ārsts Pham Hong Son, kā arī Sīrijas tiešsaistes žurnālists Habib Saleh; tā kā pavisam nesen ir ieslodzīti ēģiptiešu blogeri Mohamed Sharkawy un Karim Lel-shaer; |
| --- | --- |

G.

tā kā, saskaņā ar cilvēktiesību aizsardzības organizāciju informāciju, pašreiz ieslodzījumā atrodas 61 kiberdisidents, no kuriem 51 ir no Ķīnas, tostarp Ķīniešu blogeris un dokumentālo filmu veidotājs Hao Wu, Ķīnas kiberdisidents Yang Zili, irāņu vebblogeris Motjaba Saminejad, tunisiešu jurists Mohammed Abbou, vjetnamiešu ārsts Pham Hong Son, kā arī Sīrijas tiešsaistes žurnālists Habib Saleh; tā kā pavisam nesen ir ieslodzīti ēģiptiešu blogeri Mohamed Sharkawy un Karim Lel-shaer;

| H. | tā kā daudzas valstis var uzskatīt par ienaidniecēm vārda brīvībai, kā tas ir paziņots Reportieru bez robežām pēdējā pārskatā, un starp šīm valstīm ir Ķīna, Baltkrievija, Birma, Kuba, Nepāla, Vjetnama, Maldīvu salas, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Lībija, Irāna, Tunisija, Saūda Arābija, Sīrija un Ziemeļkoreja; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzas valstis var uzskatīt par ienaidniecēm vārda brīvībai, kā tas ir paziņots Reportieru bez robežām pēdējā pārskatā, un starp šīm valstīm ir Ķīna, Baltkrievija, Birma, Kuba, Nepāla, Vjetnama, Maldīvu salas, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Lībija, Irāna, Tunisija, Saūda Arābija, Sīrija un Ziemeļkoreja;

| I. | tā kā uzņēmumi no demokrātiskām valstīm daļēji nodrošina šīs valstis ar līdzekļiem tīmekļa cenzūrai un elektroniskās saziņas uzraudzībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā uzņēmumi no demokrātiskām valstīm daļēji nodrošina šīs valstis ar līdzekļiem tīmekļa cenzūrai un elektroniskās saziņas uzraudzībai;

| J. | tā kā Ķīnas valdībai ir izdevies pierunāt tādus uzņēmumus kā Yahoo, Google un Microsoft atbalstīt savu pakalpojumu cenzēšanu Ķīnas interneta tirgū; arī atzīmējot, ka citas valdības ir pieprasījušas cenzēšanas līdzekļus no citiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ķīnas valdībai ir izdevies pierunāt tādus uzņēmumus kā Yahoo, Google un Microsoft atbalstīt savu pakalpojumu cenzēšanu Ķīnas interneta tirgū; arī atzīmējot, ka citas valdības ir pieprasījušas cenzēšanas līdzekļus no citiem uzņēmumiem;

| K. | tā kā Rietumu uzņēmumu, tādu kā CISCO Systems, Telecom Italia un France Telecom meitas uzņēmums Wanadoo piegādātās ierīces un tehnoloģijas valdības izmanto, lai pakļautu cenzūrai internetu, liedzot vārda brīvību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Rietumu uzņēmumu, tādu kā CISCO Systems, Telecom Italia un France Telecom meitas uzņēmums Wanadoo piegādātās ierīces un tehnoloģijas valdības izmanto, lai pakļautu cenzūrai internetu, liedzot vārda brīvību;

| L. | tā kā 2006.gada februārī ASV likumdevēji iesniedza likumprojektu Globālajam tiešsaistes brīvības aktam, kura mērķis ir reglamentēt interneta uzņēmumu rīcību, ja tie darbojas represīvās valstīs; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2006.gada februārī ASV likumdevēji iesniedza likumprojektu Globālajam tiešsaistes brīvības aktam, kura mērķis ir reglamentēt interneta uzņēmumu rīcību, ja tie darbojas represīvās valstīs;

| M. | tā kā ES būtu skaidri jāparāda, ka tai patiešām rūp interneta lietotāju tiesības un, ka tā ir gatava rīkoties, lai veicinātu brīvas izpausmes iespējas tiešsaistē; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES būtu skaidri jāparāda, ka tai patiešām rūp interneta lietotāju tiesības un, ka tā ir gatava rīkoties, lai veicinātu brīvas izpausmes iespējas tiešsaistē;

| 1. | atkārtoti apstiprina, ka vārda brīvība ir pamatvērtība visām ES valstīm, un tām konkrēti jārīkojas, lai to aizsargātu; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti apstiprina, ka vārda brīvība ir pamatvērtība visām ES valstīm, un tām konkrēti jārīkojas, lai to aizsargātu;

| 2. | šajā sakarā aicina Padomi un dalībvalstis vienoties par kopīgu paziņojumu, kurā apstiprinātu savu apņemšanos aizsargāt interneta lietotāju tiesības un visā pasaulē veicināt vārda brīvību internetā; |
| --- | --- |

2.

šajā sakarā aicina Padomi un dalībvalstis vienoties par kopīgu paziņojumu, kurā apstiprinātu savu apņemšanos aizsargāt interneta lietotāju tiesības un visā pasaulē veicināt vārda brīvību internetā;

| 3. | Atkārtoti pauž atbalstu Tunisijas sammitā apstiprinātajiem principiem:






  — | izveidot informācijas sabiedrību, kuras pamatā būtu cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- | --- |

3.

Atkārtoti pauž atbalstu Tunisijas sammitā apstiprinātajiem principiem:

—

izveidot informācijas sabiedrību, kuras pamatā būtu cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| — | cīnīties pret “digitālo plaisu” un atrast līdzekļus, lai vienotos par rīcības plāniem attīstības sekmēšanai; |
| --- | --- |

—

cīnīties pret “digitālo plaisu” un atrast līdzekļus, lai vienotos par rīcības plāniem attīstības sekmēšanai;

| — | panākt līdzsvarotāku, plurālistiskāku un pārstāvētāku interneta pārvaldību un risināt ar jaunajiem tehnoloģiskajiem izaicinājumiem (mēstules, datu aizsardzība utt.) saistītos uzdevumus; |
| --- | --- |

—

panākt līdzsvarotāku, plurālistiskāku un pārstāvētāku interneta pārvaldību un risināt ar jaunajiem tehnoloģiskajiem izaicinājumiem (mēstules, datu aizsardzība utt.) saistītos uzdevumus;

| 4. | asi nosoda valdību ieviestos interneta satura ierobežojumus, gan informācijas izplatīšanas, gan saņemšanas jomā, kas izteikti neatbilst vārda brīvības garantijām; asi nosoda uzbrukumus žurnālistiem un citiem, kas pauž savu viedokli internetā, kā arī viņu ieslodzīšanu; šajā sakarā aicina Padomi un Komisiju darīt visu nepieciešamo attiecībā uz šo valstu iestādēm, lai nodrošinātu visu ieslodzīto interneta lietotāju atbrīvošanu; |
| --- | --- |

4.

asi nosoda valdību ieviestos interneta satura ierobežojumus, gan informācijas izplatīšanas, gan saņemšanas jomā, kas izteikti neatbilst vārda brīvības garantijām; asi nosoda uzbrukumus žurnālistiem un citiem, kas pauž savu viedokli internetā, kā arī viņu ieslodzīšanu; šajā sakarā aicina Padomi un Komisiju darīt visu nepieciešamo attiecībā uz šo valstu iestādēm, lai nodrošinātu visu ieslodzīto interneta lietotāju atbrīvošanu;

| 5. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt brīvprātīgas rīcības kodeksu, kas ierobežotu uzņēmumu aktivitātes represīvās valstīs; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un Padomi izstrādāt brīvprātīgas rīcības kodeksu, kas ierobežotu uzņēmumu aktivitātes represīvās valstīs;

| 6. | aicina Komisiju un Padomi uzturēt ES klātbūtni un aktīvu līdzdalību, kā arī kopējās nostājas pārstāvniecību jo īpaši ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomē, Starptautiskajā elektrosakaru savienībā, UNESCO un ANO Attīstības programmā; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un Padomi uzturēt ES klātbūtni un aktīvu līdzdalību, kā arī kopējās nostājas pārstāvniecību jo īpaši ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomē, Starptautiskajā elektrosakaru savienībā, UNESCO un ANO Attīstības programmā;

| 7. | aicina Padomi un Komisiju, apsverot palīdzības programmas trešām valstīm ņemt vērā to, ka šo valstu pilsoņu neierobežota piekļuve internetam ir nepieciešama; |
| --- | --- |

7.

aicina Padomi un Komisiju, apsverot palīdzības programmas trešām valstīm ņemt vērā to, ka šo valstu pilsoņu neierobežota piekļuve internetam ir nepieciešama;

| 8. | atzinīgi vērtē ieguldītāju kopīgo paziņojumu par vārda brīvību internetā, kas bija Reportieru bez robežām iniciatīva; uzsver, ka korporācijām, kuras nodrošina meklēšanu internetā, sarunas, publicēšanu vai citus pakalpojumus, būtu jābūt atbildīgām par savu lietotāju tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ieguldītāju kopīgo paziņojumu par vārda brīvību internetā, kas bija Reportieru bez robežām iniciatīva; uzsver, ka korporācijām, kuras nodrošina meklēšanu internetā, sarunas, publicēšanu vai citus pakalpojumus, būtu jābūt atbildīgām par savu lietotāju tiesību ievērošanu;

| 9. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

P6_TA(2006)0325

Izcelsmes marķējums

Eiropas Parlamenta rezolūcija par izcelsmes marķējumu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (2),

| — | ņemot vērā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT, 1994. g.) IX un XXIV:5pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT, 1994. g.) IX un XXIV:5pantu,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra ziņojumu par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 13. oktobra ziņojumu par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92, ar ko ievieš Kopienas Muitas kodeksu (4), un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (5), ar ko, cita starpā, izveido Eiropas Kopienas nepreferenciālo izcelsmes noteikumu sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92, ar ko ievieš Kopienas Muitas kodeksu (4), un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (5), ar ko, cita starpā, izveido Eiropas Kopienas nepreferenciālo izcelsmes noteikumu sistēmu,

| — | ņemot vērā Padomes 1983. gada 28. marta Regulu (EEK) Nr. 918/83, ar ko izveido Kopienas muitas nodokļa atbrīvojumu sistēmu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1983. gada 28. marta Regulu (EEK) Nr. 918/83, ar ko izveido Kopienas muitas nodokļa atbrīvojumu sistēmu (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā (KOM(2003)0649), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā (KOM(2003)0649),

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā šobrīd ES nepastāv saskaņoti noteikumi vai vienota kārtība attiecībā uz izcelsmes marķējumu ES, izņemot dažus specifiskus gadījumus lauksaimniecības nozarē; tā kā atšķirības starp dalībvalstīs spēkā esošajiem noteikumiem, kā arī skaidru Kopienas noteikumu trūkums šajā nozarē izraisa fragmentāra tiesiskā regulējuma veidošanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā šobrīd ES nepastāv saskaņoti noteikumi vai vienota kārtība attiecībā uz izcelsmes marķējumu ES, izņemot dažus specifiskus gadījumus lauksaimniecības nozarē; tā kā atšķirības starp dalībvalstīs spēkā esošajiem noteikumiem, kā arī skaidru Kopienas noteikumu trūkums šajā nozarē izraisa fragmentāra tiesiskā regulējuma veidošanos;

| B. | tā kā dalībvalstu pasākumi, kas uzliek par pienākumu norādīt no citām dalībvalstīm ievesto produktu izcelsmi, ir aizliegti, lai gan šādi izcelsmes obligātās norādes ierobežojumi nepastāv attiecībā uz precēm, kas tiek ievestas no trešām valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstu pasākumi, kas uzliek par pienākumu norādīt no citām dalībvalstīm ievesto produktu izcelsmi, ir aizliegti, lai gan šādi izcelsmes obligātās norādes ierobežojumi nepastāv attiecībā uz precēm, kas tiek ievestas no trešām valstīm;

| C. | tā kā Lisabonas stratēģijā ES par savu mērķi noteica ES ekonomikas stiprināšanu, uzlabojot, cita starpā, ES rūpniecības nozares konkurētspēju pasaules ekonomikā; tā kā noteiktu patēriņa preču kategoriju konkurētspēju nosaka tas, ka šo preču ražošanu ES saista ar kvalitātes un augstu ražošanas standartu reputācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas stratēģijā ES par savu mērķi noteica ES ekonomikas stiprināšanu, uzlabojot, cita starpā, ES rūpniecības nozares konkurētspēju pasaules ekonomikā; tā kā noteiktu patēriņa preču kategoriju konkurētspēju nosaka tas, ka šo preču ražošanu ES saista ar kvalitātes un augstu ražošanas standartu reputācija;

| D. | tā kā izcelsmes marķējuma shēmai būtu mērķis ES patērētājiem skaidri zināt iegādāto preču izcelsmes valsti; tā kā patērētāji tādējādi varētu saistīt šos produktus ar sociālajiem, vides un drošības standartiem, kas parasti tiek piedēvēti attiecīgajai valstij; |
| --- | --- |

D.

tā kā izcelsmes marķējuma shēmai būtu mērķis ES patērētājiem skaidri zināt iegādāto preču izcelsmes valsti; tā kā patērētāji tādējādi varētu saistīt šos produktus ar sociālajiem, vides un drošības standartiem, kas parasti tiek piedēvēti attiecīgajai valstij;

| E. | tā kā priekšlikums, ar ko ES ievieš izcelsmes valsts obligātās norādes sistēmu, attiecas uz ierobežotu skaitu importētu produktu, piemēram, tekstilprecēm, rotaslietām, apģērbu, apaviem, ādas izstrādājumiem, lampām un apgaismes armatūru, stikla priekšmetiem, keramikas izstrādajumiem un rokassomām, jo šajā gadījumā prasība par norādi “izgatavots” (“made in”) nodrošina būtisku un vērtīgu informāciju, gala patērētājiem izdarot savu izvēli; |
| --- | --- |

E.

tā kā priekšlikums, ar ko ES ievieš izcelsmes valsts obligātās norādes sistēmu, attiecas uz ierobežotu skaitu importētu produktu, piemēram, tekstilprecēm, rotaslietām, apģērbu, apaviem, ādas izstrādājumiem, lampām un apgaismes armatūru, stikla priekšmetiem, keramikas izstrādajumiem un rokassomām, jo šajā gadījumā prasība par norādi “izgatavots” (“made in”) nodrošina būtisku un vērtīgu informāciju, gala patērētājiem izdarot savu izvēli;

| F. | tā kā vairāki ES galvenie tirdzniecības partneri, piemēram, ASV, Ķīna, Japāna, un Kanāda, ir ieviesuši obligāto prasību par izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāki ES galvenie tirdzniecības partneri, piemēram, ASV, Ķīna, Japāna, un Kanāda, ir ieviesuši obligāto prasību par izcelsmes marķējumu;

| G. | tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt līdzvērtīgu konkurences apstākļu atjaunošanu ar šiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt līdzvērtīgu konkurences apstākļu atjaunošanu ar šiem tirdzniecības partneriem;

| H. | tā kā daļas patērētāju labāka informētība, veicinot ES produktu pievilcību, varētu sniegt īpašu labumu MVU un nozarēm, kas ir pakļautas globālai konkurencei; |
| --- | --- |

H.

tā kā daļas patērētāju labāka informētība, veicinot ES produktu pievilcību, varētu sniegt īpašu labumu MVU un nozarēm, kas ir pakļautas globālai konkurencei;

| I. | tā kā 2005. gada 26. maija pamatnolīgums par attiecībām starp Eiropas Parlamentu un Komisiju nosaka, ka Komisijai savlaicīgi jāsniedz Parlamentam pilnīga informācija par tās likumdošanas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2005. gada 26. maija pamatnolīgums par attiecībām starp Eiropas Parlamentu un Komisiju nosaka, ka Komisijai savlaicīgi jāsniedz Parlamentam pilnīga informācija par tās likumdošanas priekšlikumiem;

| 1. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš izcelsmes valsts obligātu norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm Eiropas Savienībā (izcelsmes marķējums); |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš izcelsmes valsts obligātu norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm Eiropas Savienībā (izcelsmes marķējums);

| 2. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka Komisija un Padome pilnībā apzinās, kādu nozīmību Parlaments piešķir izcelsmes marķējumam, Komisija formāli nenosūtīja ieteikto regulu Parlamentam informēšanas nolūkos; apzinās, ka šis priekšlikums ir balstīts uz Līguma 133. pantu, un pēc būtības saistībā ar to nepastāv juridiska nepieciešamība konsultēties ar Parlamentu; tomēr uzstāj, ka vienmēr vajadzētu savlaicīgi nodrošināt iespēju Eiropas Parlamentam izteikt viedokli par jebkurām būtiskām iniciatīvām, ko uzsāk citas Kopienas iestādes; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka Komisija un Padome pilnībā apzinās, kādu nozīmību Parlaments piešķir izcelsmes marķējumam, Komisija formāli nenosūtīja ieteikto regulu Parlamentam informēšanas nolūkos; apzinās, ka šis priekšlikums ir balstīts uz Līguma 133. pantu, un pēc būtības saistībā ar to nepastāv juridiska nepieciešamība konsultēties ar Parlamentu; tomēr uzstāj, ka vienmēr vajadzētu savlaicīgi nodrošināt iespēju Eiropas Parlamentam izteikt viedokli par jebkurām būtiskām iniciatīvām, ko uzsāk citas Kopienas iestādes;

| 3. | uzstāj par Komisijas pienākumu nodrošināt Parlamenta līdzdalību saskaņā ar augstāk minēto pamatnolīgumu, kas ļautu pēc iespējas lielākā mērā ņemt vērā Parlamenta nostāju; |
| --- | --- |

3.

uzstāj par Komisijas pienākumu nodrošināt Parlamenta līdzdalību saskaņā ar augstāk minēto pamatnolīgumu, kas ļautu pēc iespējas lielākā mērā ņemt vērā Parlamenta nostāju;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi nekavējoties informēt Parlamentu par rezultātiem, kas iegūti, veicot jebkurus turpmākos ietekmes novērtējumus un juridiskās analīzes, jo īpaši saistībā ar ieteiktās regulas iespējamajām pretrunām ar pastāvošo Kopienas likumdošanu un PTO noteikumiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi nekavējoties informēt Parlamentu par rezultātiem, kas iegūti, veicot jebkurus turpmākos ietekmes novērtējumus un juridiskās analīzes, jo īpaši saistībā ar ieteiktās regulas iespējamajām pretrunām ar pastāvošo Kopienas likumdošanu un PTO noteikumiem;

| 5. | aicina Komisiju un Padomi īpašu uzmanību pievērst ES rūpniecības nozares tēla veidošanai Kopienā un ārpus tās, uzraugot šīs nozares identitāti un specifiku, kā arī nodrošinot, ka neprecīzi un maldinoši izcelsmes norādījumi neaptraipa Kopienas rūpniecības visumā labo reputāciju un ES produktu vērtības tēlu un pievilcību; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un Padomi īpašu uzmanību pievērst ES rūpniecības nozares tēla veidošanai Kopienā un ārpus tās, uzraugot šīs nozares identitāti un specifiku, kā arī nodrošinot, ka neprecīzi un maldinoši izcelsmes norādījumi neaptraipa Kopienas rūpniecības visumā labo reputāciju un ES produktu vērtības tēlu un pievilcību;

| 6. | uzsver, ka patērētāju aizsardzībai nepieciešami pārredzami un konsekventi tirdzniecības noteikumi, to starpā, izcelsmes norādes; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka patērētāju aizsardzībai nepieciešami pārredzami un konsekventi tirdzniecības noteikumi, to starpā, izcelsmes norādes;

| 7. | aicina Komisiju un Padomi veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar tirdzniecības partneriem, kas ir ieviesuši prasību par izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju un Padomi veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar tirdzniecības partneriem, kas ir ieviesuši prasību par izcelsmes marķējumu;

| 8. | aicina Komisiju un Padomi ieviest piemērotus muitas uzraudzības un izpildes mehānismus; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un Padomi ieviest piemērotus muitas uzraudzības un izpildes mehānismus;

| 9. | mudina dalībvalstis saglabāt konsekventu Kopienas pieeju šim jautājumam, kas ļautu ES patērētājiem saņem pilnīgāku un precīzāku informāciju; |
| --- | --- |

9.

mudina dalībvalstis saglabāt konsekventu Kopienas pieeju šim jautājumam, kas ļautu ES patērētājiem saņem pilnīgāku un precīzāku informāciju;

| 10. | mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm aktīvi iejaukties ar mērķi aizsargāt patērētāju likumīgās tiesības un cerības, ja ir novērojama ārpus ES valstu ražotāju un importētāju maldinoša uzvedība un/vai maldinoša vai krāpnieciska izcelsmes marķējuma izmantošana; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm aktīvi iejaukties ar mērķi aizsargāt patērētāju likumīgās tiesības un cerības, ja ir novērojama ārpus ES valstu ražotāju un importētāju maldinoša uzvedība un/vai maldinoša vai krāpnieciska izcelsmes marķējuma izmantošana;

| 11. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

11.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

(2)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0381.

(4)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(5)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(6)  OV L 105, 23.4.1983., 1. lpp.

---

13.12.2006

| 13.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 303/s19 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 303/s19

---

Izmantoto simbolu saraksts

| * | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Informācija par balsošanas laiku

Ja nav noteikts citādi, pirms balsošanas referenti rakstiski paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu pozīciju attiecībā uz grozījumiem.

Parlamenta komiteju abreviatūras

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

Politisko grupu abreviatūras

| PPE-DE | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- |
| PSE | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa |
| UEN | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

---