# Euroopa Liidu C 298E/8. d

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 298E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide8. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 298E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide8. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Ι   (Teatis) |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | 2006-2007 ISTUNGJÄRK |
| | 31. mai - 1. juuni 2006 istungid |
| | Kolmapäev, 31. mai 2006 |
| 2006/C 298E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Tervitus


  Presidentuuri avaldus


  Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (esitatud resolutsiooni ettepanekud)


  Esitatud dokumendid


  Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid


  Parlamendi resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Arutelu Euroopa tuleviku üle Belgia peaministri, Euroopa Ülemkogu liikme osavõtul (arutelu)


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Kinnipeetavate olukord Guantanamos (arutelu)


  ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülene partnerlusleping - ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülesed majandussuhted (arutelu)


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse (arutelu)


  Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II (arutelu)


  Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I (arutelu)


  Euroala laienemine (arutelu)


  Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007) (arutelu)


  Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I (arutelu)


  Energiatõhusus (Roheline raamat) (arutelu)


  Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 12 |
| | Neljapäev, 1. juuni 2006 |
| 2006/C 298E/02 | PROTOKOLL | 14 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II (arutelu)


  Romi naiste olukord Euroopa Liidus (arutelu)


  Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (arutelu)


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Hääletused


  Statistika eesmärgil kasutatavad ettevõtlusregistrid ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaades (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II (hääletus)


  Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II (hääletus)


  Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I (hääletus)


  Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad * (hääletus)


  Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud * (hääletus)


  Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (hääletus)


  Kinnipeetavate olukord Guantanamos (hääletus)


  ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülene partnerlusleping (hääletus)


  ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülesed majandussuhted (hääletus)


  Euroala laienemine (hääletus)


  Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007) (hääletus)


  Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse (hääletus)


  Energiatõhusus (Roheline raamat) (hääletus)


  Romi naiste olukord Euroopa Liidus (hääletus)


  Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitusja demokratiseerimisprotsessis (hääletus)


  Nõelatorkest põhjustatud vigastuste tagajärjel vere kaudu levivad nakkused (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmiste istungite ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 25 |
| LISA | 27 |
| II LISA | 47 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 127 |
| P6_TA(2006)0229Statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2005)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 | 127 |
| LISA | 134 |
| P6_TA(2006)0230Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2005)0050Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) | 139 |
| I LISASOOVITUSLIK EELARVELINE JAOTUS | 165 |
| II LISAARTIKLIS 17 SÄTESTATUD VKEDELE ETTENÄHTUD ÜHENDUSE RAHASTAMISVAHENDITE RAKENDAMISE KORD | 166 |
| III LISAÜKSIKASJAD ARTIKLIS 21 OSUTATUD ETTEVÕTLUST JA UUENDUSTEGEVUST TOETAVATE TEENUSTE KOHTA | 170 |
| P6_TA(2006)0231Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaadesEuroopa Parlamendi resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (2005/2207(INI)) | 171 |
| P6_TA(2006)0232Pediaatrias kasutatavad ravimid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)) | 176 |
| P6_TC2-COD(2004)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta | 177 |
| LISAKomisjoni deklaratsioon | 202 |
| P6_TA(2006)0233Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)) | 203 |
| P6_TA(2006)0234Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)) | 203 |
| P6_TC1-COD(2005)0203Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) | 204 |
| LISAARTIKLIS 4 NIMETATUD MEETMED | 211 |
| P6_TA(2006)0235Finantsmääruse rakenduseeskirjad *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ, Euratom), millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelnõu kohta (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)) | 213 |
| P6_TA(2006)0236Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmisest tulenevad keelud *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)) | 220 |
| P6_TA(2006)0237Humanitaarkriis Palestiina territooriumidelEuroopa Parlamendi resolutsioon humanitaarkriisi kohta Palestiina territooriumidel ja ELi rolli kohta | 223 |
| P6_TA(2006)0238ELi ja USA Atlandi-ülene partnerluslepingEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (2005/2056(INI)) | 226 |
| P6_TA(2006)0239ELi ja USA Atlandi-ülesed majandussuhtedEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (2005/2082(INI)) | 235 |
| P6_TA(2006)0240Euroala laienemineEuroopa Parlamendi resolutsioon euroala laienemise kohta (2006/2103(INI)) | 249 |
| P6_TA(2006)0241Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007)Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2006/2022(BUD)) | 253 |
| P6_TA(2006)0242Kaubandus ja vaesusEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (2006/2031(INI)) | 261 |
| P6_TA(2006)0243Energiatõhusus (Roheline raamat)Euroopa Parlamendi resolutsioon energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2005/2210(INI)) | 273 |
| P6_TA(2006)0244Romi naiste olukord Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi resolutsioon romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2005/2164(INI)) | 283 |
| P6_TA(2006)0245Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessisEuroopa Parlamendi resolutsioon naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI)) | 287 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Ι   (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2006-2007 ISTUNGJÄRK

31. mai - 1. juuni 2006 istungid

Kolmapäev, 31. mai 2006

2006/C 298E/01

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Tervitus

Presidentuuri avaldus

Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (esitatud resolutsiooni ettepanekud)

Esitatud dokumendid

Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid

Parlamendi resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Arutelu Euroopa tuleviku üle Belgia peaministri, Euroopa Ülemkogu liikme osavõtul (arutelu)

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Kinnipeetavate olukord Guantanamos (arutelu)

ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülene partnerlusleping - ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülesed majandussuhted (arutelu)

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse (arutelu)

Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II (arutelu)

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I (arutelu)

Euroala laienemine (arutelu)

Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007) (arutelu)

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I (arutelu)

Energiatõhusus (Roheline raamat) (arutelu)

Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

12

Neljapäev, 1. juuni 2006

2006/C 298E/02

PROTOKOLL

14

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II (arutelu)

Romi naiste olukord Euroopa Liidus (arutelu)

Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (arutelu)

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletused

Statistika eesmärgil kasutatavad ettevõtlusregistrid ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaades (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II (hääletus)

Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II (hääletus)

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I (hääletus)

Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad * (hääletus)

Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud * (hääletus)

Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (hääletus)

Kinnipeetavate olukord Guantanamos (hääletus)

ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülene partnerlusleping (hääletus)

ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülesed majandussuhted (hääletus)

Euroala laienemine (hääletus)

Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007) (hääletus)

Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse (hääletus)

Energiatõhusus (Roheline raamat) (hääletus)

Romi naiste olukord Euroopa Liidus (hääletus)

Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitusja demokratiseerimisprotsessis (hääletus)

Nõelatorkest põhjustatud vigastuste tagajärjel vere kaudu levivad nakkused (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Teatud dokumente puudutavad otsused

Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmiste istungite ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

25

LISA

27

II LISA

47

VASTUVÕETUD TEKSTID

127

P6_TA(2006)0229Statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD))

127

P6_TC1-COD(2005)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93

127

LISA

134

P6_TA(2006)0230Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD))

138

P6_TC1-COD(2005)0050Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013)

139

I LISASOOVITUSLIK EELARVELINE JAOTUS

165

II LISAARTIKLIS 17 SÄTESTATUD VKEDELE ETTENÄHTUD ÜHENDUSE RAHASTAMISVAHENDITE RAKENDAMISE KORD

166

III LISAÜKSIKASJAD ARTIKLIS 21 OSUTATUD ETTEVÕTLUST JA UUENDUSTEGEVUST TOETAVATE TEENUSTE KOHTA

170

P6_TA(2006)0231Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaadesEuroopa Parlamendi resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (2005/2207(INI))

171

P6_TA(2006)0232Pediaatrias kasutatavad ravimid ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD))

176

P6_TC2-COD(2004)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta

177

LISAKomisjoni deklaratsioon

202

P6_TA(2006)0233Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD))

203

P6_TA(2006)0234Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD))

203

P6_TC1-COD(2005)0203Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)

204

LISAARTIKLIS 4 NIMETATUD MEETMED

211

P6_TA(2006)0235Finantsmääruse rakenduseeskirjad *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ, Euratom), millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelnõu kohta (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS))

213

P6_TA(2006)0236Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmisest tulenevad keelud *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS))

220

P6_TA(2006)0237Humanitaarkriis Palestiina territooriumidelEuroopa Parlamendi resolutsioon humanitaarkriisi kohta Palestiina territooriumidel ja ELi rolli kohta

223

P6_TA(2006)0238ELi ja USA Atlandi-ülene partnerluslepingEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (2005/2056(INI))

226

P6_TA(2006)0239ELi ja USA Atlandi-ülesed majandussuhtedEuroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (2005/2082(INI))

235

P6_TA(2006)0240Euroala laienemineEuroopa Parlamendi resolutsioon euroala laienemise kohta (2006/2103(INI))

249

P6_TA(2006)0241Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007)Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2006/2022(BUD))

253

P6_TA(2006)0242Kaubandus ja vaesusEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (2006/2031(INI))

261

P6_TA(2006)0243Energiatõhusus (Roheline raamat)Euroopa Parlamendi resolutsioon energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2005/2210(INI))

273

P6_TA(2006)0244Romi naiste olukord Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi resolutsioon romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2005/2164(INI))

283

P6_TA(2006)0245Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessisEuroopa Parlamendi resolutsioon naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI))

287

| * | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus: esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus: teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine |

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus: esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus: teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine

| AFET | Välisasjade komisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õigusasjade komisjon |
| LIBE | Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |

AFET

Välisasjade komisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õigusasjade komisjon

LIBE

Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

| PPE-DE | Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon |
| --- | --- |
| PSE | Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| IND/DEM | Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia |
| UEN | fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE-DE

Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon

PSE

Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

IND/DEM

Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia

UEN

fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Ι (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2006-2007 ISTUNGJÄRK

31. mai - 1. juuni 2006 istungid

Kolmapäev, 31. mai 2006

| 8.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 298/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 298 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 15.05.

2.   Tervitus

Parlamendi president tervitas parlamendi nimel Maldiivide parlamendi delegatsiooni, Mehhiko parlamendi delegatsiooni ning Juan María Bandrési nimelise varjupaigaõiguse kaitse ja põgenike solidaarsuse auhinna laureaati Aminato Haidari, kes viibisid külaliste loožis.

3.   Presidentuuri avaldus

Parlamendi president väljendas parlamendi nimel solidaarsust Indoneesia valitsusele seoses Indoneesiat tabanud maavärinaga ja avaldas austust maavärina ohvritele.

*

- *

Sõna võttis Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, keda toetasid Francis Wurtz, Monica Frassoni, Graham Watson ja Hans-Gert Poettering oma fraktsioonide nimel, ning kes mõistis hukka rassismi ja homofoobia suurenemise viimasel ajal erinevates Euroopa Liidu riikides ning nõudis küsimuse tõstatamist järgmisel esimeeste konverentsil.

Sõna võtsid Frank Vanhecke ja Bogusław Rogalski isiklike avaldustega seoses nimetatud sõnavõtuga.

4.   Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (esitatud resolutsiooni ettepanekud)

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel olukorra kohta Lähis-Idas ning ELi otsuse kohta lõptada abi andmine Palestiina institutsioonidele (B6-0301/2006); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel olukorra kohta Lähis-Idas ning ELi otsuse kohta lõptada abi andmine Palestiina institutsioonidele (B6-0301/2006);

| — | Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel humanitaarkriisi kohta Palestiina aladel ja ELi rolli kohta (B6-0302/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel humanitaarkriisi kohta Palestiina aladel ja ELi rolli kohta (B6-0302/2006),

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková ja Patrick Gaubert fraktsiooni PPE-DE nimel olukorra kohta Lähis-Idas (B6-0303/2006), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková ja Patrick Gaubert fraktsiooni PPE-DE nimel olukorra kohta Lähis-Idas (B6-0303/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline Lucas, Johannes Voggenhuber ja David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel humanitaarkriisi kohta Palestiina aladel ja ELi rolli kohta (B6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline Lucas, Johannes Voggenhuber ja David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel humanitaarkriisi kohta Palestiina aladel ja ELi rolli kohta (B6-0304/2006),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel olukorra kohta Lähis-Idas (B6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel olukorra kohta Lähis-Idas (B6-0305/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis ja Roberta Angelilli fraktsiooni UEN nimel Palestiina rahvale suunatud abi rahastamise kohta (B6-0306/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis ja Roberta Angelilli fraktsiooni UEN nimel Palestiina rahvale suunatud abi rahastamise kohta (B6-0306/2006).

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.9.

5.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | * Raport Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör: Sonik Bogusław (A6-0068/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

—

- Raport Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Sonik Bogusław (A6-0068/2006).

| — | Raport ELi ja USA atlandiüleste majandussuhete kohta (2005/2082(INI)) - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.
  Raportöör: Mann Erika (A6-0131/2006). |
| --- | --- |

—

Raport ELi ja USA atlandiüleste majandussuhete kohta (2005/2082(INI)) - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Mann Erika (A6-0131/2006).

| — | * Raport komisjoni määruse ettepaneku (EÜ, Euratom) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)) - eelarvekontrollikomisjon - Raportöörid: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport komisjoni määruse ettepaneku (EÜ, Euratom) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)) - eelarvekontrollikomisjon - Raportöörid: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006).

| — | Raport soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (2006/2015(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
  Raportöör: Hughes Stephen (A6-0137/2006). |
| --- | --- |

—

Raport soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (2006/2015(INI)) - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Hughes Stephen (A6-0137/2006).

| — | Raport romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2005/2164(INI)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.
  Raportöör: Járóka Lívia (A6-0148/2006). |
| --- | --- |

—

Raport romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2005/2164(INI)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Járóka Lívia (A6-0148/2006).

| — | Raport väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (2005/2207(INI)) - arengukomisjon.
  Raportöör: Schröder Jürgen (A6-0151/2006). |
| --- | --- |

—

Raport väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (2005/2207(INI)) - arengukomisjon.

Raportöör: Schröder Jürgen (A6-0151/2006).

| — | Raport naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.
  Raportöör: De Keyser Véronique (A6-0159/2006). |
| --- | --- |

—

Raport naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: De Keyser Véronique (A6-0159/2006).

| — | Raport, mis käsitleb Rohelist raamatut energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2005/2210(INI)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006). |
| --- | --- |

—

Raport, mis käsitleb Rohelist raamatut energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2005/2210(INI)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)) - kultuuri- ja hariduskomisjon.
  Raportöör: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)) - kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006).

| — | Raport ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (2005/2056(INI)) - välisasjade komisjon.
  Raportöör: Brok Elmar (A6-0173/2006). |
| --- | --- |

—

Raport ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (2005/2056(INI)) - välisasjade komisjon.

Raportöör: Brok Elmar (A6-0173/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006).

| — | Raport kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (2006/2031(INI)) - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.
  Raportöör: Markov Helmuth (A6-0179/2006). |
| --- | --- |

—

Raport kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (2006/2031(INI)) - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Markov Helmuth (A6-0179/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006).

| — | Raport Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2006/2022(BUD)) - eelarvekomisjon.
  Raportöör: Grech Louis (A6-0188/2006). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2006/2022(BUD)) - eelarvekomisjon.

Raportöör: Grech Louis (A6-0188/2006).

| — | Raport euroala laienemise kohta (2006/2103(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör: Langen Werner (A6-0191/2006). |
| --- | --- |

—

Raport euroala laienemise kohta (2006/2103(INI)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Langen Werner (A6-0191/2006).

| 1.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise ja kutsealale pääsemisega (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.
  Raportöör: Niebler Angelika (A6-0165/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II Soovitus teisele lugemisele: Nõukogu ühine seisukoht seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise ja kutsealale pääsemisega (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)) - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Niebler Angelika (A6-0165/2006).

| — | ***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör: Grossetête Françoise (A6-0171/2006). |
| --- | --- |

—

***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Grossetête Françoise (A6-0171/2006).

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | (O-0033/2006) Jo Leinen AFCO komisjoni nimel komisjonile: edasised sammud järelemõtlemisperioodil (B6-0208/2006); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

(O-0033/2006) Jo Leinen AFCO komisjoni nimel komisjonile: edasised sammud järelemõtlemisperioodil (B6-0208/2006);

| — | (O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis ja Karl-Heinz Florenz fraktsiooni PPE-DE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0209/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis ja Karl-Heinz Florenz fraktsiooni PPE-DE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0209/2006);

| — | (O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis ja Karl-Heinz Florenz fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0210/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis ja Karl-Heinz Florenz fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0210/2006);

| — | (O-0043/2006) Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0211/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0043/2006) Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0211/2006);

| — | (O-0044/2006) Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0212/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0044/2006) Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0212/2006);

| — | (O-0045/2006) Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0213/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0045/2006) Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0213/2006);

| — | (O-0046/2006) Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0214/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0046/2006) Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0214/2006);

| — | (O-0047/2006) Adamos Adamou ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0215/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0047/2006) Adamos Adamou ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0215/2006);

| — | (O-0048/2006) Adamos Adamou ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0216/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0048/2006) Adamos Adamou ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0216/2006);

| — | (O-0050/2006) Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0217/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0050/2006) Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0217/2006);

| — | (O-0051/2006) Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0218/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0051/2006) Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0218/2006);

| — | (O-0052/2006) Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel nõukogule: Säästev areng (B6-0219/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0052/2006) Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel nõukogule: Säästev areng (B6-0219/2006);

| — | (O-0053/2006) Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel komisjonile: Säästev areng (B6-0220/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0053/2006) Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel komisjonile: Säästev areng (B6-0220/2006);

| — | (O-0054/2006) Anna Záborská FEMM komisjoni nimel komisjonile: Sunniviisilise prostitutsiooni probleem seoses 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustega (B6-0221/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0054/2006) Anna Záborská FEMM komisjoni nimel komisjonile: Sunniviisilise prostitutsiooni probleem seoses 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustega (B6-0221/2006);

| 2.2) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Georgios Karatzaferis: Pontuse kreeklaste genotsiid (0042/2006); |
| --- | --- | --- |

2.2)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Georgios Karatzaferis: Pontuse kreeklaste genotsiid (0042/2006);

| — | Adriana Poli Bortone: Narkootiliste taimede kasvatamise vastu võitlemine (0043/2006); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone: Narkootiliste taimede kasvatamise vastu võitlemine (0043/2006);

| — | Mario Borghezio: Euroopa märgistuse põhimõtte kohaldamine Palestiina omavalitsusele eraldatavate oluliste vahendite puhul ja nende vahendite kasutamise sõltumatu auditeerimine (0044/2006); |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio: Euroopa märgistuse põhimõtte kohaldamine Palestiina omavalitsusele eraldatavate oluliste vahendite puhul ja nende vahendite kasutamise sõltumatu auditeerimine (0044/2006);

| — | Mario Borghezio: Euroopa Parlamendi Strasbourgis asumisega seotud kulud ja ebamugavused (0045/2006); |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio: Euroopa Parlamendi Strasbourgis asumisega seotud kulud ja ebamugavused (0045/2006);

| — | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini ja Miguel Angel Martínez Martínez, Mikrokrediidi arendamine Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse raames (0046/2006). |
| --- | --- |

—

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini ja Miguel Angel Martínez Martínez, Mikrokrediidi arendamine Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse raames (0046/2006).

6.   Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmiste dokumentide tõestatud koopiad:

| — | Euroopa Ühenduse ja Gruusia valitsuse vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Gruusia valitsuse vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping;

| — | Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu vaheline koostöö ja abistamise leping; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu vaheline koostöö ja abistamise leping;

| — | Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping;

| — | Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi ministrite nõukogu vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi ministrite nõukogu vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping;

| — | Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping;

| — | Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping;

| — | Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping;

| — | Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping.

7.   Parlamendi resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jagati välja komisjoni teatis parlamendi jaanuari osaistungjärgul vastu võetud resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

8.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalikud deklaratsioonid nr 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2006 kehtetud, kuna need ei kogunud piisavalt allkirju.

9.   Arutelu Euroopa tuleviku üle Belgia peaministri, Euroopa Ülemkogu liikme osavõtul (arutelu)

Parlamendi president teatas, et arutelus osaleb Belgia peaminister Guy Verhofstadt ja täpsustas, et edaspidi kutsub parlament täiskogusse liikmesriikide valitsusjuhte, kes ei ole nõukogu eesistujad, kuid kes soovivad osaleda Euroopa tuleviku teemalistel aruteludel.

Sõna võttis Guy Verhofstadt.

Sõna võtsid Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nigel Farage fraktsiooni IND/DEM nimel, Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Frank Vanhecke (fraktsioonilise kuuluvuseta), Guy Verhofstadt, Íñigo Méndez de Vigo, Jo Leinen, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jens-Peter Bonde, Konrad Szymański, Irena Belohorská, Jean-Luc Dehaene, Philippe Busquin, Andrew Duff, Pierre Jonckheer, Jonas Sjöstedt, Neyts-Uyttebroeck, Bart Staes, Kyriacos Triantaphyllides, Antonio Tajani, Bernard Poignant, João de Deus Pinheiro, Maria Berger, Bogdan Klich, Genowefa Grabowska, Richard Corbett, Carlos Carnero González, Alexander Stubb, Tunne Kelam ja Guy Verhofstadt.

Arutelu lõpetati.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

10.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

*

- *

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Istungi kuupäev: 18.5.2006

Raport: Luis Manuel Capoulas Santos - A6-0152/2006:

| — | lõige 16, 1. osa:

  vastu: Lars Wohlin; |
| --- | --- |

—

lõige 16, 1. osa:

vastu: Lars Wohlin;

| — | lõige 16, 2. osa:

  vastu: Lars Wohlin. |
| --- | --- |

—

lõige 16, 2. osa:

vastu: Lars Wohlin.

11.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Monica Frassoni edastas presidentuurile taotluse Gérard Onesta parlamentaarse puutumatuse kaitseks seoses Toulouse'i kolmanda apellatsioonikohtu otsusega.

Gérard Onesta märkis oma nõusolekut nimetatud taotlusega.

Vastavalt kodukorra artiklil 6 lõikele 3 suunati taotlus edasi vastutavale komisjonile, nimelt JURI komisjonile.

12.   Kinnipeetavate olukord Guantanamos (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Kinnipeetavate olukord Guantanamos.

Ursula Plassnik (nõukogu eesistuja) ja Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Simon Coveney fraktsiooni PPE-DE nimel, Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel, Elizabeth Lynne fraktsiooni ALDE nimel, Kathalijne Maria Buitenweg fraktsiooni Verts/ALE nimel, Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel, Elmar Brok, Sarah Ludford, Raül Romeva i Rueda, Maria da Assunção Esteves, Cem Özdemir, Ursula Plassnik ja Benita Ferrero-Waldner.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Simon Coveney fraktsiooni PPE-DE nimel, Guantanamo (B6-0295/2006); |
| --- | --- |

—

Simon Coveney fraktsiooni PPE-DE nimel, Guantanamo (B6-0295/2006);

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kinnipeetavate olukord Guantanamos (B6-0296/2006); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kinnipeetavate olukord Guantanamos (B6-0296/2006);

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini ja Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, Kinnipeetavate olukord Guantanamos (B6-0297/2006); |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini ja Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, Kinnipeetavate olukord Guantanamos (B6-0297/2006);

| — | Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Guantanamo (B6-0298/2006/rev); |
| --- | --- |

—

Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Guantanamo (B6-0298/2006/rev);

| — | Elizabeth Lynne fraktsiooni ALDE nimel, Guantanamo (B6-0299/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne fraktsiooni ALDE nimel, Guantanamo (B6-0299/2006);

| — | Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco ja Panagiotis Beglitis fraktsiooni PSE nimel, Kinnipeetavate olukord Guantanamos (B6-0300/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco ja Panagiotis Beglitis fraktsiooni PSE nimel, Kinnipeetavate olukord Guantanamos (B6-0300/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.10 ja 13.6.2006 protokolli punkt 7.10.

13.   ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülene partnerlusleping - ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülesed majandussuhted (arutelu)

Raport Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames [2005/2056(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Elmar Brok (A6-0173/2006).

Raport ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta [2005/2082(INI)] - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Erika Mann (A6-0131/2006).

Elmar Brok tutvustas raportit (A6-0173/2006).

Erika Mann tutvustas raportit (A6-0131/2006).

Sõna võtsid Ursula Plassnik (nõukogu eesistuja) ja Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

Sõna võttis Peter Mandelson (komisjoni liige).

Sõna võtsid Gunnar Hökmark (ECON komisjoni arvamuse koostaja), Lena Ek (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Marie-Hélène Descamps (CULT komisjoni arvamuse koostaja), Johannes Blokland (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Christofer Fjellner fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Helmuth Markov fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Konrad Szymański fraktsiooni UEN nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Georgios Papastamkos, Józef Pinior, Ignasi Guardans Cambó, Caroline Lucas, Mirosław Mariusz Piotrowski, Philip Claeys, Antonio López-Istúriz White, Hannes Swoboda, Georgios Karatzaferis, Ashley Mote, Benoît Hamon, Ursula Plassnik, Benita Ferrero-Waldner ja Peter Mandelson.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.11 ja 01.6.2006 protokolli punkt 7.12.

14.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Avril Doyle, Lissy Gröner, Pedro Guerreiro, Urszula Krupa, Bogusław Sonik, Csaba Sándor Tabajdi, Bogusław Rogalski, Ryszard Czarnecki, Laima Liucija Andrikienė, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis ja Thomas Wise.

(Istung katkestati kell 20.20 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

15.   Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse (arutelu)

Raport kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse [2006/2031(INI)] - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Helmuth Markov (A6-0179/2006).

Helmuth Markov tutvustas raportit.

Sõna võttis Peter Mandelson (komisjoni liige).

Sõna võtsid Danutė Budreikaitė (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Zbigniew Zaleski fraktsiooni PPE-DE nimel, Panagiotis Beglitis fraktsiooni PSE nimel, Sajjad Karim fraktsiooni ALDE nimel ja Peter Mandelson.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.15.

16.   Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta [15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Françoise Grossetête (A6-0171/2006).

Françoise Grossetête tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis Günter Verheugen (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Peter Liese fraktsiooni PPE-DE nimel, Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel, Holger Krahmer fraktsiooni ALDE nimel, Małgorzata Handzlik ja Anne Ferreira.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.4.

17.   Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) [KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006).

Sõna võttis Günter Verheugen (komisjoni asepresident).

Jorgo Chatzimarkakis tutvustas raportit.

Sõna võtsid Werner Langen (ECON komisjoni arvamuse koostaja), José Albino Silva Peneda (EMPL komisjoni arvamuse koostaja), Britta Thomsen (FEMM komisjoni arvamuse koostaja) ja Nikolaos Vakalis fraktsiooni PPE-DE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võtsid Reino Paasilinna fraktsiooni PSE nimel ja Jerzy Buzek.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.2.

18.   Euroala laienemine (arutelu)

Raport euroala laienemise kohta [2006/2103(INI)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Werner Langen (A6-0191/2006).

Werner Langen tutvustas raportit.

Sõna võttis Joaquín Almunia (komisjoni liige).

Sõna võtsid Alexander Radwan fraktsiooni PPE-DE nimel, Dariusz Rosati fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Guntars Krasts fraktsiooni UEN nimel, Sergej Kozlík (fraktsioonilise kuuluvuseta), Alojz Peterle, Justas Vincas Paleckis, Danutė Budreikaitė, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.13.

19.   Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007) (arutelu)

Raport Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta [2006/2022(BUD)] - eelarvekomisjon.

Raportöör: Louis Grech (A6-0188/2006).

Louis Grech tutvustas raportit.

Sõna võtsid Ville Itälä fraktsiooni PPE-DE nimel, Neena Gill fraktsiooni PSE nimel, Anne E. Jensen fraktsiooni ALDE nimel ja Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.14.

20.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) [KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)] - kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006).

Sõna võttis Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Erna Hennicot-Schoepges tutvustas raportit.

Sõna võtsid Patrick Gaubert (AFET komisjoni arvamuse koostaja), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (BUDG komisjoni arvamuse koostaja), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Doris Pack fraktsiooni PPE-DE nimel, Maria Badia I Cutchet fraktsiooni PSE nimel, Jolanta Dičkutė fraktsiooni ALDE nimel, Bernat Joan i Marí fraktsiooni Verts/ALE nimel, Zdzisław Zbigniew Podkański fraktsiooni UEN nimel, Nina Škottová ja Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.6.

21.   Energiatõhusus (Roheline raamat) (arutelu)

Raport energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas tarbida vähem ja paremini [2005/2210(INI)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006).

Alejo Vidal-Quadras tutvustas raportit.

Sõna võttis Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Sõna võtsid Elisa Ferreira (ECON komisjoni arvamuse koostaja), Péter Olajos (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Marta Vincenzi (TRAN komisjoni arvamuse koostaja), Giles Chichester fraktsiooni PPE-DE nimel, Mechtild Rothe fraktsiooni PSE nimel, Fiona Hall fraktsiooni ALDE nimel, Claude Turmes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, Adam Gierek, Vladimír Remek, Joan Calabuig Rull ja Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.16.

22.   Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud (arutelu)

Raport Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus [14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Bogusław Sonik (A6-0068/2006).

Bogusław Sonik tutvustas raportit.

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Aloyzas Sakalas (JURI komisjoni arvamuse koostaja), Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel ja Andreas Mölzer (fraktsioonilise kuuluvuseta).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.8.

23.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 373.210/OJJE).

24.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 00.10.

Julian Priestley

peasekretär

Antonios Trakatellis

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Mihăescu Eugen, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

Neljapäev, 1. juuni 2006

| 8.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 298/14

---

PROTOKOLL

(2006/C 298 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.00.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja komisjon:

| — | Muudetud ettepanek, mis käsitleb nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (KOM(2006)0110 - C6-0157/2006 - 2003/0218(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Muudetud ettepanek, mis käsitleb nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (KOM(2006)0110 - C6-0157/2006 - 2003/0218(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0219 - C6-0160/2006 - 2006/0071(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0219 - C6-0160/2006 - 2006/0071(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eksitava ja võrdleva reklaami kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0222 - C6-0161/2006 - 2006/0070(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eksitava ja võrdleva reklaami kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0222 - C6-0161/2006 - 2006/0070(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0226 - C6-0162/2006 - 2006/0073(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0226 - C6-0162/2006 - 2006/0073(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 20/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0646 - C6-0163/2006 - 2006/2120(GBD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 20/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0646 - C6-0163/2006 - 2006/2120(GBD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0513 - C6-0165/2006 - 2005/0208(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0513 - C6-0165/2006 - 2005/0208(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

3.   Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta [15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Angelika Niebler (A6-0165/2006).

Angelika Niebler tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

Sõna võtsid Amalia Sartori fraktsiooni PPE-DE nimel, Bernadette Vergnaud fraktsiooni PSE nimel, Danutė Budreikaitė fraktsiooni ALDE nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Alessandro Battilocchio (fraktsioonilise kuuluvuseta), Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Edite Estrela, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Fernand Le Rachinel, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marek Aleksander Czarnecki ja Benita Ferrero-Waldner.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.5.

4.   Romi naiste olukord Euroopa Liidus (arutelu)

Raport romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus [2005/2164(INI)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Lívia Járóka (A6-0148/2006).

Lívia Járóka tutvustas raportit.

Sõna võttis Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

Sõna võtsid Edit Bauer fraktsiooni PPE-DE nimel, Zita Gurmai fraktsiooni PSE nimel, Viktória Mohácsi fraktsiooni ALDE nimel, Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel, Věra Flasarová fraktsiooni GUE/NGL nimel, Georgios Karatzaferis fraktsiooni IND/DEM nimel, Leopold Józef Rutowicz (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja Zbigniew Zaleski.

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

Sõna võtsid Marie-Line Reynaud, Maria Carlshamre, Magda Kósáné Kovács, Piia-Noora Kauppi ja Benita Ferrero-Waldner.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.17.

5.   Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (arutelu)

Raport naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ning nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus-ja demokratiseerimisprotsessis [2005/2215(INI)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Véronique De Keyser (A6-0159/2006).

Véronique De Keyser tutvustas raportit.

Sõna võttis Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

Sõna võtsid Feleknas Uca (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Edit Bauer fraktsiooni PPE-DE nimel, Lissy Gröner fraktsiooni PSE nimel, Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Amalia Sartori, Pia Elda Locatelli, Hiltrud Breyer, Godfrey Bloom, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Britta Thomsen, Teresa Riera Madurell ja Benita Ferrero-Waldner.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 1.6.2006 protokolli punkt 7.18.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

6.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

John Attard-Montalto teatas, et vaatamata tema kohalolekule ei ole tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Sõna võtsid Martin Schulz isikliku avaldusega Bogusław Rogalski sõnavõtu kohta (31.5.2006 protokolli punkt 14), mida ta pidas homofoobiliseks (ta palus asepresidendilt sanktsioonide kehtestamist), Bogusław Rogalski, kes eitas sõnavõtu homofoobilisust ja Maciej Marian Giertych seoses Martin Schulzi sõnavõtuga.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

7.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

Sõna võttis Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, kes nõudis Hughes'i raporti hääletusele panemist hääletuste lõpus (asepresident andis oma nõusoleku).

7.1.   Statistika eesmärgil kasutatavad ettevõtlusregistrid ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil kasutatavate ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 [KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Hans-Peter Martin (A6-0177/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 1)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0229)

7.2.   Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) [KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 2)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0230)

7.3.   Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaades (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades [2005/2207(INI)] - arengukomisjon.

Raportöör: Jürgen Schröder (A6-0151/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 3)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Jürgen Schröder (raportöör) esines kodukorra artikli 131 lõike 4 alusel avaldusega.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0231)

7.4.   Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta [15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Françoise Grossetête (A6-0171/2006).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 4)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT.

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0232).

7.5.   Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta [15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Angelika Niebler (A6-0165/2006).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 5)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT.

Heaks kiidetud (P6_TA(2006)0233).

7.6.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) [KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)] - kultuuri- ja hariduskomisjon.

Raportöör: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 6)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK.

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0234)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0234)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Marc Tarabella seoses tõlkega prantsuse keelde; |
| --- | --- |

—

Marc Tarabella seoses tõlkega prantsuse keelde;

| — | Maria Badia I Cutchet, kes esitas suulise muudatusettepaneku artikli 10 lõike 4 kohta. |
| --- | --- |

—

Maria Badia I Cutchet, kes esitas suulise muudatusettepaneku artikli 10 lõike 4 kohta.

Suulist muudatusettepanekut ei võetud vastu, sest üle 37 parlamendiliikme oli selle vastu.

7.7.   Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad * (hääletus)

Raport komisjoni määruse (EÜ, Euratom), millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelnõu kohta [SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)] - eelarvekontrollikomisjon. Kaasraportöörid: Borut Pahor ja Ingeborg Gräßle (A6-0135/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 7)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0235)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0235)

7.8.   Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud * (hääletus)

Raport Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus [14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Bogusław Sonik (A6-0068/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 8).

BELGIA KUNINGRIIGI ALGATUS.

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0236)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0236)

7.9.   Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 ja B6-0306/2006.

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0301/2006

(asendades B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 ja B6-0306/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková ja Tokia Saïfi fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková ja Tokia Saïfi fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel;

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas ja David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas ja David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Roberta Angelilli ja Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli ja Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0237)

7.10.   Kinnipeetavate olukord Guantanamos (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rév.1, B6-0299/2006 ja B6-0300/2006.

Sõna võtsid: Simon Coveney fraktsiooni PPE-DE nimel, kes taotles vastavalt kodukorra artiklile 170 hääletuse edasilükkamist järgmisele osaistungjärgule, Elmar Brok (AFET komisjoni esimees) ja Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, mõlemad seoses nimetatud taotlusega.

Parlament kiitis taotluse elektroonilisel hääletusel heaks (326 poolt, 265 vastu, 22 erapooletud).

7.11.   ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülene partnerlusleping (hääletus)

Raport Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames [2005/2056(INI)] - välisasjade komisjon.

Raportöör: Elmar Brok (A6-0173/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0238)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Elmar Brok (raportöör) esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 16 kohta, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Elmar Brok (raportöör) esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 16 kohta, mis võeti vastu.

7.12.   ELi ja Ameerika Ühendriikide Atlandi-ülesed majandussuhted (hääletus)

Raport ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta [2005/2082(INI)] - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Erika Mann (A6-0131/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0239)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Erika Mann (raportöör) seoses muudatusettepaneku 18 hääletusega; muuhulgas esitas ta suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 15/rev kohta, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Erika Mann (raportöör) seoses muudatusettepaneku 18 hääletusega; muuhulgas esitas ta suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 15/rev kohta, mis võeti vastu.

7.13.   Euroala laienemine (hääletus)

Raport euroala laienemise kohta [2006/2103(INI)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Werner Langen (A6-0191/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0240)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Margarita Starkevičiūtė esitas suulise muudatusettepaneku lisada lõige 4 a, mis võeti vastu; |
| --- | --- |

—

Margarita Starkevičiūtė esitas suulise muudatusettepaneku lisada lõige 4 a, mis võeti vastu;

| — | Werner Langen (raportöör) seoses muudatusettepanekutega 1, 2 ja 3; |
| --- | --- |

—

Werner Langen (raportöör) seoses muudatusettepanekutega 1, 2 ja 3;

| — | Ieke van den Burg seoses muudatusettepanekuga 2; seejärel esitas ta suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 10 kohta, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Ieke van den Burg seoses muudatusettepanekuga 2; seejärel esitas ta suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 10 kohta, mis võeti vastu.

7.14.   Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007) (hääletus)

Raport Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta [2006/2022(BUD)] - eelarvekomisjon.

Raportöör: Louis Grech (A6-0188/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0241)

7.15.   Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse (hääletus)

Raport kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse [2006/2031(INI)] - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.

Raportöör: Helmuth Markov (A6-0179/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0242)

7.16.   Energiatõhusus (Roheline raamat) (hääletus)

Raport energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas tarbida vähem ja paremini [2005/2210(INI)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 15)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0243)

7.17.   Romi naiste olukord Euroopa Liidus (hääletus)

Raport romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus [2005/2164(INI)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Lívia Járóka (A6-0148/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 16)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0244)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Lívia Járóka (raportöör) esitas suulise muudatusettepaneku lõike 1 kohta, mis võeti vastu; |
| --- | --- |

—

Lívia Járóka (raportöör) esitas suulise muudatusettepaneku lõike 1 kohta, mis võeti vastu;

| — | Viktória Mohácsi esitas suulise muudatusettepaneku põhjenduse B kohta, mille suhtes Lívia Járóka väljendas vastuseisu. Enam kui 37 parlamendiliiget oli suulise muudatusettepaneku vastu, mistõttu seda vastu ei võetud. |
| --- | --- |

—

Viktória Mohácsi esitas suulise muudatusettepaneku põhjenduse B kohta, mille suhtes Lívia Járóka väljendas vastuseisu. Enam kui 37 parlamendiliiget oli suulise muudatusettepaneku vastu, mistõttu seda vastu ei võetud.

7.18.   Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (hääletus)

Raport naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ning nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis [2005/2215(INI)] - naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon.

Raportöör: Véronique De Keyser (A6-0159/2006).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 17)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0245)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Véronique De Keyser (raportöör) märkis, et fraktsioon Verts/ALE oli võtnud tagasi kõik oma muudatusettepanekud, välja arvatud muudatusettepanek 10. |
| --- | --- |

—

Véronique De Keyser (raportöör) märkis, et fraktsioon Verts/ALE oli võtnud tagasi kõik oma muudatusettepanekud, välja arvatud muudatusettepanek 10.

7.19.   Nõelatorkest põhjustatud vigastuste tagajärjel vere kaudu levivad nakkused (hääletus)

Raport komisjonile esitatavate soovituste kohta Euroopa Liidu tervishoiutöötajate kaitsmise kohta nõelatorkest põhjustatud vigastuste tagajärjel vere kaudu levivate nakkuste eest [2006/2015(INI)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Stephen Hughes (A6-0137/2006).

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 18)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.

Sõna võtsid Graham Booth seoses hääletusega ja Jean-Paul Gauzès, kes väljendas vastuseisu antud hääletuse edasilükkamisele hääletuste lõppu, Stephen Hughes (raportöör), kes taotles vastavalt kodukorra artikli 170 lõikele 4 lõpphääletuse edasilükkamist järgmisele osaistungjärgule ning Elmar Brok, kes toetas raportööri taotlust ja soovis kogu ülejäänud hääletuste (alates muudatusettepanekust 6/rev) edasilükkamist.

Parlament kiitis taotluse heaks.

Ülejäänud hääletused lükati edasi.

8.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Françoise Grossetête - A6-0171/2006:

| — | Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto

Raport: Erna Hennicot-Schoepges - A6-0168/2006:

| — | Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys ja Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys ja Koenraad Dillen

Raport: Werner Langen - A6-0191/2006:

| — | Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis ja Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis ja Andreas Mölzer

Raport: Helmuth Markov - A6-0179/2006:

| — | Zbigniew Zaleski ja Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Zbigniew Zaleski ja Frank Vanhecke

Raport: Alejo Vidal-Quadras - A6-0160/2006:

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

9.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Tehti teatavaks järgmised hääletuskavatsused (seoses andmata jäetud häältega):

Hääletuskavatsused

Raport: Erna Hennicot-Schoepges - A6-0168/2006

| — | resolutsioon (terviktekst):

  poolt: Lívia Járóka; |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

poolt: Lívia Járóka;

Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll (RC-B6-0301/2006)

| — | lõige 9

  poolt: Robert Goebbels; |
| --- | --- |

—

lõige 9

poolt: Robert Goebbels;

Raport: Werner Langen - A6-0191/2006

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: Marie-Hélène Descamps; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: Marie-Hélène Descamps;

| — | lõige 16, 1. osa

  vastu: Lívia Járóka; |
| --- | --- |

—

lõige 16, 1. osa

vastu: Lívia Járóka;

| — | lõige 16, 2. osa

  vastu: Lívia Járóka; |
| --- | --- |

—

lõige 16, 2. osa

vastu: Lívia Járóka;

Raport: Véronique De Keyser - A6-0159/2006

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Arlene McCarthy; |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Arlene McCarthy;

Raport: Helmuth Markov - A6-0179/2006

| — | muudatusettepanek 8

  vastu: Anna Hedh; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 8

vastu: Anna Hedh;

Raport: Lívia Járóka - A6-0148/2006

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Maria da Assunção Esteves. |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Maria da Assunção Esteves.

10.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Mario Borghezio esitas presidentuurile oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotluse Milano kohtus poolelioleva kohtumenetluse raames.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

11.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni PPE-DE taotlusel kinnitas parlament järgmised ametissenimetamised:

| — | ITRE komisjon: Aldo Patriciello. |
| --- | --- |

—

ITRE komisjon: Aldo Patriciello.

| — | TRAN komisjon: Armando Veneto. |
| --- | --- |

—

TRAN komisjon: Armando Veneto.

| — | JURI komisjon: Carlo Casini Kurt Lechneri asemel. |
| --- | --- |

—

JURI komisjon: Carlo Casini Kurt Lechneri asemel.

12.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45)

AFET komisjon

| — | Raport Türgi edusammude kohta teel ühinemise poole (2006/2118(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Raport Türgi edusammude kohta teel ühinemise poole (2006/2118(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

Otsus omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikli 195 lõige 2)

PETI komisjon

| — | Raport ombudsmani 2005. aasta aruande kohta (2006/2117(INI)) |
| --- | --- |

—

Raport ombudsmani 2005. aasta aruande kohta (2006/2117(INI))

13.   Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

14.   Järgmiste istungite ajakava

Järgmised istungid toimuvad 12.-15.6.2006.

15.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 13.05.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Statistika eesmärgil kasutatavad ettevõtlusregistrid ***I

Raport: Hans-Peter MARTIN (A6-0177/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

2.   Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I

Raport: Jorgo CHATZIMARKAKIS (A6-0180/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

3.   Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaades

Raport: Jürgen SCHRÖDER (A6-0151/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 574, 20, 9 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

574, 20, 9

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

4.   Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II

Soovitus teisele lugemisele: (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus) Françoise GROSSETÊTE (A6-0171/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kompromisside plokk 1 - hääletus plokkide kaupa | 1-4
  8
  10-12
  14
  17
  21-24 | komisjon


  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN | | + | |
| kompromisside plokk 1 - hääletus eraldi | 18 | komisjon | eraldi | + | |
| plokk 2 - vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 5
  9
  13
  16 | komisjon | | | |
| plokk 3 - vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 6-7
  19-20 | komisjon | | - | |
| plokk 3 - vastutava komisjoni muud muudatusettepanekud - hääletus eraldi | 15 | komisjon | eraldi | - | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

kompromisside plokk 1 - hääletus plokkide kaupa

1-4

8

10-12

14

17

21-24

komisjon

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

+

kompromisside plokk 1 - hääletus eraldi

18

komisjon

eraldi

+

plokk 2 - vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

5

9

13

16

komisjon

plokk 3 - vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

6-7

19-20

komisjon

-

plokk 3 - vastutava komisjoni muud muudatusettepanekud - hääletus eraldi

15

komisjon

eraldi

-

Taotlused eraldi hääletuseks

Verts/ALE: me-d 15 ja 18

5.   Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II

Soovitus teisele lugemisele: (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus) Angelika NIEBLER (A6-0165/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| heakskiitmine ilma hääletuseta | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

heakskiitmine ilma hääletuseta

+

6.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I

Raport: Erna HENNICOT-SCHOEPGES (A6-0168/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1
  3-14
  16-21
  23-24
  27-32
  34-44
  46 | komisjon | | + | |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - eraldi hääletus | 15 | komisjon | osa/NH | | |
| 1 | + | 571, 35, 14 |
| 2 | + | 299, 298, 17 |
| 22 | komisjon | osa | | |
| 1/EH | - | 277, 328, 15 |
| 2 | | |
| 25 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 331, 267, 23 |
| 33 | komisjon | NH | + | 577, 32, 12 |
| 45 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 333, 256, 31 |
| 3/EH | - | 272, 330, 27 |
| pärast art 2 | 47 | PSE | EH | + | 331, 289, 8 |
| 26 | komisjon | | | |
| põhj 4 | 2 | komisjon | | + | |
| 48 | PSE | | | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 548, 62, 21 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 538, 56, 23 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1

3-14

16-21

23-24

27-32

34-44

46

komisjon

+

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - eraldi hääletus

15

komisjon

osa/NH

1

+

571, 35, 14

2

+

299, 298, 17

22

komisjon

osa

1/EH

-

277, 328, 15

2

25

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

331, 267, 23

33

komisjon

NH

+

577, 32, 12

45

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

333, 256, 31

3/EH

-

272, 330, 27

pärast art 2

47

PSE

EH

+

331, 289, 8

26

komisjon

põhj 4

2

komisjon

+

48

PSE

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

548, 62, 21

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

538, 56, 23

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: me 33 ja lõpphääletus

PPE-DE: me 15 ja muudetud ettepanek

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE, ALDE

me 15

1. osa: kogu tekst, v.a. sõnad “usulise” ja “usuliste rühmade”

2. osa: need sõnad

me 22

1. osa: kogu tekst, v.a. sõnad “- ja usundite”

2. osa: need sõnad

me 25

1. osa: kogu tekst, v.a. sõnad “etnilisele ja usulisele”

2. osa: need sõnad

me 45

1. osa:“Kultuuridevahelise dialoogi ... ringkondade esindajaid”, v.a. sõnad “- ja usu”

2. osa:“- ja usu”

3. osa:“Samuti tuleks korraldada ... usunditevaheline kohtumine.”

7.   Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad *

Raport: Borut PAHOR/Ingeborg GRÄSSLE (A6-0135/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-13 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-13

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

8.   Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevad keelud *

Raport: Bogusław SONIK (A6-0068/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-14 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-14

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 15 tühistati.

9.   Humanitaarkriis Palestiina territooriumil ning Euroopa Liidu roll

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006, B6-0306/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0301/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 5 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 291, 268, 41 |
| § 9 | § | originaaltekst | NH | + | 326, 247, 43 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0301/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0302/2006 | | PSE | | | |
| B6-0303/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0304/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0305/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0306/2006 | | UEN | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0301/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 3

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 5

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

291, 268, 41

§ 9

§

originaaltekst

NH

+

326, 247, 43

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0301/2006

GUE/NGL

B6-0302/2006

PSE

B6-0303/2006

PPE-DE

B6-0304/2006

Verts/ALE

B6-0305/2006

ALDE

B6-0306/2006

UEN

Jana Hybášková ja Tokia Saïfi allkirjastasid samuti resolutsiooni ühisettepaneku fraktsiooni PPE-DE nimel.

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: § 3

Taotlused osade kaupa hääletuseks

ALDE

§ 5

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “selgelt väljaöeldud”

2. osa: need sõnad

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: § 9

10.   ELi ja USA Atlandi-ülene partnerlusleping

Raport: Elmar BROK (A6-0173/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 4 | 10 | GUE/NGL | EH | - | 86, 529, 9 |
| § 11 | 22 | PSE | | + | |
| pärast § 11 | 2 | Verts/ALE | osa/NH | | |
| 1 | - | 258, 335, 21 |
| 2 | | |
| § 12 | 30 | PSE | EH | + | 332, 271, 21 |
| pärast § 12 | 15 | GUE/NGL | | - | |
| § 15 | 32 | PSE | | + | |
| § 17 | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| pärast § 18 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| § 19 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| 31 | PSE | | + | |
| pärast § 22 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | GUE/NGL | | + | |
| § 23 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 23 | PSE | EH | - | 232, 380, 10 |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 24 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 25 | 24 | PSE | | + | |
| § 26 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 27 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| § 28 | 25 | PSE | | + | |
| § 29 | 6 | Verts/ALE | NH | - | 128, 478, 14 |
| pärast § 29 | 16 | GUE/NGL | | + | muudetud suuliselt |
| § 30 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| § 31 | 26 | PSE | | - | |
| § 36 | 28 | PSE | | + | |
| § 42 | 29 | PSE | | + | |
| pärast § 42 | 34 | IND/DEM | | + | |
| § 44 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 47 | 9 | Verts/ALE | NH | - | 268, 343, 11 |
| pärast kuuendat volitust | 20 | GUE/NGL | | - | |
| Põhjendus A | 1 | Verts/ALE | | - | |
| põhj B | 19 | GUE/NGL | | - | |
| pärast põhj B | 33 | IND/DEM | | - | |
| põhj F | 21 | PSE | | + | |
| põhj G | 17 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 3

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 4

10

GUE/NGL

EH

-

86, 529, 9

§ 11

22

PSE

+

pärast § 11

2

Verts/ALE

osa/NH

1

-

258, 335, 21

2

§ 12

30

PSE

EH

+

332, 271, 21

pärast § 12

15

GUE/NGL

-

§ 15

32

PSE

+

§ 17

§

originaaltekst

eraldi

-

pärast § 18

14

GUE/NGL

-

§ 19

13

GUE/NGL

-

3

Verts/ALE

-

31

PSE

+

pärast § 22

11

GUE/NGL

-

12

GUE/NGL

-

18

GUE/NGL

+

§ 23

4

Verts/ALE

-

23

PSE

EH

-

232, 380, 10

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 24

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 25

24

PSE

+

§ 26

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 27

5

Verts/ALE

+

§ 28

25

PSE

+

§ 29

6

Verts/ALE

NH

-

128, 478, 14

pärast § 29

16

GUE/NGL

+

muudetud suuliselt

§ 30

7

Verts/ALE

+

§ 31

26

PSE

-

§ 36

28

PSE

+

§ 42

29

PSE

+

pärast § 42

34

IND/DEM

+

§ 44

8

Verts/ALE

-

pärast § 47

9

Verts/ALE

NH

-

268, 343, 11

pärast kuuendat volitust

20

GUE/NGL

-

Põhjendus A

1

Verts/ALE

-

põhj B

19

GUE/NGL

-

pärast põhj B

33

IND/DEM

-

põhj F

21

PSE

+

põhj G

17

GUE/NGL

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Muudatusettepanek 27 võeti tagasi.

Taotlused eraldi hääletuseks

Verts/ALE: §-d 3, 23 24 ja 26

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 2, 6 ja 9

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

me 2

1. osa:“nõuab sellega seoses tungivalt ... konstruktiivse hoiaku”

2. osa:“ning hoiduks ... Nethercutti muudatusena”

Mitmesugust

Elmar Brok, raportöör, esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 16 kohta:

29 a. nõuab tungivalt, et osalised kahekordistaksid oma jõupingutusi, et tagada keemiarelvade konventsioonis 2012. aastale määratud keemiarelvade hävitamise lõpptähtajast kinnipidamine, ja nõuab eriti keemiarelvade keelustamise organisatsiooni kontrollisüsteemi tugevdamist ning piisavaid rahalisi vahendeid selle organisatsiooni tööks; tuletab osalistele meelde nende kohustust tagada 2006. aasta lõpul toimuva keemiarelvade konventsiooni kuuenda läbivaatamise konverentsi edukas lõpuleviimine ja kutsub neid üles toetama konventsiooni täitmise kontrollimise protokolli vastuvõtmist;

11.   ELi ja USA Atlandi-ülesed majandussuhted

Raport: Erika MANN (A6-0131/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alapealkiri enne § 1 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 2 | 27 | GUE/NGL | NH | - | 80, 520, 9 |
| § 3 | 28 | GUE/NGL | NH | - | 89, 509, 13 |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 5 | 29 | GUE/NGL | NH | - | 85, 524, 13 |
| § 6 | 30 | GUE/NGL | NH | - | 130, 475, 8 |
| § 7 | 31 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | PSE | EH | - | 305, 305, 14 |
| § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 511, 89, 18 |
| 2 | + | 322, 291, 9 |
| 3 | + | 313, 289, 15 |
| 4 | + | 303, 300, 11 |
| pärast § 7 | 32 | GUE/NGL | NH | - | 81, 499, 46 |
| § 8 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 9 | 21 | PSE | EH | + | 329, 283, 10 |
| § 10 | 33 | GUE/NGL | NH | - | 145, 470, 8 |
| pärast § 13 | 9 | UEN | | + | |
| § 14 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 14 | 10 | PSE | | + | |
| § 22 | 2=
  16= | Verts/ALE,
  PSE | EH | + | 329, 269, 17 |
| § 40, punkt c | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 46 | 3 | Verts/ALE | EH | - | 94, 509, 9 |
| § 47 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| 14 | PSE | | + | |
| § 48 | 5 | Verts/ALE | EH | - | 155, 366, 73 |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 48 - lisa | 1 | PSE | | + | |
| pärast § 48 | 15/rev | PSE | | + | muudetud suuliselt |
| § 52 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| 11 | PSE | | + | |
| § 54 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 56 | 17 | PSE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | | - | |
| § | originaaltekst | | | |
| § 57 | 22 | PSE | | + | |
| § | originaaltekst | eraldi | | |
| § 58 | 19 | PSE | | + | |
| § 64, punkt c | 8 | Verts/ALE | | - | |
| 20 | PSE | | + | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| pärast § 68 | 12 | PSE | | + | |
| pärast § 87 | 13 | PSE | | + | |
| põhj B | 24 | GUE/NGL | | - | |
| põhj C | 25 | GUE/NGL | | - | |
| pärast põhj D | 23 | PSE | | + | |
| põhj J | 26 | GUE/NGL | NH | - | 120, 479, 15 |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 470, 121, 26 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Alapealkiri enne § 1

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 2

27

GUE/NGL

NH

-

80, 520, 9

§ 3

28

GUE/NGL

NH

-

89, 509, 13

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 5

29

GUE/NGL

NH

-

85, 524, 13

§ 6

30

GUE/NGL

NH

-

130, 475, 8

§ 7

31

GUE/NGL

-

18

PSE

EH

-

305, 305, 14

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

511, 89, 18

2

+

322, 291, 9

3

+

313, 289, 15

4

+

303, 300, 11

pärast § 7

32

GUE/NGL

NH

-

81, 499, 46

§ 8

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 9

21

PSE

EH

+

329, 283, 10

§ 10

33

GUE/NGL

NH

-

145, 470, 8

pärast § 13

9

UEN

+

§ 14

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 14

10

PSE

+

§ 22

2=

16=

Verts/ALE,

PSE

EH

+

329, 269, 17

§ 40, punkt c

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 46

3

Verts/ALE

EH

-

94, 509, 9

§ 47

4

Verts/ALE

-

14

PSE

+

§ 48

5

Verts/ALE

EH

-

155, 366, 73

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 48 - lisa

1

PSE

+

pärast § 48

15/rev

PSE

+

muudetud suuliselt

§ 52

6

Verts/ALE

-

11

PSE

+

§ 54

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 56

17

PSE

+

7

Verts/ALE

-

§

originaaltekst

§ 57

22

PSE

+

§

originaaltekst

eraldi

§ 58

19

PSE

+

§ 64, punkt c

8

Verts/ALE

-

20

PSE

+

§

originaaltekst

osa

pärast § 68

12

PSE

+

pärast § 87

13

PSE

+

põhj B

24

GUE/NGL

-

põhj C

25

GUE/NGL

-

pärast põhj D

23

PSE

+

põhj J

26

GUE/NGL

NH

-

120, 479, 15

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

470, 121, 26

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

§ 8

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “ja kolmanda põlvkonna kokkulepe konkurentsiõiguse kohaldamise kohta”

2. osa: need sõnad

§ 7

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “tõketevaba”, “2015. aastaks” ja “kusjuures finantsteenuste ja kapitaliturgude osas seatakse varasemaks tähtajaks 2010. aasta”

2. osa:“tõketevaba”

3. osa:“2015. aastaks”

4. osa:“kusjuures finantsteenuste ja kapitaliturgude osas seatakse varasemaks tähtajaks 2010. aasta”

Verts/ALE

§ 14

1. osa:“rõhutab, et nii ... arvesse arengumõõdet”

2. osa:“et sillutada teed ... 2006. aastal”

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE alapealkiri enne § 1, §-d 40 c, 48 d ja 54

Verts/ALE: §-d 3, 48 d, 54, 57 ja põhj J

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PSE: § 7 ja lõpphääletus

GUE/NGL: me-d 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33 ja lõpphääletus

Mitmesugust

Erika Mann esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 15/rev kohta:

48 a. rõhutab vajadust ELi ja USA tihedama teaduskoostöö järele biokütuste alal ja soovitab võimalikult kiiresti ellu viia ELi ja USA ühise biokütuste tööprogrammi algatuse, milles keskendutakse eriti teise põlvkonna bioetanoolile ja biodiislile;

12.   Euroala laienemine

Raport: Werner LANGEN (A6-0191/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| § | originaaltekst | NH | + | 507, 45, 61 |
| § 4 | 6 | Verts/ALE | NH | - | 93, 490, 27 |
| 13 | PSE | | + | |
| § | originaaltekst | | | |
| pärast § 4 | § | - | NH | + | 580, 20, 15


  suuline muudatusettepanek |
| § 5 | 14 | PSE | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| § 7 | 7 | Verts/ALE | NH | + | 569, 25, 27 |
| § 9 | § | originaaltekst | NH | + | 562, 12, 39 |
| § 12 | § | originaaltekst | NH | + | 562, 25, 31 |
| pärast § 13 | 8 | Verts/ALE | osa/NH | | |
| 1 | - | 88, 510, 25 |
| 2 | - | 232, 375, 15 |
| pärast § 16 | 1 | ALDE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2 | ALDE | NH | + | 311, 231, 75 |
| 3 | ALDE | EH | + | 434, 116, 53 |
| 4 | PPE-DE | | + | |
| § 22 | 15 | PSE | | + | lisana |
| pärast § 22 | 16 | PSE | NH | + | 389, 189, 36 |
| § 23 | 17 | PSE | | + | lisana |
| pärast § 24 | 18 | PSE | | + | |
| põhj C | 10 | PSE | | + | muudetud suuliselt |
| põhj D | 9 | IND/DEM | NH | - | 106, 461, 43 |
| põhj F | 11 | PSE | | + | |
| pärast põhj G | 12 | PSE | NH | + | 381, 193, 36 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 510, 40, 66 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

5

Verts/ALE

-

§

originaaltekst

NH

+

507, 45, 61

§ 4

6

Verts/ALE

NH

-

93, 490, 27

13

PSE

+

§

originaaltekst

pärast § 4

§

-

NH

+

580, 20, 15

suuline muudatusettepanek

§ 5

14

PSE

osa

1

-

2

+

§ 7

7

Verts/ALE

NH

+

569, 25, 27

§ 9

§

originaaltekst

NH

+

562, 12, 39

§ 12

§

originaaltekst

NH

+

562, 25, 31

pärast § 13

8

Verts/ALE

osa/NH

1

-

88, 510, 25

2

-

232, 375, 15

pärast § 16

1

ALDE

osa

1

+

2

+

2

ALDE

NH

+

311, 231, 75

3

ALDE

EH

+

434, 116, 53

4

PPE-DE

+

§ 22

15

PSE

+

lisana

pärast § 22

16

PSE

NH

+

389, 189, 36

§ 23

17

PSE

+

lisana

pärast § 24

18

PSE

+

põhj C

10

PSE

+

muudetud suuliselt

põhj D

9

IND/DEM

NH

-

106, 461, 43

põhj F

11

PSE

+

pärast põhj G

12

PSE

NH

+

381, 193, 36

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

510, 40, 66

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: me 9

Verts/ALE: me-d 2 ja 6

PPE-DE: §-d 1, 9, 12, me-d 7 ja 8, suuline muudatusettepanek ja lõpphääletus

PSE: me-d 2, 12 ja 16

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE, GUE/NGL

me 8

1. osa:“juhib tähelepanu sellele ...inflatsioonimääradele piiratud”

2. osa:“juhib tähelepanu sellele, et põhjendamatud ... järelejõudmise protsessi;‭

GUE/NGL

me 1

1. osa:“tervitab Sloveeniat euroala uue liikmena”

2. osa:“ja on arvamusel ... majandusele tervikuna”

PPE-DE

me 14

1. osa:“usub, et euroala pikaajalist ... töökohtade loomist”

2. osa:“rõhutab, et euroala ... tugevdamiseks euroalal”

Mitmesugust

Margarita Starkevičiūtė esitas suulise muudatusettepaneku lisada lõige 4 a (uus):

4 a. juhib tähelepanu, et komisjon avaldaks iga hindamise läbiviimise korral oma uurimistulemused nende riikide kohta, keda ei loeta veel olevat valmis euroalaga ühinemiseks, ning edastaks need Euroopa Parlamendile, et tagada EL tasemel otsustusprotsessi läbipaistvuse ning vastutavuse kõrge tase;

Ieke van den Burg esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 10 kohta:

C. arvestades, et euroala laienemine on liikmesriikide poliitiline ja majanduslik kohustus olenemata sellest, kas nad kuuluvad euroalasse või mitte;

Fraktsiooni PPE-DE ettepanekul hääletati muudatusettepanekut 15 kui lisa §-le 22 ja muudatusettepanekut 17 kui lisa §-le 23.

13.   Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007)

Raport: Louis GRECH (A6-0188/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | § | originaaltekst | osa/ NH | | |
| 1 | + | 548, 10, 16 |
| 2 | + | 441, 117, 29 |
| 3 | + | 511, 56, 9 |
| § 23 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 319, 237, 23 |
| § 26 | 3 | PSE | | + | |
| pärast § 26 | 4 | PSE | | + | |
| pärast § 28 | 7 | Verts/ALE | EH | + | 347, 213, 25 |
| § 30 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 32 | 2/rev | PSE | NH | + | 341, 234, 11 |
| § 35 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| § 38 | 5 | PSE | NH | + | 531, 48, 9 |
| 9 | PPE-DE | EH | - | 264, 283, 28 |
| § | originaaltekst | | | |
| § 44 | 10 | PPE-DE | | - | |
| § 46 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 49 | 1 ÜME | PSE, ALDE, Verts/ALE | EH | + | 316, 246, 20 |
| § 54 | 6 | PSE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 476, 65, 37 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 4

§

originaaltekst

osa/ NH

1

+

548, 10, 16

2

+

441, 117, 29

3

+

511, 56, 9

§ 23

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

319, 237, 23

§ 26

3

PSE

+

pärast § 26

4

PSE

+

pärast § 28

7

Verts/ALE

EH

+

347, 213, 25

§ 30

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 32

2/rev

PSE

NH

+

341, 234, 11

§ 35

8

Verts/ALE

-

§ 38

5

PSE

NH

+

531, 48, 9

9

PPE-DE

EH

-

264, 283, 28

§

originaaltekst

§ 44

10

PPE-DE

-

§ 46

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 49

1 ÜME

PSE, ALDE, Verts/ALE

EH

+

316, 246, 20

§ 54

6

PSE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

476, 65, 37

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: me 2, § 4

PSE: me 2/rev ja 5 ning lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: § 30

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 4

1. osa:“märgib, et esialgse ... seotud kuludeks”

2. osa:“50 000 000 EUR ... väljaostmiseks”

3. osa: “25 000 000 EUR ... laienemisega seotud kulutusi”

§ 23

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “ja nende assistentidele”

2. osa: need sõnad

§ 46

1. osa: tekst v.a. sõnaosa “töö” (sõnas “töökeelte”)

2. osa: need sõnad

14.   Kaubanduspoliitika kujundamine selliselt, et maksimeerida kaubanduse panust vaesusevastasesse võitlusesse

Raport: Helmuth MARKOV (A6-0179/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| § 6 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 10 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 19 | 1/rev | UEN | | + | |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| § 23 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 36 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 44 | § | originaaltekst | NH | - | 245, 298, 11 |
| § 45 | 2 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 47 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 63 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhj B | 6 | PPE-DE | NH | - | 227, 321, 7 |
| põhj C | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| pärast põhj C | 7 | PPE-DE | | - | |
| põhj D | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj J | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| põhj M | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| põhj Q | § | originaaltekst | NH | + | 320, 70, 167 |
| põhj T | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| põhj U | § | originaaltekst | osa | | |
| 1/EH | + | 327, 205, 14 |
| 2 | + | |
| põhj X | 3 | PPE-DE | | + | |
| põhj Z | § | originaaltekst | NH | + | 319, 223, 16 |
| põhj DD | 4 | PPE-DE | | + | |
| pärast põhj DD | 8 | PPE-DE | NH | - | 216, 318, 22 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 4

5

PPE-DE

+

§ 6

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 10

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 19

1/rev

UEN

+

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

3

-

§ 23

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 36

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 44

§

originaaltekst

NH

-

245, 298, 11

§ 45

2

Verts/ALE

osa

1

+

2

-

§ 47

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 63

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhj B

6

PPE-DE

NH

-

227, 321, 7

põhj C

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

pärast põhj C

7

PPE-DE

-

põhj D

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj J

§

originaaltekst

eraldi

-

põhj M

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

põhj Q

§

originaaltekst

NH

+

320, 70, 167

põhj T

§

originaaltekst

eraldi

-

põhj U

§

originaaltekst

osa

1/EH

+

327, 205, 14

2

+

põhj X

3

PPE-DE

+

põhj Z

§

originaaltekst

NH

+

319, 223, 16

põhj DD

4

PPE-DE

+

pärast põhj DD

8

PPE-DE

NH

-

216, 318, 22

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: põhj Q ja Z, § 44, me-d 6 ja 8

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: põhj D, J ja T, §-d 10, 47 ja 63

PSE põhj Z

GUE/NGL: põhj Z

Taotlused osade kaupa hääletuseks

ALDE

me 2

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “sealhulgas võimalus keelduda nende kasutuselevõtmisest”

2. osa: need sõnad

GUE/NGL

§ 23

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “ja finantsturgude ärakasutamisel”

2. osa: need sõnad

PPE-DE

põhj C

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “ning arvestades, et need arvud on viimase paari aasta jooksul suurenenud,”

2. osa: need sõnad

põhj M

1. osa:“arvestades, et Euroopa ... ekspordikvoodid jne);”

2. osa:“arvestades, et üldine tollitõkete ... mahajäämusega arengus”

põhj U

1. osa:“arvestades, et vastavalt Maailmapanga... 272 miljardit USD”

2. osa:“arvestades, et ulatuslik ... väga vajalikud”

§ 6

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “põhjalikku poliitikamuutust nii tööstusriikides kui arengumaades, et kõrvaldada vaesuse tekkepõhjusi õiglaste kaubanduseeskirjade abil, ning et”

2. osa: need sõnad

§ 20

1. osa: kogu tekst, v.a sõna “katastroofilisi” ja sõnad “turu liiga kiire ja vägivaldse avamisega”

2. osa:“katastroofilisi”

3. osa:“turu liiga kiire ja vägivaldse avamisega”

§ 36

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “kahetseb aga asjaolu, et see varem kokkulepitud abi on nüüd muudetud sõltuvaks abisaajate täiendavatest kaubanduslikest järeleandmistest;”

2. osa: need sõnad

15.   Energiatõhusus (Roheline raamat)

Raport: Alejo VIDAL-QUADRAS (A6-0160/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kogu tekst - hääletus plokkide kaupa | 1-18 | PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | | + | |
| § 11 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 16 | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 279, 223, 11 |
| § 18 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 22 | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 260, 246, 5 |
| § 28 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 44 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 87 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

kogu tekst - hääletus plokkide kaupa

1-18

PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

+

§ 11

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 16

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

279, 223, 11

§ 18

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 22

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

260, 246, 5

§ 28

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 44

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 87

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 18

1. osa: kogu tekst, v.a sõna “kohustuslikel”

2. osa: see sõna

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: §-d 11, 16, 22, 44 ja 87

GUE/NGL: § 28

16.   Romi naiste olukord Euroopa Liidus

Raport: Lívia JÁRÓKA (A6-0148/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 5 | 2 ÜME | ALDE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 7 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| Põhjendus A | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 412, 21, 48 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

1

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 5

2 ÜME

ALDE

tagasi

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 7

§

originaaltekst

eraldi

+

Põhjendus A

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

412, 21, 48

Fraktsioon ALDE võttis tagasi oma muudatusettepaneku 2.

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE, IND/DEM

§ 2

1. osa: kogu tekst, v. a sõnad “vaatleksid kõrgeima prioriteedina meetmeid naiste soojätkamis- ja seksuaaltervise paremaks kaitsmiseks”

2. osa:“vaatleksid kõrgeima prioriteedina meetmeid naiste tervise paremaks kaitsmiseks”

3. osa:“soojätkamis- ja seksuaal”

PPE-DE, ALDE

põhj A

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “- eelkõige 1. mail 2004. aastal ühinenud uutes liikmesriikides”

2. osa: need sõnad

§ 5

1. osa: kogu tekst, v. a sõnad “perede ja”

2. osa: need sõnad

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: §-d 5 ja 7

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Mitmesugust

Lívia Járóka esitas suulise muudatusettepaneku lõike 1 kohta:

1. tervitab ettepanekut luua Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut ja nõuab tungivalt, et instituut keskenduks mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste, sealhulgas romi naiste, olukorrale;

17.   Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis *

Raport: Véronique DE KEYSER (A6-0159/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 4 | UEN | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast § 4 | 6 | Verts/ALE | | tagasi | |
| pärast § 11 | 9 | Verts/ALE | | tagasi | |
| 10 | Verts/ALE | EH | + | 254, 208, 12 |
| § 14 | § | originaaltekst | NH | + | 411, 42, 11 |
| § 15 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 16 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 17 | § | originaaltekst | NH | + | 379, 46, 32 |
| pärast § 17 | 8 | Verts/ALE | | tagasi | |
| § 18 | § | originaaltekst | NH | + | 371, 67, 23 |
| pärast § 18 | 7 | Verts/ALE | | tagasi | |
| § 19 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 20 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23 | 1 | PPE-DE | EH | + | 242, 187, 8 |
| § 25 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 28 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 31 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 32 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 33 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 43 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 44 | 5ÜME | UEN | | - | |
| § 45 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 47 | 2 | PPE-DE | EH | + | 239, 191, 9 |
| põhj F | 3 | UEN | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj K | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 315, 23, 67 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 2

4

UEN

-

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast § 4

6

Verts/ALE

tagasi

pärast § 11

9

Verts/ALE

tagasi

10

Verts/ALE

EH

+

254, 208, 12

§ 14

§

originaaltekst

NH

+

411, 42, 11

§ 15

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 16

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 17

§

originaaltekst

NH

+

379, 46, 32

pärast § 17

8

Verts/ALE

tagasi

§ 18

§

originaaltekst

NH

+

371, 67, 23

pärast § 18

7

Verts/ALE

tagasi

§ 19

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 20

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23

1

PPE-DE

EH

+

242, 187, 8

§ 25

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 28

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 31

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 32

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 33

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 34

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 43

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 44

5ÜME

UEN

-

§ 45

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 47

2

PPE-DE

EH

+

239, 191, 9

põhj F

3

UEN

-

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj K

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

315, 23, 67

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PSE: lõpphääletus

GUE/NGL: §-d 14, 17 ja 18

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: § 2, põhj F ja K

GUE/NGL: §-d 15, 16, 19 et 20

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

§ 25

1. osa:“tervitab komisjoni ... ametite juhtideks”

2. osa:“ja nõuab kiiresti ...ametite juhtideks;”

§ 28

1. osa:“juhib tähelepanu ... isegi tapetakse;”

2. osa:“tuletab meelde, et ... ootuste suhtes;”

§ 31

1. osa:“toetab kõiki soovitusi ... poliitikavaldkondadesse”

2. osa:“ja viiksid ... kiiresti ellu;”

§ 32

1. osa:“võtab teadmiseks, et vaatamata ... soovituste tegemine”

2. osa:“ning nõuab seetõttu ... rakendamise kohta;”

§ 33

1. osa: kogu tekst, v.a sõna “võrdse”

2. osa: see sõna

§ 34

1. osa: kogu tekst, v.a sõna “võrdne”

2. osa: see sõna

§ 43

1. osa:“rõhutab, et riikide ... 2000. aasta resolutsiooni”

2. osa:“ning et sellest teavitataks igal aastal Euroopa Parlamenti;”

§ 45

1. osa:“rõhutab vajadust ... väärkohtlemise ohtu”

2. osa:“ning alustada ... vägistamise järel”

18.   Nõelatorkest põhjustatud vigastuste tagajärjel vere kaudu levivad nakkused

Raport: Stephen HUGHES (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus) (A6-0137/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 4 | 8 ÜME | PPE-DE | | - | |
| lisa 3.2 | 1/rev | PPE-DE | | - | |
| lisa 5.1 - sissejuhatus | 2/rev | PPE-DE | EH | - | 340, 52, 5 |
| lisa 5.1 - art 2 | 4/revÜME | PPE-DE | | - | |
| lisa 5.1 - art 15 § 1 | 3/revÜME | PPE-DE | | - | |
| lisa 5.1 - art 15 § 2 a | 5/rev | PPE-DE | EH | - | 337, 53, 7 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 4

8 ÜME

PPE-DE

-

lisa 3.2

1/rev

PPE-DE

-

lisa 5.1 - sissejuhatus

2/rev

PPE-DE

EH

-

340, 52, 5

lisa 5.1 - art 2

4/revÜME

PPE-DE

-

lisa 5.1 - art 15 § 1

3/revÜME

PPE-DE

-

lisa 5.1 - art 15 § 2 a

5/rev

PPE-DE

EH

-

337, 53, 7

Ülejäänud hääletused lükati edasi vastavalt kodukorra artikli 170 lõikele 4.

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Schröderi raport A6-0151/2006

resolutsioon

Poolt: 574

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada-Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko-Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco-Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits-Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen-Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann-Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo-Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak-Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin-Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels-Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň-Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual-Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký-Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj-Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola-Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne-Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani-Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik-Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos-Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle-Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul-Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab-Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg-Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna-Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland-Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová-Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin-Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett-Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford-Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes-Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec-Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen-Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez-Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi-Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann-Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma-Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk-La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański-Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin-Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda-Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 9

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

Erapooletuid: 20

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez-Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Hennicot-Schoepgesi raport A6-0168/2006

muudatusettepanek 15/1

Poolt: 571

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada-Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko-Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco-Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits-Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann-Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož-Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin-Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc-Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini-Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul-Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos-Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich-Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder-Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk-Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam-Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure-Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat-McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer-Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos-Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz-Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer-Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen-Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà-Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová-Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin-Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa-Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi-Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes-Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill-Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon-Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns-Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne-Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy-Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka-Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat-Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella-Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček-Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström-Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand-Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk-La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz-Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin-Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir-Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 35

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski-Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Hennicot-Schoepgesi raport A6-0168/2006

muudatusettepanek 15/2

Poolt: 299

ALDE: Guardans Cambó, Harkin, Morillon, Prodi, Samuelsen, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges-Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak-Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel-Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley-Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok-Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou-Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover-Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo-Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote-Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual-Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký-Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek-Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne-Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell-Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry-Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker-Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder-Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy-Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber-Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Masip Hidalgo, Szejna, Tzampazi, Weber Henri-Xenogiannakopoulou

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk-La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański-Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Vastu: 298

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada-Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou-Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer-Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer-Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis-Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, De Veyrac, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 17

ALDE: Cocilovo, Lambsdorff, Susta

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Matsouka

4.   Hennicot-Schoepgesi raport A6-0168/2006

muudatusettepanek 33

Poolt: 577

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 32

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: McCarthy, Titley

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Hennicot-Schoepgesi raport A6-0168/2006

komisjoni ettepanek

Poolt: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 62

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Carlotti, Cashman, Cottigny, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Podkański

Verts/ALE: Bennahmias

Erapooletuid: 21

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Peillon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Musumeci, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  De Keyser, Hutchinson

6.   Hennicot-Schoepgesi raport A6-0168/2006

resolutsioon

Poolt: 538

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 56

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Cottigny, Désir, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Bennahmias

Erapooletuid: 23

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, in 't Veld, Newton Dunn

GUE/NGL: Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Hutchinson, De Keyser

7.   Ühisresolutsioon B6-0301/2006 - Palestiina

lõige 9

Poolt: 326

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Purvis, Saïfi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 247

ALDE: Geremek, Lehideux, Newton Dunn, Szent-Iványi

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Piskorski, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Casaca, Ilves, Mann Erika, Siwiec

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Erapooletuid: 43

ALDE: Alvaro, Prodi

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coveney, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Hänsch

Verts/ALE: Harms

8.   Broki raport A6-0173/2006

muudatusettepanek 2/1

Poolt: 258

ALDE: Lynne, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac, Sonik, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 335

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Piskorski, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 21

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Broki raport A6-0173/2006

muudatusettepanek 6

Poolt: 128

ALDE: Losco, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Busquin, Carlotti, Christensen, Corbey, Cottigny, Désir, Dobolyi, Douay, Ettl, Fruteau, Golik, Gomes, Gröner, Haug, Hazan, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Matsouka, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Scheele, Skinner, Szejna, Tzampazi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 478

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 14

ALDE: Lynne, Samuelsen

IND/DEM: Rogalski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Bourzai, Castex, Lienemann, Napoletano, Peillon, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Kristensen

10.   Broki raport A6-0173/2006

muudatusettepanek 9

Poolt: 268

ALDE: Degutis, Karim, Lynne, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 343

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves, Pahor

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 11

ALDE: Ek, Ludford

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Buzek, Wijkman

PSE: Hänsch

UEN: Berlato, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 27

Poolt: 80

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman, Zappalà

PSE: De Keyser, Hutchinson, Segelström

Verts/ALE: Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 520

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 9

IND/DEM: Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Castex, Chiesa, Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Hääletuse parandused

Vastu:
  Wijkman

12.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 28

Poolt: 89

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Patriciello

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Leinen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 509

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 29

Poolt: 85

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 524

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 13

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 30

Poolt: 130

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Marques, Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Mastenbroek, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Skinner, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 475

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Tzampazi

15.   Manni raport A6-0131/2006

lõige 7/1

Poolt: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele, Svensson, Verges, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Vastu: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Fajmon, Iturgaiz Angulo

PSE: Kósáné Kovács, Morgan

UEN: Aylward, Crowley, Janowski, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 18

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Svensson

Erapooletuid:
  Smith

16.   Manni raport A6-0131/2006

lõige 7/2

Poolt: 322

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Paleckis, Panzeri, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Vastu: 291

ALDE: Beaupuy, Cavada, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 9

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

17.   Manni raport A6-0131/2006

lõige 7/3

Poolt: 313

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Medina Ortega, Thomsen, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Vastu: 289

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Garriga Polledo, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

18.   Manni raport A6-0131/2006

lõige 7/4

Poolt: 303

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Vastu: 300

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 11

ALDE: Savi

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

PSE: Thomsen

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

19.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 32

Poolt: 81

ALDE: in 't Veld, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Karas, Saïfi, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Muscat, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Vastu: 499

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Erapooletuid: 46

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hääletuse parandused

Vastu:
  Othmar Karas, Alexander Lambsdorff

20.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 33

Poolt: 145

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Járóka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 470

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Turmes

Erapooletuid: 8

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Erapooletuid:
  Wijkman

21.   Manni raport A6-0131/2006

muudatusettepanek 26

Poolt: 120

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hutchinson, Kinnock, Kristensen, Laignel, Le Foll, Mastenbroek, Napoletano, Peillon, Pinior, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 479

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Tomczak

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Romagnoli

PSE: Falbr, Fava, Gottardi, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Marie-Noëlle Lienemann

22.   Manni raport A6-0131/2006

resolutsioon

Poolt: 470

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 121

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 26

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Busquin, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Guy-Quint, Haug, Kinnock, Leichtfried, Napoletano, Pinior, Prets

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Moscovici

23.   Langeni raport A6-0191/2006

lõige 1

Poolt: 507

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulasn Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Isler Béguin, Lipietz

Vastu: 45

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Erapooletuid: 61

ALDE: Cappato

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi

UEN: Bielan, Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 6

Poolt: 93

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Bonsignore, Busuttil, Casa, Ebner, Landsbergis, Pleštinská, Saïfi

PSE: Grabowska, Öger, Paleckis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 490

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 27

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Langeni raport A6-0191/2006

suuline muudatusettepanek

Poolt: 580

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 20

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Fajmon, Harbour, Hybášková

PSE: Siwiec

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

26.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 7

Poolt: 569

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Tomczak

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 25

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Hänsch

UEN: Kamiński, Krasts, Libicki

Erapooletuid: 27

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

27.   Langeni raport A6-0191/2006

lõige 9

Poolt: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 12

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Erapooletuid: 39

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter

28.   Langeni raport A6-0191/2006

lõige 12

Poolt: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 25

GUE/NGL: Gabriele

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Mote, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Saïfi

Erapooletuid: 31

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

29.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 8/1

Poolt: 88

ALDE: Toia, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco

PPE-DE: Albertini, Bonsignore, del Castillo Vera, Florenz, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Járóka, Landsbergis, Lewandowski, Montoro Romero, Musotto, Roithová, Schwab, Varvitsiotis

PSE: Hughes, Scheele, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 25

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Gyürk, Kamall, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Hääletuse parandused

Vastu:
  Lívia Járóka

30.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 8/2

Poolt: 232

ALDE: Kułakowski

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Landsbergis, Pleštinská

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 375

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Berman, Grech, Hänsch, Kinnock, Muscat

UEN: Camre, Krasts

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PSE: Berès, Castex, Hazan

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 2

Poolt: 311

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Kozlík

PPE-DE: Andrikienė, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Handzlik, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Mayor Oreja, Ouzký, Pīks, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 231

ALDE: Hennis-Plasschaert

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Batzeli, Hänsch, Jöns, Rocard

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms

Erapooletuid: 75

ALDE: Cocilovo, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Callanan, Duka-Zólyomi, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Kamall, Olajos, Őry, Ribeiro e Castro, Schöpflin

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bösch, Cashman, Ferreira Anne, Grech, Groote, Hamon, Hazan, Hedh, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Muscat, Peillon

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger, Smith

Hääletuse parandused

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld

32.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 16

Poolt: 389

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klaß, Koch, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Olajos, Őry, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 189

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch, Hamon

UEN: Kamiński

Erapooletuid: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

PSE: Peillon

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld

33.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 9

Poolt: 106

ALDE: in 't Veld, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Liese, Surján

PSE: Falbr, Fava, Grabowska, Hedh, Hegyi, Herczog

UEN: Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 461

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Kusstatscher, Lagendijk, Rühle

Erapooletuid: 43

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Martin David

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Harms, Hassi, Joan i Marí

Hääletuse parandused

Poolt:
  Paul Marie Coûteaux

Vastu:
  Grabowska

34.   Langeni raport A6-0191/2006

muudatusettepanek 12

Poolt: 381

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Fatuzzo, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Mauro, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 193

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch

Erapooletuid: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Callanan, Fajmon, Kamall, Lamassoure, Siekierski

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld

35.   Langeni raport A6-0191/2006

resolutsioon

Poolt: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 40

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ehler, de Grandes Pascual, Hoppenstedt, Lechner, Stauner

PSE: Hänsch, Lienemann

Erapooletuid: 66

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gurmai

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

36.   Grechi raport A6-0188/2006

lõige 4/1

Poolt: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 10

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Fajmon, Hökmark, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Evans Robert

Erapooletuid: 16

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Hökmark

37.   Grechi raport A6-0188/2006

lõige 4/2

Poolt: 441

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, Catania, Henin, Markov, Maštálka, Musacchio, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 117

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Savi, Schuth, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Gabriele, Krarup, Liotard, Meijer, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Kirkhope, Maat, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stubb, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berman, Corbey, Evans Robert, Falbr, Mastenbroek

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Hudghton

Erapooletuid: 29

ALDE: Gentvilas, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Meyer Pleite, Rizzo, Triantaphyllides, Uca

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: McGuinness

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Wijkman

38.   Grechi raport A6-0188/2006

lõige 4/3

Poolt: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 56

GUE/NGL: de Brún, Gabriele, Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Portas, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 9

GUE/NGL: Flasarová, Pflüger, Rizzo

IND/DEM: Karatzaferis, Pęk

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk

PPE-DE: Queiró

Hääletuse parandused

Vastu:
  Paul Marie Coûteaux

39.   Grechi raport A6-0188/2006

muudatusettepanek 2/rev

Poolt: 341

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Sturdy, Tannock

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 234

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Vincenzi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Pęk, Tomczak

NI: Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Grechi raport A6-0188/2006

muudatusettepanek 5

Poolt: 531

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 48

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Lulling, Nicholson, Parish, Purvis, Spautz, Sturdy, Tannock

Erapooletuid: 9

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Pęk

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Rivera, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

41.   Grechi raport A6-0188/2006

resolutsioon

Poolt: 476

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 65

GUE/NGL: Liotard, Meijer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deß, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fatuzzo, Gahler, Gewalt, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Koch, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Tannock

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 37

ALDE: Alvaro, in 't Veld

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

PPE-DE: Coelho, Gomolka, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

42.   Markovi raport A6-0179/2006

lõige 44

Poolt: 245

ALDE: Cocilovo, Costa, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Wieland

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 298

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 11

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

PPE-DE: Thyssen

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Auken

43.   Markovi raport A6-0179/2006

muudatusettepanek 6

Poolt: 227

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Hegyi, Paleckis, Titley

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Vastu: 321

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Konrad, Korhola, Vatanen

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Gary Titley

44.   Markovi raport A6-0179/2006

põhjendus Q

Poolt: 320

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Papadimoulis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Batzeli, Beglitis, Castex, Kinnock, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 70

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: De Keyser, Hänsch, Kuc, Martínez Martínez

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 167

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Coûteaux, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Markovi raport A6-0179/2006

põhjendus Z

Poolt: 319

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Berger, Busquin, Gröner, Hedh, Hedkvist Petersen, McCarthy

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 223

ALDE: De Sarnez, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  De Sarnez

Vastu:
  Hedkvist Petersen, Hedh

46.   Markovi raport A6-0179/2006

muudatusettepanek 8

Poolt: 216

ALDE: Losco

IND/DEM: Krupa

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Grabowska, Hedkvist Petersen, dos Santos

UEN: Aylward, Camre, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Vastu: 318

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 22

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Booth, Goudin, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Callanan, Wijkman

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Grabowska, Hedkvist Petersen

47.   Járóka raport A6-0148/2006

resolutsioon

Poolt: 412

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 21

ALDE: Mohácsi

IND/DEM: Booth, Goudin, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Mölzer, Mote, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Konrad

UEN: La Russa, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Erapooletuid: 48

ALDE: Manders

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Lang, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gräßle, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Lulling, Mitchell, Parish, Radwan, Ribeiro e Castro, Škottová, Sommer, Sonik, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zaleski

UEN: Didžiokas, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Esteves

48.   De Keyseri raport A6-0159/2006

lõige 14

Poolt: 411

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Vastu: 42

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 11

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Lulling

Verts/ALE: van Buitenen

49.   De Keyseri raport A6-0159/2006

lõige 17

Poolt: 379

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Vastu: 46

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 32

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Harbour, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Vlasák

PSE: Hedkvist Petersen

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

50.   De Keyseri raport A6-0159/2006

lõige 18

Poolt: 371

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Vastu: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Giertych, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Maat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 23

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Claeys, Dillen, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Hääletuse parandused

Vastu:
  Cederschiöld

Erapooletuid:
  Malcolm Harbour

51.   De Keyseri raport A6-0159/2006

resolutsioon

Poolt: 315

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lehne, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Podestà, Pomés Ruiz, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Wieland, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leinen, McAvan, Maňka, Mann Erika, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Vastu: 23

GUE/NGL: Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Mitchell, Pleštinská, Surján, Zaleski

PSE: Cercas

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Bushill-Matthews, Casini, Cederschiöld, Chichester, Dover, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gomolka, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Koch, Liese, Lulling, Maat, Martens, Nicholson, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Sturdy, Tannock, Ulmer, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Pleštinská

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0229

Statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0112) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0112) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0089/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0089/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0177/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0177/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0032

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2186/93 (2) on kehtestatud ühine ühtlustatud määratluste, registritesse kantavate andmete, reguleerimisala ja ajakohastamismenetlusega raamistik statistika eesmärgil ettevõtlusregistrite loomiseks. Et jätkata ettevõtlusregistrite arendamist ühtlustatud raamistikus, tuleb vastu võtta uus määrus. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2186/93 (2) on kehtestatud ühine ühtlustatud määratluste, registritesse kantavate andmete, reguleerimisala ja ajakohastamismenetlusega raamistik statistika eesmärgil ettevõtlusregistrite loomiseks. Et jätkata ettevõtlusregistrite arendamist ühtlustatud raamistikus, tuleb vastu võtta uus määrus.

| (2) | Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (3) on esitatud kasutatavate statistiliste üksuste määratlused. Siseturg on tekitanud vajaduse täiustada statistika võrreldavust, et see vastaks ühenduse nõuetele. Selleks tuleb vastu võtta ettevõtete ja muude asjakohaste statistiliste üksuste ühised määratlused ja kirjeldused. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (3) on esitatud kasutatavate statistiliste üksuste määratlused. Siseturg on tekitanud vajaduse täiustada statistika võrreldavust, et see vastaks ühenduse nõuetele. Selleks tuleb vastu võtta ettevõtete ja muude asjakohaste statistiliste üksuste ühised määratlused ja kirjeldused.

| (3) | Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta (4) ja nõukogu 19. mai 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta (5) on kehtestatud ühine raamistik ühenduse ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja jõudlust käsitleva ühenduse statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Statistika eesmärgil koostatud ettevõtlusregistrid moodustavad selle ühise raamistiku põhiosa ning nende abil on võimalik korraldada ja koordineerida statistilisi vaatlusi, sest need annavad ühtlustatud valimialuse. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta (4) ja nõukogu 19. mai 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta (5) on kehtestatud ühine raamistik ühenduse ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja jõudlust käsitleva ühenduse statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. Statistika eesmärgil koostatud ettevõtlusregistrid moodustavad selle ühise raamistiku põhiosa ning nende abil on võimalik korraldada ja koordineerida statistilisi vaatlusi, sest need annavad ühtlustatud valimialuse.

| (4) | Ettevõtlusregistrid on vahendiks vastuoluliste nõuete rahuldamiseks - ühelt poolt anda ettevõtete kohta rohkem teavet ja teiselt poolt kergendada nende halduskoormat - eelkõige kasutades haldusja kohtutoimikutes olemasolevat teavet, eriti komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (6) määratletud mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtlusregistrid on vahendiks vastuoluliste nõuete rahuldamiseks - ühelt poolt anda ettevõtete kohta rohkem teavet ja teiselt poolt kergendada nende halduskoormat - eelkõige kasutades haldusja kohtutoimikutes olemasolevat teavet, eriti komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (6) määratletud mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul.

| (5) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (7) loodi ühenduse statistika programmi loomise raamistik ja statistika konfidentsiaalsust puudutav ühtne raamistik. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (7) loodi ühenduse statistika programmi loomise raamistik ja statistika konfidentsiaalsust puudutav ühtne raamistik.

| (6) | Ühenduse statistikaprogrammi andmete töötlemist käsitlevad spetsiifilised reeglid ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (8). |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse statistikaprogrammi andmete töötlemist käsitlevad spetsiifilised reeglid ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (8).

| (7) | Statistilisel eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid on samuti põhiline ettevõtete demograafiat kajastavate andmete allikas, sest need võimaldavad jälgida ettevõtete asutamist ja sulgemist ning struktuurimuudatusi majanduse koondumisel või hajumisel, mida põhjustavad ettevõtete ühinemised, ülevõtmised, jagunemised ja ümberkujundamised. |
| --- | --- |

(7)

Statistilisel eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrid on samuti põhiline ettevõtete demograafiat kajastavate andmete allikas, sest need võimaldavad jälgida ettevõtete asutamist ja sulgemist ning struktuurimuudatusi majanduse koondumisel või hajumisel, mida põhjustavad ettevõtete ühinemised, ülevõtmised, jagunemised ja ümberkujundamised.

| (8) | Ettevõtlusregistrid annavad vajalikku alusteavet suure poliitilise huvi rahuldamiseks maaelu arengu vastu nii põllumajanduse kui ka üha arvukamate põllumajanduse ja muude tegevusalade kombinatsioonide kohta, mida tootepõhine põllumajandusstatistika ei kajasta. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtlusregistrid annavad vajalikku alusteavet suure poliitilise huvi rahuldamiseks maaelu arengu vastu nii põllumajanduse kui ka üha arvukamate põllumajanduse ja muude tegevusalade kombinatsioonide kohta, mida tootepõhine põllumajandusstatistika ei kajasta.

| (9) | Riigi osalusega äriühingute olulist osa liikmesriikide rahvamajanduses on tunnustatud. Komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiiv 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta (9) käsitleb teatud liiki riigi osalusega äriühinguid. Seepärast tuleks riigi osalusega üksused ettevõtlusregistrites kindlaks määrata; seda saab teha institutsiooniliste sektorite järgi liigitamise teel. |
| --- | --- |

(9)

Riigi osalusega äriühingute olulist osa liikmesriikide rahvamajanduses on tunnustatud. Komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiiv 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta (9) käsitleb teatud liiki riigi osalusega äriühinguid. Seepärast tuleks riigi osalusega üksused ettevõtlusregistrites kindlaks määrata; seda saab teha institutsiooniliste sektorite järgi liigitamise teel.

| (10) | Teave juriidiliste üksuste vaheliste kontrollsuhete kohta on vajalik ettevõtete gruppide määratlemiseks, ettevõtete tuvastamisel, suurte ja komplekssete üksuste profileerimisel ja majanduse kontsentratsiooni taseme uurimisel. Teave ettevõtete gruppide kohta tõstab ettevõtlusregistrite kvaliteeti ning vähendab konfidentsiaalsete andmete avaldamise riski. Teatud finantsandmed on tihti suurema informatiivse väärtusega ettevõtete grupi või grupiosa tasandil kui ettevõtte tasandil ning need võivad olla kättesaadavad ainult ettevõtete grupi või grupiosa tasandil. Ettevõtete gruppide registreerimine võimaldab vajaduse korral vaadelda otseselt ettevõtete gruppe nende liikmeteks olevate ettevõtete asemel, mis võib märkimisväärselt vähendada andmete esitamisega kaasnevat koormust. Ettevõtete gruppide registreerimiseks tuleb ettevõtlusregistreid täiendavalt ühtlustada. |
| --- | --- |

(10)

Teave juriidiliste üksuste vaheliste kontrollsuhete kohta on vajalik ettevõtete gruppide määratlemiseks, ettevõtete tuvastamisel, suurte ja komplekssete üksuste profileerimisel ja majanduse kontsentratsiooni taseme uurimisel. Teave ettevõtete gruppide kohta tõstab ettevõtlusregistrite kvaliteeti ning vähendab konfidentsiaalsete andmete avaldamise riski. Teatud finantsandmed on tihti suurema informatiivse väärtusega ettevõtete grupi või grupiosa tasandil kui ettevõtte tasandil ning need võivad olla kättesaadavad ainult ettevõtete grupi või grupiosa tasandil. Ettevõtete gruppide registreerimine võimaldab vajaduse korral vaadelda otseselt ettevõtete gruppe nende liikmeteks olevate ettevõtete asemel, mis võib märkimisväärselt vähendada andmete esitamisega kaasnevat koormust. Ettevõtete gruppide registreerimiseks tuleb ettevõtlusregistreid täiendavalt ühtlustada.

| (11) | Üha suurenev majanduse üleilmastumine seab uued ülesanded praegusele erinevate statistiliste andmete kogumisele. Rahvusvaheliste ettevõtete gruppide andmete registreerimisel muutuvad ettevõtlusregistrid peamiseks vahendiks, mis aitab täiustada üleilmastumisega seotud statistikat: rahvusvaheline kauba- ja teenustevahetus; maksebilanss, otsesed välisinvesteeringud, välisfiliaalid, teadusuuringud, arendustegevus ja innovatsioon ning rahvusvaheline tööjõuturg. Enamus sellest statistikast hõlmab kogu majandust ning sellest tulenevalt peavad ettevõtlusregistrid hõlmama kõiki majandusharusid. |
| --- | --- |

(11)

Üha suurenev majanduse üleilmastumine seab uued ülesanded praegusele erinevate statistiliste andmete kogumisele. Rahvusvaheliste ettevõtete gruppide andmete registreerimisel muutuvad ettevõtlusregistrid peamiseks vahendiks, mis aitab täiustada üleilmastumisega seotud statistikat: rahvusvaheline kauba- ja teenustevahetus; maksebilanss, otsesed välisinvesteeringud, välisfiliaalid, teadusuuringud, arendustegevus ja innovatsioon ning rahvusvaheline tööjõuturg. Enamus sellest statistikast hõlmab kogu majandust ning sellest tulenevalt peavad ettevõtlusregistrid hõlmama kõiki majandusharusid.

| (12) | Vastavalt artikli 3 lõikele 2 nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta) (10) ei tohi siseriiklikud eeskirjad statistilise konfidentsiaalsuse kohta takistada ühenduse asutusele (Eurostat) konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist, kui ühenduse statistikat käsitleva ühenduse õigusaktiga nähakse ette selliste andmete edastamine. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt artikli 3 lõikele 2 nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta) (10) ei tohi siseriiklikud eeskirjad statistilise konfidentsiaalsuse kohta takistada ühenduse asutusele (Eurostat) konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist, kui ühenduse statistikat käsitleva ühenduse õigusaktiga nähakse ette selliste andmete edastamine.

| (13) | Et tagada käesoleva määrusega sätestatud kohustuste täitmine, on võimalik, et liikmesriikides andmete kogumise eest vastutavatel riiklikel institutsioonidel on vaja juurdepääsu haldusasutuste andmeallikatele, nagu maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste, keskpankade ja teiste avalik-õiguslike institutsioonide registritele ning muudele andmebaasidele, mis sisaldavad välistehingute või -positsioonide andmeid, kui need andmed on vajalikud ühenduse statistika koostamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Et tagada käesoleva määrusega sätestatud kohustuste täitmine, on võimalik, et liikmesriikides andmete kogumise eest vastutavatel riiklikel institutsioonidel on vaja juurdepääsu haldusasutuste andmeallikatele, nagu maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste, keskpankade ja teiste avalik-õiguslike institutsioonide registritele ning muudele andmebaasidele, mis sisaldavad välistehingute või -positsioonide andmeid, kui need andmed on vajalikud ühenduse statistika koostamiseks.

| (14) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 184/2005 (ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta) (11) loodi ühtne raamistik asjakohase ühenduse statistika koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 184/2005 (ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta) (11) loodi ühtne raamistik asjakohase ühenduse statistika koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks.

| (15) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (12) |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (12)

| (16) | Seepärast tuleb määrus (EMÜ) nr 2186/93 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleb määrus (EMÜ) nr 2186/93 kehtetuks tunnistada.

| (17) | Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (13) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (13) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Selle määrusega kehtestatakse ühenduses statistiliste ettevõtlusregistrite ühine raamistik.

Liikmesriigid moodustavad statistika eesmärgil ühe või mitu ühtlustatud registrit, mida kasutatakse statistiliste vaatluste ettevalmistamisel ja koordineerimisel ning teabeallikana ettevõtete ja nende demograafia statistilisel analüüsimisel, haldusandmete koondamisel ning statistiliste üksuste kindlakstegemisel ja koostamisel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | juriidiline üksus, ettevõte, kohalik üksus ja ettevõtete grupp (kontsern) - mõisted on määratletud määruse (EMÜ) nr 696/93 lisas; |
| --- | --- |

a)

juriidiline üksus, ettevõte, kohalik üksus ja ettevõtete grupp (kontsern) - mõisted on määratletud määruse (EMÜ) nr 696/93 lisas;

| b) | liikmesriikide ametiasutused - mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 2; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide ametiasutused - mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 2;

| c) | statistilised eesmärgid - mõiste on määratletud määruse (EMÜ) nr 1588/90 artikli 2 lõikes 4; |
| --- | --- |

c)

statistilised eesmärgid - mõiste on määratletud määruse (EMÜ) nr 1588/90 artikli 2 lõikes 4;

| d) | rahvusvaheline ettevõtete grupp - ettevõtete grupp, mille liikmetest vähemalt kaks ettevõtet või juriidilist üksust asuvad erinevates riikides; |
| --- | --- |

d)

rahvusvaheline ettevõtete grupp - ettevõtete grupp, mille liikmetest vähemalt kaks ettevõtet või juriidilist üksust asuvad erinevates riikides;

| e) | ettevõtete grupi residentne osa - rahvusvahelise ettevõtete grupi osa, kuhu kuuluvad ühe riigi residentidest ettevõtted ja juriidilised üksused; see võib koosneda ka ainult ühest üksusest, kui teised grupi üksused on mitteresidendid. Ettevõte võib moodustada rahvusvahelise grupi residentse osa või olla osa sellest. |
| --- | --- |

e)

ettevõtete grupi residentne osa - rahvusvahelise ettevõtete grupi osa, kuhu kuuluvad ühe riigi residentidest ettevõtted ja juriidilised üksused; see võib koosneda ka ainult ühest üksusest, kui teised grupi üksused on mitteresidendid. Ettevõte võib moodustada rahvusvahelise grupi residentse osa või olla osa sellest.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Vastavalt artiklis 2 esitatud määratlustele ja käesolevas artiklis kindlaksmääratud piirangutele kantakse registrisse:

| a) | kõik majandustegevusega tegelevad ettevõtted, kes osalevad sisemajanduse kogutoodangu (SKT) loomises ning nende kohalikud üksused; |
| --- | --- |

a)

kõik majandustegevusega tegelevad ettevõtted, kes osalevad sisemajanduse kogutoodangu (SKT) loomises ning nende kohalikud üksused;

| b) | juriidilised üksused, millest need ettevõtted koosnevad; |
| --- | --- |

b)

juriidilised üksused, millest need ettevõtted koosnevad;

| c) | ettevõtete gruppide residentsed osad ja rahvusvahelied ettevõtete grupid; ja |
| --- | --- |

c)

ettevõtete gruppide residentsed osad ja rahvusvahelied ettevõtete grupid; ja

| d) | residendist ettevõtete grupid. |
| --- | --- |

d)

residendist ettevõtete grupid.

2.   Lõikes 1 toodud nõuet ei kohaldata siiski kodumajapidamiste suhtes, kui nad toodavad kaupa ja teenuseid oma tarbeks või kui nad annavad üürile neile endale kuuluvat kinnisvara.

3.   Kohalikke üksusi, mis ei ole eraldi juriidilised isikud (filiaalid), mis sõltuvad välisriigi ettevõtetest ning mida klassifitseeritakse kvaasiettevõteteks vastavalt nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) (14) asutatud 1995. aasta Euroopa arvepidamise süsteemile ja ÜRO 1993. aasta rahvamajanduse arvepidamise süsteemile, käsitletakse ettevõtlusregistrite tähenduses ettevõtetena.

4.   Ettevõtete gruppi võib jälgida juriidiliste üksuste vaheliste kontrollsuhete kaudu. Ettevõtete gruppide piiritlemiseks kasutatakse kontrolli määratlust, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 2223/96 lisa A punktis 2.26.

5.   Käesolevat määrust kohaldatakse ainult üksuste suhtes, mis tegelevad täielikult või osaliselt majandustegevusega. Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja teenuste pakkumises. Turuväliseid teenuseid, millega osaletakse sisemajanduse kogutoodangu loomisel, samuti otsest ja kaudset osalust tegutsevates juriidilistes üksustes loetakse ettevõtlusregistrite mõistes majandustegevuseks. Majanduslikult passiivsed juriidilised üksused moodustavad ettevõtte osa ainult koos majanduslikult aktiivsete juriidiliste üksustega.

6.   Vähem kui poole tööga hõivatud isikuga ettevõtete ja ühes riigis asuvate ettevõtete gruppide, millel ei ole liikmesriikide seisukohast statistilist väärtust, registritesse lisamine, samuti põllumajandusstatistikas käsitletud vastavate üksuste määratlemine otsustatakse vastavalt artikli 16 lõikes 2 sätestatud korrale.

Artikkel 4

Andmeallikad

1.   Artiklis 6 nimetatud kvaliteeditingimusi täites võivad liikmesriigid käesoleva määruse kohaselt nõutavat teavet koguda kõikidest nende poolt sobivaks peetavatest allikatest. Liikmesriikide ametiasutustel on õigus oma pädevusala piires koguda haldus- ja kohtutoimikutes sisalduvat teavet käesolevas määruses käsitletud statistilistel eesmärkidel.

2.   Kui nõutavaid andmeid ei saa koguda mõistlike kuludega, võivad liikmesriigi ametiasutused kasutada statistilisi hindamismeetodeid, järgides täpsuse ja kvaliteedinõudeid.

Artikkel 5

Registrisse kantavad andmed

Registrisse kantud üksusi tähistatakse identifitseerimisnumbri ja lisas kindlaks määratud kirjeldavate andmetega.

Kirjeldavate andmete loetelu ajakohastatakse ning loetelus esitatavad andmed ja järjepidevuse tagamise kord määratakse kindlaks artikli 16 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 6

Kvaliteedistandardid ja -aruanded

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada ettevõtlusregistrite kvaliteet.

2.   Liikmesriigid esitavad nõudmise korral komisjonile (Eurostatile) aruande ettevõtlusregistrite kvaliteedi kohta (edaspidi “kvaliteediaruanne”).

3.   Ühised kvaliteedistandardid ning kvaliteediaruannete sisu ja esitamise ajad määratakse vastavalt artikli 16 lõikes 2 esitatud korrale ning võttes arvesse aruannete koostamise kuludega seonduvat.

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostati) peamistest metodoloogilistest või muudest muudatustest, mis võivad ettevõtlusregistrite kvaliteeti mõjutada, niipea kui need teatavaks saavad ja mitte hiljem kui kuus kuud pärast nende muudatuste jõustumist.

5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise aruande, uurides eriti, kuivõrd kulukas on see statistikaasutustele, kui suur koormus andmeesitajatele ja milline on saadav kasu.

Artikkel 7

Soovituslik juhend

Komisjon avaldab soovitusliku juhendi ettevõtlusregistrite kohta. Juhendit ajakohastatakse tihedas koostöös liikmesriikidega.

Artikkel 8

Tähtajad ja perioodilisus

1.   Registrisse tehtud ja registrist kustutatavaid kandeid ajakohastatakse vähemalt kord aastas.

2.   Ajakohastamise sagedus sõltub üksuse liigist, konkreetsetest andmetest, üksuse suurusest ja ajakohastamiseks üldjuhul kasutatavast allikast.

3.   Ajakohastamise eeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 sätestatud korrale.

4.   Igal aastal teevad liikmesriigid registrist koopia aastalõpu seisuga ning seda koopiat säilitatakse analüüsimiseks vähemalt 30 aastat.

Artikkel 9

Aruannete edastamine

1.   Liikmesriigid korraldavad registrite statistilisi analüüse ja edastavad komisjonile (Eurostatile) tulemused komisjoni kehtestatud vormis ja korras vastavalt artikli 16 lõikele 2.

2.   Liikmesriigid edastavad nõudmise korral komisjonile (Eurostatile) mis tahes asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta liikmesriikides.

Artikkel 10

Konfidentsiaalsete andmete vahetamine liikmesriikide vahel

Konfidentsiaalsete andmete vahetamine võib toimuda eranditult statistilistel eesmärkidel erinevate liikmesriikide asjakohaste ametiasutuste vahel ja vastavalt siseriiklikule õigusele, kui andmete vahetus on mõeldud rahvusvahelisi ettevõtete gruppe käsitleva teabe kvaliteedi tagamiseks Euroopa Liidus. Andmete vahetamisel võivad vastavalt siseriiklikule õigusele osaleda riikide keskpangad.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsete andmete vahetamine komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel

1.   Liikmesriikide ametiasutused saadavad komisjonile (Eurostatile) andmeid üksikute rahvusvaheliste ettevõtete gruppide ja nende liikmete kohta lisas kindlaksmääratud kujul, andmaks eranditult statistilistel eesmärkidel teavet rahvusvaheliste gruppide kohta Euroopa Liidus.

2.   Et tagada eranditult statistilistel eesmärkidel esitatavate andmete ühetaoline registreerimine, edastab komisjon (Eurostat) liikmesriigi asjaomastele ametiasutustele andmed rahvusvahelise ettevõtete grupi, kaasa arvatud selle osade kohta, kui vähemalt üks selle grupi juriidiline üksus asub selle liikmesriigi territooriumil.

3.   Et tagada käesoleva artikli kohaselt edastatavate andmete kasutamine eranditult statistilistel eesmärkidel, võetakse üksikute andmete komisjonile (Eurostatile) edastamise ja liikmesriikide asjaomastele ametiasutustele rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta andmete edastamise eesmärk, ulatus, vorm, turvalisus-ja konfidentsiaalsusmeetmed ja kord vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 sätestatud korrale.

Artikkel 12

Konfidentsiaalsete andmete vahetamine komisjoni (Eurostat) ja keskpankade vahel

1.   Käesoleva määruse kohaselt võib konfidentsiaalsete andmete vahetamine eranditult statistilistel eesmärkidel toimuda komisjoni (Eurostat) ja riikide keskpankade vahel ning komisjoni (Eurostat) ja Euroopa Keskpanga vahel, kui vahetuse eesmärk on tagada rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutava teabe kvaliteet Euroopa Liidus ja kui asjaomased liikmesriikide ametiasutused on selleks selgesõnaliselt loa andnud.

2.   Et tagada käesoleva artikli kohaselt edastatavate andmete kasutamine eranditult statistilistel eesmärkidel, võetakse rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete riikide keskpankadele ja Euroopa Keskpangale edastamise eesmärk, ulatus, vorm, turvalisus- ja konfidentsiaalsusmeetmed ja kord vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus ja identifitseeritavate andmete kättesaadavus

1.   Kui komisjon (Eurostat), liikmesriikide ametiasutused, riikide keskpangad ja Euroopa Keskpank saavad vastavalt artiklitele 10,11 ja 12 konfidentsiaalseid andmeid, kasutavad nad vastavat teavet konfidentsiaalselt kooskõlas määrusega (EÜ) nr 322/97.

2.   Käesoleva määruse tähenduses ja piiramata määruse (EÜ) nr 322/97 artiklit 14, võib igasugune konfidentsiaalsete andmete edastamine liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni (Eurostat) vahel toimuda ulatuses, mis on vajalik ühenduse teatud statistika koostamiseks. Muuks andmete edastamiseks peab olema andmed kogunud liikmesriigi ametiasutuse selgesõnaline luba.

Artikkel 14

Üleminekuaeg ja erandid

Kui ettevõtlusregistreid on vaja suurel määral ümber korraldada, võib komisjon teha erandi ja kehtestada liikmesriigi taotlusel üleminekuaja, mis lõppeb 31. detsembril 2008.

Põllumajanduse, metsamajanduse ja kalanduse, avaliku halduse ja kaitse ning kohustusliku sotsiaalkindlustuse puhul, samuti ettevõtete gruppe iseloomustavate täiendavate näitajate osas võib komisjon liikmesriikide palvel lubada erandite tegemist kuni viie aasta pikkuseks üleminekuajaks.

Artikkel 15

Rakendusmeetmed

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 kehtestatud korrale. Kõnealuste meetmetega hõlmatakse:

| a) | kõige väiksemate ettevõtete ja ühes riigis asuvate ettevõtete gruppide registritesse kandmine, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 6; |
| --- | --- |

a)

kõige väiksemate ettevõtete ja ühes riigis asuvate ettevõtete gruppide registritesse kandmine, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 6;

| b) | registrite statistilise analüüsi tulemusena kvaliteediaruannete ja informatsiooni edastamine, nagu on sätestatud artiklites 6 ja 9; |
| --- | --- |

b)

registrite statistilise analüüsi tulemusena kvaliteediaruannete ja informatsiooni edastamine, nagu on sätestatud artiklites 6 ja 9;

| c) | registrite ajakohastamise eeskirjad, nagu on sätestatud artikli 8 lõikes 3; |
| --- | --- |

c)

registrite ajakohastamise eeskirjad, nagu on sätestatud artikli 8 lõikes 3;

| d) | üksikute rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete edastamine komisjoni (Eurostati) ja Euroopa Keskpanga vahel, nagu on sätestatud artiklis 11; |
| --- | --- |

d)

üksikute rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete edastamine komisjoni (Eurostati) ja Euroopa Keskpanga vahel, nagu on sätestatud artiklis 11;

| e) | rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete edastamine komisjoni (Eurostat) ja keskpankade vahel, nagu on sätestatud artiklis 12; ja |
| --- | --- |

e)

rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutavate andmete edastamine komisjoni (Eurostat) ja keskpankade vahel, nagu on sätestatud artiklis 12; ja

| f) | lisas toodud registrite andmete, nende määratluste ja järjepidevuse tagamise eeskirjade ajakohastamine, nagu on sätestatud artiklis 5, võttes arvesse põhimõtteid, et saadav kasu peab ületama ajakohastamise kulusid ja et liikmesriikide või ettevõtete täiendavate vahendite vajadus jääb mõistlikkuse piiridesse. |
| --- | --- |

f)

lisas toodud registrite andmete, nende määratluste ja järjepidevuse tagamise eeskirjade ajakohastamine, nagu on sätestatud artiklis 5, võttes arvesse põhimõtteid, et saadav kasu peab ületama ajakohastamise kulusid ja et liikmesriikide või ettevõtete täiendavate vahendite vajadus jääb mõistlikkuse piiridesse.

Artikkel 16

Komitee

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 2186/93 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT L 196, 5.8.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

3

(4)  EÜT L 14, 17.1.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

4

(5)  EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1158/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 1).

5

(6)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

6

(7)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

7

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

8

(9)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/81/EÜ (ELT L 312, 29.11.2005, lk 47).

9

(10)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

10

(11)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 23. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 602/2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10).

11

(12)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

12

(13)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

13

(14)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).

14

LISA

Ettevõtlusregistrid peavad iga üksuse kohta sisaldama järgmist teavet. Teavet ei pea iga üksuse kohta eraldi talletama, kui seda on võimalik tuletada teis(t)est üksus(t)est.

Tähistamata näitajate talletamine on kohustuslik. Märkega “seotud tingimustega” tähistatud näitajate talletamine on kohustuslik eeldusel, et nad on kättesaadavad. Märkega “vabatahtlik” tähistatud näitajate talletamine on soovituslik.

| 1. JURIIDILINE ÜKSUS |
| --- |
| IDENTIFITSEERIMISANDMED | 1.1 | | Registreerimisnumber |
| 1.2a | | Nimi |
| 1.2b | | Võimalikult täpne aadress (kaasa arvatud postiindeks) |
| 1.2c | Vabatahtlik | Telefoni- ja faksinumber, elektronpostiaadress, andmed, mis võimaldavad andmete elektroonilist kogumist |
| 1.3 | | Käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, selle puudumisel mõni muu haldusandmekogudes kasutusel olev registreerimisnumber |
| DEMOGRAAFILISED ANDMED | 1.4 | | Juriidilise isiku asutamiskuupäev või füüsilisest isikust ettevõtja registrisse kandmise kuupäev |
| 1.5 | | Kuupäev, millest alates juriidiline üksus ei ole enam ettevõtte osa (nagu on kindlaks määratud punktis 3.3) |
| MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERIMISANDMED | 1.6 | | Õiguslik vorm |
| SEOSED TEISTE REGISTRITEGA | | | Viited seonduvatele registritele, milles juriidiline üksus on registreeritud ja mis sisaldavad statistika eesmärgil kasutatavat teavet |
| 1.7a | | Viited määruse (EÜ) nr 638/2004 (1) kohaselt moodustatud ühendusesisesele ettevõtjate registrile ja tolliandmetele või ühenduseväliste ettevõtjate registrile |
| 1.7b | Vabatahtlik | Viide bilansiandmetele (üksuste puhul, kes peavad raamatupidamisaruandeid avaldama) ja maksebilansi registrile või välismaiste otseinvesteeringute registrile ning põllumajanduslike majapidamiste registrile |

1. JURIIDILINE ÜKSUS

IDENTIFITSEERIMISANDMED

1.1

Registreerimisnumber

1.2a

Nimi

1.2b

Võimalikult täpne aadress (kaasa arvatud postiindeks)

1.2c

Vabatahtlik

Telefoni- ja faksinumber, elektronpostiaadress, andmed, mis võimaldavad andmete elektroonilist kogumist

1.3

Käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, selle puudumisel mõni muu haldusandmekogudes kasutusel olev registreerimisnumber

DEMOGRAAFILISED ANDMED

1.4

Juriidilise isiku asutamiskuupäev või füüsilisest isikust ettevõtja registrisse kandmise kuupäev

1.5

Kuupäev, millest alates juriidiline üksus ei ole enam ettevõtte osa (nagu on kindlaks määratud punktis 3.3)

MAJANDUSLIKUD/ STRATIFITSEERIMISANDMED

1.6

Õiguslik vorm

SEOSED TEISTE REGISTRITEGA

Viited seonduvatele registritele, milles juriidiline üksus on registreeritud ja mis sisaldavad statistika eesmärgil kasutatavat teavet

1.7a

Viited määruse (EÜ) nr 638/2004 (1) kohaselt moodustatud ühendusesisesele ettevõtjate registrile ja tolliandmetele või ühenduseväliste ettevõtjate registrile

1.7b

Vabatahtlik

Viide bilansiandmetele (üksuste puhul, kes peavad raamatupidamisaruandeid avaldama) ja maksebilansi registrile või välismaiste otseinvesteeringute registrile ning põllumajanduslike majapidamiste registrile

Täiendavad andmed juriidiliste üksuste kohta, mis on ettevõtete gruppi kuuluvate ettevõtete osad:

| SEOS ETTEVÕTETE GRUPIGA | 1.8 | | Residendist ettevõtete grupi/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa (4.1), millesse ettevõte kuulub, registreerimisnumber |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.9 | | Residendist ettevõtete grupiga/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osaga ühinemise kuupäev |
| 1.10 | | Residendist ettevõtete grupist/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentsest osast eraldumise kuupäev |
| ÜKSUSTE KONTROLL | | | Residendi kontrollsuhteid võib registrisse kanda alaneva (1.11a) või üleneva (1.11b) meetodi kohaselt. Iga üksuse kohta kantakse registrisse ainult esimene otsese või kaudse kontrolli tase (kogu kontrolliahela saab nende ühendamisel) |
| 1.11a | | Juriidilise üksuse poolt kontrollitava residendist juriidilis( t)e üksus(t)e registreerimisnumber/numbrid |
| 1.11b | | Juriidilist üksust kontrolliva residendist juriidilise üksuse registreerimisnumber |
| 1.12a | | Juriidilise üksuse poolt kontrollitava(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e registreerijariik/riigid ja registreerimisnumber/-numbrid või nimi/nimed ja address(id) |
| 1.12b | Seotud tingimustega | Juriidilise üksuse poolt kontrollitava(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e käibemaksukohustuslaseregistreerimisnumber/-numbrid |
| 1.13a | | Juriidilist üksust kontrolliva mitteresidendist juriidilise üksuse registreerijariik ja registreerimisnumber või nimi ja aadress |
| 1.13b | Seotud tingimustega | Juriidilist üksust kontrolliva mitteresidendist juriidilise üksuse käibemaksukohustuslase registreerimisnumber |
| ÜKSUSTE OMANDIÕIGUS | | Seotud tingimustega | Andmed residendi omandiõiguse kohta võib registrisse kanda alaneva (1.14a) või üleneva (1.14b) meetodi kohaselt.
  Teabe registrisse kandmine ja kasutatav aktsiakapitali osaluskünnis oleneb selle teabe olemasolust haldusallikates. Soovitatav künnis on vähemalt 10% otsesest omandist. |
| 1.14a | Seotud tingimustega Juriidilise üksuse omandis oleva(te) residendist juriidilis( t)e üksus(t)e | a) | registreerimisnumber/-numbrid ja |

SEOS ETTEVÕTETE GRUPIGA

1.8

Residendist ettevõtete grupi/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa (4.1), millesse ettevõte kuulub, registreerimisnumber

1.9

Residendist ettevõtete grupiga/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osaga ühinemise kuupäev

1.10

Residendist ettevõtete grupist/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentsest osast eraldumise kuupäev

ÜKSUSTE KONTROLL

Residendi kontrollsuhteid võib registrisse kanda alaneva (1.11a) või üleneva (1.11b) meetodi kohaselt. Iga üksuse kohta kantakse registrisse ainult esimene otsese või kaudse kontrolli tase (kogu kontrolliahela saab nende ühendamisel)

1.11a

Juriidilise üksuse poolt kontrollitava residendist juriidilis( t)e üksus(t)e registreerimisnumber/numbrid

1.11b

Juriidilist üksust kontrolliva residendist juriidilise üksuse registreerimisnumber

1.12a

Juriidilise üksuse poolt kontrollitava(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e registreerijariik/riigid ja registreerimisnumber/-numbrid või nimi/nimed ja address(id)

1.12b

Seotud tingimustega

Juriidilise üksuse poolt kontrollitava(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e käibemaksukohustuslaseregistreerimisnumber/-numbrid

1.13a

Juriidilist üksust kontrolliva mitteresidendist juriidilise üksuse registreerijariik ja registreerimisnumber või nimi ja aadress

1.13b

Seotud tingimustega

Juriidilist üksust kontrolliva mitteresidendist juriidilise üksuse käibemaksukohustuslase registreerimisnumber

ÜKSUSTE OMANDIÕIGUS

Seotud tingimustega

Andmed residendi omandiõiguse kohta võib registrisse kanda alaneva (1.14a) või üleneva (1.14b) meetodi kohaselt.

Teabe registrisse kandmine ja kasutatav aktsiakapitali osaluskünnis oleneb selle teabe olemasolust haldusallikates. Soovitatav künnis on vähemalt 10% otsesest omandist.

1.14a

Seotud tingimustega Juriidilise üksuse omandis oleva(te) residendist juriidilis( t)e üksus(t)e

a)

registreerimisnumber/-numbrid ja

| b) | omandiosa (%) |
| --- | --- |

b)

omandiosa (%)

1.14b

Seotud tingimustega

Juriidilist üksust omava(te) residendist juriidilis(t)e üksus(t)e

| a) | registreerimisnumber/-numbrid ja |
| --- | --- |

a)

registreerimisnumber/-numbrid ja

| b) | omandiosa (%) |
| --- | --- |

b)

omandiosa (%)

1.15

Seotud tingimustega

Juriidilise üksuse omandis oleva(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e

| a) | registreerijariik/-riigid ja |
| --- | --- |

a)

registreerijariik/-riigid ja

| b) | registreerimisnumber/-numbrid või nimi/nimed, address(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/-numbrid ja |
| --- | --- |

b)

registreerimisnumber/-numbrid või nimi/nimed, address(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/-numbrid ja

| c) | omandiosa (%) |
| --- | --- |

c)

omandiosa (%)

1.16

Seotud tingimustega

Juriidilist üksust omava(te) mitteresidendist juriidilis(t)e üksus(t)e

| a) | registreerijariik/riigid ja |
| --- | --- |

a)

registreerijariik/riigid ja

| b) | registreerimisnumber/numbrid või nimi/nimed, aadress(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/numbrid ja |
| --- | --- |

b)

registreerimisnumber/numbrid või nimi/nimed, aadress(id) ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber/numbrid ja

| c) | omandiosa (%) |
| --- | --- |

c)

omandiosa (%)

2. KOHALIK ÜKSUS

IDENTIFITSEERIMISANDMED

2.1

Registreerimisnumber

2.2a

Nimi

2.2b

Võimalikult täpne aadress (kaasa arvatud postiindeks)

2.2c

Vabatahtlik

Telefoni- ja faksinumber, elektronpostiaadress ja informatsioon, mis võimaldab andmete elektroonilist kogumist

2.3

Kohalikku üksust omava ettevõtte (3.1) registreerimisnumber

DEMOGRAAFILISED ANDMED

2.4

Tegevuse alustamise kuupäev

2.5

Tegevuse lõpliku lõpetamise kuupäev

MAJANDUSLIKUD/STRATIFITSEERIMISANDMED

2.6

Põhitegevusala kood NACE neljanumbrilisel tasemel

2.7

Seotud tingimustega

Kõrvaltegevusalad (nende olemasolul) NACE neljakohalisel tasemel; see punkt puudutab ainult neid kohalikke üksusi, mis on statistiliste vaatluste objektiks

2.8

Vabatahtlik

Üksust omava ettevõtte jaoks abitegevusalaks olev kohaliku üksuse tegevusala (jah/ei)

2.9

Tööga hõivatud isikute arv

2.10a

Töötajate arv

2.10b

Vabatahtlik

Töötajate arv täistööajale taandatuna

2.11

Geograafilise asukoha kood

SEOSED TEISTE REGISTRITEGA

2.12

Seotud tingimustega

Viited seonduvatele registritele, milles kohalik üksus on registreeritud ja mis sisaldavad statistika eesmärgil kasutatavat teavet (kui sellised seonduvad registrid on olemas)

3. ETTEVÕTE

IDENTIFITSEERIMISANDMED

3.1

Registreerimisnumber

3.2a

Nimi

3.2b

Vabatahtlik

Posti-, elektronposti ning veebilehe aadress

3.3

Ettevõtte osadeks oleva(te) juriidilis(t)e üksus(t)e registreerimisnumber/numbrid

DEMOGRAAFILISED ANDMED

3.4

Tegevuse alustamise kuupäev

3.5

Tegevuse lõpliku lõpetamise kuupäev

MAJANDUSLIKUD/STRATIFITSEERIMISANDMED

3.6

Põhitegevusala kood NACE neljanumbrilisel tasemel

3.7

Seotud tingimustega

Kõrvaltegevusalad (nende olemasolul) NACE neljakohalisel tasemel; see punkt puudutab ainult neid ettevõtteid, mis on statistiliste vaatluste objektiks

3.8

Tööga hõivatud isikute arv

3.9a

Töötajate arv

3.9b

Vabatahtlik

Töötajate arv täistööajale taandatuna

3.10a

Müügitulu, välja arvatud punktis 3.10b esitatud müügitulu.

3.10b

Vabatahtlik

Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse, kalanduse ja avaliku halduse ja riigikaitse, kohustusliku sotsiaalkindlustuse, tööga hõivatud isikutega kodumajapidamiste ning eksterritoriaalsete organisatsioonide müügitulu

3.11

Institutsiooniline sektor ja allsektor vastavalt Euroopa arvepidamissüsteemile

Täiendavad andmed ettevõtete gruppi kuuluvate ettevõtete kohta:

| SEOS ETTEVÕTETE GRUPIGA | 3.12 | Residendist ettevõtete grupi/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa (4.1), millesse ettevõte kuulub, registreerimisnumber |
| --- | --- | --- |

SEOS ETTEVÕTETE GRUPIGA

3.12

Residendist ettevõtete grupi/rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa (4.1), millesse ettevõte kuulub, registreerimisnumber

| 4. ETTEVÕTETE GRUPP |
| --- |
| IDENTIFITSEERIMISANDMED | 4.1 | | Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa registreerimisnumber |
| 4.2a | | Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa nimi |
| 4.2b | Vabatahtlik | Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa peakorteri posti-, elektronposti ja veebilehe aadress |
| 4.3 | Osaliselt seotud tingimustega | Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa peaettevõtte registreerimisnumber (sama mis residendist ettevõtete grupi peaettevõttest juriidilise üksuse registreerimisnumber)
  Seotud tingimustega: Kui kontrolliv üksus on füüsiline isik, kes ei ole ettevõtja, oleneb registrisse kandmine selle teabe olemasolust haldusallikates. |
| 4.4 | | Ettevõtete grupi liik:






  1. | residendist ettevõtete grupp; |

4. ETTEVÕTETE GRUPP

IDENTIFITSEERIMISANDMED

4.1

Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa registreerimisnumber

4.2a

Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa nimi

4.2b

Vabatahtlik

Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa peakorteri posti-, elektronposti ja veebilehe aadress

4.3

Osaliselt seotud tingimustega

Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa peaettevõtte registreerimisnumber (sama mis residendist ettevõtete grupi peaettevõttest juriidilise üksuse registreerimisnumber)

Seotud tingimustega: Kui kontrolliv üksus on füüsiline isik, kes ei ole ettevõtja, oleneb registrisse kandmine selle teabe olemasolust haldusallikates.

4.4

Ettevõtete grupi liik:

1.

residendist ettevõtete grupp;

| 2. | residentettevõtte kontrolli all oleva rahvusvahelise ettevõtete grupi residentne osa; |
| --- | --- |

2.

residentettevõtte kontrolli all oleva rahvusvahelise ettevõtete grupi residentne osa;

| 3. | välisriigi kontrolli all oleva rahvusvahelise ettevõtete grupi residentne osa |
| --- | --- |

3.

välisriigi kontrolli all oleva rahvusvahelise ettevõtete grupi residentne osa

DEMOGRAAFILISED ANDMED

4.5

Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa tegevuse alustamise kuupäev

4.6

Residendist ettevõtete grupi/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa tegevuse lõpetamise kuupäev

MAJANDUSLIKUD/STRATIFITSEERIMISANDMED

4.7

Residendist ettevõtete grupi/ettevõtete kohalike üksuste grupi põhitegevusala kood NACE kahenumbrilisel tasemel

4.8

Vabatahtlik

Residendist ettevõtete grupi / rahvusvahelise ettevõtete grupi residentse osa kõrvaltegevusala NACE kahekohalisel tasemel

4.9

Residendist ettevõtete grupis/ rahvusvahelise ettevõtete grupi residentses osas tööga hõivatud isikute arv

4.10

Vabatahtlik

Konsolideeritud müügitulu

Lisaandmed rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta (liigid 2 ja 3 punktis 4.4):

Kuni rahvusvahelisi ettevõtete gruppe puudutava teabe edastamise korra kehtestamiseni vastavalt artiklile 11 on punktide 4.11 ja 4.12a andmete registreerimine vabatahtlik.

| IDENTIFITSEERIMISANDMED | 4.11 | | Globaalse grupi registreerimisnumber |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.12a | | Globaalse grupi nimi |
| 4.12b | Vabatahtlik | Peakontori registreerijariik, posti-, elektronposti- ja veebilehekülje aadress |
| 4.13a | | Globaalse grupi peaettevõtte registreerimisnumber, kui peaettevõte on resident (sama, mis grupi peaettevõttest juriidilise üksuse registreerimisnumber)
  Kui globaalse grupi peaettevõte on mitteresident, selle registreerijariik |
| 4.13b | Vabatahtlik | Globaalse grupi peaettevõtte registreerimisnumber või kui grupi peaettevõte on mitteresident, selle nimi ja aadress |
| MAJANDUSLIKUD/STRATIFITSEERIMISANDMED | 4.14 | Vabatahtlik | Tööga hõivatud isikute üldarv |
| 4.15 | Vabatahtlik | Konsolideeritud müügitulu |
| 4.16 | Vabatahtlik | Üldise otsustuskeskuse riik |
| 4.17 | Vabatahtlik | Ettevõtete või kohalike üksuste asukohariigid |

IDENTIFITSEERIMISANDMED

4.11

Globaalse grupi registreerimisnumber

4.12a

Globaalse grupi nimi

4.12b

Vabatahtlik

Peakontori registreerijariik, posti-, elektronposti- ja veebilehekülje aadress

4.13a

Globaalse grupi peaettevõtte registreerimisnumber, kui peaettevõte on resident (sama, mis grupi peaettevõttest juriidilise üksuse registreerimisnumber)

Kui globaalse grupi peaettevõte on mitteresident, selle registreerijariik

4.13b

Vabatahtlik

Globaalse grupi peaettevõtte registreerimisnumber või kui grupi peaettevõte on mitteresident, selle nimi ja aadress

MAJANDUSLIKUD/STRATIFITSEERIMISANDMED

4.14

Vabatahtlik

Tööga hõivatud isikute üldarv

4.15

Vabatahtlik

Konsolideeritud müügitulu

4.16

Vabatahtlik

Üldise otsustuskeskuse riik

4.17

Vabatahtlik

Ettevõtete või kohalike üksuste asukohariigid

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 1).

P6_TA(2006)0230

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0121) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0121) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, artikli 157 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0098/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, artikli 157 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0098/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0180/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0180/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0050

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156, artikli 157 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| 1) | 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgiks muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks. Ülemkogu rõhutas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) soodsate tingimuste loomise, heade tavade levitamise ja liikmesriikidevahelise suurema ühtluse tagamise olulisust. 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu leppis kokku liidu säästva arengu strateegia osas, et tagada majanduskasvu, sotsiaalse hõlvamise ja keskkonnakaitse koosarenemine. Ettevõtjate tootmismudelitel on säästvas arengus oluline roll. |
| --- | --- |

1)

23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgiks muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks. Ülemkogu rõhutas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) soodsate tingimuste loomise, heade tavade levitamise ja liikmesriikidevahelise suurema ühtluse tagamise olulisust. 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu leppis kokku liidu säästva arengu strateegia osas, et tagada majanduskasvu, sotsiaalse hõlvamise ja keskkonnakaitse koosarenemine. Ettevõtjate tootmismudelitel on säästvas arengus oluline roll.

| (2) | Et aidata kaasa konkurentsivõime ja uuendussuutlikkuse tugevdamisele ühenduses, infoühiskonna arendamisele ja tasakaalustatud majanduskasvul põhinevale säästvale arengule, tuleks luua konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”). |
| --- | --- |

(2)

Et aidata kaasa konkurentsivõime ja uuendussuutlikkuse tugevdamisele ühenduses, infoühiskonna arendamisele ja tasakaalustatud majanduskasvul põhinevale säästvale arengule, tuleks luua konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”).

| (3) | See on kooskõlas kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni 2. veebruari 2005. aasta teatisega “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel, Lissaboni strateegia uus algus”, milles kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada majanduskasv ja konkurentsivõime ning muuta Euroopa investeerimis- ja töökeskkonnana atraktiivsemaks, meenutades, et on vaja soodustada ettevõtlust, kaasata ettevõtete käivitamiseks piisavalt riskikapitali ja säilitada Euroopa tugevat tööstusbaasi, hõlbustades samal ajal uuendustegevust, eelkõige ökouuendusi, info- ja sidetehnoloogia rakendamist ning ressursside säästvat kasutamist. Ehkki konkurentsivõime põhineb suures osas aktiivsetel ettevõtetel, mis tegutsevad avatud ja konkureerivatel turgudel ning mida toetavad sobivad raamtingimused, eelkõige uuendusi soodustav reguleeriv raamistik, on ka ühendusepoolne rahastamine oluline, toetades ja pakkudes täiendava rahastamise võimalust, et lahendada turul esinevaid probleeme. |
| --- | --- |

(3)

See on kooskõlas kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni 2. veebruari 2005. aasta teatisega “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel, Lissaboni strateegia uus algus”, milles kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada majanduskasv ja konkurentsivõime ning muuta Euroopa investeerimis- ja töökeskkonnana atraktiivsemaks, meenutades, et on vaja soodustada ettevõtlust, kaasata ettevõtete käivitamiseks piisavalt riskikapitali ja säilitada Euroopa tugevat tööstusbaasi, hõlbustades samal ajal uuendustegevust, eelkõige ökouuendusi, info- ja sidetehnoloogia rakendamist ning ressursside säästvat kasutamist. Ehkki konkurentsivõime põhineb suures osas aktiivsetel ettevõtetel, mis tegutsevad avatud ja konkureerivatel turgudel ning mida toetavad sobivad raamtingimused, eelkõige uuendusi soodustav reguleeriv raamistik, on ka ühendusepoolne rahastamine oluline, toetades ja pakkudes täiendava rahastamise võimalust, et lahendada turul esinevaid probleeme.

| (4) | Euroopa Ülemkogu poolt Santa Maria de Feiras 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel heaks kiidetud Euroopa väikeettevõtjate hartas (edaspidi “harta”) kirjeldatakse väikeettevõtjaid kui Euroopa majanduse alustala. Väike- ja käsitööndusettevõtjate eripära, vajadusi ja ootusi tuleks riikide ja Euroopa poliitikas tõhusamalt arvesse võtta. VKEde edendamiseks võetavates ühenduse meetmetes, nagu komisjoni 10. novembri 2005. aasta teatis pealkirjaga “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine - kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks”, tuleks arvesse võtta hartas seatud eesmärke ning raamprogrammi tuleks kasutada nende eesmärkide saavutamise vahendina. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu poolt Santa Maria de Feiras 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel heaks kiidetud Euroopa väikeettevõtjate hartas (edaspidi “harta”) kirjeldatakse väikeettevõtjaid kui Euroopa majanduse alustala. Väike- ja käsitööndusettevõtjate eripära, vajadusi ja ootusi tuleks riikide ja Euroopa poliitikas tõhusamalt arvesse võtta. VKEde edendamiseks võetavates ühenduse meetmetes, nagu komisjoni 10. novembri 2005. aasta teatis pealkirjaga “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine - kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks”, tuleks arvesse võtta hartas seatud eesmärke ning raamprogrammi tuleks kasutada nende eesmärkide saavutamise vahendina.

| (5) | Raamprogrammis tuleks eelkõige käsitleda VKEsid, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (4). Programmis tuleks pöörata erilist tähelepanu kiiresti kasvavate ning mikro- ja käsitööndusettevõtjate erijoontele ja -vajadustele ning spetsiifilistele sihtgruppidele, sealhulgas naisettevõtjatele. |
| --- | --- |

(5)

Raamprogrammis tuleks eelkõige käsitleda VKEsid, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (4). Programmis tuleks pöörata erilist tähelepanu kiiresti kasvavate ning mikro- ja käsitööndusettevõtjate erijoontele ja -vajadustele ning spetsiifilistele sihtgruppidele, sealhulgas naisettevõtjatele.

| (6) | Raamprogramm peaks koondama ühenduse erimeetmed ettevõtluse, VKEde, tööstusalase konkurentsivõime, uuendustegevuse, info- ja sidetehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja aruka energeetika valdkonnas, mida on siiani reguleeritud järgmiste õigusaktidega: nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/413/EÜ (Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta otsus nr 1336/97/EÜ (üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta) (7), nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ (ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005)), (8) nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsus 2001/48/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada infoühiskonna keelelist mitmekesisust), (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsus nr 1230/2003/EÜ (millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika - Euroopa” (2003-2006)), (10) et toetada säästvat arengut energeetika valdkonnas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus nr 2256/2003/EÜ (millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2003-2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja infoturvet (MODINIS)). (11) |
| --- | --- |

(6)

Raamprogramm peaks koondama ühenduse erimeetmed ettevõtluse, VKEde, tööstusalase konkurentsivõime, uuendustegevuse, info- ja sidetehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja aruka energeetika valdkonnas, mida on siiani reguleeritud järgmiste õigusaktidega: nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/413/EÜ (Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta otsus nr 1336/97/EÜ (üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta) (7), nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ (ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005)), (8) nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsus 2001/48/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada infoühiskonna keelelist mitmekesisust), (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsus nr 1230/2003/EÜ (millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika - Euroopa” (2003-2006)), (10) et toetada säästvat arengut energeetika valdkonnas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus nr 2256/2003/EÜ (millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2003-2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja infoturvet (MODINIS)). (11)

| (7) | Raamprogrammiga peaks kehtestama ühised eesmärgid, terviklik finantspakett nende eesmärkide saavutamiseks, erinevad rakendusmeetmed, järelevalve ja hindamise kord ning meetmed ühenduse finantshuvide kaitseks. |
| --- | --- |

(7)

Raamprogrammiga peaks kehtestama ühised eesmärgid, terviklik finantspakett nende eesmärkide saavutamiseks, erinevad rakendusmeetmed, järelevalve ja hindamise kord ning meetmed ühenduse finantshuvide kaitseks.

| (8) | Vastavalt komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatisele pealkirjaga “Uuendustegevuse poliitika: liidu lähenemisviisi ajakohastamine Lissaboni strateegia taustal” ja OECD Oslo käsiraamatu valguses hõlmab uuendustegevus toodete ja teenuste valiku ning nendega seotud turgude uuendamist ja laiendamist; uute kujundus-, tootmis-, varustamis- ja levitamismeetodite kehtestamist; juhtimise, töökorralduse ning töötingimuste ja tööjõu oskuste muutmist, samuti hõlmab see tehnoloogilist ja muud uuendustegevust ning organisatsioonilisi uuendusi. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatisele pealkirjaga “Uuendustegevuse poliitika: liidu lähenemisviisi ajakohastamine Lissaboni strateegia taustal” ja OECD Oslo käsiraamatu valguses hõlmab uuendustegevus toodete ja teenuste valiku ning nendega seotud turgude uuendamist ja laiendamist; uute kujundus-, tootmis-, varustamis- ja levitamismeetodite kehtestamist; juhtimise, töökorralduse ning töötingimuste ja tööjõu oskuste muutmist, samuti hõlmab see tehnoloogilist ja muud uuendustegevust ning organisatsioonilisi uuendusi.

| (9) | Raamprogramm ei hõlma vastavalt asutamislepingu artiklile 166 tehtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. See peaks täiendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsusega nr .../2006/EÜ kehtestatud ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013), edaspidi “seitsmes RTD raamprogramm”, käsitledes uuendustegevust, mis hõlmab nii tehnoloogilist kui ka muud uuendustegevust, mis on jõudnud viimasest tutvustamisetapist kaugemale ja on valmis turule viimiseks (uuenduslike lahenduste rakendamise katsetamine turgudel). Peab olema tagatud, et teadusuuringute arendustegevuse ja rakendamise (tehnosiire, kaasa arvatud stardieelne etapp) vahel ei oleks ühtegi rahastamislünka. Seega on teadusuuringute tulemuste ärisse üleviimise rahastamine ülesanne, mis tuleb täita tihedas koostöös seitsmenda RTD raamprogrammi ja muude asjakohaste teadusprogrammidega. |
| --- | --- |

(9)

Raamprogramm ei hõlma vastavalt asutamislepingu artiklile 166 tehtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. See peaks täiendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsusega nr .../2006/EÜ kehtestatud ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013), edaspidi “seitsmes RTD raamprogramm”, käsitledes uuendustegevust, mis hõlmab nii tehnoloogilist kui ka muud uuendustegevust, mis on jõudnud viimasest tutvustamisetapist kaugemale ja on valmis turule viimiseks (uuenduslike lahenduste rakendamise katsetamine turgudel). Peab olema tagatud, et teadusuuringute arendustegevuse ja rakendamise (tehnosiire, kaasa arvatud stardieelne etapp) vahel ei oleks ühtegi rahastamislünka. Seega on teadusuuringute tulemuste ärisse üleviimise rahastamine ülesanne, mis tuleb täita tihedas koostöös seitsmenda RTD raamprogrammi ja muude asjakohaste teadusprogrammidega.

| (10) | Raamprogramm peaks samuti hõlmama uuel ja uuenduslikul viisil kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate turuleviimist. Teatud tingimustel hõlmavad mõlemad programmid, st raamprogramm ja seitsmes RTD raamprogramm tehnoloogilise tutvustamise katseprojekte. See toimub üksnes juhul, kui teatud tehnoloogilisi lahendusi (näiteks info- ja sidetehnoloogia tehnilisi standardeid) tuleb valideerida muus osas juba tutvustatud tehnoloogia turuleviimise etapis. |
| --- | --- |

(10)

Raamprogramm peaks samuti hõlmama uuel ja uuenduslikul viisil kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate turuleviimist. Teatud tingimustel hõlmavad mõlemad programmid, st raamprogramm ja seitsmes RTD raamprogramm tehnoloogilise tutvustamise katseprojekte. See toimub üksnes juhul, kui teatud tehnoloogilisi lahendusi (näiteks info- ja sidetehnoloogia tehnilisi standardeid) tuleb valideerida muus osas juba tutvustatud tehnoloogia turuleviimise etapis.

| (11) | Raamprogramm peaks täiendama struktuurifonde ja muid asjakohaseid ühenduse programme, võttes samas arvesse, et iga vahend peaks toimima oma erimenetluse kohaselt. Seeläbi ei peaks samu abikõlblikke kulusid kahekordselt rahastama. |
| --- | --- |

(11)

Raamprogramm peaks täiendama struktuurifonde ja muid asjakohaseid ühenduse programme, võttes samas arvesse, et iga vahend peaks toimima oma erimenetluse kohaselt. Seeläbi ei peaks samu abikõlblikke kulusid kahekordselt rahastama.

| (12) | Raamprogrammi ühiste eesmärkide saavutamiseks tuleks rakendada eriprogramme “Ettevõtluse ja uuendustegevuse ja programm”, “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm” ja “Arukas energeetika - Euroopa”. |
| --- | --- |

(12)

Raamprogrammi ühiste eesmärkide saavutamiseks tuleks rakendada eriprogramme “Ettevõtluse ja uuendustegevuse ja programm”, “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm” ja “Arukas energeetika - Euroopa”.

| (13) | Kõikide raamprogrammiga hõlmatud programmide ja tegevuste puhul tuleks arvesse võtta läbipaistvuse ja sugudevahelise võrdsete võimaluste põhimõtteid. |
| --- | --- |

(13)

Kõikide raamprogrammiga hõlmatud programmide ja tegevuste puhul tuleks arvesse võtta läbipaistvuse ja sugudevahelise võrdsete võimaluste põhimõtteid.

| (14) | Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu raamprogrammi kehtivuse ajaks finantspakett, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamist juhist eelarvepädevale institutsioonile eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu raamprogrammi kehtivuse ajaks finantspakett, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamist juhist eelarvepädevale institutsioonile eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) punkti 37 tähenduses.

| (15) | Igale eriprogrammi jaoks tuleks koostada konkreetne soovituslik eelarve. |
| --- | --- |

(15)

Igale eriprogrammi jaoks tuleks koostada konkreetne soovituslik eelarve.

| (16) | Tagamaks, et rahastamine on suunatud üksnes turuprobleemide lahendamiseks, ja pidades silmas turumoonutuste vältimist, peaks rahastamine raamprogrammi raames vastama riigiabi käsitlevatele ühenduse eeskirjadele ja sellekohastele õigusaktidele ning kehtivale VKEde ühenduse määratlusele. |
| --- | --- |

(16)

Tagamaks, et rahastamine on suunatud üksnes turuprobleemide lahendamiseks, ja pidades silmas turumoonutuste vältimist, peaks rahastamine raamprogrammi raames vastama riigiabi käsitlevatele ühenduse eeskirjadele ja sellekohastele õigusaktidele ning kehtivale VKEde ühenduse määratlusele.

| (17) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (edaspidi “EMP leping”) ja assotsiatsioonilepingute protokollidega nähakse ette vastavate riikide osalemine ühenduse programmides. Muude kolmandate riikide osalust peaks olema võimalik, kui lepingud ja menetlused seda võimaldavad. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (edaspidi “EMP leping”) ja assotsiatsioonilepingute protokollidega nähakse ette vastavate riikide osalemine ühenduse programmides. Muude kolmandate riikide osalust peaks olema võimalik, kui lepingud ja menetlused seda võimaldavad.

| (18) | Raamprogrammi ja eriprogramme tuleks nende kohandamiseks korrapäraselt kontrollida ja hinnata. Võimalusel tuleks hindamisaruannetes uurida soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist programmi tegevustes. |
| --- | --- |

(18)

Raamprogrammi ja eriprogramme tuleks nende kohandamiseks korrapäraselt kontrollida ja hinnata. Võimalusel tuleks hindamisaruannetes uurida soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist programmi tegevustes.

| (19) | Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (13), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (15). |
| --- | --- |

(19)

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (13), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (15).

| (20) | Tööstus- ja teenindussektoris sõltub ettevõtjate kasv ja konkurentsivõime nende võimest kiiresti kohaneda muutustega, oskusest ära kasutada oma uuenduste potentsiaali ja arendada kõrgekvaliteedilisi tooteid. See väljakutse puudutab iga suurusega ettevõtjaid, eriti aga väiksemaid ettevõtjaid. Seetõttu on asjakohane algatada eriprogramm “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm”. |
| --- | --- |

(20)

Tööstus- ja teenindussektoris sõltub ettevõtjate kasv ja konkurentsivõime nende võimest kiiresti kohaneda muutustega, oskusest ära kasutada oma uuenduste potentsiaali ja arendada kõrgekvaliteedilisi tooteid. See väljakutse puudutab iga suurusega ettevõtjaid, eriti aga väiksemaid ettevõtjaid. Seetõttu on asjakohane algatada eriprogramm “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm”.

| (21) | Ühendus saab olla liikmesriikide jõupingutuste katalüsaatoriks ja koordinaatoriks. Ta võib toetada ja täiendada liikmesriikide saavutusi, eelkõige edendades riiklike ja piirkondlike kogemuste vahetust, määratledes ja levitades häid tavasid ja uuenduslikke ideid ning parandades ettevõtlust ja uuendustegevust toetavate üleeuroopaliste teenuste kättesaadavust, eriti VKEdele. |
| --- | --- |

(21)

Ühendus saab olla liikmesriikide jõupingutuste katalüsaatoriks ja koordinaatoriks. Ta võib toetada ja täiendada liikmesriikide saavutusi, eelkõige edendades riiklike ja piirkondlike kogemuste vahetust, määratledes ja levitades häid tavasid ja uuenduslikke ideid ning parandades ettevõtlust ja uuendustegevust toetavate üleeuroopaliste teenuste kättesaadavust, eriti VKEdele.

| (22) | Komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta teatises pealkirjaga “Tehnoloogiate toetamine säästvaks arenguks: Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogia tegevuskava” kutsutakse ühenduse programme üles toetama keskkonnatehnoloogiate arengut ja rakendamist ning koondama rahastamisvahendeid keskkonnatehnoloogiasse tehtavate investeeringutega seotud riski jagamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta teatises pealkirjaga “Tehnoloogiate toetamine säästvaks arenguks: Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogia tegevuskava” kutsutakse ühenduse programme üles toetama keskkonnatehnoloogiate arengut ja rakendamist ning koondama rahastamisvahendeid keskkonnatehnoloogiasse tehtavate investeeringutega seotud riski jagamiseks.

| (23) | Et toetada uuenduslike toodete ja teenuste Euroopa turu loomist on vaja, et liikmesriigid ja komisjon looksid uuenduslikele toodetele ja teenustele atraktiivsed tingimused, kaasa arvatud ennetava lähenemise kaudu riigihangetele, et aidata luua juhtturge, parandades samal ajal VKEde juurdepääsu ja avalike teenuste kvaliteeti, ning parema reguleerimise ja normide kaudu, mis põhinevad vajaduste varasel etteaimamisel. Komisjon peaks pakkuma juhiseid uuendustesõbralike riigihangete osas. |
| --- | --- |

(23)

Et toetada uuenduslike toodete ja teenuste Euroopa turu loomist on vaja, et liikmesriigid ja komisjon looksid uuenduslikele toodetele ja teenustele atraktiivsed tingimused, kaasa arvatud ennetava lähenemise kaudu riigihangetele, et aidata luua juhtturge, parandades samal ajal VKEde juurdepääsu ja avalike teenuste kvaliteeti, ning parema reguleerimise ja normide kaudu, mis põhinevad vajaduste varasel etteaimamisel. Komisjon peaks pakkuma juhiseid uuendustesõbralike riigihangete osas.

| (24) | Tehnoloogilise uuendustegevuse osas tuleks VKEsid ergutada osalema kõrgtehnoloogia valdkondades nagu kosmos ja turvalisus ning arendama Galileo satelliitpositsioonimissüsteemi pakutavaid rakendusi. |
| --- | --- |

(24)

Tehnoloogilise uuendustegevuse osas tuleks VKEsid ergutada osalema kõrgtehnoloogia valdkondades nagu kosmos ja turvalisus ning arendama Galileo satelliitpositsioonimissüsteemi pakutavaid rakendusi.

| (25) | Ökouuendus on mis tahes liiki uuendustegevus, mille eesmärk on märkimisväärselt ja näitlikult edendada jätkusuutlikku arengut, vähendades mõju keskkonnale või tagades loodusressursside, sealhulgas energia tõhusama ja vastutustundlikuma kasutamise. Ökouuendus on arenev mõiste ning raamprogramm peab seetõttu jätkuvalt reageerima edasistele muutustele. Ökouuenduse edendamisega peaks raamprogrammi raames püüdma kaasa aidata keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisele. |
| --- | --- |

(25)

Ökouuendus on mis tahes liiki uuendustegevus, mille eesmärk on märkimisväärselt ja näitlikult edendada jätkusuutlikku arengut, vähendades mõju keskkonnale või tagades loodusressursside, sealhulgas energia tõhusama ja vastutustundlikuma kasutamise. Ökouuendus on arenev mõiste ning raamprogramm peab seetõttu jätkuvalt reageerima edasistele muutustele. Ökouuenduse edendamisega peaks raamprogrammi raames püüdma kaasa aidata keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisele.

| (26) | Võttes arvesse keskkonnaprogrammi LIFE+ (“LIFE+”) meetmeid, tuleks raamprogrammiga julgustada keskkonnatehnoloogiate rakendamist katse- ja turustamisprojektide kaudu, lähendades uuenduslike tehnoloogiate edukat tutvustamist ja nende turul kasutamist ning kaotades tõkked nende turulepääsule ning edendades vabatahtlikke lähenemisviise näiteks keskkonnajuhtimise alal ning asjaomaste osaliste võrgustiku loomist. Raamprogrammiga tuleks toetada ettevõtete ökouuendusi projektide ja riskikapitalifondidesse tehtavate ühisinvesteeringute kaudu, kuid programmist ei peaks LIFE+ alusel rahastatavaid kulusid kahekordselt rahastatama. |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse keskkonnaprogrammi LIFE+ (“LIFE+”) meetmeid, tuleks raamprogrammiga julgustada keskkonnatehnoloogiate rakendamist katse- ja turustamisprojektide kaudu, lähendades uuenduslike tehnoloogiate edukat tutvustamist ja nende turul kasutamist ning kaotades tõkked nende turulepääsule ning edendades vabatahtlikke lähenemisviise näiteks keskkonnajuhtimise alal ning asjaomaste osaliste võrgustiku loomist. Raamprogrammiga tuleks toetada ettevõtete ökouuendusi projektide ja riskikapitalifondidesse tehtavate ühisinvesteeringute kaudu, kuid programmist ei peaks LIFE+ alusel rahastatavaid kulusid kahekordselt rahastatama.

| (27) | VKEdele ettenähtud ühenduse turupõhised rahastamisvahendid täiendavad riikliku tasandi rahastamisskeeme ja lisavad neile mõju. Need võivad soodustada eelkõige erainvesteeringuid uute uuenduslike ettevõtete loomiseks ja toetada suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid laienemisetapis, et vähendada märkimisväärset omakapitali puudujääki. Need võivad parandada olemasolevate VKEde juurdepääsu laenudele, et toetada nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

(27)

VKEdele ettenähtud ühenduse turupõhised rahastamisvahendid täiendavad riikliku tasandi rahastamisskeeme ja lisavad neile mõju. Need võivad soodustada eelkõige erainvesteeringuid uute uuenduslike ettevõtete loomiseks ja toetada suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid laienemisetapis, et vähendada märkimisväärset omakapitali puudujääki. Need võivad parandada olemasolevate VKEde juurdepääsu laenudele, et toetada nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali.

| (28) | Euroopa Investeerimisfond (EIF) on VKEde riskikapitalile ja tagatisvahenditele spetsialiseerunud ühenduse asutus. Ta pöörab erilist tähelepanu väikerahastamise, samuti käivitamisetapi rahastamise toetamisele vastavalt turu nõudlusele ja parimatele tavadele. Ta aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud teadmistepõhine ühiskond, uuendustegevus, majanduskasv, tööhõive ja ettevõtlusvaimu edendamine. EIF tagab ühenduse programmide haldamise vajaliku järjepidevuse ja on sellel alal saanud ulatuslikke kogemusi. EIFi tegevust VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite haldamisel komisjoni nimel on sõltumatute hindamiste tulemusel loetud heaks tavaks. EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on VKEde riskikapitalile ja tagatisvahenditele spetsialiseerunud ühenduse asutus. Ta pöörab erilist tähelepanu väikerahastamise, samuti käivitamisetapi rahastamise toetamisele vastavalt turu nõudlusele ja parimatele tavadele. Ta aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud teadmistepõhine ühiskond, uuendustegevus, majanduskasv, tööhõive ja ettevõtlusvaimu edendamine. EIF tagab ühenduse programmide haldamise vajaliku järjepidevuse ja on sellel alal saanud ulatuslikke kogemusi. EIFi tegevust VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite haldamisel komisjoni nimel on sõltumatute hindamiste tulemusel loetud heaks tavaks. EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks.

| (29) | Finantskeskkonna eelseisvad muutused ja uued raamatupidamisstandardid muudavad finantseerimisasutused riski suhtes tundlikumaks, viivad klassifitseerimiseni ja võivad vähemalt üleminekuperioodil raskendada VKEde võimalust saada laenu. Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm peaks seega vastama VKEde muutuvatele rahastamisvajadustele, kaasa arvatud lähirahastamise vajadusele ja nende kohanemisele uue finantskeskkonnaga, vältides samal ajal turumoonutusi. Lisaks peaksid meetmed aitama kaasa finantsasutuste võimekuse tõstmisele uuendustegevusega seotud riski hindamiseks, et arendada tehnoloogia hindamist ja parandada VKEde suutlikkust turgude pakutavaid rahastamisvahendeid paremini kasutada. |
| --- | --- |

(29)

Finantskeskkonna eelseisvad muutused ja uued raamatupidamisstandardid muudavad finantseerimisasutused riski suhtes tundlikumaks, viivad klassifitseerimiseni ja võivad vähemalt üleminekuperioodil raskendada VKEde võimalust saada laenu. Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm peaks seega vastama VKEde muutuvatele rahastamisvajadustele, kaasa arvatud lähirahastamise vajadusele ja nende kohanemisele uue finantskeskkonnaga, vältides samal ajal turumoonutusi. Lisaks peaksid meetmed aitama kaasa finantsasutuste võimekuse tõstmisele uuendustegevusega seotud riski hindamiseks, et arendada tehnoloogia hindamist ja parandada VKEde suutlikkust turgude pakutavaid rahastamisvahendeid paremini kasutada.

| (30) | Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavatel kõrgekvaliteedilistel teenustel on oluline osa selles, et tagada VKEdele juurdepääs teabele kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimaluste kohta, samuti uuenduste, teadmiste ja tehnoloogia riikidevahelise ülekandmise osas. Nimetatud teenustel on oluline osa ka VKEde juurdepääsu lihtsustamisel nende suhtes kehtivaid ühenduse õigusakte ja vastuvõetavaid õigusakte käsitlevale teabele, et VKEd saaksid selleks kulutasuval viisil valmistuda ja kohanduda. Ettevõtetele ettenähtud olemasolevate Euroopa toetusvõrgustike, näiteks euroinfokeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kaudu on omandatud märkimisväärseid kogemusi ja oskusi. Välishinnangutes on rõhutatud, et Euroopa ettevõtlust toetavate teenuste horisontaalset ulatust tuleks tugevdada, mis hõlmab ka koostöö optimeerimist olemasolevate teenistuste ja konsultatsioonipunktide vahel eesmärgiga luua koondinfokeskus, et vältida kliendi jooksutamist ühe ukse tagant teise taha. See puudutab info levitamist ühenduse programmide kohta ja VKEde osalemise edendamist nendes programmides, eriti VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis. Hinnangutes on samuti rõhutatud komisjoni ja VKEde koostöö hõlbustamise tähtsust. |
| --- | --- |

(30)

Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavatel kõrgekvaliteedilistel teenustel on oluline osa selles, et tagada VKEdele juurdepääs teabele kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimaluste kohta, samuti uuenduste, teadmiste ja tehnoloogia riikidevahelise ülekandmise osas. Nimetatud teenustel on oluline osa ka VKEde juurdepääsu lihtsustamisel nende suhtes kehtivaid ühenduse õigusakte ja vastuvõetavaid õigusakte käsitlevale teabele, et VKEd saaksid selleks kulutasuval viisil valmistuda ja kohanduda. Ettevõtetele ettenähtud olemasolevate Euroopa toetusvõrgustike, näiteks euroinfokeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kaudu on omandatud märkimisväärseid kogemusi ja oskusi. Välishinnangutes on rõhutatud, et Euroopa ettevõtlust toetavate teenuste horisontaalset ulatust tuleks tugevdada, mis hõlmab ka koostöö optimeerimist olemasolevate teenistuste ja konsultatsioonipunktide vahel eesmärgiga luua koondinfokeskus, et vältida kliendi jooksutamist ühe ukse tagant teise taha. See puudutab info levitamist ühenduse programmide kohta ja VKEde osalemise edendamist nendes programmides, eriti VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis. Hinnangutes on samuti rõhutatud komisjoni ja VKEde koostöö hõlbustamise tähtsust.

| (31) | Ühendus peaks looma kindla analüütilise aluse, et toetada poliitiliste otsuste tegemist VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse ja tööstussektori konkurentsivõime valdkonnas. Selline alus peaks andma lisandväärtust nendes valdkondades riigi tasandil kättesaadavale teabele. Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia ühise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud oskused, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama muu hulgas hariduse ja jätkukoolituse kaudu ning nii koolis kui kõrgkoolis noorte ettevõtjate juurdekasvu. |
| --- | --- |

(31)

Ühendus peaks looma kindla analüütilise aluse, et toetada poliitiliste otsuste tegemist VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse ja tööstussektori konkurentsivõime valdkonnas. Selline alus peaks andma lisandväärtust nendes valdkondades riigi tasandil kättesaadavale teabele. Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia ühise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud oskused, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama muu hulgas hariduse ja jätkukoolituse kaudu ning nii koolis kui kõrgkoolis noorte ettevõtjate juurdekasvu.

| 32) | 20. ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema. Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele. Lineaarne uuendusmudel, mis eeldab, et teadustöö viib otse uuendusteni, on osutunud ebapiisavaks, et selgitada uuendustegevuse tulemusi ja kujundada asjakohast uuenduspoliitikat. Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla. See peaks aitama tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda rakendatakse praktilises äritegevuses. 25. ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju. Ökouuenduste edendamine, mis hõlmab uuenduslikke keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, võib aidata neist täit kasu saada. |
| --- | --- |

32)

20. ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema. Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele. Lineaarne uuendusmudel, mis eeldab, et teadustöö viib otse uuendusteni, on osutunud ebapiisavaks, et selgitada uuendustegevuse tulemusi ja kujundada asjakohast uuenduspoliitikat. Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla. See peaks aitama tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda rakendatakse praktilises äritegevuses. 25. ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju. Ökouuenduste edendamine, mis hõlmab uuenduslikke keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, võib aidata neist täit kasu saada.

| (33) | Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid. Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega. Uuendustegevusega seotud finantsrisk võib olla kõrge, sellest saadav kasu võib arenguprobleemide tõttu hilineda ning maksud ei pruugi edu ja ebaedu seisukohast olla neutraalsed. Puudu võib olla ka vajalikest oskustest võimalusi ära kasutada. Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu. Pankrotiseadused võivad ettevõtlusriski võtmist läbikukkumishirmu tõttu tugevalt pärssida. Lisaks võivad majandusolud määrata, kas uuendustegevus toimub või mitte. Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele. |
| --- | --- |

(33)

Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid. Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega. Uuendustegevusega seotud finantsrisk võib olla kõrge, sellest saadav kasu võib arenguprobleemide tõttu hilineda ning maksud ei pruugi edu ja ebaedu seisukohast olla neutraalsed. Puudu võib olla ka vajalikest oskustest võimalusi ära kasutada. Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu. Pankrotiseadused võivad ettevõtlusriski võtmist läbikukkumishirmu tõttu tugevalt pärssida. Lisaks võivad majandusolud määrata, kas uuendustegevus toimub või mitte. Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele.

| (34) | Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul. Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid. Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja. See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist. |
| --- | --- |

(34)

Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul. Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid. Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja. See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist.

| (35) | Ühenduse uuendusalaste meetmetega toetatakse liikmesriikide ja nende piirkondade uuendusalase poliitika arendamist ning edendatakse riikliku, piirkondliku ja Euroopa uuendusalase poliitika ja toetustegevuste koostoime kasutamist. Ühendus saab hõlbustada riikidevahelist vahetust, vastastikust õppimist ja koostöövõrkude loomist ja soodustada uuendusalast koostööd. Huvirühmade võrgustike loomine on oluline eeldus uuendusteks vajalike teadmiste ja ideede edasiandmiseks. |
| --- | --- |

(35)

Ühenduse uuendusalaste meetmetega toetatakse liikmesriikide ja nende piirkondade uuendusalase poliitika arendamist ning edendatakse riikliku, piirkondliku ja Euroopa uuendusalase poliitika ja toetustegevuste koostoime kasutamist. Ühendus saab hõlbustada riikidevahelist vahetust, vastastikust õppimist ja koostöövõrkude loomist ja soodustada uuendusalast koostööd. Huvirühmade võrgustike loomine on oluline eeldus uuendusteks vajalike teadmiste ja ideede edasiandmiseks.

| (36) | Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse. Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused “tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele”. See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel. Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm”. |
| --- | --- |

(36)

Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse. Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused “tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele”. See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel. Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm”.

| (37) | Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi meetmed peaksid samuti kaasa aitama i2010-strateegia eesmärkide saavutamisele, võttes samas arvesse ühenduse muid info- ja sidetehnoloogia valdkonna programme, et vältida tegevuste kattumist. |
| --- | --- |

(37)

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi meetmed peaksid samuti kaasa aitama i2010-strateegia eesmärkide saavutamisele, võttes samas arvesse ühenduse muid info- ja sidetehnoloogia valdkonna programme, et vältida tegevuste kattumist.

| (38) | Info- ja sidetehnoloogia moodustab teadmistepõhise majanduse nurgakivi. Nende arvele võib kanda umbes poole kaasaegse majanduse tootlikkuse kasvust ja need pakuvad unikaalseid lahendusi vastamaks tähtsatele ühiskondlikele väljakutsetele. Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste poliitikatega, näiteks rahvatervise, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades. |
| --- | --- |

(38)

Info- ja sidetehnoloogia moodustab teadmistepõhise majanduse nurgakivi. Nende arvele võib kanda umbes poole kaasaegse majanduse tootlikkuse kasvust ja need pakuvad unikaalseid lahendusi vastamaks tähtsatele ühiskondlikele väljakutsetele. Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste poliitikatega, näiteks rahvatervise, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades.

| (39) | Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja tõhusat kasutamist tuleks toetada, eriti mis üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade, nagu puuetega või vanemate inimeste elukvaliteedi tõstmiseks. Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(39)

Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja tõhusat kasutamist tuleks toetada, eriti mis üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade, nagu puuetega või vanemate inimeste elukvaliteedi tõstmiseks. Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides.

| (40) | Programmi e-TEN (üleeuroopaline telekommunikatsioonivõrk) vahehinnangus soovitatakse kasutada nõudlusest lähtuvat lähenemisviisi ühenduse sekkumisel projektidesse, mis toetavad üleeuroopalisi teenuseid üldist huvi pakkuvates valdkondades. |
| --- | --- |

(40)

Programmi e-TEN (üleeuroopaline telekommunikatsioonivõrk) vahehinnangus soovitatakse kasutada nõudlusest lähtuvat lähenemisviisi ühenduse sekkumisel projektidesse, mis toetavad üleeuroopalisi teenuseid üldist huvi pakkuvates valdkondades.

| (41) | E-valitsust ja e-tervishoidu käsitlevad komisjoni teatised ja seonduvad nõukogu järeldused kutsuvad üles tegema rohkem jõupingutusi uuendustegevuse, heade tavade vahetuse ja koostoimimisvõime osas ning väljendavad vajadust tugevdada seonduvate ühenduse programmide koostoimet. Koostalitlusvõime on väga tähtis infoühiskonna arengu seisukohalt. |
| --- | --- |

(41)

E-valitsust ja e-tervishoidu käsitlevad komisjoni teatised ja seonduvad nõukogu järeldused kutsuvad üles tegema rohkem jõupingutusi uuendustegevuse, heade tavade vahetuse ja koostoimimisvõime osas ning väljendavad vajadust tugevdada seonduvate ühenduse programmide koostoimet. Koostalitlusvõime on väga tähtis infoühiskonna arengu seisukohalt.

| (42) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiviga 96/9/EÜ (andmebaaside õiguskaitse kohta) (16), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (17) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) (18) on loodud õigusraamistik digitaalse infosisuga seotud probleemidega toimetulekuks infoühiskonnas. |
| --- | --- |

(42)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiviga 96/9/EÜ (andmebaaside õiguskaitse kohta) (16), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (17) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) (18) on loodud õigusraamistik digitaalse infosisuga seotud probleemidega toimetulekuks infoühiskonnas.

| (43) | Liikmesriikide erinevad tavad põhjustavad jätkuvalt tehnilisi probleeme, mis takistavad liidus igakülgset juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamist. |
| --- | --- |

(43)

Liikmesriikide erinevad tavad põhjustavad jätkuvalt tehnilisi probleeme, mis takistavad liidus igakülgset juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamist.

| (44) | Digitaalset infosisu käsitlevad ühenduse meetmete puhul peaks arvestama ühenduse mitmekeelse ja -kultuurilise keskkonnaga. |
| --- | --- |

(44)

Digitaalset infosisu käsitlevad ühenduse meetmete puhul peaks arvestama ühenduse mitmekeelse ja -kultuurilise keskkonnaga.

| (45) | Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad. |
| --- | --- |

(45)

Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad.

| (46) | Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20-30 aasta jooksul kasvada 70%ni. Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris. Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12% ühendusesisesest energia kogutarbimisest. |
| --- | --- |

(46)

Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20-30 aasta jooksul kasvada 70%ni. Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris. Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12% ühendusesisesest energia kogutarbimisest.

| (47) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivis 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) (19) nõutakse liikmesriikidelt siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmist, mis vastaksid ühenduse üldisele soovituslikule eesmärgile (12% siseriiklikust energia kogutarbimisest aastaks 2010) ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia soovituslikule 22,1%lisele osakaalule ühenduse elektri kogutarbimisest aastaks 2010. Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatises pealkirjaga “Taastuva energia osa ELis” hoiatati, et eesmärk viia 2010. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal 12%ni ühendusesisesest energia kogutarbimisest, ei ole saavutatav ilma märkimisväärsete lisameetmeteta. |
| --- | --- |

(47)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivis 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) (19) nõutakse liikmesriikidelt siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmist, mis vastaksid ühenduse üldisele soovituslikule eesmärgile (12% siseriiklikust energia kogutarbimisest aastaks 2010) ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia soovituslikule 22,1%lisele osakaalule ühenduse elektri kogutarbimisest aastaks 2010. Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatises pealkirjaga “Taastuva energia osa ELis” hoiatati, et eesmärk viia 2010. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal 12%ni ühendusesisesest energia kogutarbimisest, ei ole saavutatav ilma märkimisväärsete lisameetmeteta.

| (48) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) (20) kohustatakse liikmesriike rakendama uute ja olemasolevate ehitiste puhul energiatõhususe miinimumnõudeid, tagama ehitiste energiatõhususe sertifitseerimise ning ehitistes olevate kuumaveekatelde ja kliimaseadmete korrapärase ülevaatuse. |
| --- | --- |

(48)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) (20) kohustatakse liikmesriike rakendama uute ja olemasolevate ehitiste puhul energiatõhususe miinimumnõudeid, tagama ehitiste energiatõhususe sertifitseerimise ning ehitistes olevate kuumaveekatelde ja kliimaseadmete korrapärase ülevaatuse.

| (49) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ (millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris) (21) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende turgudele viiakse miinimumosa biokütustest ja muudest taastuvkütustest. |
| --- | --- |

(49)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ (millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris) (21) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende turgudele viiakse miinimumosa biokütustest ja muudest taastuvkütustest.

| (50) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel) (22) kohustatakse liikmesriike analüüsima oma potentsiaali suure tõhususega koostootmiseks ja looma toetuskavasid, mis kajastavad olemasolevat riiklikku potentsiaali. |
| --- | --- |

(50)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel) (22) kohustatakse liikmesriike analüüsima oma potentsiaali suure tõhususega koostootmiseks ja looma toetuskavasid, mis kajastavad olemasolevat riiklikku potentsiaali.

| (51) | Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks. Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-,kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega. Seetõttu tuleks algatada programm “Arukas energeetika - Euroopa”. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks. Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-,kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega. Seetõttu tuleks algatada programm “Arukas energeetika - Euroopa”.

| (52) | Programm “Arukas energeetika - Euroopa” peaks aitama kaasa energeetika mitmekesistamise ja varustuskindluse parandamise üldeesmärkide saavutamisele ning ettevõtjate, eriti VKEde, konkurentsivõime suurendamisele liidus, kaitstes samal ajal keskkonda ning täites rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas. Energiatõhususe parandamise meetmed selles eriprogrammis peaksid samuti keskenduma tootmisprotsesside tehnoloogilisele täiustamisele ning pakkuma tõhususe kasvu transpordilogistika parandamise kaudu. |
| --- | --- |

(52)

Programm “Arukas energeetika - Euroopa” peaks aitama kaasa energeetika mitmekesistamise ja varustuskindluse parandamise üldeesmärkide saavutamisele ning ettevõtjate, eriti VKEde, konkurentsivõime suurendamisele liidus, kaitstes samal ajal keskkonda ning täites rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas. Energiatõhususe parandamise meetmed selles eriprogrammis peaksid samuti keskenduma tootmisprotsesside tehnoloogilisele täiustamisele ning pakkuma tõhususe kasvu transpordilogistika parandamise kaudu.

| (53) | Et kehtestatud strateegia mõju säästva energeetika toetamisel oleks täielik, peab ühendus jätkuvalt toetama selle valdkonna poliitika arengut ja teostamist ning kõrvaldama mittetehnilised takistused edenduskampaaniate abil, toetades ühtlasi eelkõige investeeringute kiirendamist ja uuenduslike tehnoloogiate turuleviimist kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(53)

Et kehtestatud strateegia mõju säästva energeetika toetamisel oleks täielik, peab ühendus jätkuvalt toetama selle valdkonna poliitika arengut ja teostamist ning kõrvaldama mittetehnilised takistused edenduskampaaniate abil, toetades ühtlasi eelkõige investeeringute kiirendamist ja uuenduslike tehnoloogiate turuleviimist kogu ühenduses.

| (54) | Taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus on lisaks keskkonnahoidlikkusele ka ühenduse kiiremini kasvavad tööstusharud, luues uusi ja tuleviku seisukohalt olulisi töökohti. Euroopa taastuval energial põhinev tööstus on maailmas juhtival kohal taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmistehnoloogiate arengus. Need tehnoloogiad tugevdavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendavad ressursside kasutamist. |
| --- | --- |

(54)

Taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus on lisaks keskkonnahoidlikkusele ka ühenduse kiiremini kasvavad tööstusharud, luues uusi ja tuleviku seisukohalt olulisi töökohti. Euroopa taastuval energial põhinev tööstus on maailmas juhtival kohal taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmistehnoloogiate arengus. Need tehnoloogiad tugevdavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendavad ressursside kasutamist.

| (55) | Otsus nr 1230/2003/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(55)

Otsus nr 1230/2003/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006.

| (56) | Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud neljast erivaldkonnast kolme tuleks käesoleva raamprogrammi alusel jätkata: i) energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise edendamist (SAVE); ii) uute ja taastuvate energiaallikate edendamist (ALTENER); ja iii) energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamist transpordis (STEER). |
| --- | --- |

(56)

Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud neljast erivaldkonnast kolme tuleks käesoleva raamprogrammi alusel jätkata: i) energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise edendamist (SAVE); ii) uute ja taastuvate energiaallikate edendamist (ALTENER); ja iii) energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamist transpordis (STEER).

| (57) | Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud programmi rahvusvaheline mõõde (COOPENER) peaks jätkuma uute ühenduse välisabivahendite raames keskkonna ja loodusressursside, sh energia, säästva majandamise temaatilise programmi osana. Siiski peaks olema tihe seos temaatilise programmi asjaomase osa ja programmi “Arukas energeetika - Euroopa” vahel, et aidata VKEdel kasutada ära potentsiaalseid aruka energeetika turge väljaspool Euroopat. |
| --- | --- |

(57)

Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud programmi rahvusvaheline mõõde (COOPENER) peaks jätkuma uute ühenduse välisabivahendite raames keskkonna ja loodusressursside, sh energia, säästva majandamise temaatilise programmi osana. Siiski peaks olema tihe seos temaatilise programmi asjaomase osa ja programmi “Arukas energeetika - Euroopa” vahel, et aidata VKEdel kasutada ära potentsiaalseid aruka energeetika turge väljaspool Euroopat.

| (58) | Vastavalt hea valitsemistava ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele on komisjon teinud sõltumatutele ekspertidele ülesandeks anda eelhinnang ühenduse uuendatud mitmeaastasele energeetikaalasele programmile, mis peab jätkama 31. detsembrini 2006 kestvat programmi “Arukas energeetika - Euroopa”. Eksperdid jõudsid oma hinnangus järeldusele, et on vaja tagada programmi “Arukas energeetika - Euroopa” jätkumine pärast 2006. aastat ning muuta see veelgi laiahaardelisemaks ja ambitsioonikamaks. See programm tuleks kehtestada samuti Euroopa tugevuse ja pädevuse edasise parandamise eesmärgil säästvate energiatehnoloogiate ja nende rakendamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt hea valitsemistava ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele on komisjon teinud sõltumatutele ekspertidele ülesandeks anda eelhinnang ühenduse uuendatud mitmeaastasele energeetikaalasele programmile, mis peab jätkama 31. detsembrini 2006 kestvat programmi “Arukas energeetika - Euroopa”. Eksperdid jõudsid oma hinnangus järeldusele, et on vaja tagada programmi “Arukas energeetika - Euroopa” jätkumine pärast 2006. aastat ning muuta see veelgi laiahaardelisemaks ja ambitsioonikamaks. See programm tuleks kehtestada samuti Euroopa tugevuse ja pädevuse edasise parandamise eesmärgil säästvate energiatehnoloogiate ja nende rakendamise valdkonnas.

| (59) | Arvesse tuleks võtta vajadust saavutada raamprogrammi rakendamise kasutajasõbralikkus ja sellega seotud haldusmenetluse lihtsustamine. Komisjon peaks avaldama kasutusjuhendi, millega kehtestatakse selged, lihtsad ja läbipaistvad üldpõhimõtted toetusesaajate osalemisele raamprogrammis, ning seda laialdaselt levitada. Eelkõige peaks see hõlbustama VKEde osalemist. Kasutusjuhendis tuleks kirjeldada toetusesaajate õigusi ja kohustusi; rahandussätteid, näiteks abikõlblikke kulusid ja toetuste määrasid; halduseeskirju ja -menetlust reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige kasutajasõbralikke taotlemismenetlusi, kus rakendatakse vajadusel kaheetapilist taotlemismenetlust tingimusega, et selline menetlus ei pikenda ajavahemikku hindamise ning lepingu allkirjastamise vahel; projekti tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirju; ettepanekute hindamis-, valiku- ja otsuse tegemise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(59)

Arvesse tuleks võtta vajadust saavutada raamprogrammi rakendamise kasutajasõbralikkus ja sellega seotud haldusmenetluse lihtsustamine. Komisjon peaks avaldama kasutusjuhendi, millega kehtestatakse selged, lihtsad ja läbipaistvad üldpõhimõtted toetusesaajate osalemisele raamprogrammis, ning seda laialdaselt levitada. Eelkõige peaks see hõlbustama VKEde osalemist. Kasutusjuhendis tuleks kirjeldada toetusesaajate õigusi ja kohustusi; rahandussätteid, näiteks abikõlblikke kulusid ja toetuste määrasid; halduseeskirju ja -menetlust reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige kasutajasõbralikke taotlemismenetlusi, kus rakendatakse vajadusel kaheetapilist taotlemismenetlust tingimusega, et selline menetlus ei pikenda ajavahemikku hindamise ning lepingu allkirjastamise vahel; projekti tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirju; ettepanekute hindamis-, valiku- ja otsuse tegemise põhimõtteid.

| (60) | Kulude-tulude analüüsi alusel võib komisjon kasutada raamprogrammi rakendamiseks uut või olemasolevat täitevasutust, nagu on osutatud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. (23) |
| --- | --- |

(60)

Kulude-tulude analüüsi alusel võib komisjon kasutada raamprogrammi rakendamiseks uut või olemasolevat täitevasutust, nagu on osutatud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. (23)

| (61) | Raamprogrammiga tuleks toetada ka tagasisidet Euroopa uuendustegevuse poliitika tulevaste struktuuride ja vajaduste kohta. |
| --- | --- |

(61)

Raamprogrammiga tuleks toetada ka tagasisidet Euroopa uuendustegevuse poliitika tulevaste struktuuride ja vajaduste kohta.

| (62) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke, mis on seotud ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse parandamiseks võetavate meetmetega, ei suuda üksikud liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid, riikidevahelist liikuvust ja kogu ühendust hõlmavat teabevahetust, ning neid on vajalike meetmete olemuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(62)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke, mis on seotud ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse parandamiseks võetavate meetmetega, ei suuda üksikud liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid, riikidevahelist liikuvust ja kogu ühendust hõlmavat teabevahetust, ning neid on vajalike meetmete olemuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (63) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (24) |
| --- | --- |

(63)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (24)

| (64) | Arvestades eriprogrammide teemade laadi, peaks komisjoni iga eriprogrammi rakendamisel abistama eraldi komitee. Need komiteed kohtuvad perioodiliselt samal ajal, mis võimaldab ühisistungeid ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi korralduskomitee poolt koos komisjoniga määratletud horisontaalse või ühise tähtsusega küsimuste arutamiseks. |
| --- | --- |

(64)

Arvestades eriprogrammide teemade laadi, peaks komisjoni iga eriprogrammi rakendamisel abistama eraldi komitee. Need komiteed kohtuvad perioodiliselt samal ajal, mis võimaldab ühisistungeid ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi korralduskomitee poolt koos komisjoniga määratletud horisontaalse või ühise tähtsusega küsimuste arutamiseks.

| (65) | Raamprogrammi elementide vahelise sidususe ja selle tõhususe suurendamise huvides peaks komisjoni nõustama konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandekomitee. |
| --- | --- |

(65)

Raamprogrammi elementide vahelise sidususe ja selle tõhususe suurendamise huvides peaks komisjoni nõustama konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandekomitee.

| (66) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta otsusega nr 456/2005/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas, (25) kehtestatakse mitmeaastane programm nimega “eContentplus”. Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2008. Pärast seda kuupäeva tuleks digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks ettenähtud meetmeid jätkata käesoleva otsusega sätestatud info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi raames. |
| --- | --- |

(66)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta otsusega nr 456/2005/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas, (25) kehtestatakse mitmeaastane programm nimega “eContentplus”. Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2008. Pärast seda kuupäeva tuleks digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks ettenähtud meetmeid jätkata käesoleva otsusega sätestatud info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi raames.

| (67) | Otsuses 96/413/EÜ sätestatud meetmed tuleks hõlmata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi. Otsus 96/413/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(67)

Otsuses 96/413/EÜ sätestatud meetmed tuleks hõlmata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi. Otsus 96/413/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

I peatükk

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

Artikkel 1

Algatamine

1.   Käesolevaga algatatakse konkurentsivõime tõstmiseks ja uuendustegevuse edendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse meetmete raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”), milles pööratakse erilist tähelepanu VKEde vajadustele.

2.   Raamprogramm aitab kaasa ühenduse konkurentsi- ja uuendusvõime tõstmisele arenenud teadmisteühiskonnana, mida iseloomustavad tugeval majanduskasvul põhinev säästev areng ja väga konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus koos keskkonna kvaliteedi tõstmise ja kõrgetasemelise kaitsega.

3.   Raamprogramm ei hõlma teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise alast ning tutvustamistegevust, mis toimub asutamislepingu artikli 166 alusel. See programm aitab kaasa teadusuuringute ja uuendustegevuse lähendamisele ning edendab kõiki uuendustegevuse liike.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Raamprogrammil on järgmised eesmärgid:

| a) | tõsta ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

a)

tõsta ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõimet;

| b) | edendada kõiki uuendustegevuse liike, sh ökouuendusi; |
| --- | --- |

b)

edendada kõiki uuendustegevuse liike, sh ökouuendusi;

| c) | kiirendada säästva, konkurentsivõimelise, uuendusliku ja laiahaardelise infoühiskonna arenemist; |
| --- | --- |

c)

kiirendada säästva, konkurentsivõimelise, uuendusliku ja laiahaardelise infoühiskonna arenemist;

| d) | edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kõigis sektorites, sealhulgas transpordis. |
| --- | --- |

d)

edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kõigis sektorites, sealhulgas transpordis.

2.   Raamprogrammi eesmärkide saavutamiseks viiakse ellu järgmised, II jaotises kirjeldatud eriprogrammid (edaspidi “eriprogrammid”):

| a) | ettevõtluse ja uuendustegevuse programm; |
| --- | --- |

a)

ettevõtluse ja uuendustegevuse programm;

| b) | info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm; |
| --- | --- |

b)

info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm;

| c) | programm “Arukas energeetika - Euroopa”. |
| --- | --- |

c)

programm “Arukas energeetika - Euroopa”.

Artikkel 3

Eelarve

1.   Raamprogrammi eluviimiseks ettenähtud finantspakett on 3 196 miljonit eurot (26).

2.   Eelarve suunav jaotus eriprogrammidele on esitatud I lisas.

3.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 4

Kolmandate riikide osalemine

Raamprogrammis võivad osaleda:

| a) | Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele;

| b) | ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad läbirääkija- ja kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomaste raamkokkulepete ja assotsiatsiooninõukogu otsustega; |
| --- | --- |

b)

ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad läbirääkija- ja kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomaste raamkokkulepete ja assotsiatsiooninõukogu otsustega;

| c) | Lääne-Balkani riigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast raamkokkulepete sõlmimist nende osalemise kohta ühenduse programmides; |
| --- | --- |

c)

Lääne-Balkani riigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast raamkokkulepete sõlmimist nende osalemise kohta ühenduse programmides;

| d) | muud kolmandad riigid, kui see on lubatud kokkulepete ja korraga. |
| --- | --- |

d)

muud kolmandad riigid, kui see on lubatud kokkulepete ja korraga.

II peatükk

Raamprogrammi rakendamine

Artikkel 5

Iga-aastased tööprogrammid

1.   Komisjon võtab eriprogrammide jaoks vastu iga-aastased tööprogrammid artikli 46 lõikes 2 osutatud korras, võttes arvesse, et neid on eelkõige pärast vahehindamist vaja kohandada vastavalt edaspidistele arengutele.

Komisjon tagab iga-aastaste tööprogrammide rakendamise ning teavitab Euroopa Parlamenti nende ettevalmistamisest ja rakendamisest põhjalikult ja viivitamata.

2.   Iga-aastaste tööprogrammide parandused, mis käsitlevad eelarvelisi assigneeringuid üle 1 miljoni euro, võetakse vastu artikli 46 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 6

Raamprogrammi ühised rakendusmeetmed

1.   II jaotise I peatüki teises jaos, II peatüki teises jaos ja III peatüki teises jaos osutatud vahendid moodustavad raamprogrammi ühised töövahendid. Neid võib samuti kasutada iga eriprogrammi eesmärkide täitmiseks asjakohase iga-aastase tööprogrammi kohaselt. Vahendite põhjalik nimekiri tuuakse üksikasjalikult välja artiklis 47 viidatud kasutusjuhendis.

2.   Toetuste andmine toimub täielikult riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjade ja sellekohaste õigusaktide alusel. Kohaldatakse ühenduse eeskirju avalikkuse teabele juurdepääsu kohta. Võetakse arvesse läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtteid.

Artikkel 7

Tehniline abi

Käesoleva otsusega kehtestatud finantspaketist võib katta ka käesoleva otsuse tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalikke kulutusi, mis on seotud ettevalmistava tegevuse, järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega.

Selline tegevus võib eelkõige hõlmata uurimusi, koosolekuid, teavitamist, trükiste avaldamist, kulutusi informaatikavahenditele,-süsteemidele ja -võrkudele teabe vahetamiseks ja töötlemiseks ning mis tahes muid kulutusi tehnilisele, teaduslikule, haldus- ja ekspertabile, mida komisjonil võib selle otsuse rakendamiseks vaja minna.

Artikkel 8

Järelevalve ja hindamine

1.   Komisjon kontrollib regulaarselt raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamist. Samuti uurib ta koostoimet raamprogrammi sees ja muude täiendavate ühenduse programmidega ja võimalusel koostoimet liidu kaasrahastatavate riiklike programmidega. Võimalusel uurib ta soolist mõõdet ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamist programmi tegevustes.

Komisjon koostab raamprogrammi ja iga eriprogrammi kohta rakendamise aastaaruande, milles tuuakse välja tema poolt toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid ning tulemused ja võimalusel mõju. Lisaks on “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi” aastaaruandes selgelt määratletud ökouuenduslikud tegevused.

2.   Nähakse ette raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise vahe- ja lõpphindamine. Nimetatud hindamiste raames hinnatakse asjakohasust, järjepidevust, sünergiat, tulemuslikkust, tõhusust, säästvust, kasulikkust, ning kui võimalik ja asjakohane, siis ka rahaliste vahendite jaotamist sektorite vahel. Lõpphindamisel hinnatakse lisaks seda, mil määral on saavutatud kogu raamprogrammi ja iga selle eriprogrammi eesmärgid.

Nii vahe- kui lõpphindamiste käigus võetakse kasutusele sobivad metoodikad, et hinnata raamprogrammi ja iga eriprogrammi mõju nende eesmärkide, sealhulgas konkurentsivõime, uuendustegevuse, ettevõtluse, tootlikkuse kasvu, tööhõive ja keskkonnaga seotud eesmärkide saavutamise osas.

Hindamistes hinnatakse võrgustikku kuuluvate partnerite poolt pakutavate artikli 21 lõikes 2 osutatud teenuste kvaliteeti. Vahehindamine võib hõlmata ka eelmiste programmide järelhindamist.

3.   Eriprogrammide vahe- ja lõpphindamiste tulemused ja vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse vastavatesse iga-aastastesse tööprogrammidesse.

Iga-aastastes tööprogrammides määratakse igale erimeetmele kindlaks mõõdetavad eesmärgid ning töötatakse välja asjakohased hindamiskriteeriumid ning kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad, millega mõõdetakse selliste tulemusteni jõudmise tõhusust, mis aitavad saavutada kogu raamprogrammi ja asjakohaste eriprogrammide eesmärke.

Raamprogrammi vahe- ja lõpphindamine ning vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi” iga-aastasesse tööprogrammi.

4.   Raamprogrammi vahehindamine lõpetatakse 31. detsembriks 2009 ja lõpphindamine 31. detsembriks 2011.

Eriprogrammide vahe- ja lõpphindamised korraldatakse nii, et nende tulemusi saaks arvesse võtta raamprogrammi vahe- ja lõpphindamisel.

5.   Komisjon edastab rakendamise aastaaruanded ning raamprogrammi ja selle eriprogrammide vahe- ja lõpphindamiste tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 9

Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid, tõhusat kontrolli ja alusetult makstud summade sissenõudmist ning eeskirjade eiramise korral tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja määrusele (EÜ) nr 1073/1999.

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatava ühenduse tegevuse puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ühenduse mis tahes õigusnormi, sh ka raamprogrammiga ettenähtud lepingulise kohustuse rikkumisel, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda selle hallatavat eelarvet.

3.   Kõigi käesoleva otsuse rakendusmeetmete puhul nähakse eelkõige ette nende järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtud auditeerimiste abil, mis vajadusel tehakse kohapeal.

II JAOTIS

ERIPROGRAMMID

I peatükk

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm

1. JAGU

EESMÄRGID JA TEGEVUSVALDKONNAD

Artikkel 10

Algatamine ja eesmärgid

1.   Käesolevaga algatatakse ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ettevõtjate, eelkõige VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse, sealhulgas ökouuenduste, ja tööstuse konkurentsivõime toetamiseks.

2.   Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmis nähakse ette meetmed, et toetada, parandada, soodustada ja edendada järgmist:

| a) | juurdepääs rahalistele vahenditele, et toetada asutamisel olevaid ja arenevaid VKEsid ning investeerida uuendustegevusse; |
| --- | --- |

a)

juurdepääs rahalistele vahenditele, et toetada asutamisel olevaid ja arenevaid VKEsid ning investeerida uuendustegevusse;

| b) | soodsa keskkonna loomine VKEde koostööks eelkõige piiriülese koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

soodsa keskkonna loomine VKEde koostööks eelkõige piiriülese koostöö valdkonnas;

| c) | igat liiki uuendustegevus ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

c)

igat liiki uuendustegevus ettevõtjate poolt;

| d) | ökouuendused; |
| --- | --- |

d)

ökouuendused;

| e) | ettevõtlikkus ja innovatsioonikultuur; |
| --- | --- |

e)

ettevõtlikkus ja innovatsioonikultuur;

| f) | ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform. |
| --- | --- |

f)

ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform.

Artikkel 11

Juurdepääs rahalistele vahenditele asutamisel olevate ja arenevate VKEde toetamiseks

Meetmed asutamisel olevate ja arenevate VKEde ning uuendustegevuse, sh ökouuenduste rahastamiseks võivad hõlmata järgmist:

| a) | riskikapitalifondidesse ja investorite võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse tehtavate investeeringute mahu suurendamine; |
| --- | --- |

a)

riskikapitalifondidesse ja investorite võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse tehtavate investeeringute mahu suurendamine;

| b) | välisfinantseeringute hankimine VKEde jaoks laenuvahendite varal toimuva rahastamise vahenditesse; |
| --- | --- |

b)

välisfinantseeringute hankimine VKEde jaoks laenuvahendite varal toimuva rahastamise vahenditesse;

| c) | VKEde finantskeskkonna ja investeerimisvalmiduse parandamine. |
| --- | --- |

c)

VKEde finantskeskkonna ja investeerimisvalmiduse parandamine.

Artikkel 12

VKEde koostöö

VKEde koostööga seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

| a) | VKEsid toetavate teenuste edendamine; |
| --- | --- |

a)

VKEsid toetavate teenuste edendamine;

| b) | VKEde piiriülest koostööd teiste ettevõtjate ja teiste uuendustegevuses osalejatega abistavate ja julgustavate meetmete toetamine, sealhulgas VKEde kaasamine Euroopa ja rahvusvahelisse standardimistegevusse; |
| --- | --- |

b)

VKEde piiriülest koostööd teiste ettevõtjate ja teiste uuendustegevuses osalejatega abistavate ja julgustavate meetmete toetamine, sealhulgas VKEde kaasamine Euroopa ja rahvusvahelisse standardimistegevusse;

| c) | ettevõtjate rahvusvahelise koostöö edendamine ja hõlbustamine, sealhulgas piirkondlikul tasandil ning ka VKEde võrgustike kaudu, eesmärgiga kooskõlastada ja arendada nende majandus- ja tööstustegevust. |
| --- | --- |

c)

ettevõtjate rahvusvahelise koostöö edendamine ja hõlbustamine, sealhulgas piirkondlikul tasandil ning ka VKEde võrgustike kaudu, eesmärgiga kooskõlastada ja arendada nende majandus- ja tööstustegevust.

Artikkel 13

Uuendustegevus

Uuendustegevusega seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

| a) | valdkonnakohase uuendustegevuse, -keskmete, -võrkude, avaliku sektori ja erasektori uuendusalase partnerluse ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva koostöö ning uuendustegevuse juhtimise edendamine; |
| --- | --- |

a)

valdkonnakohase uuendustegevuse, -keskmete, -võrkude, avaliku sektori ja erasektori uuendusalase partnerluse ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva koostöö ning uuendustegevuse juhtimise edendamine;

| b) | riiklike ja piirkondlike ettevõtlusuuendusprogrammide toetamine; |
| --- | --- |

b)

riiklike ja piirkondlike ettevõtlusuuendusprogrammide toetamine;

| c) | uuenduslike tehnoloogiate ja kontseptsioonide praktilise kasutuselevõtu ning olemasolevate tehnoloogiate ja kontseptsioonide uuendusliku rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

c)

uuenduslike tehnoloogiate ja kontseptsioonide praktilise kasutuselevõtu ning olemasolevate tehnoloogiate ja kontseptsioonide uuendusliku rakendamise toetamine;

| d) | riikidevahelise teadmiste ja tehnoloogia edasiandmisega seotud teenuste ning intellektuaalse ja tööstusomandi kaitse ja haldamise toetamine; |
| --- | --- |

d)

riikidevahelise teadmiste ja tehnoloogia edasiandmisega seotud teenuste ning intellektuaalse ja tööstusomandi kaitse ja haldamise toetamine;

| e) | uut tüüpi uuendusalaste teenuste arendamine ja katsetamine; |
| --- | --- |

e)

uut tüüpi uuendusalaste teenuste arendamine ja katsetamine;

| f) | tehnoloogia ja teadmiste edendamine andmete arhiveerimise ja edastamise kaudu. |
| --- | --- |

f)

tehnoloogia ja teadmiste edendamine andmete arhiveerimise ja edastamise kaudu.

Artikkel 14

Ökouuendustegevus

Ökouuendustegevusega seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

| a) | keskkonnatehnoloogiate praktilise kasutuselevõtu ja ökouuendustegevuse toetamine; |
| --- | --- |

a)

keskkonnatehnoloogiate praktilise kasutuselevõtu ja ökouuendustegevuse toetamine;

| b) | ühisinvesteeringute tegemine riskikapitalifondidesse, mis pakuvad omakapitali muuhulgas ka ökouuendusse investeerivatele ettevõtjatele II lisas sätestatud korras; |
| --- | --- |

b)

ühisinvesteeringute tegemine riskikapitalifondidesse, mis pakuvad omakapitali muuhulgas ka ökouuendusse investeerivatele ettevõtjatele II lisas sätestatud korras;

| c) | ökouuendusvõrkude ja -klastrite, avaliku sektori ja erasektori ökouuendusalase partnerluse edendamine ning ökouuendusi hõlbustavate ja soodustavate uuenduslike ettevõtlusteenuste arendamine; |
| --- | --- |

c)

ökouuendusvõrkude ja -klastrite, avaliku sektori ja erasektori ökouuendusalase partnerluse edendamine ning ökouuendusi hõlbustavate ja soodustavate uuenduslike ettevõtlusteenuste arendamine;

| d) | uute ja ühtsete ökouuendustele suunatud lähenemisviiside edendamine sellistes valdkondades nagu keskkonnajuhtimine ja toodete, protsesside ja teenuste keskkonnasõbralikkus, võttes arvesse kogu nende elutsüklit. |
| --- | --- |

d)

uute ja ühtsete ökouuendustele suunatud lähenemisviiside edendamine sellistes valdkondades nagu keskkonnajuhtimine ja toodete, protsesside ja teenuste keskkonnasõbralikkus, võttes arvesse kogu nende elutsüklit.

Artikkel 15

Ettevõtlus ja innovatsioonikultuur

Ettevõtlikkuse ja innovatsioonikultuuriga seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

| a) | ettevõtlusvaimu, -oskuste ja -kultuuri edendamine ning ettevõtlusega seotud riski ja kasu tasakaalustamine, eelkõige naiste ja noorte jaoks; |
| --- | --- |

a)

ettevõtlusvaimu, -oskuste ja -kultuuri edendamine ning ettevõtlusega seotud riski ja kasu tasakaalustamine, eelkõige naiste ja noorte jaoks;

| b) | uuendustegevust, ettevõtjate arengut ja kasvu soodustava ärikeskkonna edendamine; |
| --- | --- |

b)

uuendustegevust, ettevõtjate arengut ja kasvu soodustava ärikeskkonna edendamine;

| c) | poliitiliste meetmete väljatöötamise ja osalejate, sh riiklike ja piirkondlike programmide juhtide vahelise riikidevahelise koostöö toetamine, eelkõige eesmärgiga edendada programmide ja meetmete VKE-sõbralikkust; |
| --- | --- |

c)

poliitiliste meetmete väljatöötamise ja osalejate, sh riiklike ja piirkondlike programmide juhtide vahelise riikidevahelise koostöö toetamine, eelkõige eesmärgiga edendada programmide ja meetmete VKE-sõbralikkust;

| d) | ettevõtete asutamise ja ülemineku soodustamine. |
| --- | --- |

d)

ettevõtete asutamise ja ülemineku soodustamine.

Artikkel 16

Ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform

Ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi meetmed võivad hõlmata järgmist:

| a) | andmete kogumine, saavutatu analüüsimine ja jälgimine, poliitikasuundade arendamine ja kooskõlastamine; |
| --- | --- |

a)

andmete kogumine, saavutatu analüüsimine ja jälgimine, poliitikasuundade arendamine ja kooskõlastamine;

| b) | tööstus- ja teenindussektori konkurentsivõime tõstmise strateegia määratlemisele ja edendamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

b)

tööstus- ja teenindussektori konkurentsivõime tõstmise strateegia määratlemisele ja edendamisele kaasaaitamine;

| c) | üksteiselt õppimise toetamine riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes, et saavutada paremaid tulemusi. |
| --- | --- |

c)

üksteiselt õppimise toetamine riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes, et saavutada paremaid tulemusi.

2. JAGU

RAKENDAMINE

Artikkel 17

VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendid

1.   Ühenduse rahastamisvahendeid kasutatakse selleks, et hõlbustada VKEde rahastamist nende elutsükli teatud etappides: asutamine, käivitamine, laiendamine ja äritegevuse ülekandmine. VKEde investeeringud sellistesse valdkondadesse nagu tehnoloogia areng, uuendustegevus, sealhulgas ökouuendused ja tehnosiire, samuti nende äritegevuse piiriülene laiendamine, lisatakse asjakohaste rahastamisvahendite rakendusalasse.

2.   Lõikes 1 osutatud vahendid on järgmised:

| a) | suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF); |
| --- | --- |

a)

suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF);

| b) | VKEde tagatissüsteem (SMEG); |
| --- | --- |

b)

VKEde tagatissüsteem (SMEG);

| c) | suutlikkuse arendamise kava (CBS). |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse arendamise kava (CBS).

3.   Nende rahastamisvahendite rakendamise tingimused on esitatud II lisas.

Artikkel 18

Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF)

1.   GIFi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond (EIF).

GIF täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | aitab üleeuroopalise riskikapitali turu parandamise eesmärgil asutada ja rahastada VKEsid ning vähendada omakapitali ja riskikapitali puudujääke, mis takistab VKEdel kasutada oma kasvupotentsiaali; |
| --- | --- |

a)

aitab üleeuroopalise riskikapitali turu parandamise eesmärgil asutada ja rahastada VKEsid ning vähendada omakapitali ja riskikapitali puudujääke, mis takistab VKEdel kasutada oma kasvupotentsiaali;

| b) | toetab suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikke VKEsid, eriti neid, mis tegutsevad uurimis-, arendus- vm uuendustegevuse valdkonnas. |
| --- | --- |

b)

toetab suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikke VKEsid, eriti neid, mis tegutsevad uurimis-, arendus- vm uuendustegevuse valdkonnas.

2.   GIF koosneb järgmisest kahest osast:

| — | esimene osa, “GIF1”, katab asutamis- ja käivitamisetapi investeeringuid. Selles osas investeeritakse spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, nagu esmaetapi fondid, piirkondlikud fondid, konkreetsetele sektoritele, tehnoloogiatele või teadusuuringute ja tehnoloogia arendusele suunatud fondid ning äriinkubaatoritega seotud fondid, mis omakorda annavad kapitali VKEdele. GIF1 võib osaleda ka investeerimisel investorite võrgu arendatavatesse fondidesse ja investeerimisvahenditesse; |
| --- | --- |

—

esimene osa, “GIF1”, katab asutamis- ja käivitamisetapi investeeringuid. Selles osas investeeritakse spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, nagu esmaetapi fondid, piirkondlikud fondid, konkreetsetele sektoritele, tehnoloogiatele või teadusuuringute ja tehnoloogia arendusele suunatud fondid ning äriinkubaatoritega seotud fondid, mis omakorda annavad kapitali VKEdele. GIF1 võib osaleda ka investeerimisel investorite võrgu arendatavatesse fondidesse ja investeerimisvahenditesse;

| — | teine osa, “GIF2”, katab laienemisetapi investeeringuid ja investeerib spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, mis omakorda annavad kvaasikapitali või omakapitali suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikele VKEdele nende laienemisetapis. GIF2 muudab väljaostmise või ettevõtte odavaks ülesostmiseks mõeldud asendusinvesteeringud liigseks. |
| --- | --- |

—

teine osa, “GIF2”, katab laienemisetapi investeeringuid ja investeerib spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, mis omakorda annavad kvaasikapitali või omakapitali suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikele VKEdele nende laienemisetapis. GIF2 muudab väljaostmise või ettevõtte odavaks ülesostmiseks mõeldud asendusinvesteeringud liigseks.

GIF võib vajadusel riiklike või piirkondlike programmidega koostööd tehes investeerida ka finantsvahendusettevõtetesse, et arendada väikeettevõtetesse investeerivaid ettevõtjaid.

Lisaks GIF-poolsele rahastamisele tuleb suurem osa mis tahes fondi investeeritavast kapitalist investoritelt, kes tegutsevad turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt, olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist.

Artikkel 19

VKEde tagatissüsteem (SMEG)

1.   SMEGi süsteemi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond.

SMEGi süsteem täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | annab vastutagatisi või vajadusel kaastagatisi abikõlblikes riikides tegutsevatele tagatisskeemidele; |
| --- | --- |

a)

annab vastutagatisi või vajadusel kaastagatisi abikõlblikes riikides tegutsevatele tagatisskeemidele;

| b) | annab otsetagatisi muudele sobivatele finantsvahendajatele. |
| --- | --- |

b)

annab otsetagatisi muudele sobivatele finantsvahendajatele.

2.   SMEGi süsteem koosneb järgmisest neljast osast:

| — | esimene osa: a) finantseerimine laenuvahendite varal laenude või liisingu kaudu vähendab VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab kas arvatava kõrgema riskitasemega investeerimine teatud teadmistepõhistesse tegevustesse nagu tehnoloogiaarendus, uuendustegevus ja tehnosiire või piisava tagatise puudumine; |
| --- | --- |

—

esimene osa: a) finantseerimine laenuvahendite varal laenude või liisingu kaudu vähendab VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab kas arvatava kõrgema riskitasemega investeerimine teatud teadmistepõhistesse tegevustesse nagu tehnoloogiaarendus, uuendustegevus ja tehnosiire või piisava tagatise puudumine;

| — | teine osa: b) mikrokrediit, et julgustada finantseerimisasutusi mängima selles valdkonnas suuremat rolli, pakkudes väikelaene, millega ebapiisavate tagatistega laenajate puhul kaasneksid tavaliselt võrdeliselt suuremad halduskulud. Lisaks tagatistele või vastutagatistele võivad finantsvahendajad saada toetusi, mis osaliselt hüvitavad mikrokrediitide andmisega seotud vältimatuid suuri halduskulusid; |
| --- | --- |

—

teine osa: b) mikrokrediit, et julgustada finantseerimisasutusi mängima selles valdkonnas suuremat rolli, pakkudes väikelaene, millega ebapiisavate tagatistega laenajate puhul kaasneksid tavaliselt võrdeliselt suuremad halduskulud. Lisaks tagatistele või vastutagatistele võivad finantsvahendajad saada toetusi, mis osaliselt hüvitavad mikrokrediitide andmisega seotud vältimatuid suuri halduskulusid;

| — | kolmas osa: c) tagatised VKEdesse investeeritavale omakapitalile või kvaasikapitalile, hõlmab investeeringuid, mis annavad stardikapitali ja/või käivituskapitali, ja vahefinantseerimist, et vähendada konkreetseid rahalisi raskusi, mis tulenevad VKEde nõrgast finantsstruktuurist ja äritegevuse ülekandmisest; |
| --- | --- |

—

kolmas osa: c) tagatised VKEdesse investeeritavale omakapitalile või kvaasikapitalile, hõlmab investeeringuid, mis annavad stardikapitali ja/või käivituskapitali, ja vahefinantseerimist, et vähendada konkreetseid rahalisi raskusi, mis tulenevad VKEde nõrgast finantsstruktuurist ja äritegevuse ülekandmisest;

| — | neljas osa: d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, mille kaudu kaasatakse VKEdele täiendavat krediiti laenude rahastamiseks, kasutades sobivaid riskijagamise kokkuleppeid väljavalitud finantseerimisasutustega. Nende tehingute toetamise eeldusena kohustub kreeditor andma suure osa niimoodi tekkivast likviidsusest mõistliku aja jooksul laenudena VKEdele. Kõnealuse laenuvahendite varal finantseerimise suurus arvutatakse tagatud portfelliriski suurusest lähtuvalt ning kehtestatakse koos ajavahemikuga pärast iga institutsiooniga eraldi peetud läbirääkimiste tulemusel. |
| --- | --- |

—

neljas osa: d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, mille kaudu kaasatakse VKEdele täiendavat krediiti laenude rahastamiseks, kasutades sobivaid riskijagamise kokkuleppeid väljavalitud finantseerimisasutustega. Nende tehingute toetamise eeldusena kohustub kreeditor andma suure osa niimoodi tekkivast likviidsusest mõistliku aja jooksul laenudena VKEdele. Kõnealuse laenuvahendite varal finantseerimise suurus arvutatakse tagatud portfelliriski suurusest lähtuvalt ning kehtestatakse koos ajavahemikuga pärast iga institutsiooniga eraldi peetud läbirääkimiste tulemusel.

Artikkel 20

Suutlikkuse arendamise kava (CBS)

1.   CBSi hallatakse koos rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, kelle hulka kuuluvad Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), Euroopa Investeerimispank (EIB), Euroopa Investeerimisfond (EIF) ja Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB).

CBS täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | täiendab uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse investeerivate fondide ja teiste finantsvahendajate teadmisi investeerimise ja tehnoloogia alal; |
| --- | --- |

a)

täiendab uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse investeerivate fondide ja teiste finantsvahendajate teadmisi investeerimise ja tehnoloogia alal;

| b) | stimuleerib VKEdele laenude andmist taotluste läbivaatamise korra lihtsustamisega. |
| --- | --- |

b)

stimuleerib VKEdele laenude andmist taotluste läbivaatamise korra lihtsustamisega.

2.   CBS koosneb stardikapitali meetmest ja partnerlusmeetmest.

Stardikapitali meetme kaudu antakse toetusi, et stimuleerida riskikapitali suunamist uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse, sealhulgas ka traditsioonilistes majandusharudes, toetades selleks stardi- ja käivitusfonde jms organisatsioone. Toetust võib pakkuda ka selleks, et võtta pikemaks ajaks tööle täiendavat personali, kel on investeerimise või tehnoloogia alased eriteadmised.

Partnerlusmeetme kaudu antakse toetusi finantsvahendajate tehnilise abiga seotud kulude katmiseks, et parandada VKEde laenutaotluste läbivaatamise korda, eesmärgiga soodustada laenude andmist VKEdele riikides, kus pankade vahendustegevus on nõrgalt arenenud.

Partnerlusmeetme puhul on pankade nõrgalt arenenud vahendustegevusega riikideks sellised riigid, kus riigisiseste laenude summa, väljendatuna protsendina sisemajanduse kogutoodangust, on Euroopa Keskpanga või Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel tunduvalt alla ühenduse keskmise.

Partnerlusmeede täiendab krediidiliine või riskijagamist, mida rahvusvahelised finantseerimisasutused pakuvad partnerpankadele või finantseerimisasutustele abikõlblikes riikides. Suur osa selle meetme vahenditest kulutatakse selleks, et tõsta pankade ja teiste finantsasutuste võimet hinnata selliste projektide ärikõlblikkust, milles on oluline osa ökouuendustel.

Artikkel 21

Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavad teenused

1.   Edendatakse ettevõtteid ja uuendustegevust, sealhulgas VKEsid toetavaid teenuseid.

2.   Võttes arvesse olemasolevate Euroopa äritegevuse toetamise võrgustike kogemusi ja oskusi, võib rahalist toetust anda võrgustikku kuuluvatele partneritele järgmiste teenuste pakkumisel:

| a) | teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused; |
| --- | --- |

a)

teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused;

| b) | uuendusalased teenused ning tehnoloogia- ja teadmiste edasiandmise teenused; |
| --- | --- |

b)

uuendusalased teenused ning tehnoloogia- ja teadmiste edasiandmise teenused;

| c) | teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis. |
| --- | --- |

c)

teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis.

Selliste teenuste üksikasjad on esitatud III lisas.

3.   Komisjon valib võrgustikku kuuluvaid partnereid konkursikutsega lõikes 2 nimetatud erinevate teenuste osutamiseks. Konkursi tulemusel võib komisjon sõlmida väljavalitud taotlejatega partnerluse raamlepingu, milles näidatakse ära pakutavate teenuste tüüp, antavate toetuste kord ning kõigi poolte üldised õigused ja kohustused. Partnerluse raamlepingu võib sõlmida kogu programmi kehtivuse ajaks.

4.   Lisaks lõikes 2 nimetatud teenustele võib komisjon anda rahalist toetust muude raamprogrammi kohaldamisalasse jäävate meetmete rakendamiseks, pärast projektikonkurssi, mille võib suunata ainult võrgustiku partneritele. Kõnealuste teenustega tagatakse, et huvitatud isikud ja potentsiaalsed taotlejad saavad ulatuslikku abi seoses raamprogrammis pakutavate toetusvõimalustega.

5.   Komisjon toetab võrgustikku kuuluvaid partnereid vajaliku koordineerimise ja tegevuse toetamisega. Raamprogrammis mitteosalevates riikides osutatud organisatsioonidele võib samuti võimaldada sellist koordineerimise ja tegevuse toetamist.

6.   Komisjon tagab, et võrgustikku kuuluvad partnerid teevad omavahel koostööd ja suunavad pädevale võrgustikupartnerile edasi iga päringu, millele nad ise otseselt vastata ei oska.

Artikkel 22

Uuenduste ja ökouuenduste katse- ja turustamisprojektid

Ühendus toetab ühenduse tähtsusega esmaste taotluste või uuenduste või ökouuenduste tehnoloogiate, toodete või tavade turustamisprojekte, mille tehniline tutvustamine on olnud edukas, kuid mis jääkohu tõttu ei ole veel turgu hõivanud. Nende eesmärk on edendada selliste tehnoloogiate, toodete või tavade laiemat kasutuselevõttu osalevates riikides ning soodustada turu hõivamist.

Artikkel 23

Poliitikasuundade analüüsimine, arendamine, koordineerimine ja partnerlus

Poliitikasuundade analüüsimise, arendamise ja osalevate riikidega koordineerimise toetamiseks võib teha järgmist:

| a) | uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal; |
| --- | --- |

a)

uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal;

| b) | partnerlus ning ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused; |
| --- | --- |

b)

partnerlus ning ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused;

| c) | teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased meetmed;

| d) | riigi ja piirkonna tasandi tulemuste võrdlev analüüsimine ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

d)

riigi ja piirkonna tasandi tulemuste võrdlev analüüsimine ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine.

Artikkel 24

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi toetusmeetmed

Komisjon teeb reeglipäraselt järgmist:

| a) | jälgida ja analüüsida konkurentsivõime ja üksikute majandusharude arengut, võttes arvesse ka komisjoni aastaaruannet Euroopa tööstuse konkurentsivõime kohta; |
| --- | --- |

a)

jälgida ja analüüsida konkurentsivõime ja üksikute majandusharude arengut, võttes arvesse ka komisjoni aastaaruannet Euroopa tööstuse konkurentsivõime kohta;

| b) | koostada hinnanguid selle kohta, millist mõju avaldavad ettevõtete konkurentsivõime seisukohast olulised ühenduse meetmed ning nende hinnangute avaldamine, et määratleda valdkonnad olemasolevate õigusaktide lihtsustamiseks või valmistada ette uusi õigusloomealaseid meetmeid, mis on suunatud uuenduste valdkonna atraktiivsemaks muutmisele ühenduses; |
| --- | --- |

b)

koostada hinnanguid selle kohta, millist mõju avaldavad ettevõtete konkurentsivõime seisukohast olulised ühenduse meetmed ning nende hinnangute avaldamine, et määratleda valdkonnad olemasolevate õigusaktide lihtsustamiseks või valmistada ette uusi õigusloomealaseid meetmeid, mis on suunatud uuenduste valdkonna atraktiivsemaks muutmisele ühenduses;

| c) | hinnata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi konkreetseid aspekte või rakendusmeetmeid; |
| --- | --- |

c)

hinnata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi konkreetseid aspekte või rakendusmeetmeid;

| d) | levitada vajalikku teavet ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi kohta. |
| --- | --- |

d)

levitada vajalikku teavet ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi kohta.

3. JAGU

IGA-AASTANE TÖÖPROGRAMM

Artikkel 25

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult ning vastavalt artiklis 10 kehtestatud eesmärkidele:

| a) | rakendamiseks vajaminevad meetmed; |
| --- | --- |

a)

rakendamiseks vajaminevad meetmed;

| b) | prioriteedid; |
| --- | --- |

b)

prioriteedid;

| c) | kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid; |
| --- | --- |

c)

kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;

| d) | sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke; |
| --- | --- |

d)

sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;

| e) | täitmise ajakavad; |
| --- | --- |

e)

täitmise ajakavad;

| f) | osalemiseeskirjad; |
| --- | --- |

f)

osalemiseeskirjad;

| g) | meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid. |
| --- | --- |

g)

meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.

Iga-aastases tööprogrammis määratletakse selgelt ökouuenduste edendamise meetmed.

Artikli 24 kohased meetmed ei kuulu iga-aastase tööprogrammi alla.

II peatükk

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm

1. JAGU

EESMÄRGID JA TEGEVUSVALDKONNAD

Artikkel 26

Algatamine ja eesmärgid

1.   Käesolevaga algatatakse info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamiseks.

2.   Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammiga nähakse ette järgmised meetmed:

| a) | ühtse Euroopa teaberuumi loomine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja -teenuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiapõhiste toodete ja teenuste siseturu tugevdamine; |
| --- | --- |

a)

ühtse Euroopa teaberuumi loomine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja -teenuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiapõhiste toodete ja teenuste siseturu tugevdamine;

| b) | uuendustegevuse edendamine info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu; |
| --- | --- |

b)

uuendustegevuse edendamine info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu;

| c) | kõikehõlmava infoühiskonna ja tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamine ning elukvaliteedi tõstmine. |
| --- | --- |

c)

kõikehõlmava infoühiskonna ja tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamine ning elukvaliteedi tõstmine.

3.   Lõikes 2 osutatud meetmete elluviimisel pööratakse erilist tähelepanu kodanike, ametivõimude ja ettevõtjate, eelkõige VKEde teavitamisele info- ja sidetehnoloogia võimalustest ja kasust.

Artikkel 27

Ühtne Euroopa teaberuum

Ühtse Euroopa teaberuumiga seotud meetmetel on järgmised eesmärgid:

| a) | tagada takistusteta juurdepääs info- ja sidetehnoloogial põhinevatele teenustele ning luua sobivad raamtingimused konvergeeruvate digitaalsidesüsteemide ja -teenuste kiireks, asjakohaseks ja tõhusaks kasutuselevõtuks, kaasates muuhulgas koostalitlusvõime, avatud standardite kasutamise ning turvalisuse ja usaldusväärsuse küsimusi; |
| --- | --- |

a)

tagada takistusteta juurdepääs info- ja sidetehnoloogial põhinevatele teenustele ning luua sobivad raamtingimused konvergeeruvate digitaalsidesüsteemide ja -teenuste kiireks, asjakohaseks ja tõhusaks kasutuselevõtuks, kaasates muuhulgas koostalitlusvõime, avatud standardite kasutamise ning turvalisuse ja usaldusväärsuse küsimusi;

| b) | parandada tingimusi digitaalse infosisu arendamiseks, võttes arvesse mitmekeelsust ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

b)

parandada tingimusi digitaalse infosisu arendamiseks, võttes arvesse mitmekeelsust ja kultuurilist mitmekesisust;

| c) | jälgida Euroopa infoühiskonna arengut sellekohaste andmete kogumise ning digitaalsete sideteenuste arengu, kättesaadavuse ja kasutamise analüüsimisega, sealhulgas Interneti areng, juurdepääs lairibavõrgule ja selle praktiline kasutuselevõtt ning infosisu ja teenuste areng. |
| --- | --- |

c)

jälgida Euroopa infoühiskonna arengut sellekohaste andmete kogumise ning digitaalsete sideteenuste arengu, kättesaadavuse ja kasutamise analüüsimisega, sealhulgas Interneti areng, juurdepääs lairibavõrgule ja selle praktiline kasutuselevõtt ning infosisu ja teenuste areng.

Artikkel 28

Uuendustegevus info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu

Meetmetel, mis on seotud uuendustegevusega info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu, on järgmised eesmärgid:

| a) | edendada info- ja sidetehnoloogial põhinevate protsesside, teenuste ja toodete uuendamist, eriti VKEdes ja avalikus sektoris, arvestades vajalikke kvalifikatsiooninõudeid; |
| --- | --- |

a)

edendada info- ja sidetehnoloogial põhinevate protsesside, teenuste ja toodete uuendamist, eriti VKEdes ja avalikus sektoris, arvestades vajalikke kvalifikatsiooninõudeid;

| b) | soodustada avaliku ja erasektori koostööd ning partnerlust, et kiirendada uuendusprotsesse ja investeerimist info- ja sidetehnoloogiasse; |
| --- | --- |

b)

soodustada avaliku ja erasektori koostööd ning partnerlust, et kiirendada uuendusprotsesse ja investeerimist info- ja sidetehnoloogiasse;

| c) | propageerida ja teadvustada info- ja sidetehnoloogia ning nende uutest rakendustest tulenevaid võimalusi ja kasu kodanikele ja ettevõtetele sealhulgas suurendada usaldust ja avatust uue info- ja sidetehnoloogia suhtes ning ergutada Euroopa tasandil arutelu info- ja sidetehnoloogia uute suundumuste ning arengute üle. |
| --- | --- |

c)

propageerida ja teadvustada info- ja sidetehnoloogia ning nende uutest rakendustest tulenevaid võimalusi ja kasu kodanikele ja ettevõtetele sealhulgas suurendada usaldust ja avatust uue info- ja sidetehnoloogia suhtes ning ergutada Euroopa tasandil arutelu info- ja sidetehnoloogia uute suundumuste ning arengute üle.

Artikkel 29

Kõikehõlmav infoühiskond, tulemuslikumad ja tõhusamad üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused ning parem elukvaliteet

Meetmetel, mis on seotud kõikehõlmava infoühiskonna ning tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamise ja elukvaliteedi parandamisega, on järgmised eesmärgid:

| a) | parandada info- ja sidetehnoloogia kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu digitaalsele sisule, ja digitaalset kirjaoskust; |
| --- | --- |

a)

parandada info- ja sidetehnoloogia kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu digitaalsele sisule, ja digitaalset kirjaoskust;

| b) | tõsta usaldust infoühiskonna teenuste vastu ning edendada info- ja sidetehnoloogia kasutamist, pöörates erilist tähelepanu andmekaitse küsimuste lahendamisele; |
| --- | --- |

b)

tõsta usaldust infoühiskonna teenuste vastu ning edendada info- ja sidetehnoloogia kasutamist, pöörates erilist tähelepanu andmekaitse küsimuste lahendamisele;

| c) | parandada üldist huvi pakkuvate valdkondade elektrooniliste teenuste kvaliteeti, tulemuslikkust, kättesaadavust ja ligipääsetavust ning laiendada ühiskonna elus osalemist info- ja sidetehnoloogia kaudu, kaasates sealhulgas võimalusel koostalitlusvõimelised üleeuroopalised või piiriülesed üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused, ning arendada kõigile kasutamiseks sobivaid teenusekomponente ja levitada häid tavasid. |
| --- | --- |

c)

parandada üldist huvi pakkuvate valdkondade elektrooniliste teenuste kvaliteeti, tulemuslikkust, kättesaadavust ja ligipääsetavust ning laiendada ühiskonna elus osalemist info- ja sidetehnoloogia kaudu, kaasates sealhulgas võimalusel koostalitlusvõimelised üleeuroopalised või piiriülesed üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused, ning arendada kõigile kasutamiseks sobivaid teenusekomponente ja levitada häid tavasid.

2. JAGU

RAKENDAMINE

1. alajagu

Projektide rakendamine, meetmed heade tavade levitamiseks ja temaatilised võrgud

Artikkel 30

Üldsätted

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi võib rakendada projektide, heade tavade levitamise meetmete ja temaatiliste võrkude kaudu, sealhulgas võidakse laialdaselt katsetada ja tutvustada uuenduslikke üleeuroopalisi avalikke teenuseid.

Projektide, heade tavade levitamise meetmete ja temaatiliste võrkude eesmärk on stimuleerida uuenduslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate lahenduste levikut ja parimat kasutamist, eriti üldist huvi pakkuvate valdkondade teenustes ning VKEdes. Ühenduse toetus aitab ka kergemini koordineerida ja rakendada infoühiskonna arendamise meetmeid kõigis liikmesriikides.

Artikkel 31

Projektid, meetmed heade tavade levitamiseks ja temaatilised võrgud

1.   Toetatakse järgmist:

| a) | rakendus-, katse- ja tehnoloogia turustamisprojektid; |
| --- | --- |

a)

rakendus-, katse- ja tehnoloogia turustamisprojektid;

| b) | meetmed heade tavade, teadmiste ja kogemuste levitamiseks kogu ühenduses; |
| --- | --- |

b)

meetmed heade tavade, teadmiste ja kogemuste levitamiseks kogu ühenduses;

| c) | temaatilised võrgud, mis koondavad konkreetse teemaga seoses mitmesuguseid huvirühmi, et hõlbustada koordineerimistegevust ja teadmiste edasiandmist. |
| --- | --- |

c)

temaatilised võrgud, mis koondavad konkreetse teemaga seoses mitmesuguseid huvirühmi, et hõlbustada koordineerimistegevust ja teadmiste edasiandmist.

2.   Projektide eesmärk on edendada uuendustegevust, tehnosiiret ja selliste uute tehnoloogiate levikut, mis on valmis turuleviimiseks.

Ühendus võib määrata lõikes 1 osutatud projektide eelarvesse panustamiseks toetuse.

3.   Heade tavade levitamise meetmed võetakse eriteemasid käsitlevate ja temaatiliste võrkude kaudu seotud meetmete kompleksidena.

Ühenduse panus lõike 1 punktis b osutatud meetmetesse piirdub otseste kuludega, mida peetakse vajalikuks või asjakohaseks meetme konkreetsete eesmärkide saavutamisel.

4.   Temaatilised võrgud võivad olla seotud heade tavade levitamise meetmetega.

Temaatilistele tegevustele annab ühendus toetust võrgu loomiseks ja koordineerimiseks vajalike abikõlblike lisakulude osas. Ühenduse toetus võib katta nende meetmete abikõlblikud lisakulud.

2. alajagu

Muud sätted

Artikkel 32

Taotlused

Ühenduse toetuse saamise taotlustele artiklis 31 osutatud projektide, häid tavasid edendavate meetmete ning temaatiliste võrkude osas tuleb lisada rahastamiskava, milles loetletakse kõik projektide rahastamise komponendid, sealhulgas ka ühenduselt taotletav rahaline toetus ja kõik muudest allikatest taotletud toetused. Isikutelt, kes esitavad taotluse ühenduse teist liiki abi (nagu teenused või uuringud) saamiseks, võib vajadusel nõuda teavet seoses rahastamiskavaga.

Artikkel 33

Poliitikasuundade analüüsimine, arendamine ja koordineerimine osalevate riikidega

Poliitikasuundade analüüsimise, arendamise ja osalevate riikidega koordineerimise toetamiseks tehakse järgmist:

| a) | uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal; |
| --- | --- |

a)

uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal;

| b) | ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused; |
| --- | --- |

b)

ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused;

| c) | teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased tegevused; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased tegevused;

| d) | tulemuste võrdlev analüüsimine riigi tasandil ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

d)

tulemuste võrdlev analüüsimine riigi tasandil ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine.

Artikkel 34

Edendustegevus, teabe jagamine ja levitamine

1.   Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi rakendamise toetamiseks või tulevase tegevuse ettevalmistamiseks tehakse järgmist:

| a) | edendustegevus, kontaktide loomine, teabe jagamine ja levitamine; |
| --- | --- |

a)

edendustegevus, kontaktide loomine, teabe jagamine ja levitamine;

| b) | teabe, teadmiste ja kogemuste vahetamine, konverentside, seminaride, töörühmade või muude kohtumiste korraldamine ja rühmitatud tegevuste juhtimine. |
| --- | --- |

b)

teabe, teadmiste ja kogemuste vahetamine, konverentside, seminaride, töörühmade või muude kohtumiste korraldamine ja rühmitatud tegevuste juhtimine.

2.   Toetust ei anta meetmetele, mille sihiks on toodete, protsesside või teenuste müügikõlblikuks muutmine, turustamine või müügi edendamine.

Artikkel 35

Ühist huvi pakkuvad projektid: hanked liikmesriikide koostöös määratletud tehniliste kirjelduste alusel

Komisjon võib vajaduse korral info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks ja liikmesriikide selge ühishuvi alusel seoses toodete, teenuste või oluliste teenuseelementide kasutamisega Euroopa tasandil algatada ühist huvi pakkuvaid projekte, et täita vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi ülesandeid. Tegevuse kattumise vältimiseks võetakse arvesse olemasolevaid algatusi.

Komisjon kinnitab kooskõlas liikmesriikidega selliste projektide ühised tehnilised kirjeldused ja rakendamise ajakavad. Nende ühiste tehniliste kirjelduste ja rakendamise ajakavade alusel esitab komisjon pakkumiskutse asjaomaste projektide rakendamiseks. Kõnealuseid pakkumisi korraldab ainult komisjon kooskõlas ühenduse hangete eeskirjadega.

3. JAGU

IGA-AASTANE TÖÖPROGRAMM

Artikkel 36

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult ning vastavalt artiklis 26 esitatud eesmärkidele:

| a) | rakendamiseks vajaminevad meetmed; |
| --- | --- |

a)

rakendamiseks vajaminevad meetmed;

| b) | prioriteedid; |
| --- | --- |

b)

prioriteedid;

| c) | kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid; |
| --- | --- |

c)

kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;

| d) | sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke; |
| --- | --- |

d)

sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;

| e) | täitmise ajakavad; |
| --- | --- |

e)

täitmise ajakavad;

| f) | osalemiseeskirjad; |
| --- | --- |

f)

osalemiseeskirjad;

| g) | meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid. |
| --- | --- |

g)

meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.

III peatükk

Programm “Arukas energeetika - Euroopa”

1. JAGU

EESMÄRGID JA TEGEVUSVALDKONNAD

Artikkel 37

Algatamine ja eesmärgid

1.   Käesolevaga algatatakse programm “Arukas energeetika - Euroopa” energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise toetamiseks. Programm aitab edendada Euroopa varustamist ohutu ja säästva energiaga, samaaegselt suurendades Euroopa konkurentsivõimet.

2.   Programmiga “Arukas energeetika - Euroopa” nähakse ette meetmed eelkõige selleks, et:

| a) | soodustada energiatõhusust ja energiaallikate ratsionaalset kasutamist; |
| --- | --- |

a)

soodustada energiatõhusust ja energiaallikate ratsionaalset kasutamist;

| b) | edendada uusi ja taastuvaid energiaallikaid ning toetada energeetika mitmekesistamist; |
| --- | --- |

b)

edendada uusi ja taastuvaid energiaallikaid ning toetada energeetika mitmekesistamist;

| c) | edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist transpordis. |
| --- | --- |

c)

edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist transpordis.

Artikkel 38

Tegevuseesmärgid

Programmi “Arukas energeetika - Euroopa” tegevuse eesmärk on:

| a) | tagada vajalikud tingimused säästvuse parandamiseks, linnade ja piirkondade potentsiaali väljaarendamiseks ning nende strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalike seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks; töötada välja vahendid ja võimalused, et teostada järelevalvet ühenduses ja liikmesriikides programmiga hõlmatud valdkondades võetud meetmete mõju üle ja seda hinnata; |
| --- | --- |

a)

tagada vajalikud tingimused säästvuse parandamiseks, linnade ja piirkondade potentsiaali väljaarendamiseks ning nende strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalike seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks; töötada välja vahendid ja võimalused, et teostada järelevalvet ühenduses ja liikmesriikides programmiga hõlmatud valdkondades võetud meetmete mõju üle ja seda hinnata;

| b) | suurendada liikmesriikides investeeringuid uutesse ja tõhusaimatesse tehnoloogiatesse energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise valdkonnas, sealhulgas transpordis, kaotades lõhe uuenduslike tehnoloogiate eduka tutvustamise ja nende laialdase turul kasutamise vahel, et kasutada ära avaliku ja erasektori investeeringuid, edendada strateegilise võtmetähtsusega tehnoloogiaid, vähendada kulusid, täiendada turukogemusi ning aidata kaasa seda laadi investeeringuid tõkestavate finantsriskide ning muude võimalike riskide ja takistuste kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

b)

suurendada liikmesriikides investeeringuid uutesse ja tõhusaimatesse tehnoloogiatesse energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise valdkonnas, sealhulgas transpordis, kaotades lõhe uuenduslike tehnoloogiate eduka tutvustamise ja nende laialdase turul kasutamise vahel, et kasutada ära avaliku ja erasektori investeeringuid, edendada strateegilise võtmetähtsusega tehnoloogiaid, vähendada kulusid, täiendada turukogemusi ning aidata kaasa seda laadi investeeringuid tõkestavate finantsriskide ning muude võimalike riskide ja takistuste kõrvaldamisele;

| c) | kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused energia tõhusal ja arukal tootmisel ja tarbimisel, edendades institutsioonide suutlikkust, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades teadlikkust, eelkõige haridussüsteemi kaudu, edendades kogemuste ja oskusteabe vahetust peamiste osaliste, ettevõtjate ja kodanike vahel üldiselt, soodustades heade tavade ja parimate olemasolevate tehnoloogiate levikut, eelkõige nende edendamise kaudu ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

c)

kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused energia tõhusal ja arukal tootmisel ja tarbimisel, edendades institutsioonide suutlikkust, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades teadlikkust, eelkõige haridussüsteemi kaudu, edendades kogemuste ja oskusteabe vahetust peamiste osaliste, ettevõtjate ja kodanike vahel üldiselt, soodustades heade tavade ja parimate olemasolevate tehnoloogiate levikut, eelkõige nende edendamise kaudu ühenduse tasandil.

Artikkel 39

Energiatõhusus ja ressursside ratsionaalne kasutamine (SAVE)

Meetmed energiatõhususe ja energiaallikate ratsionaalse kasutamise soodustamiseks võivad hõlmata järgmist:

| a) | energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise parandamine, eelkõige ehitus- ja tööstussektoris, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed; |
| --- | --- |

a)

energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise parandamine, eelkõige ehitus- ja tööstussektoris, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed;

| b) | seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine. |
| --- | --- |

b)

seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.

Artikkel 40

Uued ja taastuvad energiaallikad (ALTENER)

Meetmed uute ja taastuvate energiaallikate edendamiseks võivad hõlmata järgmist:

| a) | uute ja taastuvate energiaallikate edendamine elektrienergia, soojuse ja jahutuse tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud tootmiseks ning seeläbi energiaallikate mitmekesistamise toetamine, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed; |
| --- | --- |

a)

uute ja taastuvate energiaallikate edendamine elektrienergia, soojuse ja jahutuse tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud tootmiseks ning seeläbi energiaallikate mitmekesistamise toetamine, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed;

| b) | uute ja taastuvate energiaallikate integreerimine kohalikku keskkonda ja kohalikesse energiasüsteemidesse; |
| --- | --- |

b)

uute ja taastuvate energiaallikate integreerimine kohalikku keskkonda ja kohalikesse energiasüsteemidesse;

| c) | seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine. |
| --- | --- |

c)

seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.

Artikkel 41

Energeetika transpordis (STEER)

Meetmed energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks transpordis võivad hõlmata järgmist:

| a) | kõigi transpordi energeetikaaspektidega seotud algatuste toetamine ja kütuste mitmekesistamine; |
| --- | --- |

a)

kõigi transpordi energeetikaaspektidega seotud algatuste toetamine ja kütuste mitmekesistamine;

| b) | taastuvkütuste ja energiatõhususe edendamine transpordis; |
| --- | --- |

b)

taastuvkütuste ja energiatõhususe edendamine transpordis;

| c) | seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine. |
| --- | --- |

c)

seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.

Artikkel 42

Integreeritud algatused

Meetmed mitme artiklites 39, 40 ja 41 osutatud valdkonna ühendamiseks või seoses teatavate ühenduse prioriteetidega võivad hõlmata järgmist:

| a) | energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate integreerimine mitmesse majandusharusse; |
| --- | --- |

a)

energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate integreerimine mitmesse majandusharusse;

| b) | eri võimaluste, vahendite ja osalejate ühendamine sama meetme või projekti raames. |
| --- | --- |

b)

eri võimaluste, vahendite ja osalejate ühendamine sama meetme või projekti raames.

2. JAGU

RAKENDAMINE

Artikkel 43

Edendamis- ja levitamisprojektid

Toetatakse järgmist tegevust:

| a) | ühisanalüüsil põhinevad strateegilised uuringud ning turgude arengu ja energeetikasuundumuste korrapärane järelevalve tulevaste seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks või kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, sealhulgas seoses energia siseturu nõuetekohase toimimisega, keskmise tähtajaga ja pikaajalise strateegia rakendamiseks energeetikavaldkonnas eesmärgiga edendada säästvat arengut, samuti tööstuse ja muude huvirühmade pikaajaliste vabatahtlike kohustuste ettevalmistamiseks ning standardite ning märgistus- ja sertifitseerimissüsteemide väljatöötamiseks, võimalusel koostöös kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

a)

ühisanalüüsil põhinevad strateegilised uuringud ning turgude arengu ja energeetikasuundumuste korrapärane järelevalve tulevaste seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks või kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, sealhulgas seoses energia siseturu nõuetekohase toimimisega, keskmise tähtajaga ja pikaajalise strateegia rakendamiseks energeetikavaldkonnas eesmärgiga edendada säästvat arengut, samuti tööstuse ja muude huvirühmade pikaajaliste vabatahtlike kohustuste ettevalmistamiseks ning standardite ning märgistus- ja sertifitseerimissüsteemide väljatöötamiseks, võimalusel koostöös kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| b) | struktuuride ja vahendite loomine, laiendamine ja ümberkorraldamine säästva energeetika arenguks, sealhulgas kohalik ja piirkondlik energiamajandus, ning neile vajadustele vastavate finantstoodete ja rahaturuinstrumentide väljatöötamine, lähtudes endiste ja praeguste võrkude rakendamisega saadud kogemustest; |
| --- | --- |

b)

struktuuride ja vahendite loomine, laiendamine ja ümberkorraldamine säästva energeetika arenguks, sealhulgas kohalik ja piirkondlik energiamajandus, ning neile vajadustele vastavate finantstoodete ja rahaturuinstrumentide väljatöötamine, lähtudes endiste ja praeguste võrkude rakendamisega saadud kogemustest;

| c) | säästvate energiasüsteemide ja seadmete edendamine, et kiirendada nende turuosa suurenemist ja ergutada investeeringuid, mis hõlbustavad üleminekut tõhusamate tehnoloogiate tutvustamiselt nende turustamisele, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning institutsiooniliste struktuuride loomine; |
| --- | --- |

c)

säästvate energiasüsteemide ja seadmete edendamine, et kiirendada nende turuosa suurenemist ja ergutada investeeringuid, mis hõlbustavad üleminekut tõhusamate tehnoloogiate tutvustamiselt nende turustamisele, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning institutsiooniliste struktuuride loomine;

| d) | teabe-, haridus- ja koolitusstruktuuride arendamine, tulemuste rakendamine, oskusteabe ja heade tavade edendamine ja levitamine kõikide tarbijate hulgas, meetmete ja projektide tulemuste levitamine ning koostöö liikmesriikidega rakendusvõrgustike kaudu; |
| --- | --- |

d)

teabe-, haridus- ja koolitusstruktuuride arendamine, tulemuste rakendamine, oskusteabe ja heade tavade edendamine ja levitamine kõikide tarbijate hulgas, meetmete ja projektide tulemuste levitamine ning koostöö liikmesriikidega rakendusvõrgustike kaudu;

| e) | ühenduse seadusandlike ja toetusmeetmete rakendamise ja mõju järelevalve. |
| --- | --- |

e)

ühenduse seadusandlike ja toetusmeetmete rakendamise ja mõju järelevalve.

Artikkel 44

Tehnoloogia turustusprojektid

Ühendus toetab projekte, mis käsitlevad selliste uuenduslike tehnoloogiate, protsesside, toodete, või ühenduse tasandil oluliste tavade turule viimist, mille tehniline tutvustamine on juba olnud edukas. Nende eesmärk on edendada selliste tehnoloogiate, protsesside, toodete või tavade laiemat kasutuselevõttu osalevates riikides ning soodustada turu hõivamist.

3. JAGU

IGA-AASTANE TÖÖPROGRAMM

Artikkel 45

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastase tööprogrammiga sätestatakse üksikasjalikud eesmärgid kooskõlas artikliga 37:

| a) | rakendamiseks vajaminevad meetmed; |
| --- | --- |

a)

rakendamiseks vajaminevad meetmed;

| b) | prioriteedid; |
| --- | --- |

b)

prioriteedid;

| c) | kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid; |
| --- | --- |

c)

kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;

| d) | sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke; |
| --- | --- |

d)

sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;

| e) | täitmise ajakavad; |
| --- | --- |

e)

täitmise ajakavad;

| f) | osalemiseeskirjad; |
| --- | --- |

f)

osalemiseeskirjad;

| g) | meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid. |
| --- | --- |

g)

meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.

III JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 46

Komiteed

1.   Komisjoni abistavad järgmised komiteed:

| a) | ettevõtlus- ja uuendusprogrammi komitee nimetusega EIP korralduskomitee; |
| --- | --- |

a)

ettevõtlus- ja uuendusprogrammi komitee nimetusega EIP korralduskomitee;

| b) | info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi komitee nimetusega ICT korralduskomitee; |
| --- | --- |

b)

info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi komitee nimetusega ICT korralduskomitee;

| c) | programmi “Arukas energeetika - Euroopa” komitee nimetusega IEE korralduskomitee. |
| --- | --- |

c)

programmi “Arukas energeetika - Euroopa” komitee nimetusega IEE korralduskomitee.

Komisjoni abistab ICT ja IEE korralduskomiteedega tihedalt koostööd tegev EIP korralduskomitee, et tagada kogu raamprogrammi sisene kooskõlastatus ja koostöö, sealhulgas strateegiline haldamine ja ühtne rakendamine.

2.   Lõikes 1 osutatud komiteedele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Lõikes 1 osutatud komiteed võtavad vastu oma töökorrad.

Artikkel 47

Kasutusjuhend

1.   Raamprogrammi jõustumise järel avaldab komisjon kergesti loetava ja kasutajasõbraliku kasutusjuhendi, luues abisaajate raamprogrammis osalemise põhialuste selge, lihtsa ja läbipaistva raamistiku. Eelkõige hõlbustab kasutusjuhend VKEde osalemist.

2.   Komisjon tagab, et ajavahemik taotluste esitamise ja hindamistulemuste teatamise vahel on võimalikult lühike. Hindamistulemused teatatakse mõistliku aja jooksul.

Artikkel 48

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandev kogu

Komisjoni nõustab konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandev kogu, mis koosneb ametija äriliitude, shVKEde esindajatest ja muudest ekspertidest. Nende asjatundlikkus peaks olema seotud raamprogrammis käsitletavate sektorite ja küsimustega, sealhulgas rahastamine, info- ja sidetehnoloogia, energeetika ning ökouuendused.

Artikkel 49

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 96/413/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 50

Üleminekumeetmed

Artikli 27 punktis b osutatud eesmärgi saavutamiseks vajalikke rakendusmeetmeid viiakse ellu vastavalt otsusele nr 456/2005/EÜ kuni 31. detsembrini 2008.

Seejärel hallatakse otsuse nr 456/2005/EÜ alusel nimetatud kuupäeval või enne seda algatatud meetmeid kooskõlas kõnealuse otsusega, kuid selle otsusega asutatud komiteed asendab käesoleva otsuse artikli 46 lõike 1 punktiga b asutatud ICT korralduskomitee.

Artikli 21 lõike 2 punktis a toodud teenuste osas võib komisjon kuni 31. detsembrini 2007 euroteabekeskuse tööd jätkata ning sõlmida oma liikmetega käesoleva raamprogrammi alusel rahastatavaid toetuslepinguid ning järgida otsusega 2000/819/EÜ kehtestatud ettevõtjate ja ettevõtluse mitmeaastase programmi tegevuseeskirju.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 65, 17.3.2006, lk 22.

1

(2)  ELT C 115, 16.5.2006, lk 17.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta seisukoht.

3

(4)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

4

(5)  EÜT L 167, 6.7.1996, lk 55.

5

(6)  EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12. Otsust on muudetud otsusega nr 1376/2002/EÜ (EÜT L 200, 30.7.2002, lk 1).

6

(7)  EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

7

(8)  EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1776/2005/EÜ (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).

8

(9)  EÜT L 14, 18.1.2001, lk 32.

9

(10)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 29. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

10

(11)  ELT L 336, 23.12.2003, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 2113/2005/EÜ (ELT L 344, 27.12.2005, lk 34).

11

(12)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

12

(13)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

13

(14)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

14

(15)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

15

(16)  EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20.

16

(17)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

17

(18)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

18

(19)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

19

(20)  ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.

20

(21)  ELT L 123, 17.5.2003, lk 42.

21

(22)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

22

(23)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

23

(24)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

24

(25)  ELT L 79, 24.3.2005, lk 1.

25

(26)  Summa on 2004. aasta hindades. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta toodud summa 3 284 miljonit eurot (2004. aasta hinnad) sisaldab 88 miljonit eurot programmile “eContentplus” aastateks 2007-2008 vastavalt selle programmi õiguslikule alusele.

26

I LISA

SOOVITUSLIK EELARVELINE JAOTUS

Konkreetsete programmide soovituslikud eelarvelised assigneeringud on järgmised:

| a) | 60% kogueelarvest ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi eesmärkide saavutamiseks, millest ligikaudu viiendik suunatakse ökouuenduste edendamiseks; |
| --- | --- |

a)

60% kogueelarvest ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi eesmärkide saavutamiseks, millest ligikaudu viiendik suunatakse ökouuenduste edendamiseks;

| b) | 20% kogueelarvest side- ja infotehnoloogiapoliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

20% kogueelarvest side- ja infotehnoloogiapoliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks;

| c) | 20% kogueelarvest programmi “Arukas energeetika - Euroopa” eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

c)

20% kogueelarvest programmi “Arukas energeetika - Euroopa” eesmärkide saavutamiseks.

II LISA

ARTIKLIS 17 SÄTESTATUD VKEDELE ETTENÄHTUD ÜHENDUSE RAHASTAMISVAHENDITE RAKENDAMISE KORD

1.   VKEdele ettenähtud kõikidele ühenduse rahastamisvahenditele omane kord

A.   Eelarve

Eelarvelistest assigneeringutest kaetakse iga vahendi kõik kulud, sealhulgas sellised finantsvahendajate suhtes kehtivad maksekohustused nagu tagatiskahjumid, Euroopa Investeerimisfondi ja liidu vahendeid haldavate rahvusvaheliste finantseerimisasutuste halduskulud, samuti kõik muud vajalikud kulud.

Ressursside ülekandmine rahastamisvahendite vahel peab olema paindlik, et reageerida raamprogrammi ajal ilmnevatele uutele arengusuundadele ja muutuvatele turutingimustele.

B.   Usalduskontod

Euroopa Investeerimisfond ja asjakohased rahvusvahelised finantseerimisasutused avavad eraldi usalduskontod iga rahastamisvahendi jaoks ettenähtud eelarveliste vahendite hoidmiseks. Need kontod võivad intressi kanda. Kuni 31. detsembrini 2013 (kaasa arvatud) saadud intressi võib lisada ressurssidele ja kasutada vastava rahastamisvahendi jaoks.

Usaldusisiku tehtud maksed finantsvahendajatele debiteeritakse vastavalt usalduskontolt. Summad, mille usaldusisik maksab tagasi Euroopa Liidu üldeelarvesse, samuti usaldusisiku halduskulud ja muud tasumisele kuuluvad kulud debiteeritakse usalduskontolt vastavalt komisjoni ja usaldusisiku vahel sõlmitud lepingutes sätestatud tingimustele. Usalduskontole kantakse komisjoni tulud, intress ja olenevalt rahastamisvahendist ka realiseeritud investeeringute tulud (GIF) või lepingu- ja garantiitasud ning muud sissetulekud (SMEG).

Pärast 31. detsembrit 2013 tagastatakse usalduskonto kõik jäägid Euroopa Liidu üldeelarvesse, välja arvatud eraldatud ja veel debiteerimata summad ning vajalike kulude maksmiseks eeldatavasti tarvis minevad summad.

C.   Tasud

Rahastamisvahendi toimimisel kehtivad asjakohased tasud. Tasud määrab kindlaks komisjon kooskõlas turutavadega, võttes arvesse:

| — | asjakohase rahastamisvahendi kogukestust ja vastavaid jälgimisnõudeid, mida rakendatakse eelarveliste kohustuste perioodist kauem; |
| --- | --- |

—

asjakohase rahastamisvahendi kogukestust ja vastavaid jälgimisnõudeid, mida rakendatakse eelarveliste kohustuste perioodist kauem;

| — | abikõlblikke riike; |
| --- | --- |

—

abikõlblikke riike;

| — | rahastamisvahendi uudsust ja keerukust; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendi uudsust ja keerukust;

| — | seonduvaid tegevusi, näiteks turu-uuringud, finantsvahendajate kindlakstegemine ja nendega läbirääkimised, kokkulepete kavandamine, lõpetamine, järelevalve ja aruandlus. |
| --- | --- |

—

seonduvaid tegevusi, näiteks turu-uuringud, finantsvahendajate kindlakstegemine ja nendega läbirääkimised, kokkulepete kavandamine, lõpetamine, järelevalve ja aruandlus.

D.   Avalikustamine ja teadlikkuse tõstmine

Kõik finantsvahendajad tagavad ühenduse antud toetusele asjakohase avalikustamise ja läbipaistvuse taseme, sealhulgas piisavalt teavet raamprogrammiga kaasnevate rahaliste võimaluste kohta.

Lõplikele abisaajatele tagatakse asjakohane teave võimalike rahastamisevõimaluste kohta.

2.   Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi (GIF) rakendamine

A.   Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond lepivad kokku finants-, haldus- ja järelevalveaspektides. Komisjon kohaldab erisuuniseid sularahahalduse osas.

B.   Finantsvahendajad

GIF1 ja GIF2 on suunatud turumajanduses tegutsevatele finantsvahendajatele, mida haldavad vajalikke oskusi ja kogemusi omavad sõltumatud rühmad. Finantsvahendajad valitakse vastavalt parimate äri- ja turutavadele läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti seoses paljude spetsialiseerunud fondide või samalaadsete struktuuridega.

C.   Kõlblikkuskriteeriumid

GIF täiendab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi omavahenditel põhinevaid tegevusi, kehtestades investeerimispoliitika, millega nii vahendavate fondide kui ka nende investeerimispoliitika osas kaasneb kõrgem riskiprofiil.

GIF 1

GIF1 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse ja teistesse investeerimisvahenditesse, mis investeerivad kuni 10 aastat tegutsenud VKEdesse, mis on tavaliselt asutamis- või käivitamisetapis, ja pakuvad vajaduse korral täiendavat investeeringut. Tavapärane maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 25% kõnealuse fondi kogukapitalist või erandjuhtudel 50%, kui tegemist on uute fondidega, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus ja samuti investorite võrgu investeerimisvahendite puhul. Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 50%, kui fondi investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele. Vähemalt 50% mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras (“turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt”), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot. GIF1 võib investeerida koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega.

GIF 2

GIF2 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse, mis investeerivad VKEdesse, mis on tavaliselt laienemisetapis (B või C etapp). Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on tavaliselt 15% kõnealuse fondi kogukapitalist või kuni 25%:

| — | uute fondide puhul, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus; |
| --- | --- |

—

uute fondide puhul, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus;

| — | fondide puhul, mille investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele; |
| --- | --- |

—

fondide puhul, mille investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele;

| — | fondide puhul, mille on loonud algajad tegevusüksused. |
| --- | --- |

—

fondide puhul, mille on loonud algajad tegevusüksused.

GIF2 vahendite investeerimisel koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega on GIF2 maksimaalne osa 15%. Vähemalt 50% mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras (“turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt”), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot.

D.   Samaväärne investeering

GIFi alusel tehtud investeeringud vahendatavatesse fondidesse on samaväärsed erainvesteeringutega.

E.   Tuumikinvestori roll

Uutele fondidele, millel on tõenäoliselt eriti tugev katalüsaatori roll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus, võib Euroopa Investeerimisfond olla tuumikinvestoriks.

F.   Tingimuste läbipaistvus

Euroopa Investeerimisfond tagab, et GIF 1 ja GIF 2 alusel rahastamise tingimused ja asjaolud on läbipaistvad ja arusaadavad.

G.   GIFi eluiga

GIF on pikaajaline süsteem, mille raames vahendatavates fondides osalemine kestab tavaliselt 5-12 aastat. Igal juhul ei ületa GIFi alusel tehtud investeeringud 19 aastat komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi delegeerimislepingu allakirjutamise kuupäevast. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendajate vahelistes lepingutes tuleb määratleda sobivad süsteemist väljumise strateegiad.

H.   Investeeringute realiseerimine

Kuna enamik GIFi alusel tehtud investeeringuid tehakse noteerimata, mittelikviidsetesse ettevõtetesse, põhineb nende investeeringute realiseerimine tulude jaotamisel, mille finantsvahendajad saavad oma VKEdesse tehtud investeeringute müügist.

I.   Realiseeritud investeeringute tulude reinvesteerimine

Euroopa Investeerimisfondi poolt enne 31. detsembrit 2013 saadud tulud, sealhulgas dividendid ja tagasimaksed, lisatakse GIFi ressurssidele ja kasutatakse GIFi jaoks.

3.   VKEde tagatissüsteemi (SMEG) rakendamine

A.   Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond lepivad kokku finants-, haldus- ja järelevalveaspektides, mis järgivad üldkehtivaid kaubandustavasid. Komisjon kohaldab erisuuniseid sularahahalduse osas.

B.   Finantsvahendajad

Finantsvahendajad valitakse juba tegutsevate või osalevates riikides loodavate tagamisskeemide hulgast, kaasa arvatud vastastikused tagamisskeemid, või mõne muu finantseerimisasutuse hulgast. Valik peab toimuma läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti.

Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele, pidades silmas:

| — | mõju VKEdele kättesaadavaks tehtud rahastamise (laenud, omakapital või kvaasikapital) mahule; ja/või |
| --- | --- |

—

mõju VKEdele kättesaadavaks tehtud rahastamise (laenud, omakapital või kvaasikapital) mahule; ja/või

| — | mõju VKEde rahastamise kättesaadavusele; ja/või |
| --- | --- |

—

mõju VKEde rahastamise kättesaadavusele; ja/või

| — | kõnealuse vahendaja mõju VKEde rahastamise riskidele. |
| --- | --- |

—

kõnealuse vahendaja mõju VKEde rahastamise riskidele.

C.   Abikõlblikkus

VKEde tagamissüsteemist tulenevate tagatiste finantskriteeriumeid, millest oleneb VKEde õigus laenu saada, määratakse igale vahendajale tema tegevuse põhjal eesmärgiga jõuda võimalikult paljude VKEdeni. Need eeskirjad peegeldavad turu olukorda ja tavasid kõnealusel territooriumil.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara hankimise rahastamine, kaasa arvatud uuendustegevus, tehnoloogia arendamine ja litsentside soetamine on abikõlblikud.

Kriteeriumid, mis on seotud SMEGi neljanda osaga d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, hõlmavad nii üksik- kui ka mitme partneri ja riigi vahelisi tehinguid. Abikõlblikkus põhineb headel turutavadel, eelkõige krediidivõime hindamise ja väärtpaberistatud portfellidega seotud riski hajutamise osas.

D.   Tagatiste tingimused

Euroopa Investeerimisfondi poolt SMEGi süsteemi osade a (finantseerimine laenuvahendite varal), b (mikrokrediit) ja c (omakapital või kvaasikapital) alusel komisjoni nimel antud tagatised katavad osa üksiktehingute finantsportfelli riskist, mille finantsvahendaja on võtnud. SMEGi süsteemi neljas osa - d) väärtpaberistamine - hõlmab riski jagamist teatavate väärtpaberistatud tranšeede puhul, mis on olulisemad kui esmarisk, või seda, et märkimisväärne osa esmariskist jäetakse selle tekitaja kanda ja jagatakse ülejäänud riskiosa.

Euroopa Investeerimisfondi antud tagatised seoses SMEGi süsteemi osadega a (finantseerimine laenuvahendite varal), b (mikrokrediit) ja c (omakapital või kvaasikapital) on tavaliselt samaväärsed vahendaja antud tagatiste või vastava rahastamisega.

Euroopa Investeerimisfond võib vastavalt kokkulepitud ajakavale nõuda finantsvahendajalt tasu, mis arvutatakse eraldatud, kuid kasutamata summade alusel (“vahendustasu”), ja samuti garantiitasusid. Ta võib sisse nõuda ka üksikute väärtpaberistamistehingutega seotud tasud.

E.   Euroopa Investeerimisfondi maksimaalse kumulatiivse kahjumi ülempiir

SMEGi süsteemi kulud Euroopa Liidu üldeelarves on piiritletud nii, et need mingil juhul ei ületa selle SMEGi süsteemi jaoks Euroopa Investeerimispangale kättesaadavaks tehtud eelarvelisi assigneeringuid. Eelarvele ei tekitata lisakohustusi.

Euroopa Investeerimisfondi kohustus maksta oma osa vahendaja kahjumist püsib, kuni konkreetse rahastamisportfelli kahjumi katmiseks tehtud maksete kumulatiivne summa, mida vajaduse korral vähendatakse sissenõutud kahjude kumulatiivse summa võrra, jõuab eelnevalt kokkulepitud summani, mille järel Euroopa Investeerimisfondi tagatis automaatselt vabastatakse.

F.   Kahjude sissenõudmine ja muud usalduskontole makstavad tulud

Kogu konkreetselt vahendajalt kahjude eest sissenõutud summa kantakse usalduskontole ja seda võetakse arvesse vahendaja suhtes kehtiva Euroopa Investeerimisfondi maksimaalse kumulatiivse kahjumi ülempiiri arvutamisel. Kõik enne 31. detsembrit 2013 saadud muud tulud, nagu näiteks vahendus- ja garantiitasud, kantakse usalduskontole ja lisatakse SMEGi süsteemi ressurssidele.

G.   SMEGi süsteemi kestus

VKEde individuaalsete tagatiste tähtaeg võib olla kuni 10 aastat.

4.   Suutlikkuse arendamise kava (CBS) rakendamine

A.   Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond või asjaomased rahvusvahelised finantseerimisasutused lepivad kokku stardikapitali ja partnerlusmeetme üksikasjades, sealhulgas finants-, haldus- ja järelevalveaspektides.

Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele.

Tehnilise abi osutamisega seotud valik peab toimuma läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti.

B.   Stardikapital

Stardikapitali hallatakse fidutsiaarselt. Kõik meetme kulud, kaasa arvatud halduskulud ja kõik muud vajalikud kulud kaetakse eelarvelistest assigneeringutest. Antud toetuste abil toetatakse investeerimisfonde, mille investeerimisprogrammid hõlmavad stardikapitali, kattes osa nende halduskuludest.

C.   Partnerlus

Partnerlust korraldavad Euroopa Investeerimisfond või asjaomased rahvusvahelised finantseerimisasutused. See hõlmab tehnilist abi, halduskulusid ja kõiki muid suutlikkuse tõstmiseks vajalikke kulusid.

5.   Hindamine

Välishindamise viivad läbi sõltumatud eksperdid, võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõive algatust, mis kehtestati nõukogu 19. mai 1998. aasta otsusega 98/347/EÜ finantsabimeetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele - arengu ja tööhõive algatus (1) ning mitmeaastast programmi, mis käsitleb ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige VKEsid. Sellega hinnatakse ühenduse rahastamisvahendite mõju VKEdele ja tehakse saavutatud tulemuste kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs, hinnates eelkõige iga vahendi võimendavat mõju ja tulukust. Liidule tervikuna, liikmesriikidele eraldi ja teistele osalevatele riikidele mõeldud hindamisaruanded sisaldavad statistilisi andmeid, sealhulgas järgmist:

| — | GIFi puhul: kaasatud VKEde ja loodud töökohtade arv; |
| --- | --- |

—

GIFi puhul: kaasatud VKEde ja loodud töökohtade arv;

| — | investoritele mõeldud tulumäär; |
| --- | --- |

—

investoritele mõeldud tulumäär;

| — | SMEGi süsteemi puhul: finantsvahendajate poolt VKEdele antud laenude arv ja väärtus, ja kaasatud VKEde arv ja maksmata jäänud laenude arv ja väärtus; |
| --- | --- |

—

SMEGi süsteemi puhul: finantsvahendajate poolt VKEdele antud laenude arv ja väärtus, ja kaasatud VKEde arv ja maksmata jäänud laenude arv ja väärtus;

| — | stardikapitali puhul: toetatud organisatsioonide arv ja stardikapitaliga seotud investeeringute maht; |
| --- | --- |

—

stardikapitali puhul: toetatud organisatsioonide arv ja stardikapitaliga seotud investeeringute maht;

| — | partnerluse puhul: toetatud vahendajate ja kaasatud VKEde arv; |
| --- | --- |

—

partnerluse puhul: toetatud vahendajate ja kaasatud VKEde arv;

| — | kõik ökouuendustega seotud konkreetsed tulemused. |
| --- | --- |

—

kõik ökouuendustega seotud konkreetsed tulemused.

Välishindajate aruannetes kajastuvad tulemused ja saadud kogemused ning häid tavasid käsitleva teabe jagamine huvirühmade vahel avalikustatakse asjakohasel viisil.

---

(1)  EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43.

III LISA

ÜKSIKASJAD ARTIKLIS 21 OSUTATUD ETTEVÕTLUST JA UUENDUSTEGEVUST TOETAVATE TEENUSTE KOHTA

| a. | Teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused:






  — | kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimalustega seotud teabe levitamine, sealhulgas pakkumisvõimalusi käsitlevad juhised; |
| --- | --- | --- |

a.

Teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused:

—

kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimalustega seotud teabe levitamine, sealhulgas pakkumisvõimalusi käsitlevad juhised;

| — | VKEde jaoks oluliste ühenduse algatuste, poliitika ja programmide edendamine ning kõnealuste programmide taotluse esitamise korda käsitleva teabe edastamine VKEdele; |
| --- | --- |

—

VKEde jaoks oluliste ühenduse algatuste, poliitika ja programmide edendamine ning kõnealuste programmide taotluse esitamise korda käsitleva teabe edastamine VKEdele;

| — | tegevus VKEsid käsitlevate olemasolevate õigusaktide mõju hindamiseks; |
| --- | --- |

—

tegevus VKEsid käsitlevate olemasolevate õigusaktide mõju hindamiseks;

| — | komisjoni mõju-uuringute läbiviimise toetamine; |
| --- | --- |

—

komisjoni mõju-uuringute läbiviimise toetamine;

| — | muude asjakohaste vahendite kasutamine, et kaasata VKEd poliitiliste otsuste tegemisse Euroopas; |
| --- | --- |

—

muude asjakohaste vahendite kasutamine, et kaasata VKEd poliitiliste otsuste tegemisse Euroopas;

| — | VKEde abistamine piiriülese tegevuse arendamiseks ning rahvusvaheliste võrgustike loomine; |
| --- | --- |

—

VKEde abistamine piiriülese tegevuse arendamiseks ning rahvusvaheliste võrgustike loomine;

| — | VKEde abistamine avalikust või erasektorist sobivate äripartnerite leidmisel asjakohaste vahendite kaudu. |
| --- | --- |

—

VKEde abistamine avalikust või erasektorist sobivate äripartnerite leidmisel asjakohaste vahendite kaudu.

| b. | Uuendusteenused ning nii tehnoloogia kui teadmiste edasiandmise teenused:






  — | teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmine seoses uuendustealase poliitika, õigusaktide ja toetusprogrammidega; |
| --- | --- | --- |

b.

Uuendusteenused ning nii tehnoloogia kui teadmiste edasiandmise teenused:

—

teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmine seoses uuendustealase poliitika, õigusaktide ja toetusprogrammidega;

| — | osalemine teadustöö tulemuste levitamises ja kasutamises; |
| --- | --- |

—

osalemine teadustöö tulemuste levitamises ja kasutamises;

| — | vahendusteenuste osutamine tehnoloogia ja teadmiste edasiandmisel ning partnerluse loomisel erinevate uuendustegevuses osalejate vahel; |
| --- | --- |

—

vahendusteenuste osutamine tehnoloogia ja teadmiste edasiandmisel ning partnerluse loomisel erinevate uuendustegevuses osalejate vahel;

| — | ettevõtete, eelkõige VKEde uuendusvõime parandamine; |
| --- | --- |

—

ettevõtete, eelkõige VKEde uuendusvõime parandamine;

| — | sidemete arendamine muude uuendusalaste teenustega, sealhulgas intellektuaalomandiga seotud teenuste vallas. |
| --- | --- |

—

sidemete arendamine muude uuendusalaste teenustega, sealhulgas intellektuaalomandiga seotud teenuste vallas.

| c. | Teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis:






  — | VKEde teadlikkuse tõstmine seoses seitsmenda RTD raamprogrammiga; |
| --- | --- | --- |

c.

Teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis:

—

VKEde teadlikkuse tõstmine seoses seitsmenda RTD raamprogrammiga;

| — | VKEde abistamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vajaduste kindlakstegemisel ja sobivate partnerite leidmisel; |
| --- | --- |

—

VKEde abistamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vajaduste kindlakstegemisel ja sobivate partnerite leidmisel;

| — | VKEde abistamine projektide koostamisel, et osaleda seitsmendas RTD raamprogrammis. |
| --- | --- |

—

VKEde abistamine projektide koostamisel, et osaleda seitsmendas RTD raamprogrammis.

P6_TA(2006)0231

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad arengumaades

Euroopa Parlamendi resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (2005/2207(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Cotonou partnerluslepingu II lisa (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou partnerluslepingu II lisa (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga “Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga “Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136);

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga “Euroopa Liidu Aafrika strateegia: Euro-Aafrika pakt Aafrika arengu kiirendamiseks” (KOM(2005)0489); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga “Euroopa Liidu Aafrika strateegia: Euro-Aafrika pakt Aafrika arengu kiirendamiseks” (KOM(2005)0489);

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta töödokumenti pealkirjaga “EÜ raport aastatuhande arengueesmärkide 2000-2004 kohta” (SEK(2004)1379); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta töödokumenti pealkirjaga “EÜ raport aastatuhande arengueesmärkide 2000-2004 kohta” (SEK(2004)1379);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0151/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0151/2006),

| A. | arvestades, et Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poliitikat ei tohiks automaatselt arengumaadesse üle kanda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poliitikat ei tohiks automaatselt arengumaadesse üle kanda;

| B. | arvestades, et arengumaades puudub VKEde üldiselt tunnustatud määratlus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et arengumaades puudub VKEde üldiselt tunnustatud määratlus;

| C. | arvestades, et VKEde sektor on rühm erisuguseid ettevõtteid, mis tegutsevad arengumaades erinevates turutingimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et VKEde sektor on rühm erisuguseid ettevõtteid, mis tegutsevad arengumaades erinevates turutingimustes;

| D. | arvestades, et VKEd on töökohtade loojad ja kodanikuühiskonna ülesehitajad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et VKEd on töökohtade loojad ja kodanikuühiskonna ülesehitajad;

| E. | arvestades, et VKEde abil on vaesuse vähendamise kaudu võimalik saavutada nii sotsiaalset kui ka majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et VKEde abil on vaesuse vähendamise kaudu võimalik saavutada nii sotsiaalset kui ka majanduslikku arengut;

| F. | arvestades, et piiriülene tegevus on enamuses arengupiirkondades laialt levinud, mistõttu poliitika ja programmide koostamisel on vaja sellele erilist tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piiriülene tegevus on enamuses arengupiirkondades laialt levinud, mistõttu poliitika ja programmide koostamisel on vaja sellele erilist tähelepanu pöörata;

| G. | arvestades, et kahe või enama riigi valitsusi, piirkondlikke ja kohalikke ametkondi ning kodanikuühiskonna organisatsioone hõlmav piirkondlik lähenemine VKEde arengule võib olla VKEde arengu seisukohalt lahendus paljudes arengumaade piirkondades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kahe või enama riigi valitsusi, piirkondlikke ja kohalikke ametkondi ning kodanikuühiskonna organisatsioone hõlmav piirkondlik lähenemine VKEde arengule võib olla VKEde arengu seisukohalt lahendus paljudes arengumaade piirkondades;

| H. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde rollile väikeste saareriikide majanduses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde rollile väikeste saareriikide majanduses;

| I. | arvestades, et konfliktist väljunud riikides tuleks erilist tähelepanu pöörata VKEde rollile kui endiste võitlejate tõhusa ühiskonda taaslõimimise vahendile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et konfliktist väljunud riikides tuleks erilist tähelepanu pöörata VKEde rollile kui endiste võitlejate tõhusa ühiskonda taaslõimimise vahendile;

| J. | arvestades, et riigiasutused peaksid püüdma hoida bürokraatia miinimumtasemel, et vältida takistuste loomist VKEde arengule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riigiasutused peaksid püüdma hoida bürokraatia miinimumtasemel, et vältida takistuste loomist VKEde arengule;

| K. | arvestades, et registreerimine ei tohiks olla takistus väikeettevõtete asutamisele ega mikroettevõtete muutmisele väikeettevõteteks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et registreerimine ei tohiks olla takistus väikeettevõtete asutamisele ega mikroettevõtete muutmisele väikeettevõteteks;

| L. | arvestades, et kohalike ja piirkondlike võrgustike loomine võib anda väikeettevõtetele olulist kasu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kohalike ja piirkondlike võrgustike loomine võib anda väikeettevõtetele olulist kasu;

| M. | arvestades, et on vaja levitada VKEde kasvu ning kohaliku majanduse ja tööhõive arengut edendavate algatuste loomise, rakendamise ja hindamise parimaid lahendusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on vaja levitada VKEde kasvu ning kohaliku majanduse ja tööhõive arengut edendavate algatuste loomise, rakendamise ja hindamise parimaid lahendusi;

| N. | arvestades, et kohapeal tegutsejad, nende ühendused ja muud organiseerumisvormid peavad mängima peamist rolli VKEde poliitika loomisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kohapeal tegutsejad, nende ühendused ja muud organiseerumisvormid peavad mängima peamist rolli VKEde poliitika loomisel ja rakendamisel;

| O. | arvestades, et VKEdele suunatud poliitika ja programmide loomisel tuleks arvesse võtta piirkondlikke ja kultuurilisi erinevusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et VKEdele suunatud poliitika ja programmide loomisel tuleks arvesse võtta piirkondlikke ja kultuurilisi erinevusi;

| P. | arvestades, et enamik mikromajanduse ettevõtjaid on perepõhised ja vajavad seetõttu igasuguse VKEdele suunatud poliitika loomisel erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enamik mikromajanduse ettevõtjaid on perepõhised ja vajavad seetõttu igasuguse VKEdele suunatud poliitika loomisel erilist tähelepanu;

| Q. | arvestades, et naised mängivad mikro- ja väikeettevõtete loomisel ja arendamisel olulist majanduslikku rolli ning et naiste ettevõtted tuleb isolatsioonist välja tuua; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naised mängivad mikro- ja väikeettevõtete loomisel ja arendamisel olulist majanduslikku rolli ning et naiste ettevõtted tuleb isolatsioonist välja tuua;

| R. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata naiste ettevõtlusprojektidele, et vältida seda, et ajalooliselt välja kujunenud käitumine ja traditsioonid takistavad mikroettevõtluse ja VKEde algatuste loomist ja täielikku elluviimist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata naiste ettevõtlusprojektidele, et vältida seda, et ajalooliselt välja kujunenud käitumine ja traditsioonid takistavad mikroettevõtluse ja VKEde algatuste loomist ja täielikku elluviimist;

| S. | arvestades, et ühistud mängivad olulist rolli kohaliku majanduse püsimises ning kohalike kogukondade struktureerimisel ja neile sidususe andmisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ühistud mängivad olulist rolli kohaliku majanduse püsimises ning kohalike kogukondade struktureerimisel ja neile sidususe andmisel;

| T. | arvestades, et kohalikel asutustel on oluline roll VKEde toetamisel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kohalikel asutustel on oluline roll VKEde toetamisel;

| U. | arvestades, et VKEde loomise poliitika võib omada tähtsust mitteametliku majanduse osakaalu vähendamises; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et VKEde loomise poliitika võib omada tähtsust mitteametliku majanduse osakaalu vähendamises;

| V. | arvestades, et tagada tuleks VKEde asutamise ja tegutsemise turvalisus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tagada tuleks VKEde asutamise ja tegutsemise turvalisus;

| W. | arvestades, et ühistud tunnevad hästi traditsioonilise ühistegevuse tavasid paljudes maa- ja linnakogukondades; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ühistud tunnevad hästi traditsioonilise ühistegevuse tavasid paljudes maa- ja linnakogukondades;

| X. | arvestades, et uute ühistute moodustamine võib olla võimalik mitteametlike tegevuste ametlikuks muutmise viis; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et uute ühistute moodustamine võib olla võimalik mitteametlike tegevuste ametlikuks muutmise viis;

| Y. | arvestades, et toetada tuleb investeerimiskliima ja ettevõtlusvõimaluste parandamise algatusi, mis loovad vaestele tööd ja jõukust; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et toetada tuleb investeerimiskliima ja ettevõtlusvõimaluste parandamise algatusi, mis loovad vaestele tööd ja jõukust;

| Z. | arvestades, et VKEd vajavad oma sektori maailmaturu konkurentsile järkjärgulise avamisega kohanemiseks piisavalt aega ja suutlikkuse suurendamist; arvestades, et kriitiline mõõde peaks ühistegevuse protsesside kaudu viima sellise kriitilise massini, mida on vaja algetapi kaitse järkjärguliseks kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et VKEd vajavad oma sektori maailmaturu konkurentsile järkjärgulise avamisega kohanemiseks piisavalt aega ja suutlikkuse suurendamist; arvestades, et kriitiline mõõde peaks ühistegevuse protsesside kaudu viima sellise kriitilise massini, mida on vaja algetapi kaitse järkjärguliseks kõrvaldamiseks;

| AA. | arvestades, et järk-järgult tuleks ette näha ettevõtte sotsiaalse vastutuse mõiste edendamist VKEdes, et hakata seeläbi äritegevuses arvestama sotsiaalsete ja keskkonda puudutavate probleemidega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et järk-järgult tuleks ette näha ettevõtte sotsiaalse vastutuse mõiste edendamist VKEdes, et hakata seeläbi äritegevuses arvestama sotsiaalsete ja keskkonda puudutavate probleemidega;

| AB. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde sotsiaalmajanduslikule keskkonnale, näiteks inimeste hariduse ja koolituse, side- ja teabeinfrastruktuuride ning toorainele ja turgudele juurdepääsu valdkonnas; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde sotsiaalmajanduslikule keskkonnale, näiteks inimeste hariduse ja koolituse, side- ja teabeinfrastruktuuride ning toorainele ja turgudele juurdepääsu valdkonnas;

| AC. | arvestades, et arenguks vajalikele teadmistele juurdepääsu võimaldavate teabesüsteemide ja partnerluse loomine on ülimalt oluline; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et arenguks vajalikele teadmistele juurdepääsu võimaldavate teabesüsteemide ja partnerluse loomine on ülimalt oluline;

| AD. | arvestades, et VKEdel on oluline roll jätkusuutliku turismi algatuste arendamisel arengumaades; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et VKEdel on oluline roll jätkusuutliku turismi algatuste arendamisel arengumaades;

| AE. | arvestades, et struktureerimata finantssüsteemid on eriti kahjulikud mikro- ja väikeettevõtete kasvu seisukohalt; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et struktureerimata finantssüsteemid on eriti kahjulikud mikro- ja väikeettevõtete kasvu seisukohalt;

| AF. | arvestades, et peamised VKEdele kättesaadavad rahastamisallikad on mitteametlikud laenud mitteametlikelt ühendustelt, perelt ja sõpradelt ning väikesed säästud, jaotamata kasum ja rahaülekanded; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et peamised VKEdele kättesaadavad rahastamisallikad on mitteametlikud laenud mitteametlikelt ühendustelt, perelt ja sõpradelt ning väikesed säästud, jaotamata kasum ja rahaülekanded;

| AG. | arvestades, et stardikapitali andmine võib aidata kaasa VKEde asutamisele ja arengule; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et stardikapitali andmine võib aidata kaasa VKEde asutamisele ja arengule;

| AH. | arvestades, et VKEde arengu seisukohalt on oluline juurdepääs krediidile, eriti keskmise pikkusega ja pikemaajalisele krediidile, ning finantsvahendajate tugevdamine; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et VKEde arengu seisukohalt on oluline juurdepääs krediidile, eriti keskmise pikkusega ja pikemaajalisele krediidile, ning finantsvahendajate tugevdamine;

| AI. | arvestades, et kogemused on näidanud, et naised on arengumaades parimad mikrokrediidi kasutajad, mis võimaldab neil arendada kohaliku majanduse jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et kogemused on näidanud, et naised on arengumaades parimad mikrokrediidi kasutajad, mis võimaldab neil arendada kohaliku majanduse jätkusuutlikkust;

| AJ. | arvestades, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühmal ja teistel arengumaadel, kaasa arvatud riiklikel ja piirkondlikel asutustel, on oma osa VKEde arengut edendavate rahaliste vahendite haldamises; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühmal ja teistel arengumaadel, kaasa arvatud riiklikel ja piirkondlikel asutustel, on oma osa VKEde arengut edendavate rahaliste vahendite haldamises;

| AK. | arvestades, et VKEde jaoks peaks olema ennetav rahastamis- ja fiskaalpoliitika; arvestades, et erilised krediidiliinid või maksusoodustused peaksid olema osa sellisest poliitikast, |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et VKEde jaoks peaks olema ennetav rahastamis- ja fiskaalpoliitika; arvestades, et erilised krediidiliinid või maksusoodustused peaksid olema osa sellisest poliitikast,

| 1. | peab vajalikuks ühtlustada kõik olemasolevad VKEde, kaasa arvatud mikroettevõtete määratlused vähemalt piirkondlikul tasandil; arvab ühtlasi, et VKEde määratlemise kõige parem mõõdupuu on töötajate arv; |
| --- | --- |

1.

peab vajalikuks ühtlustada kõik olemasolevad VKEde, kaasa arvatud mikroettevõtete määratlused vähemalt piirkondlikul tasandil; arvab ühtlasi, et VKEde määratlemise kõige parem mõõdupuu on töötajate arv;

| 2. | soovitab, et piirkonnas, kus enamuses on arengumaad, tuleks ettevõtet pidada mikroettevõtteks, kui seal töötab kuni viis inimest, väikeettevõtteks, kui seal töötab 6-25 inimest, ja keskmise suurusega ettevõtteks, kui seal töötab 26-100 inimest; |
| --- | --- |

2.

soovitab, et piirkonnas, kus enamuses on arengumaad, tuleks ettevõtet pidada mikroettevõtteks, kui seal töötab kuni viis inimest, väikeettevõtteks, kui seal töötab 6-25 inimest, ja keskmise suurusega ettevõtteks, kui seal töötab 26-100 inimest;

| 3. | toetab poliitikat, mis on suunatud ettevõtete asutamise, registreerimise ja tegevuse alustamise takistuste kõrvaldamisele; palub arengumaade valitsustel hinnata olemasolevate ja tulevaste majandustegevust reguleerivate õigusaktide mõju VKEdele; |
| --- | --- |

3.

toetab poliitikat, mis on suunatud ettevõtete asutamise, registreerimise ja tegevuse alustamise takistuste kõrvaldamisele; palub arengumaade valitsustel hinnata olemasolevate ja tulevaste majandustegevust reguleerivate õigusaktide mõju VKEdele;

| 4. | soovitab eritoetust ettevõtete võrgustike loomisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

soovitab eritoetust ettevõtete võrgustike loomisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 5. | rõhutab asjaolu, et võrgustike loomist soodustavad ühingud, mis pakuvad sellist teenuste kogumit, kuhu kuuluvad õigusabi, raamatupidamine, koolitus ja õpe ning infotehnoloogia kasutamine; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et võrgustike loomist soodustavad ühingud, mis pakuvad sellist teenuste kogumit, kuhu kuuluvad õigusabi, raamatupidamine, koolitus ja õpe ning infotehnoloogia kasutamine;

| 6. | arvab, et väikelinnades ja külades võiks sellised kogumid vajaduse korral alguse saada riigi vahendite toel ning lõpuks minna soovitavalt üle eraomandisse; |
| --- | --- |

6.

arvab, et väikelinnades ja külades võiks sellised kogumid vajaduse korral alguse saada riigi vahendite toel ning lõpuks minna soovitavalt üle eraomandisse;

| 7. | nõuab traditsiooniliselt piiriülese kaubandusega tegelevatele VKEdele, sealhulgas mikroettevõtetele, suunatud eripoliitikat, -programme ja -projekte; |
| --- | --- |

7.

nõuab traditsiooniliselt piiriülese kaubandusega tegelevatele VKEdele, sealhulgas mikroettevõtetele, suunatud eripoliitikat, -programme ja -projekte;

| 8. | rõhutab valitsuse osalemise olulisust piiriülesusele suunatud poliitikas, mis soodustab riikidevahelist usaldust, õigusaktide ja tavade ühtlustamist ning piirkondlikku arengut; |
| --- | --- |

8.

rõhutab valitsuse osalemise olulisust piiriülesusele suunatud poliitikas, mis soodustab riikidevahelist usaldust, õigusaktide ja tavade ühtlustamist ning piirkondlikku arengut;

| 9. | tuletab meelde, et VKEd, kaasa arvatud mikroettevõtted, tuginevad peamiselt perekondadele ning saavad alguse keskkonnas, kus oluline osa on endiselt kultuuril ja traditsioonidel, mistõttu neile suunatud poliitika peab olema uute õigusaktide või organiseerumisvormide rakendamise ettevalmistamisel ettevaatlik ja mõistlik; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et VKEd, kaasa arvatud mikroettevõtted, tuginevad peamiselt perekondadele ning saavad alguse keskkonnas, kus oluline osa on endiselt kultuuril ja traditsioonidel, mistõttu neile suunatud poliitika peab olema uute õigusaktide või organiseerumisvormide rakendamise ettevalmistamisel ettevaatlik ja mõistlik;

| 10. | kutsub üles kaasama kõik kohapeal tegutsejad VKEdega seotud poliitika loomisse ja rakendamisse kõikidel tasemetel kas otse või esindusorganisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles kaasama kõik kohapeal tegutsejad VKEdega seotud poliitika loomisse ja rakendamisse kõikidel tasemetel kas otse või esindusorganisatsioonide kaudu;

| 11. | tunnistab naiste üliolulist rolli kõikides arenguga seotud valdkondades, mille otsusetegijad liiga sageli ära unustavad, ning nõuab erilist tähelepanu naiste ettevõtlusprojektidele; |
| --- | --- |

11.

tunnistab naiste üliolulist rolli kõikides arenguga seotud valdkondades, mille otsusetegijad liiga sageli ära unustavad, ning nõuab erilist tähelepanu naiste ettevõtlusprojektidele;

| 12. | tunnistab kohalike asutuste rolli VKEde, sealhulgas mikroettevõtete toetamisel; arvab, et kohalikud asutused saavad algatada mikroettevõtetele ja VKEdele mõeldud ühiste teenustekogumite rakendamist, kus riik rahastab stardietappi; |
| --- | --- |

12.

tunnistab kohalike asutuste rolli VKEde, sealhulgas mikroettevõtete toetamisel; arvab, et kohalikud asutused saavad algatada mikroettevõtetele ja VKEdele mõeldud ühiste teenustekogumite rakendamist, kus riik rahastab stardietappi;

| 13. | tunnistab VKEde rolli töökohtade loojana ning rõhutab, kui oluline on muuta enamus neist töökohtadest kannustavate riiklike poliitikate ja programmide abil erioskusi mittenõudvatest erioskusi nõudvateks, hooajalistest täistöökohtadeks, ajutistest alalisteks töökohtadeks; |
| --- | --- |

13.

tunnistab VKEde rolli töökohtade loojana ning rõhutab, kui oluline on muuta enamus neist töökohtadest kannustavate riiklike poliitikate ja programmide abil erioskusi mittenõudvatest erioskusi nõudvateks, hooajalistest täistöökohtadeks, ajutistest alalisteks töökohtadeks;

| 14. | rõhutab ühistute olulist rolli majanduse püsimises ning kohalike kogukondade struktureerimisel ja ühendamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab ühistute olulist rolli majanduse püsimises ning kohalike kogukondade struktureerimisel ja ühendamisel;

| 15. | nõuab riiklikku poliitikat, mis aitaks arengumaades vähendada mitteametliku majanduse osakaalu; palub ka edendada algatusi, mis aitavad kaasa investeerimiskliima parandamisele ja seeläbi ka ettevõtlusvõimaluste loomisele; |
| --- | --- |

15.

nõuab riiklikku poliitikat, mis aitaks arengumaades vähendada mitteametliku majanduse osakaalu; palub ka edendada algatusi, mis aitavad kaasa investeerimiskliima parandamisele ja seeläbi ka ettevõtlusvõimaluste loomisele;

| 16. | peab ühistuid mitteametlike tegevuste ametlikuks muutmise vahendiks, kuna nad on võrreldes teiste ametlike organiseerumisvormidega lähedamad paljude maa- ja linnakogukondade traditsioonilisele ühistegevusele; |
| --- | --- |

16.

peab ühistuid mitteametlike tegevuste ametlikuks muutmise vahendiks, kuna nad on võrreldes teiste ametlike organiseerumisvormidega lähedamad paljude maa- ja linnakogukondade traditsioonilisele ühistegevusele;

| 17. | arvab, et ühistud on kõige parem keskkond selle tagamiseks, et ametliku sektori VKEd ei langeks tagasi mitteametlikku sektorisse; |
| --- | --- |

17.

arvab, et ühistud on kõige parem keskkond selle tagamiseks, et ametliku sektori VKEd ei langeks tagasi mitteametlikku sektorisse;

| 18. | tunnistavad, et VKEd vajavad oma sektori maailmaturu konkurentsile järkjärgulise avamisega kohanemiseks piisavat aega ja suutlikkuse suurendamist; tunnistab ka, et kriitiline mõõde peaks ühistegevuse protsesside kaudu viima kriitilise massini, mida on vaja algetapi kaitse järkjärguliseks kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

18.

tunnistavad, et VKEd vajavad oma sektori maailmaturu konkurentsile järkjärgulise avamisega kohanemiseks piisavat aega ja suutlikkuse suurendamist; tunnistab ka, et kriitiline mõõde peaks ühistegevuse protsesside kaudu viima kriitilise massini, mida on vaja algetapi kaitse järkjärguliseks kõrvaldamiseks;

| 19. | nõuab ettevõtjate sotsiaalse vastutuse mõiste järkjärgulist sisseviimist arengumaade VKEdes ja palub seetõttu komisjonilt kõigi asjassepuutuvate konverentside ja Cotonou partnerluslepingu allkirjastanud riikidega peetavate kahepoolsete arutelude kasutamist selle sisseviimise ja teadlikkuse soodustamiseks; |
| --- | --- |

19.

nõuab ettevõtjate sotsiaalse vastutuse mõiste järkjärgulist sisseviimist arengumaade VKEdes ja palub seetõttu komisjonilt kõigi asjassepuutuvate konverentside ja Cotonou partnerluslepingu allkirjastanud riikidega peetavate kahepoolsete arutelude kasutamist selle sisseviimise ja teadlikkuse soodustamiseks;

| 20. | tunnistab, et usaldusväärse sotsiaalmajandusliku keskkonna loomine VKEdele on võimalik vaid siis, kui neile suunatud poliitika sisaldab meetmeid töötajate hariduse ja koolituse, side- ja teabeinfrastruktuuride võimaldamise ja toorainele ning kohalikele ja piirkondlikele turgudele lihtsa juurdepääsu valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et usaldusväärse sotsiaalmajandusliku keskkonna loomine VKEdele on võimalik vaid siis, kui neile suunatud poliitika sisaldab meetmeid töötajate hariduse ja koolituse, side- ja teabeinfrastruktuuride võimaldamise ja toorainele ning kohalikele ja piirkondlikele turgudele lihtsa juurdepääsu valdkonnas;

| 21. | kutsub üles looma VKEde partnerlusi kaasajastatud teabe ja teadmiste vahetamiseks; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles looma VKEde partnerlusi kaasajastatud teabe ja teadmiste vahetamiseks;

| 22. | tunnistab rolli, mida VKEd võivad mängida enamiku valdkonnapõhiste poliitikate arendamisel; |
| --- | --- |

22.

tunnistab rolli, mida VKEd võivad mängida enamiku valdkonnapõhiste poliitikate arendamisel;

| 23. | nõuab VKEsid toetavate usaldusväärsete rahandussüsteemide rakendamist; |
| --- | --- |

23.

nõuab VKEsid toetavate usaldusväärsete rahandussüsteemide rakendamist;

| 24. | rõhutab vajadust vältida paljudes piirkondades välja kujunenud mitteametliku krediidi ja laenude andmise tava, edendades spetsiaalselt välja töötatud finantstooteid ja mikrofinantseerimist; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust vältida paljudes piirkondades välja kujunenud mitteametliku krediidi ja laenude andmise tava, edendades spetsiaalselt välja töötatud finantstooteid ja mikrofinantseerimist;

| 25. | soovitab spetsiaalse stardikapitali andmist VKEde asutamiseks ja arendamiseks; |
| --- | --- |

25.

soovitab spetsiaalse stardikapitali andmist VKEde asutamiseks ja arendamiseks;

| 26. | soovitab poliitikat, mis soodustab juurdepääsu krediidile, eriti keskmise pikkusega ja pikemaajalisele krediidile, ning VKEde rahastamisega tegelevate finantsvahendajate tugevdamist; |
| --- | --- |

26.

soovitab poliitikat, mis soodustab juurdepääsu krediidile, eriti keskmise pikkusega ja pikemaajalisele krediidile, ning VKEde rahastamisega tegelevate finantsvahendajate tugevdamist;

| 27. | nõuab erilise tähelepanu pööramist naistele suunatud mikrokrediidiettevõtetele, eriti piirkondades, kus naistele ei ole antud kõiki õigusi; |
| --- | --- |

27.

nõuab erilise tähelepanu pööramist naistele suunatud mikrokrediidiettevõtetele, eriti piirkondades, kus naistele ei ole antud kõiki õigusi;

| 28. | soovitab rahvusvahelist tuge ja rahastamist arengumaade rahandussektoris tegutsevatele piirkondlikele asutustele, juurutades selliselt riikidevahelist ühist lähenemist VKEde tegevusele; |
| --- | --- |

28.

soovitab rahvusvahelist tuge ja rahastamist arengumaade rahandussektoris tegutsevatele piirkondlikele asutustele, juurutades selliselt riikidevahelist ühist lähenemist VKEde tegevusele;

| 29. | nõuab VKEdele maksusoodustusi, eriti nende tegevuse algetapis; |
| --- | --- |

29.

nõuab VKEdele maksusoodustusi, eriti nende tegevuse algetapis;

| 30. | nõuab õigusaktide reforme, mille eesmärk on kiirendada ja lihtsustada registreerimismenetlust, aga ka vähendada miinimumkapitali nõuet; |
| --- | --- |

30.

nõuab õigusaktide reforme, mille eesmärk on kiirendada ja lihtsustada registreerimismenetlust, aga ka vähendada miinimumkapitali nõuet;

| 31. | nõuab kohtumenetluste reforme, et ettevõtlusega seotud vaidlusi oleks võimalik lahendada kiiremini ning tõhusamalt jõustada lepinguid ja kaitsta omandiõigust; |
| --- | --- |

31.

nõuab kohtumenetluste reforme, et ettevõtlusega seotud vaidlusi oleks võimalik lahendada kiiremini ning tõhusamalt jõustada lepinguid ja kaitsta omandiõigust;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) rühma valitsustele, AKV-ELi nõukogule ning AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) rühma valitsustele, AKV-ELi nõukogule ning AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

(1)  Partnerlusleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous (EÜT L 65, 8.3.2003, lk 27).

(2)  Vastuvõetud tekstid, 17.11.2005, P6_TA(2005)0446.

(3)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, 17.11.2005, P6_TA(2005)0445.

(5)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 311.

P6_TA(2006)0232

Pediaatrias kasutatavad ravimid ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15763/3/2005 - C6-0087/2006);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0599) (2) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0599) (2) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2005)0577) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2005)0577) (2);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0171/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0171/2006);

| — | võttes arvesse käesolevale õigusloomega seotud resolutsioonile lisatud komisjoni avaldust, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas koos õigusaktiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käesolevale õigusloomega seotud resolutsioonile lisatud komisjoni avaldust, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas koos õigusaktiga,

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 7.9.2005, P6_TA(2005)0331.

(2)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2004)0217

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 pediaatrias kasutatavate ravimite ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Enne inimtervishoius kasutatava ravimi viimist ühe või mitme liikmesriigi turule peab ravim reeglina olema läbinud ulatuslikud uuringud, sealhulgas prekliinilised katsed ja kliinilised uuringud, et tagada ravimi ohutus, kõrge kvaliteet ja tõhusus sihtrühmas kasutamisel. |
| --- | --- |

(1)

Enne inimtervishoius kasutatava ravimi viimist ühe või mitme liikmesriigi turule peab ravim reeglina olema läbinud ulatuslikud uuringud, sealhulgas prekliinilised katsed ja kliinilised uuringud, et tagada ravimi ohutus, kõrge kvaliteet ja tõhusus sihtrühmas kasutamisel.

| (2) | Selliseid uuringuid ei pruugi olla läbi viidud ravimi kasutamiseks lastel ja paljusid praegu laste ravimisel kasutatavaid ravimeid ei ole uuritud või ei ole neile antud luba selliseks kasutuseks. Turumehhanismid üksi on osutunud ebapiisavaks, et soodustada lastel kasutatavate ravimite nõuetekohast uurimist, väljatöötamist ja lubamist. |
| --- | --- |

(2)

Selliseid uuringuid ei pruugi olla läbi viidud ravimi kasutamiseks lastel ja paljusid praegu laste ravimisel kasutatavaid ravimeid ei ole uuritud või ei ole neile antud luba selliseks kasutuseks. Turumehhanismid üksi on osutunud ebapiisavaks, et soodustada lastel kasutatavate ravimite nõuetekohast uurimist, väljatöötamist ja lubamist.

| (3) | Sobivate lastele kohandatud ravimite puudumisest tulenevad probleemid on järgmised: teave annustamise kohta on puudulik, mis suurendab kõrvaltoimete (sh surma) riski; ravi on alaannustamise tõttu ebaefektiivne; ravi edusammud, sobivad ravimikoostised ja manustamisviisid ei ole lastele kättesaadavad ning samuti seetõttu, et laste ravimiseks kasutatakse ekstemporaalseid või seeriaviisilisi ravimeid, mis võivad olla halva kvaliteediga. |
| --- | --- |

(3)

Sobivate lastele kohandatud ravimite puudumisest tulenevad probleemid on järgmised: teave annustamise kohta on puudulik, mis suurendab kõrvaltoimete (sh surma) riski; ravi on alaannustamise tõttu ebaefektiivne; ravi edusammud, sobivad ravimikoostised ja manustamisviisid ei ole lastele kättesaadavad ning samuti seetõttu, et laste ravimiseks kasutatakse ekstemporaalseid või seeriaviisilisi ravimeid, mis võivad olla halva kvaliteediga.

| (4) | Käesoleva määruse eesmärk on hõlbustada lastel kasutatavate ravimite väljatöötamist ja nende kättesaadavust, tagada et lastel kasutatavad ravimid on läbinud kõrge kvaliteediga eetilised teadusuuringud ja nad on saanud nõuetekohase loa kasutamiseks lastel, ning parandada kättesaadavat teavet ravimite kasutamise kohta eri lasterühmades. Need eesmärgid tuleks saavutada ilma, et lastega tehtaks tarbetuid kliinilisi uuringuid ning ilma et lükataks edasi ravimite lubamist muude vanuserühmade jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse eesmärk on hõlbustada lastel kasutatavate ravimite väljatöötamist ja nende kättesaadavust, tagada et lastel kasutatavad ravimid on läbinud kõrge kvaliteediga eetilised teadusuuringud ja nad on saanud nõuetekohase loa kasutamiseks lastel, ning parandada kättesaadavat teavet ravimite kasutamise kohta eri lasterühmades. Need eesmärgid tuleks saavutada ilma, et lastega tehtaks tarbetuid kliinilisi uuringuid ning ilma et lükataks edasi ravimite lubamist muude vanuserühmade jaoks.

| (5) | Ravimeid käsitlevate õigusaktide põhieesmärk peab olema rahvatervise kaitse ning see tuleb saavutada vahenditega, mis ei takista ohutute ravimite vaba liikumist ühenduses. Erinevused ravimeid käsitlevates siseriiklikes õigus- ja haldusnormides kipuvad takistama ühendusesisest kaubandust ja mõjutavad seega otseselt siseturu toimimist.
  Seega on õigustatud igasugune tegevus, mille eesmärk on edendada pediaatrias kasutatavate ravimite väljatöötamist ja lubamist, kui see aitab neid takistusi kõrvaldada või nende tekkimist vältida. Sellest tulenevalt on asutamislepingu artikkel 95 asjakohaseks õiguslikuks aluseks. |
| --- | --- |

(5)

Ravimeid käsitlevate õigusaktide põhieesmärk peab olema rahvatervise kaitse ning see tuleb saavutada vahenditega, mis ei takista ohutute ravimite vaba liikumist ühenduses. Erinevused ravimeid käsitlevates siseriiklikes õigus- ja haldusnormides kipuvad takistama ühendusesisest kaubandust ja mõjutavad seega otseselt siseturu toimimist.
  Seega on õigustatud igasugune tegevus, mille eesmärk on edendada pediaatrias kasutatavate ravimite väljatöötamist ja lubamist, kui see aitab neid takistusi kõrvaldada või nende tekkimist vältida. Sellest tulenevalt on asutamislepingu artikkel 95 asjakohaseks õiguslikuks aluseks.

| (6) | On selgunud, et kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja kehtestada süsteem, mis hõlmab nii kohustusi kui stiimuleid ja soodustusi. Kohustuste ning stiimulite ja soodustuste täpse iseloomu kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta konkreetse asjaomase ravimi staatust. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõikide ravimite suhtes, mida lastel kasutatakse, ja seega peaks selle reguleerimisala hõlmama väljatöötamisel olevaid ja alles luba ootavaid ravimeid, intellektuaalomandi õigustega veel kaitstud lubatud ravimeid ning intellektuaalomandi õigustega enam mitte kaitstud lubatud ravimeid. |
| --- | --- |

(6)

On selgunud, et kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja kehtestada süsteem, mis hõlmab nii kohustusi kui stiimuleid ja soodustusi. Kohustuste ning stiimulite ja soodustuste täpse iseloomu kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta konkreetse asjaomase ravimi staatust. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõikide ravimite suhtes, mida lastel kasutatakse, ja seega peaks selle reguleerimisala hõlmama väljatöötamisel olevaid ja alles luba ootavaid ravimeid, intellektuaalomandi õigustega veel kaitstud lubatud ravimeid ning intellektuaalomandi õigustega enam mitte kaitstud lubatud ravimeid.

| (7) | Lastel uuringute läbiviimisega seotud muret tuleks tasakaalustada eetiliste küsimustega seoses ravimite andmisega inimrühmale, kelle peal asjaomaseid ravimeid ei ole asjakohaselt katsetatud. Katsetamata ravimite lastel kasutamisest tulenevat ohtu rahvatervisele saab vältida lastel kasutatavate ravimite uuringutega, mida tuleb ELis läbiviidavates kliinilistes uuringutes osalevate laste kaitseks hoolikalt kontrollida ja jälgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivis 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (3) sätestatud erinõuete abil. |
| --- | --- |

(7)

Lastel uuringute läbiviimisega seotud muret tuleks tasakaalustada eetiliste küsimustega seoses ravimite andmisega inimrühmale, kelle peal asjaomaseid ravimeid ei ole asjakohaselt katsetatud. Katsetamata ravimite lastel kasutamisest tulenevat ohtu rahvatervisele saab vältida lastel kasutatavate ravimite uuringutega, mida tuleb ELis läbiviidavates kliinilistes uuringutes osalevate laste kaitseks hoolikalt kontrollida ja jälgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivis 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (3) sätestatud erinõuete abil.

| (8) | On asjakohane luua Euroopa Ravimiameti (edaspidi “amet”) juures teaduskomitee, nimelt pediaatriakomitee, kes on kogenud ja pädev laste ravis kasutatavate ravimite väljatöötamise ja kõikide aspektide hindamise alal.
  Pediaatriakomiteele tuleks rakendada teaduskomiteede suhtes kehtivaid reegleid, mis on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 726/2004
   (4)
  . Pediaatriakomitee liikmetel ei tohi seega olla ravimitööstusega seotud rahalisi ega muid huvisid, mis võiksid nende erapooletust mõjutada, nad peavad tegutsema avalikes huvides ja sõltumatult ning esitama igal aastal finantshuvide deklaratsiooni.
  Pediaatriakomitee peaks eelkõige vastutama pediaatriliste uuringute programmi teadusliku hindamise ja heakskiitmise eest ning uuringust loobumise ja uuringu edasilükkamise süsteemi eest, samuti peaks komiteel olema keskne roll määruses sätestatud mitmesuguste toetusmeetmete puhul. Kogu oma tegevuses peaks pediaatriakomitee arvestama võimalikku olulist raviga seotud kasu uuringutesse kaasatud lastele või laiemalt kõikidele lastele, kaasa arvatud vajadust vältida tarbetuid uuringuid. Pediaatriakomitee peaks järgima kehtivaid ühenduse nõudeid, sealhulgas direktiivi 2001/20/EÜ ja rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi suunist E11, mis käsitleb ravimite väljatöötamist laste jaoks, ning vältima mis tahes viivitusi ravimite lubamisel muude inimrühmade jaoks seoses lastel uuringute läbiviimist käsitlevate nõuetega. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane luua Euroopa Ravimiameti (edaspidi “amet”) juures teaduskomitee, nimelt pediaatriakomitee, kes on kogenud ja pädev laste ravis kasutatavate ravimite väljatöötamise ja kõikide aspektide hindamise alal.
  Pediaatriakomiteele tuleks rakendada teaduskomiteede suhtes kehtivaid reegleid, mis on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 726/2004
   (4)
  . Pediaatriakomitee liikmetel ei tohi seega olla ravimitööstusega seotud rahalisi ega muid huvisid, mis võiksid nende erapooletust mõjutada, nad peavad tegutsema avalikes huvides ja sõltumatult ning esitama igal aastal finantshuvide deklaratsiooni.
  Pediaatriakomitee peaks eelkõige vastutama pediaatriliste uuringute programmi teadusliku hindamise ja heakskiitmise eest ning uuringust loobumise ja uuringu edasilükkamise süsteemi eest, samuti peaks komiteel olema keskne roll määruses sätestatud mitmesuguste toetusmeetmete puhul. Kogu oma tegevuses peaks pediaatriakomitee arvestama võimalikku olulist raviga seotud kasu uuringutesse kaasatud lastele või laiemalt kõikidele lastele, kaasa arvatud vajadust vältida tarbetuid uuringuid. Pediaatriakomitee peaks järgima kehtivaid ühenduse nõudeid, sealhulgas direktiivi 2001/20/EÜ ja rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi suunist E11, mis käsitleb ravimite väljatöötamist laste jaoks, ning vältima mis tahes viivitusi ravimite lubamisel muude inimrühmade jaoks seoses lastel uuringute läbiviimist käsitlevate nõuetega.

| (9) | Ameti jaoks tuleks kehtestada kord, mille alusel kiita heaks ja muuta pediaatrilise uuringu programmi, millele peaks põhinema lastel kasutatavate ravimite väljatöötamine ja neile loa andmine. Pediaatrilise uuringu programm peaks sisaldama üksikasjalikku ajakava ning kirjeldama lastel kasutatava ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe näitamiseks kavandatavaid meetmeid. Kuna lapsed jagunevad tegelikult mitmesse rühma, tuleks pediaatrilise uuringu programmis täpsustada, milliseid lasterühmi, milliste meetoditega ja mis tähtajaks on vaja uurida. |
| --- | --- |

(9)

Ameti jaoks tuleks kehtestada kord, mille alusel kiita heaks ja muuta pediaatrilise uuringu programmi, millele peaks põhinema lastel kasutatavate ravimite väljatöötamine ja neile loa andmine. Pediaatrilise uuringu programm peaks sisaldama üksikasjalikku ajakava ning kirjeldama lastel kasutatava ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe näitamiseks kavandatavaid meetmeid. Kuna lapsed jagunevad tegelikult mitmesse rühma, tuleks pediaatrilise uuringu programmis täpsustada, milliseid lasterühmi, milliste meetoditega ja mis tähtajaks on vaja uurida.

| (10) | Pediaatrilise uuringu programmi inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevasse õiguslikku raamistikku lisamise eesmärk on tagada, et selliste ravimite väljatöötamine, mida võidakse kasutada lastel, muutub ravimite väljatöötamise programmi lahutamatuks osaks ning et see kaasatakse täiskasvanutel kasutatavate ravimite väljatöötamise programmi. Seega tuleks pediaatriliste uuringute programmid esitada varakult ravimi väljatöötamise käigus, et enne müügiloa taotluse esitamist saaks
  asjakohastel juhtudel
  läbi viia uuringud lastel. On asjakohane kehtestada pediaatrilise uuringu programmi esitamise tähtaeg, et tagada varane dialoog rahastaja ja pediaatriakomitee vahel.
  Lisaks välditakse pediaatrilise uuringu programmi varajase esitamisega koosmõjus allpool kirjeldatud uuringust loobumise taotlusega muud elanikkonda puudutavate ravimite heakskiitmisega seotud viivitusi.
  Kuna ravimite väljatöötamine on käimasolevate uuringute tulemustest sõltuv dünaamiline protsess, tuleks vajaduse korral ette näha heakskiidetud programmi muutmine. |
| --- | --- |

(10)

Pediaatrilise uuringu programmi inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevasse õiguslikku raamistikku lisamise eesmärk on tagada, et selliste ravimite väljatöötamine, mida võidakse kasutada lastel, muutub ravimite väljatöötamise programmi lahutamatuks osaks ning et see kaasatakse täiskasvanutel kasutatavate ravimite väljatöötamise programmi. Seega tuleks pediaatriliste uuringute programmid esitada varakult ravimi väljatöötamise käigus, et enne müügiloa taotluse esitamist saaks
  asjakohastel juhtudel
  läbi viia uuringud lastel. On asjakohane kehtestada pediaatrilise uuringu programmi esitamise tähtaeg, et tagada varane dialoog rahastaja ja pediaatriakomitee vahel.
  Lisaks välditakse pediaatrilise uuringu programmi varajase esitamisega koosmõjus allpool kirjeldatud uuringust loobumise taotlusega muud elanikkonda puudutavate ravimite heakskiitmisega seotud viivitusi.
  Kuna ravimite väljatöötamine on käimasolevate uuringute tulemustest sõltuv dünaamiline protsess, tuleks vajaduse korral ette näha heakskiidetud programmi muutmine.

| (11) | Uute ravimite puhul ning patenditud või täiendava kaitse tunnistusega hõlmatud lubatud ravimite puhul on vaja kehtestada nõue, et müügiloa taotlusele või uue näidustuse, uue ravimvormi või uue manustamisviisi loa taotlusele tuleb taotluse esitamise ajal lisada vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile kas lastel läbiviidud uuringute tulemused või tõend uuringust loobumise või uuringu edasilükkamise kohta. Pediaatrilise uuringu programm peaks olema see, mille põhjal hinnatakse selle nõude järgimist. Seda nõuet ei tuleks kohaldada geneeriliste ravimite, analoogsete biopreparaatide ja ravimite suhtes, mis on lubatud hästi tõestatud meditsiinilise kasutuse korra alusel, samuti homöopaatiliste ravimite ja traditsiooniliste taimsete ravimite suhtes, mis on lubatud lihtsustatud registreerimiskorra alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavate ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (5). |
| --- | --- |

(11)

Uute ravimite puhul ning patenditud või täiendava kaitse tunnistusega hõlmatud lubatud ravimite puhul on vaja kehtestada nõue, et müügiloa taotlusele või uue näidustuse, uue ravimvormi või uue manustamisviisi loa taotlusele tuleb taotluse esitamise ajal lisada vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile kas lastel läbiviidud uuringute tulemused või tõend uuringust loobumise või uuringu edasilükkamise kohta. Pediaatrilise uuringu programm peaks olema see, mille põhjal hinnatakse selle nõude järgimist. Seda nõuet ei tuleks kohaldada geneeriliste ravimite, analoogsete biopreparaatide ja ravimite suhtes, mis on lubatud hästi tõestatud meditsiinilise kasutuse korra alusel, samuti homöopaatiliste ravimite ja traditsiooniliste taimsete ravimite suhtes, mis on lubatud lihtsustatud registreerimiskorra alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavate ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (5).

| (12) | Tuleks sätestada, et uuringuid patendi või täiendava kaitse tunnistusega hõlmamata ravimite kasutamiseks pediaatrias rahastatakse ühenduse teadusprogrammide alusel. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks sätestada, et uuringuid patendi või täiendava kaitse tunnistusega hõlmamata ravimite kasutamiseks pediaatrias rahastatakse ühenduse teadusprogrammide alusel.

| (13) | Kindlustamaks, et uuringud lastel viiakse läbi üksnes nende ravivajadustest tulenevalt, tuleks kehtestada põhjenduses 11 viidatud nõuded, mille kohaselt võib amet sellest nõudest loobuda teatavate ravimite, ravimirühmade või ravimirühma osade puhul; seejärel avalikustab amet need loobumised. Teadus- ja meditsiinialaste teadmiste arengust tulenevalt tuleks sätestada selliste ravimite loetelu täiendamine. Kui nõudest loobumine tühistatakse, ei tuleks seda siiski kohaldada teatava aja jooksul, et anda enne müügiloa taotluse esitamist aega vähemalt pediaatrilise uuringu programmile heakskiidu saamiseks ja uuringute alustamiseks lastel. |
| --- | --- |

(13)

Kindlustamaks, et uuringud lastel viiakse läbi üksnes nende ravivajadustest tulenevalt, tuleks kehtestada põhjenduses 11 viidatud nõuded, mille kohaselt võib amet sellest nõudest loobuda teatavate ravimite, ravimirühmade või ravimirühma osade puhul; seejärel avalikustab amet need loobumised. Teadus- ja meditsiinialaste teadmiste arengust tulenevalt tuleks sätestada selliste ravimite loetelu täiendamine. Kui nõudest loobumine tühistatakse, ei tuleks seda siiski kohaldada teatava aja jooksul, et anda enne müügiloa taotluse esitamist aega vähemalt pediaatrilise uuringu programmile heakskiidu saamiseks ja uuringute alustamiseks lastel.

| (14) | Teatavatel juhtudel peaks amet lükkama edasi mõne või kõikide pediaatrilise uuringu programmis esitatud meetmete algatamise või täitmise, eesmärgiga tagada, et uuring viiakse läbi üksnes siis, kui see on ohutu ja eetiline, ja et nõuded, mis käsitlevad andmete uurimist lastel kasutamise kohta, ei takista ega lükka edasi ravimite lubamist muude inimrühmade jaoks. |
| --- | --- |

(14)

Teatavatel juhtudel peaks amet lükkama edasi mõne või kõikide pediaatrilise uuringu programmis esitatud meetmete algatamise või täitmise, eesmärgiga tagada, et uuring viiakse läbi üksnes siis, kui see on ohutu ja eetiline, ja et nõuded, mis käsitlevad andmete uurimist lastel kasutamise kohta, ei takista ega lükka edasi ravimite lubamist muude inimrühmade jaoks.

| (15) | Amet peaks andma tasuta teadusalast nõu stiimulina sponsoritele, kes töötavad välja lastel kasutatavaid ravimeid. Teadusliku järjepidevuse tagamiseks peaks amet haldama koostööd pediaatriakomitee ja inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee teadusalase nõustamise töörühma vahel, samuti koostööd pediaatriakomitee ja ravimitega tegelevate muude ühenduse komiteede ja töörühmade vahel. |
| --- | --- |

(15)

Amet peaks andma tasuta teadusalast nõu stiimulina sponsoritele, kes töötavad välja lastel kasutatavaid ravimeid. Teadusliku järjepidevuse tagamiseks peaks amet haldama koostööd pediaatriakomitee ja inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee teadusalase nõustamise töörühma vahel, samuti koostööd pediaatriakomitee ja ravimitega tegelevate muude ühenduse komiteede ja töörühmade vahel.

| (16) | Inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade väljaandmise kehtivat korda ei tuleks muuta. Samas järeldub põhjenduses 11 viidatud nõudest, et pädevad asutused peavad kehtivas müügiloa taotluste hindamise etapis kontrollima vastavust heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile ning iga uuringust loobumist ja selle edasilükkamist. Lastel kasutatavate ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamine ning müügiloa andmine peaks jätkuvalt olema pädevate asutuste ülesanne. Samuti tuleks sätestada võimalus küsida pediaatriakomitee arvamust seoses ravimi vastavusega ning seoses kvaliteedi, ohutuse ja tõhususega lastel. |
| --- | --- |

(16)

Inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade väljaandmise kehtivat korda ei tuleks muuta. Samas järeldub põhjenduses 11 viidatud nõudest, et pädevad asutused peavad kehtivas müügiloa taotluste hindamise etapis kontrollima vastavust heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile ning iga uuringust loobumist ja selle edasilükkamist. Lastel kasutatavate ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamine ning müügiloa andmine peaks jätkuvalt olema pädevate asutuste ülesanne. Samuti tuleks sätestada võimalus küsida pediaatriakomitee arvamust seoses ravimi vastavusega ning seoses kvaliteedi, ohutuse ja tõhususega lastel.

| (17) | Selleks et anda tervishoiutöötajatele ja patsientidele teavet ravimite ohutu ja tõhusa kasutamise kohta lastel ning et suurendada läbipaistvust, tuleks ravimi infolehele kanda teave lastel läbiviidud uuringute tulemuste kohta, samuti teave pediaatriliste uuringute programmide staatuse kohta ning teave uuringust loobumise ja uuringu edasilükkamise kohta. Kui kõik meetmed pediaatrilise uuringu programmis on täidetud, tuleks see märkida müügiloale ja see peaks olema aluseks, mille põhjal ravimitootjad võivad saada soodustust programmile vastavuse eest. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et anda tervishoiutöötajatele ja patsientidele teavet ravimite ohutu ja tõhusa kasutamise kohta lastel ning et suurendada läbipaistvust, tuleks ravimi infolehele kanda teave lastel läbiviidud uuringute tulemuste kohta, samuti teave pediaatriliste uuringute programmide staatuse kohta ning teave uuringust loobumise ja uuringu edasilükkamise kohta. Kui kõik meetmed pediaatrilise uuringu programmis on täidetud, tuleks see märkida müügiloale ja see peaks olema aluseks, mille põhjal ravimitootjad võivad saada soodustust programmile vastavuse eest.

| (18) | Selleks et määrata kindlaks lastel kasutamiseks loa saanud ravimid ja lubada nende väljakirjutamist, tuleks sätestada, et nende ravimite etikett, millele on märgitud näidustus lastel kasutamiseks, peab sisaldama märki, mille on valinud komisjon pediaatriakomitee soovitusel. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et määrata kindlaks lastel kasutamiseks loa saanud ravimid ja lubada nende väljakirjutamist, tuleks sätestada, et nende ravimite etikett, millele on märgitud näidustus lastel kasutamiseks, peab sisaldama märki, mille on valinud komisjon pediaatriakomitee soovitusel.

| (19) | Selleks et luua stiimulid lubatud ravimitele, mis ei ole enam kaitstud intellektuaalomandi õigustega, tuleb võtta kasutusele uut tüüpi müügiluba - pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba. Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa väljaandmisel tuleks kasutada kehtivat müügilubade väljaandmise korda, kuid see peaks olema spetsiaalselt ette nähtud eranditult lastel kasutamiseks väljatöötatud ravimitele. Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa saanud ravimi nimetuses peaks jätkuvalt olema võimalik kasutada vastava täiskasvanutel kasutamiseks lubatud ravimi olemasolevat margitoote nimetust, et kasutada ära olemasoleva kaubamärgi tuntust ning samal ajal saada kasu uue müügiloaga seotud andmekaitsest. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et luua stiimulid lubatud ravimitele, mis ei ole enam kaitstud intellektuaalomandi õigustega, tuleb võtta kasutusele uut tüüpi müügiluba - pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba. Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa väljaandmisel tuleks kasutada kehtivat müügilubade väljaandmise korda, kuid see peaks olema spetsiaalselt ette nähtud eranditult lastel kasutamiseks väljatöötatud ravimitele. Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa saanud ravimi nimetuses peaks jätkuvalt olema võimalik kasutada vastava täiskasvanutel kasutamiseks lubatud ravimi olemasolevat margitoote nimetust, et kasutada ära olemasoleva kaubamärgi tuntust ning samal ajal saada kasu uue müügiloaga seotud andmekaitsest.

| (20) | Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotluse esitamisel tuleks nõuda andmeid, mis käsitlevad ravimi kasutamist lastel ja mis on kogutud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi kohaselt. Kõnealused andmed võivad olla saadud avaldatud kirjandusest või lisauuringutest. Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotluses peaks olema võimalik viidata ka andmetele, mis sisalduvad ühenduses praegu lubatud või varem lubatud ravimi toimikus. See on kavandatud täiendava stiimulina, et julgustada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, sealhulgas geneeriliste ravimite tootjaid töötama välja lastel kasutatavaid patentimata ravimeid. |
| --- | --- |

(20)

Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotluse esitamisel tuleks nõuda andmeid, mis käsitlevad ravimi kasutamist lastel ja mis on kogutud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi kohaselt. Kõnealused andmed võivad olla saadud avaldatud kirjandusest või lisauuringutest. Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotluses peaks olema võimalik viidata ka andmetele, mis sisalduvad ühenduses praegu lubatud või varem lubatud ravimi toimikus. See on kavandatud täiendava stiimulina, et julgustada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, sealhulgas geneeriliste ravimite tootjaid töötama välja lastel kasutatavaid patentimata ravimeid.

| (21) | Käesolev määrus peaks sisaldama meetmeid, mis võimaldavad ühenduse elanikkonna suuremat juurdepääsu uutele ravimitele, mida on katsetatud ja kohandatud lastel kasutamiseks, ja vähendavad võimalust, et kogu ühenduses antaks stiimuleid ja soodustusi ilma, et osa ühenduse lastest saaks kasu äsja lubatud ravimi kättesaadavusest. Ravimi müügiloa taotlus, sealhulgas pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotlus, mis sisaldab vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile saadud tulemusi, peaks vastama ühenduse tsentraliseeritud korra tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklites 5 kuni 15. |
| --- | --- |

(21)

Käesolev määrus peaks sisaldama meetmeid, mis võimaldavad ühenduse elanikkonna suuremat juurdepääsu uutele ravimitele, mida on katsetatud ja kohandatud lastel kasutamiseks, ja vähendavad võimalust, et kogu ühenduses antaks stiimuleid ja soodustusi ilma, et osa ühenduse lastest saaks kasu äsja lubatud ravimi kättesaadavusest. Ravimi müügiloa taotlus, sealhulgas pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotlus, mis sisaldab vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile saadud tulemusi, peaks vastama ühenduse tsentraliseeritud korra tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklites 5 kuni 15.

| (22) | Kui heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi tulemusel on ravimile, mida muude näidustuse jaoks juba turustatakse, antud luba pediaatriliseks näidustuseks, peaks müügiloa omanik olema kohustatud pediaatrilist teavet arvestades ravimi turule viima kahe aasta jooksul alates näidustuse heakskiitmise kuupäevast. Seda nõuet tuleks kohaldada üksnes juba lubatud ravimite suhtes ja seda ei tuleks kohaldada pediaatrias kasutamiseks ettenähtud müügiloa saanud ravimite suhtes. |
| --- | --- |

(22)

Kui heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi tulemusel on ravimile, mida muude näidustuse jaoks juba turustatakse, antud luba pediaatriliseks näidustuseks, peaks müügiloa omanik olema kohustatud pediaatrilist teavet arvestades ravimi turule viima kahe aasta jooksul alates näidustuse heakskiitmise kuupäevast. Seda nõuet tuleks kohaldada üksnes juba lubatud ravimite suhtes ja seda ei tuleks kohaldada pediaatrias kasutamiseks ettenähtud müügiloa saanud ravimite suhtes.

| (23) | Tuleks kehtestada täiendav kord, et anda võimalus ühtse ühenduse seisukoha saamiseks siseriiklikult lubatud ravimite kohta, kui vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile saadud andmed laste kohta moodustavad osa müügiloa taotlusest. Selleks võib kasutada direktiivi 2001/83/EÜ artiklites 32, 33 ja 34 sätestatud korda. See võimaldab võtta vastu ühenduse ühtlustatud otsuse ravimi kasutamise kohta lastel ja kanda selle kõikide riikide ravimi infolehele. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks kehtestada täiendav kord, et anda võimalus ühtse ühenduse seisukoha saamiseks siseriiklikult lubatud ravimite kohta, kui vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile saadud andmed laste kohta moodustavad osa müügiloa taotlusest. Selleks võib kasutada direktiivi 2001/83/EÜ artiklites 32, 33 ja 34 sätestatud korda. See võimaldab võtta vastu ühenduse ühtlustatud otsuse ravimi kasutamise kohta lastel ja kanda selle kõikide riikide ravimi infolehele.

| (24) | On oluline tagada ravimiohutuse järelvalve süsteemi kohandamine, et lahendada eriprobleeme seoses ohutusandmete kogumisega lastel, kaasa arvatud andmete kogumisega võimaliku pikaajalise toime kohta. Tõhusus laste puhul võib samuti nõuda täiendavat uurimist pärast loa saamist. Seepärast tuleks kehtestada täiendav kohustus, mille kohaselt taotleja, kui ta esitab müügiloa taotluse, mis sisaldab heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi kohaselt läbi viidud uuringu tulemusi, peab märkima, kuidas ta kavatseb tagada ravimi kasutamise võimalike kõrvaltoimete ja ravimi tõhususe pikaajalise jälgimise lastel. Lisaks sellele, kui on konkreetne põhjus muretsemiseks,
  peaks taotleja
  müügiloa saamise tingimusena
  esitama ja rakendama
  riskijuhtimise süsteemi ja/või
  viima
  läbi turustamisjärgsed eriuuringud. |
| --- | --- |

(24)

On oluline tagada ravimiohutuse järelvalve süsteemi kohandamine, et lahendada eriprobleeme seoses ohutusandmete kogumisega lastel, kaasa arvatud andmete kogumisega võimaliku pikaajalise toime kohta. Tõhusus laste puhul võib samuti nõuda täiendavat uurimist pärast loa saamist. Seepärast tuleks kehtestada täiendav kohustus, mille kohaselt taotleja, kui ta esitab müügiloa taotluse, mis sisaldab heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi kohaselt läbi viidud uuringu tulemusi, peab märkima, kuidas ta kavatseb tagada ravimi kasutamise võimalike kõrvaltoimete ja ravimi tõhususe pikaajalise jälgimise lastel. Lisaks sellele, kui on konkreetne põhjus muretsemiseks,
  peaks taotleja
  müügiloa saamise tingimusena
  esitama ja rakendama
  riskijuhtimise süsteemi ja/või
  viima
  läbi turustamisjärgsed eriuuringud.

| (25) | Rahvatervise huvides tuleb tagada käesoleva määruse tulemusel välja töötatud ja pediaatrilisteks näidustusteks lubatud ohutute ja tõhusate ravimite jätkuv kättesaadavus. Kui müügiloa omanik kavatseb sellise ravimi turustamise lõpetada, peaks olema kehtestatud kord, mis tagaks kõnealuse ravimi jätkuva kättesaadavuse. Selle saavutamiseks tuleks ametile aegsasti teatada kõikides sellistest kavatsustest ja need avalikustada. |
| --- | --- |

(25)

Rahvatervise huvides tuleb tagada käesoleva määruse tulemusel välja töötatud ja pediaatrilisteks näidustusteks lubatud ohutute ja tõhusate ravimite jätkuv kättesaadavus. Kui müügiloa omanik kavatseb sellise ravimi turustamise lõpetada, peaks olema kehtestatud kord, mis tagaks kõnealuse ravimi jätkuva kättesaadavuse. Selle saavutamiseks tuleks ametile aegsasti teatada kõikides sellistest kavatsustest ja need avalikustada.

| (26) | Ravimite puhul, mille suhtes kehtib nõue esitada lapsi käsitlevad andmed, tuleks juhul, kui kõik heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmis sisalduvad meetmed on täidetud, kui ravimile antakse luba kõikides liikmesriikides ja kui asjakohane teave uuringute tulemuste kohta on lisatud ravimi infolehele, soodustusena pikendada nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1768/92 (6) loodud täiendava kaitse tunnistust kuue kuu võrra.
  Liikmesriikide ametiasutuste otsused ravimite hindade kujundamise või riiklikku ravikindlustussüsteemi kaasamise kohta ei mõjuta kõnealuse soodustuse andmist. |
| --- | --- |

(26)

Ravimite puhul, mille suhtes kehtib nõue esitada lapsi käsitlevad andmed, tuleks juhul, kui kõik heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmis sisalduvad meetmed on täidetud, kui ravimile antakse luba kõikides liikmesriikides ja kui asjakohane teave uuringute tulemuste kohta on lisatud ravimi infolehele, soodustusena pikendada nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1768/92 (6) loodud täiendava kaitse tunnistust kuue kuu võrra.
  Liikmesriikide ametiasutuste otsused ravimite hindade kujundamise või riiklikku ravikindlustussüsteemi kaasamise kohta ei mõjuta kõnealuse soodustuse andmist.

| (27) | Käesoleva määruse kohast tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlust tuleks aktsepteerida ainult siis, kui tunnistus on antud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1768/92. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse kohast tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlust tuleks aktsepteerida ainult siis, kui tunnistus on antud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1768/92.

| (28) | Soodustus on ettenähtud uuringute läbiviimiseks lastel ja mitte näitamaks, et ravim on lastel ohutu ja tõhus, seepärast tuleks soodustust anda isegi siis, kui pediaatrilisele näidustusele luba ei anta. Selleks et parandada kättesaadavat teavet ravimite kasutamise kohta lastel, tuleks oluline teave ravimi kasutamise kohta lastel lisada lubatud ravimi infolehele. |
| --- | --- |

(28)

Soodustus on ettenähtud uuringute läbiviimiseks lastel ja mitte näitamaks, et ravim on lastel ohutu ja tõhus, seepärast tuleks soodustust anda isegi siis, kui pediaatrilisele näidustusele luba ei anta. Selleks et parandada kättesaadavat teavet ravimite kasutamise kohta lastel, tuleks oluline teave ravimi kasutamise kohta lastel lisada lubatud ravimi infolehele.

| (29) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (7) antakse ravimitele, mis on nimetatud harva kasutatavateks ravimiteks, kümneaastane turustamise ainuõigus seoses müügiloa väljaandmisega harva esineva näidustuse jaoks. Kuna sellised ravimid ei ole sageli patendiga hõlmatud, ei saa soodustusena kohaldada täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja pikendamist, ja kui ravimid on patendiga hõlmatud, annaks täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja pikendamine neile kahekordse stiimuli. Seepärast tuleks täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja pikendamise asemel pikendada harva kasutatavate ravimite turustamise ainuõiguse kümneaastast perioodi kaheteistkümnele aastale, kui nõuded, mis käsitlevad andmeid lastel kasutamise kohta, on täielikult täidetud. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (7) antakse ravimitele, mis on nimetatud harva kasutatavateks ravimiteks, kümneaastane turustamise ainuõigus seoses müügiloa väljaandmisega harva esineva näidustuse jaoks. Kuna sellised ravimid ei ole sageli patendiga hõlmatud, ei saa soodustusena kohaldada täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja pikendamist, ja kui ravimid on patendiga hõlmatud, annaks täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja pikendamine neile kahekordse stiimuli. Seepärast tuleks täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja pikendamise asemel pikendada harva kasutatavate ravimite turustamise ainuõiguse kümneaastast perioodi kaheteistkümnele aastale, kui nõuded, mis käsitlevad andmeid lastel kasutamise kohta, on täielikult täidetud.

| (30) | Käesolevas määruses sisalduvad meetmed ei tohiks välistada muude stiimulite või soodustuste toimimist. Ühenduse ja liikmesriikide tasandil kättesaadavate meetmete läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon liikmesriikide esitatud teabe põhjal koostama kõikide kättesaadavate stiimulite üksikasjaliku loetelu. Käesolevas määruses sätestatud meetmed, kaasa arvatud pediaatriliste uuringute programmide heakskiitmine, ei anna alust muude teadusuuringute toetamisega seotud ühenduse stiimulite saamiseks nagu uurimisprojektide rahastamine ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise mitmeaastase raamprogrammi alusel. |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas määruses sisalduvad meetmed ei tohiks välistada muude stiimulite või soodustuste toimimist. Ühenduse ja liikmesriikide tasandil kättesaadavate meetmete läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon liikmesriikide esitatud teabe põhjal koostama kõikide kättesaadavate stiimulite üksikasjaliku loetelu. Käesolevas määruses sätestatud meetmed, kaasa arvatud pediaatriliste uuringute programmide heakskiitmine, ei anna alust muude teadusuuringute toetamisega seotud ühenduse stiimulite saamiseks nagu uurimisprojektide rahastamine ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise mitmeaastase raamprogrammi alusel.

| (31) | Selleks et parandada teabe kättesaadavust ravimite kasutamise kohta lastel ja vältida lastel tehtavate uuringute tarbetut kordamist, mis ei lisa midagi ühistesse teadmistesse, peaks direktiivi 2001/20/EÜ artiklis 11 ettenähtud Euroopa andmebaas sisaldama Euroopa registrit pediaatrias kasutatavate ravimite kliiniliste uuringute kohta, hõlmates kõik käimasolevad, ennetähtaegselt lõpetatud ja lõpetatud pediaatrilised uuringud nii ühenduses kui kolmandates riikides. Amet peaks tegema avalikustama osa andmebaasi kantud teabest, mis käsitleb lastega tehtud kliinilisi uuringuid, ning lastega tehtud kõikide kliiniliste uuringute tulemuste üksikasjad, mis on edastatud pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et parandada teabe kättesaadavust ravimite kasutamise kohta lastel ja vältida lastel tehtavate uuringute tarbetut kordamist, mis ei lisa midagi ühistesse teadmistesse, peaks direktiivi 2001/20/EÜ artiklis 11 ettenähtud Euroopa andmebaas sisaldama Euroopa registrit pediaatrias kasutatavate ravimite kliiniliste uuringute kohta, hõlmates kõik käimasolevad, ennetähtaegselt lõpetatud ja lõpetatud pediaatrilised uuringud nii ühenduses kui kolmandates riikides. Amet peaks tegema avalikustama osa andmebaasi kantud teabest, mis käsitleb lastega tehtud kliinilisi uuringuid, ning lastega tehtud kõikide kliiniliste uuringute tulemuste üksikasjad, mis on edastatud pädevatele asutustele.

| (32) | Pärast komisjoni, liikmesriikide ja huvitatud isikutega konsulteerimist peaks pediaatriakomitee koostama laste ravivajaduste nimekirja ning seda regulaarselt ajakohastama. Nimekirjas tuleks kindlaks määrata olemasolevad lastel kasutatavad ravimid ning välja tuua laste ravivajadused ja uurimis- ja arendustegevuse prioriteedid. Niimoodi saavad ravimitootjad hõlpsasti teha kindlaks äritegevuse arendamise võimalused; pediaatriakomitee peaks kavandatavate pediaatriliste uuringute programme, uuringutest loobumist ja nende edasilükkamist hinnates suutma paremini hinnata vajadust ravimite ja uuringute järele; ning tervishoiutöötajatele ja patsientidele peaks olema kättesaadav teabeallikas, mis aitaks neil otsustada, millist ravimit valida. |
| --- | --- |

(32)

Pärast komisjoni, liikmesriikide ja huvitatud isikutega konsulteerimist peaks pediaatriakomitee koostama laste ravivajaduste nimekirja ning seda regulaarselt ajakohastama. Nimekirjas tuleks kindlaks määrata olemasolevad lastel kasutatavad ravimid ning välja tuua laste ravivajadused ja uurimis- ja arendustegevuse prioriteedid. Niimoodi saavad ravimitootjad hõlpsasti teha kindlaks äritegevuse arendamise võimalused; pediaatriakomitee peaks kavandatavate pediaatriliste uuringute programme, uuringutest loobumist ja nende edasilükkamist hinnates suutma paremini hinnata vajadust ravimite ja uuringute järele; ning tervishoiutöötajatele ja patsientidele peaks olema kättesaadav teabeallikas, mis aitaks neil otsustada, millist ravimit valida.

| (33) | Kliinilised uuringud lastel võivad nõuda eriteadmisi, erimetoodikat ja mõnel juhul erivahendeid ning need peaks läbi viima asjakohase väljaõpe saanud uurijad. Võrgustik, mis ühendab olemasolevad siseriiklikud ja ühenduse algatused ja uurimiskeskused, et tagada vajalik pädevus ühenduse tasandil, ning mis võtab arvesse ühenduse ja kolmanda riigi andmeid, aitaks hõlbustada koostööd ja vältida uuringute tarbetut kordamist. See võrgustik peaks kaasa aitama Euroopa teadusruumi aluste tugevdamisele ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise raamprogrammide kontekstis, tooma kasu lastele ning kujutama endast teabeallikat tööstuse jaoks. |
| --- | --- |

(33)

Kliinilised uuringud lastel võivad nõuda eriteadmisi, erimetoodikat ja mõnel juhul erivahendeid ning need peaks läbi viima asjakohase väljaõpe saanud uurijad. Võrgustik, mis ühendab olemasolevad siseriiklikud ja ühenduse algatused ja uurimiskeskused, et tagada vajalik pädevus ühenduse tasandil, ning mis võtab arvesse ühenduse ja kolmanda riigi andmeid, aitaks hõlbustada koostööd ja vältida uuringute tarbetut kordamist. See võrgustik peaks kaasa aitama Euroopa teadusruumi aluste tugevdamisele ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise raamprogrammide kontekstis, tooma kasu lastele ning kujutama endast teabeallikat tööstuse jaoks.

| (34) | Teatavate lubatud ravimite puhul võib ravimitootjatel juba olla andmeid ohutuse või tõhususe kohta lastel. Selleks et parandada kättesaadavat teavet ravimite kasutamise kohta lastel, tuleks selliseid andmeid omavatelt firmadelt nõuda andmete esitamist kõikidele pädevatele ametiasutustele liikmesriikides, kus ravim on lubatud. Sel viisil saab andmeid hinnata ja vajaduse korral tuleks teave lisada ravimi infolehele, mis on suunatud tervishoiutöötajatele ja patsientidele. |
| --- | --- |

(34)

Teatavate lubatud ravimite puhul võib ravimitootjatel juba olla andmeid ohutuse või tõhususe kohta lastel. Selleks et parandada kättesaadavat teavet ravimite kasutamise kohta lastel, tuleks selliseid andmeid omavatelt firmadelt nõuda andmete esitamist kõikidele pädevatele ametiasutustele liikmesriikides, kus ravim on lubatud. Sel viisil saab andmeid hinnata ja vajaduse korral tuleks teave lisada ravimi infolehele, mis on suunatud tervishoiutöötajatele ja patsientidele.

| (35) | Tuleks ette näha ühendusepoolne rahastamine, et katta kõik pediaatriakomitee ja ameti tööga seotud aspektid, mis tulenevad käesoleva määruse kohaldamisest, näiteks pediaatriliste uuringute programmide hindamine, lõivudest vabastamine teadusalase nõustamise puhul ning teavitamis- ja läbipaistvusmeetmed, kaasa arvatud pediaatriliste uuringute andmebaas ja võrgustik. |
| --- | --- |

(35)

Tuleks ette näha ühendusepoolne rahastamine, et katta kõik pediaatriakomitee ja ameti tööga seotud aspektid, mis tulenevad käesoleva määruse kohaldamisest, näiteks pediaatriliste uuringute programmide hindamine, lõivudest vabastamine teadusalase nõustamise puhul ning teavitamis- ja läbipaistvusmeetmed, kaasa arvatud pediaatriliste uuringute andmebaas ja võrgustik.

| (36) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (37) | Määrust (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ, ja määrust (EÜ) nr 726/2004 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(37)

Määrust (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ, ja määrust (EÜ) nr 726/2004 tuleks vastavalt muuta.

| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt parandada selliste ravimite kättesaadavust, mida on katsetatud pediaatrias kasutamiseks, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab ühenduse tasandil paremini saavutada, sest see muudab võimalikuks kasutada võimalikult laia turgu ning hoiduda piiratud ressursside hajutamisest, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Vastavalt kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt parandada selliste ravimite kättesaadavust, mida on katsetatud pediaatrias kasutamiseks, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab ühenduse tasandil paremini saavutada, sest see muudab võimalikuks kasutada võimalikult laia turgu ning hoiduda piiratud ressursside hajutamisest, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Vastavalt kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

SISSEJUHATAVAD SÄTTED

1. peatükk

Sisu ja mõisted

Artikkel 1

Käesoleva määrusega sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad inimtervishoius kasutatavate ravimite väljatöötamist, et rahuldada laste konkreetseid ravivajadusi, ilma et lastega tehtaks tarbetuid kliinilisi või muid uuringuid, ning mis on kooskõlas direktiiviga 2001/20/EÜ.

Artikkel 2

Lisaks direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 määratletud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

| 1) | lapsed - lapsed alates sünnist kuni 18. eluaastani; |
| --- | --- |

1)

lapsed - lapsed alates sünnist kuni 18. eluaastani;

| 2) | pediaatrilise uuringu programm - uurimis- ja arendusprogramm, mille eesmärk on saada andmed, mis on vajalikud selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib ravimile anda loa kasutamiseks laste ravis; |
| --- | --- |

2)

pediaatrilise uuringu programm - uurimis- ja arendusprogramm, mille eesmärk on saada andmed, mis on vajalikud selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib ravimile anda loa kasutamiseks laste ravis;

| 3) | ravim, mis on lubatud pediaatriliseks näidustuseks - ravim, mida on lubatud kasutada osal lastest või kõikidel lastel ja mille suhtes lubatud kasutamise üksikasjad on esitatud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 11 väljatöötatud ravimi omaduste kokkuvõttes; |
| --- | --- |

3)

ravim, mis on lubatud pediaatriliseks näidustuseks - ravim, mida on lubatud kasutada osal lastest või kõikidel lastel ja mille suhtes lubatud kasutamise üksikasjad on esitatud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 11 väljatöötatud ravimi omaduste kokkuvõttes;

| 4) | pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba- sellise inimtervishoius kasutatava ravimi müügiluba, mis ei ole kaitstud täiendava kaitse tunnistusega vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1768/92 või patendiga, mis vastab täiendava kaitse tunnistuse andmise tingimustele, kusjuures müügiluba hõlmab üksnes ravinäidustusi, mis on asjakohased lastel või mõnel lasterühmal kasutamiseks, kaasa arvatud sobiv toimeainekogus, ravimvorm ja manustamisviis. |
| --- | --- |

4)

pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba- sellise inimtervishoius kasutatava ravimi müügiluba, mis ei ole kaitstud täiendava kaitse tunnistusega vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1768/92 või patendiga, mis vastab täiendava kaitse tunnistuse andmise tingimustele, kusjuures müügiluba hõlmab üksnes ravinäidustusi, mis on asjakohased lastel või mõnel lasterühmal kasutamiseks, kaasa arvatud sobiv toimeainekogus, ravimvorm ja manustamisviis.

2. peatükk

Pediaatriakomitee

Artikkel 3

1.   Määrusega (EÜ) nr 726/2004 loodud Euroopa Ravimiameti (edaspidi “amet”) juures luuakse hiljemalt ... (9) pediaatriakomitee. Pediaatriakomitee loetakse looduks, kui artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud liikmed on nimetatud.

Amet täidab pediaatriakomitee sekretariaadi ülesandeid ning annab komiteele ka tehnilist ja teaduslikku abi.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse pediaatriakomitee suhtes määrust (EÜ) nr 726/2004
  , kaasa arvatud komitee liikmete sõltumatust ja erapooletust käsitlevaid sätteid
  .

3.   Ameti tegevdirektor tagab nõuetekohase koostöö pediaatriakomitee ning inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee, harva kasutatavate ravimite komitee, nende töörühmade ja muude teaduslike nõuanderühmade vahel.

Amet töötab välja erikorra võimalikeks konsultatsioonideks nende vahel.

Artikkel 4

1.   Pediaatriakomitee koosneb järgmistest liikmetest:

| a) | inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee viis liiget ja viis asendusliiget, kes on kõnealusesse komiteesse nimetatud vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 61 lõikele 1. Need viis liiget ja nende asendusliikmed nimetatakse pediaatriakomiteesse inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee poolt; |
| --- | --- |

a)

inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee viis liiget ja viis asendusliiget, kes on kõnealusesse komiteesse nimetatud vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 61 lõikele 1. Need viis liiget ja nende asendusliikmed nimetatakse pediaatriakomiteesse inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee poolt;

| b) | üks liige ja üks asendusliige, kes on nimetatud iga liikmesriigi poolt, mille pädev ametiasutus ei ole esindatud inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee liikmete kaudu; |
| --- | --- |

b)

üks liige ja üks asendusliige, kes on nimetatud iga liikmesriigi poolt, mille pädev ametiasutus ei ole esindatud inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee liikmete kaudu;

| c) | kolm liiget ja kolm asendusliiget, kelle nimetab komisjon pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist avaliku osalemiskutse alusel ning kes esindavad tervishoiutöötajaid; |
| --- | --- |

c)

kolm liiget ja kolm asendusliiget, kelle nimetab komisjon pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist avaliku osalemiskutse alusel ning kes esindavad tervishoiutöötajaid;

| d) | kolm liiget ja kolm asendusliiget, kelle nimetab komisjon pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist avaliku osalemiskutse alusel ning kes esindavad patsientide ühinguid. |
| --- | --- |

d)

kolm liiget ja kolm asendusliiget, kelle nimetab komisjon pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist avaliku osalemiskutse alusel ning kes esindavad patsientide ühinguid.

Asendusliikmed esindavad liikmeid ja hääletavad nende eest liikmete puudumise korral.

Punktide a ja b kohaldamisel teevad liikmesriigid ameti tegevdirektori koordineerimisel koostööd tagamaks, et pediaatriakomitee lõplikusse koosseisu, sealhulgas liikmed ja asendusliikmed, kuuluksid isikud kõikidelt pediaatrias kasutatavate ravimitega seotud teadusaladelt, ja vähemalt järgmistelt aladelt: ravimite väljatöötamine, pediaatria, pediaatriline farmaatsia, üldarstid, pediaatriline farmakoloogia, pediaatrilised teadusuuringud, ravimiohutuse järelevalve, eetika ja rahvatervis. Punktide c ja d kohaldamisel võtab komisjon arvesse punktide a ja b alusel nimetatud liikmete asjatundlikkust.

2.   Pediaatriakomitee liikmed nimetatakse ametisse kolmeks aastaks, kusjuures ametiaega võib pikendada. Nad võivad pediaatriakomitee koosolekutele kaasa võtta eksperte.

3.   Pediaatriakomitee valib oma liikmete seast kolmeks aastaks eesistuja, kelle võib üks kord ametisse tagasi valida.

4.   Amet avalikustab liikmete nimed ja kvalifikatsiooni.

Artikkel 5

1.   Arvamust ette valmistades annab pediaatriakomitee oma parima, et jõuda teadusküsimustes üksmeelele. Kui üksmeelt ei saavutata, võtab pediaatriakomitee vastu arvamuse, mis väljendab tema liikmete enamuse seisukohta. Arvamuses märgitakse lahkarvamused koos põhjendustega.
  Arvamus tehakse kättesaadavaks vastavalt artikli 25 lõigetele 5 ja 7.

2.   Pediaatriakomitee koostab ise töökorra oma ülesannete täitmiseks. Töökord jõustub pärast positiivse arvamuse saamist ameti juhatuselt ja seejärel komisjonilt.

3.   Komisjoni esindajad ja ameti tegevdirektor või tema esindajad võivad osaleda kõikidel pediaatriakomitee koosolekutel.

Artikkel 6

1.   Pediaatriakomitee tööülesanded on järgmised:

| a) | hinnata talle esitatud ravimeid käsitlevate pediaatriliste uuringute programmide sisu vastavalt kõnealusele määrusele ja sõnastada sellekohane arvamus; |
| --- | --- |

a)

hinnata talle esitatud ravimeid käsitlevate pediaatriliste uuringute programmide sisu vastavalt kõnealusele määrusele ja sõnastada sellekohane arvamus;

| b) | hinnata uuringutest loobumisi ja uuringute edasilükkamisi ning sõnastada sellekohane arvamus; |
| --- | --- |

b)

hinnata uuringutest loobumisi ja uuringute edasilükkamisi ning sõnastada sellekohane arvamus;

| c) | inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee, pädeva asutuse või taotleja nõudmisel hinnata müügiloa taotluse vastavust asjaomasele heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile ja sõnastada sellekohane arvamus; |
| --- | --- |

c)

inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee, pädeva asutuse või taotleja nõudmisel hinnata müügiloa taotluse vastavust asjaomasele heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile ja sõnastada sellekohane arvamus;

| d) | inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee või pädeva asutuse nõudmisel hinnata kõiki andmeid, mis on saadud vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile ning sõnastada arvamus pediaatrias kasutatava ravimi kvaliteedi, ohutuse või tõhususe kohta; |
| --- | --- |

d)

inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee või pädeva asutuse nõudmisel hinnata kõiki andmeid, mis on saadud vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile ning sõnastada arvamus pediaatrias kasutatava ravimi kvaliteedi, ohutuse või tõhususe kohta;

| e) | anda nõu artiklis 42 osutatud uuringu jaoks kogutavate andmete sisu ja vormi osas; |
| --- | --- |

e)

anda nõu artiklis 42 osutatud uuringu jaoks kogutavate andmete sisu ja vormi osas;

| f) | toetada ametit artiklis 44 osutatud Euroopa võrgustiku loomisel ja anda sellega seoses nõu; |
| --- | --- |

f)

toetada ametit artiklis 44 osutatud Euroopa võrgustiku loomisel ja anda sellega seoses nõu;

| g) | abistada teadusküsimustes käesoleva määruse eesmärkide täitmisega seotud dokumentide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

g)

abistada teadusküsimustes käesoleva määruse eesmärkide täitmisega seotud dokumentide ettevalmistamisel;

| h) | anda ameti tegevdirektori või komisjoni nõudmisel nõu küsimustes, mis on seotud lastel kasutatavate ravimitega; |
| --- | --- |

h)

anda ameti tegevdirektori või komisjoni nõudmisel nõu küsimustes, mis on seotud lastel kasutatavate ravimitega;

| i) | koostada pediaatrias kasutatavate ravimite vajaduste erinimekiri ning ajakohastada seda korrapäraselt, nagu on osutatud artiklis 43; |
| --- | --- |

i)

koostada pediaatrias kasutatavate ravimite vajaduste erinimekiri ning ajakohastada seda korrapäraselt, nagu on osutatud artiklis 43;

| j) | anda ametile ja komisjonile nõu lastel kasutatavate ravimite uuringute läbiviimiseks vajalikest meetmetest teavitamise osas; |
| --- | --- |

j)

anda ametile ja komisjonile nõu lastel kasutatavate ravimite uuringute läbiviimiseks vajalikest meetmetest teavitamise osas;

| k) | teha komisjonile ettepanek artikli 32 lõikes 2 osutatud märgi kohta. |
| --- | --- |

k)

teha komisjonile ettepanek artikli 32 lõikes 2 osutatud märgi kohta.

2.   Oma tööülesannete täitmisel peab pediaatriakomitee kaaluma, kas kavandatud uuringutest on lastele oodata märkimisväärset raviga seotud kasu ja/või ravivajaduste täitmist. Pediaatriakomitee võtab arvesse kogu talle kättesaadava teabe, sealhulgas kõik kolmandate riikide pädevate asutuste arvamused, otsused ja nõuanded.

II JAOTIS

NÕUDED MÜÜGILUBADELE

1. peatükk

Üldised nõuded lubadele

Artikkel 7

1.   Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 kohase müügiloa taotlust inimtervishoius kasutatava ravimi kohta, mis ei ole ühenduses lubatud käesoleva määruse jõustumise hetkel, käsitatakse kehtivana üksnes juhul, kui see sisaldab lisaks direktiivi 2001/83/EÜ artikli 8 lõikes 3 osutatud üksikasjadele ja dokumentidele ühte järgmistest elementidest:

| a) | kõikide läbiviidud uuringute tulemusi ja üksikasju vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile saadud teabe kohta; |
| --- | --- |

a)

kõikide läbiviidud uuringute tulemusi ja üksikasju vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile saadud teabe kohta;

| b) | ameti otsust, millega lubatakse konkreetse ravimi puhul uuringutest loobuda; |
| --- | --- |

b)

ameti otsust, millega lubatakse konkreetse ravimi puhul uuringutest loobuda;

| c) | ameti otsust, millega lubatakse ravimirühma puhul vastavalt artiklile 11 uuringutest loobuda; |
| --- | --- |

c)

ameti otsust, millega lubatakse ravimirühma puhul vastavalt artiklile 11 uuringutest loobuda;

| d) | ameti otsust, millega lubatakse uuring edasi lükata. |
| --- | --- |

d)

ameti otsust, millega lubatakse uuring edasi lükata.

Punkti a kohaldamisel peab taotlusele olema lisatud ka ameti otsus pediaatrilise uuringu programmi heakskiitmise kohta.

2.   Lõike 1 kohaselt esitatavad dokumendid peavad koos sisaldama andmeid kõikide lasterühmade kohta.

Artikkel 8

Loa saanud ravimite puhul, mis on hõlmatud kas täiendava kaitse tunnistusega vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1768/92 või patendiga, mis vastab täiendava kaitse tunnistuse andmise tingimustele, kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7 taotluste suhtes, mis käsitlevad uut näidustust, kaasa arvatud pediaatrilist näidustust, uut ravimvormi ja uut manustamisviisi.

Esimese lõigu kohaldamisel hõlmavad artikli 7 lõikes 1 osutatud dokumendid nii olemasolevaid kui uusi näidustusi, ravimvorme ja manustamisviise.

Artikkel 9

Artiklit 7 ja 8 ei kohaldata ravimite suhtes, mis on lubatud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklitele 10, 10a, 13 kuni 16 või 16a kuni 16i.

Artikkel 10

Konsulteerides liikmesriikide, ameti ja teiste huvitatud isikutega, koostab komisjon üksikasjaliku korra, mis käsitlevad sisu ja vormi ning millele pediaatrilise uuringu programmi heakskiitmise või muutmise taotlused ning uuringust loobumise või uuringu edasilükkamise taotlused peavad vastama, et neid saaks käsitada kehtivana, ning artiklis 23 ja artikli 28 lõikes 3 osutatud vastavuskontrollide läbiviimise sätted.

2. peatükk

Uuringust loobumine

Artikkel 11

1.   Artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud teabe esitamise nõudest loobutakse konkreetse ravimi või ravimirühma puhul, kui on tõendeid järgmiste asjaolude kohta:

| a) | konkreetne ravim või ravimirühm ei ole tõenäoliselt tõhus või on ohtlik osale või kõikidele lastele; |
| --- | --- |

a)

konkreetne ravim või ravimirühm ei ole tõenäoliselt tõhus või on ohtlik osale või kõikidele lastele;

| b) | haigus või haigusseisund, mille jaoks konkreetne ravim või ravimirühm on ette nähtud, esineb ainult täiskasvanutel; |
| --- | --- |

b)

haigus või haigusseisund, mille jaoks konkreetne ravim või ravimirühm on ette nähtud, esineb ainult täiskasvanutel;

| c) | konkreetne ravim ei anna lastel märkimisväärset raviga seotud kasu, võrreldes olemasoleva raviga. |
| --- | --- |

c)

konkreetne ravim ei anna lastel märkimisväärset raviga seotud kasu, võrreldes olemasoleva raviga.

2.   Lõikes 1 sätestatud loobumist võib lubada kas ühe või mitme konkreetse lasterühma või ühe või mitme konkreetse ravinäidustuse või nende kahe kombinatsiooni puhul.

Artikkel 12

Pediaatriakomitee võib artikli 11 lõike 1 alusel omal algatusel vastu võtta arvamuse, et konkreetse ravimi või ravimirühma puhul tuleks lubada artikli 11 lõikes 1 sätestatud loobumist.

Niipea kui pediaatriakomitee arvamuse vastu võtab, kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust. Ravimirühma puhul kohaldatakse üksnes artikli 25 lõikeid 6 ja 7.

Artikkel 13

1.   Taotleja võib artikli 11 lõike 1 alusel taotleda ametilt uuringutest loobumist konkreetse ravimi puhul.

2.   Pärast taotluse vastuvõtmist nimetab pediaatriakomitee raportööri ja võtab 60 päeva jooksul vastu arvamuse, kas konkreetse ravimi puhul loobumist lubada või mitte.

Nii taotleja kui pediaatriakomitee võib nõuda koosoleku läbiviimist kõnealuse 60-päevase tähtaja jooksul.

Vajaduse korral võib pediaatriakomitee nõuda taotlejalt esitatud üksikasjade ja dokumentide täiendamist. Kui pediaatriakomitee kasutab seda võimalust, pikendatakse 60-päevast tähtaega ajani, mil nõutud täiendav teave on esitatud.

3.   Niipea kui pediaatriakomitee arvamuse vastu võtab, kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust.

Artikkel 14

1.   Amet peab nimekirja kõikide loobumiste kohta. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt (vähemalt kord aastas) ja see tehakse üldsusele kättesaadavaks.

2.   Pediaatriakomitee võib igal ajal võtta vastu arvamuse, mis toetab lubatud loobumise uuesti läbivaatamist.

Konkreetset ravimit käsitleva loobumise muudatuse korral kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust.

Ravimirühma käsitleva loobumise muudatuse korral kohaldatakse artikli 25 lõikeid 6 ja 7.

3.   Kui loobumine konkreetse ravimi või ravimirühma puhul tühistatakse, ei kohaldata artiklites 7 ja 8 sätestatud nõudeid 36 kuu jooksul alates loobumiste nimekirjast väljaarvamise kuupäevast.

3. peatükk

Pediaatrilise uuringu programm

1. JAGU

HEAKSKIITMISE TAOTLUSED

Artikkel 15

1.   Kui on kavas esitada müügiloa taotlus vastavalt artikli 7 lõike 1 punktidele a või d, artiklile 8 või artiklile 30, koostatakse pediaatrilise uuringu programm ja esitatakse see ametile heakskiidu saamiseks.

2.   Pediaatrilise uuringu programmis esitatakse täpne ajakava ja kavandatud meetmed ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamiseks kõikide asjaomaste lasterühmade puhul. Lisaks sellele kirjeldatakse meetmeid ravimi koostise kohandamiseks lastele, et teha selle kasutamine erinevatele lasterühmadele kättesaadavamaks, hõlpsamaks, ohutumaks või tõhusamaks.

Artikkel 16

1.   Artiklites 7 ja 8 osutatud
  müügiloa
  taotluste puhul
  või artiklites 11 ja 12 osutatud uuringust loobumise taotluste puhul
  esitatakse pediaatrilise uuringu programm
  või uuringust loobumise taotlus
  heakskiitmiseks hiljemalt pärast direktiivi 2001/83/EÜ I lisa I osa punktis 5.2.3 määratletud farmakokineetiliste uuringute lõpetamist täiskasvanutel, kui ei ole teisiti põhjendatud, nii et arvamus kõnealuse ravimi pediaatrias kasutamise kohta oleks võimalik anda müügiloa või muu asjaomase taotluse hindamise ajal.

2.   30 päeva jooksul alates lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud taotluse saamisest kontrollib amet taotluse kehtivust ja valmistab ette koondaruande pediaatriakomiteele.

3.   Vajaduse korral võib amet nõuda taotluse esitajalt täiendavaid andmeid ja dokumente, sellisel juhul pikendatakse 30-päevast tähtaega ajani, mil nõutud täiendav teave on esitatud.

Artikkel 17

1.   Pärast seda, kui pediaatriakomitee on saanud kätte pediaatrilise uuringu programmi, mis on kehtiv vastavalt artikli 15 lõike 2 sätetele, nimetab ta raportööri ja võtab hiljemalt 60 päeva jooksul vastu arvamuse selle kohta, kas kavandatud uuringutega saadakse andmed, mis on vajalikud selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib ravimile anda loa kasutamiseks laste või lasterühmade ravis, ja samuti selle kohta, kas eeldatav raviga seotud kasu õigustab kavandatud uuringuid. Kõnealust arvamust vastu võttes kaalub komitee, kas meetmed, mida kavandatakse erinevatel lasterühmadel kasutatavate ravimite koostise kohandamisel, on asjakohased.

Nii taotleja kui pediaatriakomitee võib nõuda koosoleku läbiviimist kõnealuse ajavahemiku perioodi jooksul.

2.   Lõikes 1 osutatud 60-päevase tähtaja jooksul võib pediaatriakomitee nõuda taotlejalt ettepanekuid muudatuste tegemiseks uuringu programmis, mis puhul pikendatakse lõikes 1 osutatud tähtaega lõpliku arvamuse vastuvõtmiseks kuni 60 päeva võrra. Sellistel juhtudel võib taotleja või pediaatriakomitee nõuda täiendava koosoleku läbiviimist. Tähtaega pikendatakse ajani, mil nõutud täiendav teave on esitatud.

Artikkel 18

Kui pediaatriakomitee on kas positiivse või negatiivse otsuse vastu võtnud, kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust.

Artikkel 19

Kui pediaatriakomitee pärast pediaatrilise uuringu programmi läbivaatamist leiab, et kõnealuse ravimi suhtes kohaldatakse artikli 11 lõike 1 punkte a, b või c, võetakse vastu negatiivne arvamus vastavalt artikli 17 lõikele 1.

Sellistel juhtudel võtab pediaatriakomitee vastavalt artiklile 12 vastu arvamuse, et tuleks lubada loobumist, ning seejärel kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust.

2. JAGU

EDASILÜKKAMISED

Artikkel 20

1.   Samal ajal, kui esitatakse pediaatrilise uuringu programm vastavalt artikli 16 lõikele 1, võib taotleda kõikide või osa programmis esitatud meetmete algatamise või täitmise edasilükkamist. Sellist edasilükkamist põhjendatakse teaduslikult ja tehniliselt või rahvatervise seisukohast lähtudes.

Igal juhul antakse luba edasilükkamiseks, kui on asjakohane viia läbi uuringud täiskasvanutel enne uuringute alustamist lastel või kui uuringud lastel kestavad kauem kui uuringud täiskasvanutel.

2.   Selle artikli rakendamise käigus saadud kogemuste põhjal võib komisjon artikli 51 lõikes 2 sätestatud korras võtta vastu sätted, et määratleda veelgi täpsemalt edasilükkamise lubamise põhjused.

Artikkel 21

1.   Samal ajal, kui pediaatriakomitee võtab vastu positiivse arvamuse vastavalt artikli 17 lõikele 1, võtab ta omal algatusel või pärast taotleja poolt artikli 20 kohaselt taotluse esitamist vastu arvamuse kõigi või osa asjaomases pediaatrilise uuringu programmis esitatud meetmete algatamise või täitmise edasilükkamise kohta, kui artiklis 20 määratletud tingimused on täidetud.

Edasilükkamist toetavas arvamuses täpsustatakse tähtajad esitatud meetmete algatamiseks või täitmiseks.

2.   Niipea kui pediaatriakomitee võtab vastu edasilükkamist toetava arvamuse vastavalt lõikele 1, kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust.

3. JAGU

PEDIAATRILISE UURINGU PROGRAMMI MUUTMINE

Artikkel 22

Kui pärast pediaatrilise uuringu programmi heakskiitmist käsitleva otsuse vastuvõtmist tekib taotlejal raskusi programmi rakendamisega, nii et programm ei ole teostatav või enam sobiv, võib taotleja üksikasjaliku põhjenduse alusel esitada pediaatriakomiteele taotluse muudatuste tegemiseks uuringu programmis või taotleda uuringu edasilükkamist või sellest loobumist. Pediaatriakomitee vaatab 60 päeva jooksul need muudatused või loobumis- või edasilükkamistaotlused läbi ja võtab vastu arvamuse nende tagasilükkamise või heakskiitmise kohta. Kui pediaatriakomitee on arvamuse vastu võtnud, olgu see positiivne või negatiivne, kohaldatakse artiklis 25 sätestatud menetlust.

4. JAGU

VASTAVUS PEDIAATRILISE UURINGU PROGRAMMILE

Artikkel 23

1.   Müügiloa andmise eest vastutav pädev asutus kontrollib kas müügiloa saamise või sellesse muudatuste tegemise taotlus vastab artiklites 7 ja 8 sätestatud nõuetele ja kas artikli 30 kohaselt esitatud taotlus vastab heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile.

Kui taotlus esitatakse vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklites 27 kuni 39 sätestatud menetlusele, korraldab referentliikmesriik vastavuskontrolli, mis sisaldab vajadusel pediaatrikomitee arvamuse taotlemist vastavalt lõike 2 punktidele b ja c.

2.   Pediaatriakomiteelt võib järgmistel juhtudel nõuda arvamuse esitamist selle kohta, kas taotleja läbiviidud uuringud on vastavuses heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmiga. Sellist arvamust võivad nõuda:

| a) | taotleja enne taotluse esitamist müügiloa saamiseks või muutmiseks vastavalt artiklitele 7, 8 ja 30; |
| --- | --- |

a)

taotleja enne taotluse esitamist müügiloa saamiseks või muutmiseks vastavalt artiklitele 7, 8 ja 30;

| b) | amet või pädev asutus punktis a osutatud taotluse hindamise käigus, kui taotlus ei sisalda arvamust uuringu programmile vastavuse kohta, mis on saadud vastusena punkti a kohaselt esitatud nõudele; |
| --- | --- |

b)

amet või pädev asutus punktis a osutatud taotluse hindamise käigus, kui taotlus ei sisalda arvamust uuringu programmile vastavuse kohta, mis on saadud vastusena punkti a kohaselt esitatud nõudele;

| c) | inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee või siseriiklik pädev asutus punktis a osutatud taotluse hindamise käigus, kui tekib kahtlus uuringu programmile vastavuse suhtes ja punktide a või b kohaselt esitatud nõudele ei ole veel vastust saadud. |
| --- | --- |

c)

inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee või siseriiklik pädev asutus punktis a osutatud taotluse hindamise käigus, kui tekib kahtlus uuringu programmile vastavuse suhtes ja punktide a või b kohaselt esitatud nõudele ei ole veel vastust saadud.

Punktis a viidatud juhul, ei esita taotleja oma taotlust enne, kui pediaatriakomitee on võtnud vastu oma arvamuse, mille koopia lisatakse taotlusele.

3.   Kui pediaatriakomiteelt taotletakse arvamust vastavalt lõikele 2, teeb ta seda 60 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

Liikmesriigid võtavad selliseid arvamusi arvesse.

Artikkel 24

Kui pädev asutus kehtiva müügiloa taotluse teadusliku hindamise käigus otsustab, et uuringud müügiloa saamiseks ei ole kooskõlas heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmiga, ei vasta ravim artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud soodustuste ja stiimulite saamise tingimustele.

4. peatükk

Menetluskord

Artikkel 25

1.   Kümne päeva jooksul pärast arvamuse saamist edastab amet pediaatrikomitee arvamuse taotlejale.

2.   30 päeva jooksul alates pediaatriakomitee arvamuse saamisest võib taotleja esitada ametile kirjaliku põhjendatud taotluse arvamus uuesti läbi vaadata.

3.   30 päeva jooksul alates lõike 2 kohase uuesti läbivaatamise taotluse saamisest esitab pediaatriakomitee, olles nimetanud uue raportööri, uue arvamuse, millega kinnitab või muudab oma eelmist arvamust.
  Raportööril peab olema võimalus taotlejat otse küsitleda. Taotleja võib samuti teha ettepaneku enda küsitlemiseks. Raportöör teavitab viivitamata pediaatriakomiteed kirjalikult taotlejaga sõlmitava lepingu üksikasjadest.
  Selline arvamus peab olema kohaselt põhjendatud ning põhjendused lisatakse uuele arvamusele, mis on lõplik.

4.   Kui lõikes 2 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul ei ole taotleja nõudnud otsuse uuesti läbi vaatamist, muutub pediaatriakomitee arvamus lõplikuks.

5.   Amet võtab otsuse vastu hiljemalt kümne päeva jooksul alates pediaatriakomitee lõpliku otsuse kättesaamisest. Otsus edastatakse taotlejale kirjalikult koos pediaatrikomitee lõpliku otsusega.

6.   Artiklis 12 osutatud ravimirühma käsitleva loobumise korral võtab amet otsuse vastu kümne päeva jooksul alates pediaatriakomiteelt artikli 13 lõike 3 kohase arvamuse saamist. Otsus lisatakse pediaatriakomitee arvamusele.

7.   Ameti otsused avalikustatakse pärast kogu konfidentsiaalse sisuga äriteabe väljajätmist.

5. peatükk

Muud sätted

Artikkel 26

Pediaatrias kasutatavat ravimit välja töötav juriidiline või füüsiline isik võib enne pediaatrilise uuringu programmi esitamist ja selle rakendamise ajal küsida ametilt nõu, et kavandada ja viia läbi mitmesuguseid katseid ja uuringuid, mis on vajalikud pediaatrias kasutatava ravimi kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe näitamiseks vastavalt määruse (EÜ) 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktile n.

Lisaks sellele võib kõnealune juriidiline või füüsiline isik küsida nõu ravimiohutuse järelevalve ja riskijuhtimise süsteemi kavandamiseks ja rakendamiseks vastavalt artiklile 34.

Amet annab käesolevas artiklis ette nähtud nõuandeid tasuta.

III JAOTIS

MÜÜGILUBADE VÄLJAANDMISE KORD

Artikkel 27

Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, reguleeritakse käesoleva jaotisega hõlmatud müügilubade väljaandmise korda määruses (EÜ) 726/2004 või direktiivis 2001/83/EÜ ettenähtud sätetega.

1. peatükk

Müügilubade väljaandmise kord artiklite 7 ja 8 reguleerimisalasse kuuluvate taotluste puhul

Artikkel 28

1.   Taotleja võib määruse (EÜ) 726/2004 artiklites 5 kuni 15 sätestatud korras taotleda käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud müügiluba, mis hõlmab vähemalt ühte pediaatrilist näidustust vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile läbiviidud uuringu tulemuste põhjal.

Kui müügiluba välja antakse, esitatakse kõikide nende uuringute tulemused ravimi omaduste kokkuvõttes ja vajaduse korral ka ravimi infolehel, tingimusel et pädev asutus peab teavet patsientidele vajalikuks, olenemata sellest, kas kõik asjaomased pediaatrilised näidustused kiideti pädeva asutuse poolt heaks või mitte.

2.   Kui müügiluba välja antakse või seda muudetakse, märgitakse igasugune uuringutest loobumine või nende edasilükkamine, mille jaoks on antud luba vastavalt käesolevale määrusele, ravimi omaduste kokkuvõttesse ja vajaduse korral ravimi infolehele.

3.   Kui taotlus vastab kõikidele läbiviidud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmis sisalduvatele meetmetele ja kui ravimi omaduste kokkuvõte kajastab heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi kohaselt läbiviidud uuringu tulemusi, lisab pädev asutus müügiloale kinnituse selle kohta, et taotlus vastab läbiviidud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile. Artikli 45 lõike 3 täitmiseks osutatakse kinnitusel, kas heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmis sisalduvad olulised uuringud on lõpetatud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 29

Direktiivi 2001/83/EÜ alusel lubatud ravimite puhul võib direktiivi 2001/83/EÜ artiklites 32, 33 ja 34 sätestatud korras esitada käesoleva määruse artiklis 8 osutatud taotluse, et saada luba uue näidustuse jaoks, kaasa arvatud loa laiendamine lastel kasutamiseks, või uue ravimvormi või uue manustamisviisi jaoks.

Kõnealune taotlus peab vastama artikli 7 lõike 1 punktis a sätestatud nõudele.

Menetlus piirdub ravimi omaduste kokkuvõtte konkreetsete muudetavate osade hindamisega.

2. peatükk

Pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba

Artikkel 30

1.   Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotlus ei piira kuidagi õigust taotleda müügiluba teiste näidustuste jaoks.

2.   Pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotlusele tuleb lisada teave ja dokumendid, mis on vajalikud selleks, et hinnata ravimi kvaliteeti, ohutust ja tõhusust lastel, kaasa arvatud mis tahes eriandmed, mis on vajalikud toote sobiva toimeainekoguse, ravimvormi või manustamisviisi kinnitamiseks, vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile.

Taotlus peab samuti sisaldama ameti otsust kõnealuse pediaatrilise uuringu programmi heakskiitmise kohta.

3.   Kui ravimi kasutamiseks antakse või on juba antud luba liikmesriikides või ühenduses, võib pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotluses vajaduse korral viidata kõnealuse ravimi toimikus sisalduvatele andmetele vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 14 lõikele 11 või direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 10.

4.   Ravimi puhul, millele antakse pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba, võib jätkuvalt kasutada mis tahes sama toimeainet sisaldava ravimi nimetust, mille kohta sama loaomanik on saanud loa kasutamiseks täiskasvanutel.

Artikkel 31

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 3 lõike 2 kohaldamist, võib pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotluse esitada määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklites 5 kuni 15 sätestatud korras.

3. peatükk

Identifitseerimine

Artikkel 32

1.   Kui ravimile antakse pediaatrias kasutamiseks ettenähtud ravimi müügiluba, sisaldab ravimi etikett lõike 2 kohaselt kokkulepitud märki. Ravimi infolehel selgitatakse märgi tähendust.

2.   Komisjon valib märgi pediaatriakomitee soovituse alusel ... (10). Komisjon avalikustab selle märgi.

3.   Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse ka ravimite suhtes, millele on antud luba enne käesoleva määruse jõustumist, ning ravimite suhtes, millele on antud luba pärast käesoleva määruse jõustumist, kuid enne märgi avalikustamist, kui ravimid on lubatud pediaatrilisteks näidustusteks.

Sellisel juhul peab lõikes 1 osutatud märk ja selle seletus sisalduma asjaomase ravimi etiketil ja infolehel hiljemalt kaks aastat pärast märgi avalikustamist.

IV JAOTIS

LOA ANDMISE JÄRGSED NÕUDED

Artikkel 33

Kui ravimitele antakse luba pediaatriliseks näidustuseks pärast heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi läbiviimist ja kõnealuseid ravimeid on juba turustatud muude näidustuste jaoks, viib müügiloa omanik kahe aasta jooksul alates pediaatrilise näidustuse jaoks loa saamisest kõnealuse ravimi turule pediaatrilise näidustuse jaoks. Need tähtajad tuleks kanda avalikku registrisse, mida koordineerib amet.

Artikkel 34

1.   Järgmistel juhtudel täpsustab
  taotleja meetmed
  , millega tagatakse ravimi kasutamise tõhususe ja võimalike kõrvaltoimete jälgimine lastel:

| a) | müügiloa taotlused, mis sisaldavad pediaatrilist näidustust; |
| --- | --- |

a)

müügiloa taotlused, mis sisaldavad pediaatrilist näidustust;

| b) | taotlused juba lubatud ravimi müügiloale pediaatrilise näidustuse lisamise kohta; |
| --- | --- |

b)

taotlused juba lubatud ravimi müügiloale pediaatrilise näidustuse lisamise kohta;

| c) | pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotlused. |
| --- | --- |

c)

pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa taotlused.

2.   Kui on konkreetne põhjus muretsemiseks,
  peab
  pädev asutus ravimile müügiloa andmise tingimusena
  nõudma
  , et taotleja kehtestaks riskijuhtimise süsteemi või viiks läbi turustamisjärgsed eriuuringud ja esitataks need läbivaatamiseks. Riskijuhtimise süsteem peab sisaldama ravimiohutuse järelevalvega seotud ja sekkumiste kogumit, mis on kavandatud selleks, et identifitseerida, iseloomustada, vältida või minimeerida ravimitega seotud riske, kaasa arvatud kõnealuste sekkumiste tõhususe hinnangut.

Iga riskijuhtimissüsteemi tõhususe hinnang ja kõikide läbiviidud uuringute tulemused tuleb lisada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 104 lõikes 6 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 24 lõikes 3 osutatud perioodilistele ohutusaruannetele.

Lisaks sellele võib pädev asutus nõuda täiendavate aruannete esitamist, et hinnata iga riski minimeerimise süsteemi tõhusust ja iga läbiviidud uuringu tulemusi.

3.
     
  Lisaks tuleb lõigete 1 ja 2 sätteid ning määruses (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivis 2001/83/EÜ sisalduvaid ravimiohutuse järelevalvet puudutavaid sätteid kohaldada müügiloa andmise suhtes ravimitele, mis on lubatud pediaatilisteks näidustuteks.

4.   Uuringu edasilükkamise korral esitab müügiloa omanik ametile aastaaruande, millega antakse uut teavet pediaatriliste uuringute kulgemise kohta vastavalt ameti otsusele, millega kiideti heaks pediaatrilise uuringu programm ja anti luba uuringu edasilükkamiseks.

Amet teavitab pädevat asutust, kui leitakse, et müügiloa omanik ei ole järginud ameti otsust, millega kiideti heaks pediaatrilise uuringu programm ja anti luba uuringu edasilükkamiseks.

5.   Amet koostab juhised käesoleva artikli kohaldamiseks.

Artikkel 35

Kui ravimile on antud luba pediaatriliseks näidustuseks ja kui ravimi müügiloa omaniku suhtes on kohaldatud artiklite 36, 37 või 38 alusel soodustusi või stiimuleid ning selline kaitseperiood on lõppenud, ning kui ravimi müügiloa omanik lõpetab ravimi turustamise, annab müügiloa omanik müügiloa üle kolmandale isikule, kes on teatanud oma kavatsusest jätkata kõnealuse ravimi turustamist, või lubab kolmandal isikul kasutada ravimi toimikus sisalduvaid farmatseutilisi, prekliinilisi ja kliinilisi andmeid direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10c alusel.

Müügiloa omanik teavitab ametit oma kavatsusest lõpetada ravimi turustamine vähemalt kuus kuud enne turustamise lõpetamist. Amet avalikustab selle teabe.

V JAOTIS

SOODUSTUSED JA STIIMULID

Artikkel 36

1.   Kui artikli 7 või 8 kohaselt esitatud taotlus sisaldab kõikide selliste uuringute tulemusi, mis on läbi viidud vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile, on patendi või täiendava kaitse tunnistuse omanikul õigus saada määruse (EMÜ) nr 1768/92 artikli 13 lõigetes 1 ja 2 viidatud kuuekuulist pikendust.

Esimest lõiku kohaldatakse ka siis, kui heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi läbiviimise tulemusel ei anta luba pediaatriliseks näidustuseks, kuid läbiviidud uuringute tulemused kajastuvad asjaomase ravimi omaduste kokkuvõttes, ja vajaduse korral ravimi infolehel.

2.   Artikli 28 lõikes 3 osutatud kinnituse lisamist müügiloale kasutatakse käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel.

3.   Kui on kasutatud direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud menetlusi, antakse luba lõikes 1 osutatud kuuekuuliseks pikendamiseks üksnes juhul, kui ravim on lubatud kõikides liikmesriikides.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ravimite suhtes, mis on kaitstud täiendava kaitse tunnistusega vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1768/92 või patendiga, mis vastab täiendava kaitse tunnistuse andmise tingimustele. Neid ei kohaldata ravimite suhtes, mis on vastavalt määrusele (EÜ) nr 141/2000 nimetatud harva kasutatavateks ravimiteks.

5.   Artikli 8 kohaste taotluste esitamisel, mille tulemusel antakse müügiluba uue pediaatrilise näidustuse jaoks, ei kohaldata lõikeid 1, 2 ja 3, kui taotleja soovib asjaomase ravimi turukaitse perioodi pikendamist ühe aasta võrra ja kui talle see pikendus võimaldatakse põhjusel, et sellise uue pediaatrilise näidustusega kaasneb märkimisväärne kasu võrreldes olemasoleva raviga, vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 14 lõikele 11 või direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõike 1 neljandale lõigule.

Artikkel 37

Kui müügiloa taotlus esitatakse ravimi jaoks, mis on vastavalt määrusele (EÜ) nr 141/2000 nimetatud harva kasutatavaks ravimiks, ja kõnealune taotlus sisaldab kõikide vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile läbi viidud uuringute tulemusi ning kui väljaantud müügiloale on lisatud käesoleva määruse artikli 28 lõikes 3 osutatud kinnitus, pikendatakse määruse (EÜ) nr 141/2000 artikli 8 lõikes 1 osutatud kümneaastast tähtaega kaheteistkümnele aastale.

Esimest lõiku kohaldatakse ka siis, kui heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmi läbiviimise tulemusel ei anta luba pediaatriliseks näidustuseks, kuid läbiviidud uuringute tulemused kajastuvad kõnealuse ravimi omaduste kokkuvõttes ja vajaduse korral ravimi infolehel.

Artikkel 38

1.   Kui müügiluba pediaatrias kasutamiseks antakse välja vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklitele 5 kuni 15, kohaldatakse andmete ja turu kaitsmiseks kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 11 osutatud tähtaegasid.

2.   Kui pediaatrias kasutatava ravimi müügiluba antakse välja direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud korras, kohaldatakse andmete ja turu kaitsmiseks kõnealuse direktiivi artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaegasid.

Artikkel 39

1.   Lisaks artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud soodustustele ja stiimulitele võib pediaatrias kasutatavatele ravimitele anda ka teisi ühenduse või liikmesriikide sätestatud stiimuleid, et toetada pediaatrias kasutatavate ravimite uurimist, väljatöötamist ja kättesaadavust.

2.   ... (11) edastavad liikmesriigid komisjonile üksikasjaliku teabe mis tahes meetmete kohta, mida nad on võtnud pediaatrias kasutatavate ravimite uurimise, väljatöötamise ja kättesaadavuse toetamiseks. Seda teavet ajakohastatakse korrapäraselt komisjoni nõudmisel.

3.   ... (12) teeb komisjon üldsusele kättesaadavaks üksikasjaliku nimekirja kõikidest ühenduse ja liikmesriikide sätestatud soodustustest ja stiimulitest pediaatrias kasutatavate ravimitega seotud uuringute ning selliste ravimite väljatöötamise ja kättesaadavuse toetamiseks. Seda nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt ja tehakse pärast ajakohastamist üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 40

1.   Ühenduse eelarves nähakse ette lastel kasutatavate ravimitega uuringute tegemise fond, et toetada patendi või täiendava kaitse tunnistusega hõlmamata ravimite või toimeainetega seotud uuringuid.

2.   Sellist ühenduse rahalist toetust antakse ühenduse teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja tutvustamise raamprogrammide kaudu või ühenduse muu uuringute rahastamise algatuse kaudu.

VI JAOTIS

TEABEVAHETUS JA KOOSKÕLASTAMINE

Artikkel 41

1.   Direktiivi 2001/20/EÜ artikliga 11 loodud Euroopa andmebaas sisaldab lisaks kõnealuse direktiivi artiklites 1 ja 2 osutatud kliinilistele uuringutele neid kolmandates riikides läbiviidud kliinilisi uuringuid, mis sisalduvad heakskiidetud pediaatriliste uuringute programmides. Selliste kolmandates riikides läbiviidud kliiniliste uuringute puhul kannab kõnealuse direktiivi artiklis 11 loetletud üksikasjad registrisse pediaatrilise uuringu programmi käsitleva ameti otsuse adressaat.

Erandina direktiivi 2001/20/EÜ artikli 11 sätetest, avalikustab amet osa Euroopa registrisse kantud pediaatrilisi kliinilisi uuringuid käsitlevast teabest.

2.   Amet avalikustab kõikide lõikes 1 osutatud uuringute ning artiklite 45 ja 46 kohaselt pädevatele asutustele esitatud mis tahes muude uuringute tulemuste üksikasjad, olenemata sellest, kas uuringud lõpetati enneaegselt või mitte. Kliiniliste uuringute rahastaja saadab need tulemused viivitamata ametile, pediaatrilise uuringu programmi käsitleva ameti arvamuse saajale või vajadusel müügiloa omanikule.

3.   Komisjon koostab ameti, liikmesriikide ja huvitatud isikutega konsulteerides suunised lõikes 1 osutatud ja direktiivi 2001/20/EÜ artikliga 11 loodud Euroopa andmebaasi sisestatava teabe laadi kohta, lõike 1 kohaldamisel üldsusele kättesaadavaks tehtava teabe laadi kohta, selle kohta, kuidas lõike 2 kohaldamisel kliinilise uuringu tulemused esitatakse ja avalikustatakse, ning sellega seotud ameti vastutuse ja ülesannete kohta.

Artikkel 42

Liikmesriigid koguvad kättesaadavaid andmeid selle kohta, kuidas lastel ravimeid kasutatakse, ja esitavad kõnealused andmed ametile ... (13).

Pediaatriakomitee annab suunised kogutavate andmete sisu ja vormi kohta ... (14).

Artikkel 43

1.   Artiklis 42 osutatud teabe põhjal ja pärast komisjoni, liikmesriikide ja huvitatud isikutega konsulteerimist koostab pediaatriakomitee ravivajaduste nimekirja, mille eesmärk on eelkõige teha kindlaks uurimisprioriteedid.

Amet avalikustab nimekirja
  kõige varem
  ... (13)

  ja hiljemalt ... (15)

  ja ajakohastab seda korrapäraselt.

2.   Ravivajaduste nimekirja koostamisel võetakse arvesse lastel haiguste esinemise sagedust, ravitavate haiguste raskust, alternatiivsete ravimeetodite kättesaadavust ja sobivust lastel esinevate haiguste puhul, kaasa arvatud nende ravimeetodite tõhusust ja kõrvaltoimet, samuti konkreetselt pediaatriaga seotud ohutusküsimusi ning kolmandates riikide tehtud uuringute tulemuste põhjal saadud mis tahes andmeid.

Artikkel 44

1.   Amet töötab pediaatriakomitee teaduslikul toetusel välja Euroopa võrgustiku pediaatriliste uuringute läbiviimiseks eriteadmisi omavatest olemasolevatest siseriiklikest ja Euroopa võrgustikest, uurijatest ja uurimiskeskustest.

2.   Euroopa võrgustiku eesmärk peaks muu hulgas olema kooskõlastada pediaatrias kasutatavate ravimite uuringuid, parandada vajalikku teaduslikku ja haldusalast pädevust Euroopa tasandil ning vältida lastel läbiviidavate uuringute ja katsete tarbetut kordamist.

3.   ... (16) võtab ameti juhatus tegevdirektori ettepanekul ning pärast konsulteerimist komisjoni, liikmesriikide ja huvitatud isikutega vastu Euroopa võrgustiku käivitamise ja toimimise rakendusstrateegia. Võrgustik peab vajaduse korral olema kooskõlas Euroopa teadusruumi aluste tugevdamise põhimõtetega ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise raamprogrammide kontekstis.

Artikkel 45

1.   ... (16) esitab ühenduses lubatud selliste ravimite müügiloa omanik, mille kohta pediaatrilised uuringud on käesoleva määruse jõustumise ajaks juba läbi viidud, need uuringud hindamiseks pädevale asutusele.

Pädev asutus võib ajakohastada ravimi omaduste kokkuvõtet ja ravimi infolehte ning võib muuta vastavalt müügiluba. Pädevad asutused vahetavad teavet esitatud uuringute kohta ja vajadusel selle kohta, milline on uuringute mõju asjaomastele müügilubadele.

Amet kooskõlastab teabevahetust.

2.   Pediaatrilise uuringu programmi võib lisada kõik lõikes 1 osutatud pediaatrilised uuringud ja kõik enne käesoleva määruse jõustumist alustatud pediaatrilised uuringud, ning neid võetakse arvesse, kui pediaatriakomitee hindab uuringutest loobumise ja nende edasilükkamise taotlusi ning kui pädevad asutused hindavad artiklite 7, 8 või 30 kohaselt esitatud taotlusi.

3.   Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, antakse artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud soodustusi ja stiimuleid üksnes tingimusel, et heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmis sisalduvad olulised uuringud on lõpetatud pärast käesoleva määruse jõustumist.

4.
     
  Ametiga kooskõlastades koostab komisjon vastavalt lõikele 3 suunised uuringute olulisuse hindamiskriteeriumide määratlemiseks.

Artikkel 46

1.   Muud uuringud, mida toetab müügiloa omanik ja mis käsitlevad müügiloaga hõlmatud ravimite kasutamist lastel, olenemata sellest, kas need on läbi viidud vastavalt heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile või mitte, tuleb esitada pädevale asutusele kuue kuu jooksul pärast kõnealuste uuringute läbiviimist.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse olenemata sellest, kas müügiloa omanik kavatseb taotleda müügiluba pediaatrilise näidustuse jaoks.

3.   Pädev asutus võib ajakohastada ravimi omaduste kokkuvõtet ja ravimi infolehte ning võib muuta vastavalt müügiluba.

4.   Pädevad asutused vahetavad teavet esitatud uuringute kohta ja vajadusel selle kohta, milline on uuringute mõju asjaomastele müügilubadele.

5.   Amet kooskõlastab teabevahetust.

VII JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

1. peatükk

Üldsätted

1. JAGU

LÕIVUD, ÜHENDUSE RAHASTAMINE, KARISTUSED JA ARUANDED

Artikkel 47

1.   Kui pediaatrias kasutamiseks ettenähtud müügiloa taotlus esitatakse määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud korras, määratakse taotluse läbivaatamiseks ja müügiloa säilitamiseks ettenähtud vähendatud lõivude suurus kindlaks vastavalt sätetele, mis tuleb ette näha määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 70 kohaselt.

2.   Kohaldatakse nõukogu 10. veebruari 1995. aasta määrust (EÜ) nr 297/95 Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta (17).

3.   Järgmised hindamised pediaatriakomitees on tasuta:

| a) | uuringust loobumise taotluste hindamine; |
| --- | --- |

a)

uuringust loobumise taotluste hindamine;

| b) | uuringu edasilükkamise taotluste hindamine; |
| --- | --- |

b)

uuringu edasilükkamise taotluste hindamine;

| c) | pediaatriliste uuringute programmide hindamine; |
| --- | --- |

c)

pediaatriliste uuringute programmide hindamine;

| d) | heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile vastavuse hindamine. |
| --- | --- |

d)

heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile vastavuse hindamine.

Artikkel 48

Määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 67 sätestatud ühenduse rahaline toetus katab kõik pediaatriakomitee tööga seotud aspektid, sealhulgas ekspertide antud teaduslik tugi, ja kõik ameti tööga seotud aspektid, sealhulgas pediaatriliste uuringute programmide hindamine, teadusalane nõustamine ja lõivudest vabastamine, mis on sätestatud käesoleva määrusega, ning toetab ameti tegevust vastavalt käesoleva määruse artiklitele 41 ja 44.

Artikkel 49

1.   Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamist, määrab iga liikmesriik kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva määruse või selle alusel vastuvõetud rakendusmeetmete sätete rikkumise korral seoses direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud korras lubatud ravimitega, ning võtab kõik vajalikud meetmed kõnealuste karistuste rakendamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõnealustest sätetest ... (18). Nad teatavad viivitamata kõikidest edaspidistest muudatustest.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest käesoleva määruse rikkumise tulemusel algatatud kohtuvaidlustest.

3.   Ameti nõudmisel võib komisjon kehtestada rahatrahvid käesoleva määruse või selle alusel vastuvõetud rakendusmeetmete sätete rikkumise korral seoses määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud korras lubatud ravimitega. Maksimumsummad ning tingimused ja meetodid kõnealuste trahvide sissenõudmiseks sätestatakse käesoleva määruse artikli 51 lõikes 2 osutatud korras.

4.   Komisjon avalikustab kõikide isikute nimed, kes rikuvad käesoleva määruse sätteid või selle alusel vastuvõetud mis tahes rakendusmeetmeid ning määratud rahatrahvide suurused ja nende määramise põhjused.

Artikkel 50

1.   Ameti ettekande põhjal ja vähemalt kord aastas avalikustab komisjon nimekirja ravimitootjatest ja toodetest, kes või mis on saanud kasu käesolevas määruses esitatud soodustustest ja stiimulitest, ning ravimitootjatest, kes ei ole järginud käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selle teabe esitavad ametile liikmesriigid.

2.   ... (19) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemustest. Aruanne sisaldab eelkõige üksikasjalikku nimekirja kõikidest ravimitest, millele on antud luba pediaatrias kasutamiseks alates käesoleva määruse jõustumisest.

3.   ... (20) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande artiklite 36, 37 ja 38 kohaldamisel saadud kogemustest. Aruanne sisaldab soodustuste ja stiimulite majandusliku mõju analüüsi koos käesoleva määruse kohaldamisest rahvatervisele tuleneva hinnangulise mõju analüüsiga, eesmärgiga esitada vajalikke muudatusettepanekuid.

4.   Tingimusel et korraliku analüüsi tegemiseks on piisavalt andmeid, täidetakse lõike 3 sätted samal ajal, kui täidetakse lõike 2 sätted.

2. JAGU

ALALINE KOMITEE

Artikkel 51

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2001/83/EÜ artikli 121 alusel moodustatud inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Kui osutatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

2. peatükk

Muudatused

Artikkel 52

Määrust (EMÜ) nr 1768/92 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine mõiste:






  “e) | kehtivusaja pikendamise taotlus - käesoleva määruse artikli 13 lõike 3 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (21) artikli 36 kohaselt väljaantud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine mõiste:

“e)

kehtivusaja pikendamise taotlus - käesoleva määruse artikli 13 lõike 3 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (21) artikli 36 kohaselt väljaantud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus;

| 2) | Artiklile 7 lisatakse järgmised lõiked:
  “3.   Kehtivusaja pikendamise taotluse võib teha siis, kui esitatakse tunnistuse taotlus või kui tunnistuse taotlus on menetlemisel, ning kui artikli 8 lõike 1 punkti d või vastavalt artikli 8 lõike 1a nõuded on täidetud.
  4.   Juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus esitatakse vähemalt kaks aastat enne tunnistuse kehtivusaja lõppu.


  5.
     
  Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, tuleb viie aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr .../... [pediaatrias kasutatavate ravimite kohta] jõustumist taotlus juba välja antud tunnistuse pikendamiseks esitada hiljemalt kuus kuud enne tunnistuse kehtetuks muutumist.
  ” |
| --- | --- |

2)

Artiklile 7 lisatakse järgmised lõiked:

“3.   Kehtivusaja pikendamise taotluse võib teha siis, kui esitatakse tunnistuse taotlus või kui tunnistuse taotlus on menetlemisel, ning kui artikli 8 lõike 1 punkti d või vastavalt artikli 8 lõike 1a nõuded on täidetud.

4.   Juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus esitatakse vähemalt kaks aastat enne tunnistuse kehtivusaja lõppu.

5.
     
  Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, tuleb viie aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr .../... [pediaatrias kasutatavate ravimite kohta] jõustumist taotlus juba välja antud tunnistuse pikendamiseks esitada hiljemalt kuus kuud enne tunnistuse kehtetuks muutumist.
  ”

| 3) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  “d) | kui tunnistuse taotlus sisaldab taotlust kehtivusaja pikendamiseks:






  i) | koopiat kinnitusest, mis näitab vastavust läbiviidud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile vastavalt määruse (EÜ) nr .../... artikli 36 lõikele 1; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

“d)

kui tunnistuse taotlus sisaldab taotlust kehtivusaja pikendamiseks:

i)

koopiat kinnitusest, mis näitab vastavust läbiviidud heakskiidetud pediaatrilise uuringu programmile vastavalt määruse (EÜ) nr .../... artikli 36 lõikele 1;

| ii) | vajaduse korral lisaks punktis b osutatud toote turuleviimise loa koopiale tõendid ravimi kõikide teiste liikmesriikide turule viimise lubade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr .../... artikli 36 lõikele 3.” |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral lisaks punktis b osutatud toote turuleviimise loa koopiale tõendid ravimi kõikide teiste liikmesriikide turule viimise lubade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr .../... artikli 36 lõikele 3.”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  “1a.   Kui tunnistuse taotlus on menetlemisel, sisaldab artikli 7 lõike 3 kohane kehtivusaja pikendamise taotlus lõike 1 punktis d osutatud üksikasju ja viidet juba registreeritud tunnistuse taotlusele.
  1b.   Juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus sisaldab lõike 1 punktis d osutatud üksikasju ja juba antud tunnistuse koopiat.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

“1a.   Kui tunnistuse taotlus on menetlemisel, sisaldab artikli 7 lõike 3 kohane kehtivusaja pikendamise taotlus lõike 1 punktis d osutatud üksikasju ja viidet juba registreeritud tunnistuse taotlusele.

1b.   Juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus sisaldab lõike 1 punktis d osutatud üksikasju ja juba antud tunnistuse koopiat.”

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Liikmesriigid võivad tunnistuse taotlemisel ja tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlemisel näha ette lõivu.” |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Liikmesriigid võivad tunnistuse taotlemisel ja tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlemisel näha ette lõivu.”

| 4) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus esitatakse asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.” |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

“Tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlus esitatakse asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.”

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  “f) | vajadusel viide selle kohta, et taotlus sisaldab kehtivusaja pikendamise taotlust.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

“f)

vajadusel viide selle kohta, et taotlus sisaldab kehtivusaja pikendamise taotlust.”

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Lõiget 2 kohaldatakse juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlusest teatamise puhul või kui tunnistuse taotlus on menetlemisel. Teade sisaldab täiendavalt viidet tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlusele.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“3.   Lõiget 2 kohaldatakse juba antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlusest teatamise puhul või kui tunnistuse taotlus on menetlemisel. Teade sisaldab täiendavalt viidet tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotlusele.”

| 5) | Artiklile 10 lisatakse järgmine lõige:
  “6.   Lõikeid 1 kuni 4 kohaldatakse mutatis mutandis kehtivusaja pikendamise taotluse suhtes.” |
| --- | --- |

5)

Artiklile 10 lisatakse järgmine lõige:

“6.   Lõikeid 1 kuni 4 kohaldatakse mutatis mutandis kehtivusaja pikendamise taotluse suhtes.”

| 6) | Artiklile 11 lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotluse rahuldamist või tagasilükkamist käsitleva teate suhtes.” |
| --- | --- |

6)

Artiklile 11 lisatakse järgmine lõige:

“3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse antud tunnistuse kehtivusaja pikendamise taotluse rahuldamist või tagasilükkamist käsitleva teate suhtes.”

| 7) | Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu pikendatakse kuue kuu võrra juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr .../... artiklit 36. Sellisel juhul võib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada vaid ühe korra.” |
| --- | --- |

7)

Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:

“3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu pikendatakse kuue kuu võrra juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr .../... artiklit 36. Sellisel juhul võib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada vaid ühe korra.”

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 15a
  Kehtivusaja pikendamise tühistamine
  1.   Kehtivusaja pikendamine võidakse tühistada, kui pikendus on antud vastuolus määruse (EÜ) nr .../... artikli 36 sätetega.
  2.   Igaüks võib esitada kehtivusaja pikendamise tühistamise taotluse organile, kes siseriiklike seaduste kohaselt vastutab põhipatendi tühistamise eest.” |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 15a

Kehtivusaja pikendamise tühistamine

1.   Kehtivusaja pikendamine võidakse tühistada, kui pikendus on antud vastuolus määruse (EÜ) nr .../... artikli 36 sätetega.

2.   Igaüks võib esitada kehtivusaja pikendamise tühistamise taotluse organile, kes siseriiklike seaduste kohaselt vastutab põhipatendi tühistamise eest.”

| 9) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 16 tekst muutub lõikeks 1; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 16 tekst muutub lõikeks 1;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  “2.   Kui kehtivusaja pikendamine tühistatakse vastavalt artiklile 15a, avaldab artikli 9 lõikes 1 osutatud asutus sellekohase teate.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

“2.   Kui kehtivusaja pikendamine tühistatakse vastavalt artiklile 15a, avaldab artikli 9 lõikes 1 osutatud asutus sellekohase teate.”

| 10) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 17
  Kaebused
  Artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutuse või artikli 15 lõikes 2 ja artikli 15a lõikes 2 nimetatud organite käesoleva määruse alusel tehtud otsuste peale võib esitada kaebuse samamoodi, nagu on sätestatud siseriiklikes seadustes riiklike patentidega seotud sarnaste otsuste peale kaebuste esitamine.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 17

Kaebused

Artikli 9 lõikes 1 nimetatud asutuse või artikli 15 lõikes 2 ja artikli 15a lõikes 2 nimetatud organite käesoleva määruse alusel tehtud otsuste peale võib esitada kaebuse samamoodi, nagu on sätestatud siseriiklikes seadustes riiklike patentidega seotud sarnaste otsuste peale kaebuste esitamine.”

Artikkel 53

Direktiivi 2001/20/EÜ artiklile 11 lisatakse järgmine lõik:

“4.   Erandina lõikest 1 avalikustab amet osa Euroopa registrisse kantud pediaatrilisi kliinilisi uuringuid käsitlevast teabest, mis on kantud Euroopa andmebaasi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (22) sätetele.

Artikkel 54

Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“1.   Liikmesriigi turul ei tohi turustada ühtegi ravimit, kui liikmesriigi pädevad asutused ei ole välja andnud müügiluba kooskõlas käesoleva direktiiviga või määrusega (EÜ) nr 726/2004, mida tuleb lugeda koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../... pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (23).

Artikkel 55

Määrust (EÜ) nr 726/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 56 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Ameti moodustavad:






  a) | inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee, mis vastutab ameti arvamuse koostamise eest mis tahes inimestel kasutatavate ravimite hindamist puudutava küsimuse kohta; |
| --- | --- | --- |

1)

1)

Artikli 56 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Ameti moodustavad:

a)

inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee, mis vastutab ameti arvamuse koostamise eest mis tahes inimestel kasutatavate ravimite hindamist puudutava küsimuse kohta;

| b) | veterinaarias kasutatavate ravimite alaline komitee, mis vastutab ameti arvamuse koostamise eest mis tahes veterinaarias kasutatavate ravimite hindamist puudutava küsimuse kohta; |
| --- | --- |

b)

veterinaarias kasutatavate ravimite alaline komitee, mis vastutab ameti arvamuse koostamise eest mis tahes veterinaarias kasutatavate ravimite hindamist puudutava küsimuse kohta;

| c) | harva kasutatavate ravimite komitee; |
| --- | --- |

c)

harva kasutatavate ravimite komitee;

| d) | taimsete ravimite komitee; |
| --- | --- |

d)

taimsete ravimite komitee;

| e) | pediaatriakomitee; |
| --- | --- |

e)

pediaatriakomitee;

| f) | sekretariaat, mis pakub komiteedele tehnilist, teaduslikku ja haldustuge ning tagab nendevahelise kohase koordineerimise; |
| --- | --- |

f)

sekretariaat, mis pakub komiteedele tehnilist, teaduslikku ja haldustuge ning tagab nendevahelise kohase koordineerimise;

| g) | tegevdirektor, kes täidab artiklis 64 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

g)

tegevdirektor, kes täidab artiklis 64 sätestatud kohustusi;

| h) | haldusnõukogu, kes täidab artiklites 65, 66 ja 67 sätestatud kohustusi.” |
| --- | --- |

h)

haldusnõukogu, kes täidab artiklites 65, 66 ja 67 sätestatud kohustusi.”

| 2) | Artikli 57 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  “t) | võttes vastu otsuseid, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (24) artikli 7 lõikes 1. |
| --- | --- | --- |

2)

2)

Artikli 57 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

“t)

võttes vastu otsuseid, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (24) artikli 7 lõikes 1.

24

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 73a
  Ameti poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr .../... alusel vastu võetud otsuste kohta võib asutamislepingu artiklis 230 sätestatud tingimustel esitada kaebuse Euroopa Kohtule.” |
| --- | --- |

3)

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 73a

Ameti poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr .../... alusel vastu võetud otsuste kohta võib asutamislepingu artiklis 230 sätestatud tingimustel esitada kaebuse Euroopa Kohtule.”

3. peatükk

Lõppsätted

Artikkel 56

Artikli 7 lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata juba esitatud taotluste suhtes kuni käesoleva määruse jõustumiseni.

Artikkel 57

1.   Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artiklit 7 kohaldatakse alates ... (25).

25

Artiklit 8 kohaldatakse alates ... (26).

26

Artikleid 30 ja 31 kohaldatakse alates ... (27).

27

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 267, 27.10.2005, lk 1
  .

1

ELT C 267, 27.10.2005, lk 1

(2)  Euroopa Parlamendi 7. septembri 2005. aasta arvamus (ELTs seni avaldamata), nõukogu 10. märtsi 2006. aasta ühine seisukoht (ELT C 132 E, 7.6.2006, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta seisukoht.

2

10. märtsi 2006. aasta

(ELT C 132 E, 7.6.2006, lk 1)

1. juuni 2006. aasta

(3)  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

4

(5)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/27/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 34).

5

(6)  EÜT L 182, 2.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

6

(7)  EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

8

(9)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

(10)  Ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

10

(11)  Ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

11

(12)  18 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

12

(13)  Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

13

(14)  Üheksa kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

14

Üheksa

(15)  Kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

15

(16)  Ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

16

(17)  EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1905/2005 (ELT L 304, 23.11.2005, lk 1).

17

(18)  Üheksa kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

18

(19)  Kuue aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

19

(20)  10 aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

20

(21)  ELT L ..., ..., lk ...”

21

(22)  ELT L ..., ..., lk ...”

22

(23)  ELT L ..., ..., lk ...”

23

(24)  ELT L ..., ..., lk ...”

24

(25)  18 kuud pärast määruse jõustumise kuupäeva.

25

(26)  24 kuud pärast määruse jõustumise kuupäeva.

26

(27)  Kuus kuud pärast määruse jõustumise kuupäeva.

27

LISA

Komisjoni deklaratsioon

Kantserogeenide, mutageenide või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete sisaldusest tuleneva ohu tõttu nõuab komisjon 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) artikli 5 lõike 3 ja artikli 57 lõike 1 punkti p alusel, et Euroopa Ravimiameti inimtervishoius kasutatavate ravimite alaline komitee esitaks oma arvamuse nendesse kategooriatesse kuuluvate ainete kasutamise kohta inimestele mõeldud ravimite koostises.

Komisjon edastab inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee arvamuse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kuue kuu jooksul pärast inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee arvamuse esitamist teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu vajalikest meetmetest, mida komisjon kavatseb esitatud arvamuse alusel võtta.

P6_TA(2006)0233

Meeste ja naiste võrdsed võimalused ning võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15623/7/2005 - C6-0089/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15623/7/2005 - C6-0089/2006);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0279) (2) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0279) (2) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2005)0380) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2005)0380) (2);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0165/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0165/2006),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga allkirjastada õigusakt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga allkirjastada õigusakt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et kõik menetlused viidi läbi nõuetekohaselt, ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et kõik menetlused viidi läbi nõuetekohaselt, ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 6.7.2005, P6_TA(2005)0283.

(2)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0234

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0467) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0467) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 151 lõike 5 esimest taanet, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0311/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 151 lõike 5 esimest taanet, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0311/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja väliskomisjoni, eelarvekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0168/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja väliskomisjoni, eelarvekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0168/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et õigusakti ettepanekus märgitud finantspakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) rubriigi 3b ülemmääraga ning rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 sätetega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus märgitud finantspakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) rubriigi 3b ülemmääraga ning rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 sätetega;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0203

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 1. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 151 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepinguga tehakse ühendusele ülesandeks luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ja soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepinguga tehakse ühendusele ülesandeks luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ja soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit.

| (2) | Liidu järjestikused laienemised, ühtsest turust tulenev suurem liikuvus, vanad ja uued rändevood ning kaubanduse, hariduse, vaba aja ja üldise globaliseerumisega seotud märkimisväärsed kontaktid muu maailmaga kõik koos mõjutavad Euroopa kodanike ja kõigi Euroopa Liidus elavate isikute ning nii Euroopa kui ka muude riikide kultuuride, keelte, rahvuste ja religioonide vastastikust toimet. |
| --- | --- |

(2)

Liidu järjestikused laienemised, ühtsest turust tulenev suurem liikuvus, vanad ja uued rändevood ning kaubanduse, hariduse, vaba aja ja üldise globaliseerumisega seotud märkimisväärsed kontaktid muu maailmaga kõik koos mõjutavad Euroopa kodanike ja kõigi Euroopa Liidus elavate isikute ning nii Euroopa kui ka muude riikide kultuuride, keelte, rahvuste ja religioonide vastastikust toimet.

| (3) | Euroopa kodanikud ja kõik ajutiselt või alaliselt ELis elavad inimesed peaksid omandama teadmised, oskused ja suutlikkuse,
  et ennast täiel määral teostada mitmekülgses, pluralistlikus, solidaarses ja dünaamilises ühiskonnas
  mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa kodanikud ja kõik ajutiselt või alaliselt ELis elavad inimesed peaksid omandama teadmised, oskused ja suutlikkuse,
  et ennast täiel määral teostada mitmekülgses, pluralistlikus, solidaarses ja dünaamilises ühiskonnas
  mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas.

| (4) | Euroopa projekti keskmes
  on kultuur ja
  kultuuridevaheline dialoog
  enesestmõistetavad vahendid, mis aitavad inimestel õppida harmooniliselt koos elama ning võivad aidata kaasa Euroopa Liidu suhete parandamisele välismaailmaga. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa projekti keskmes
  on kultuur ja
  kultuuridevaheline dialoog
  enesestmõistetavad vahendid, mis aitavad inimestel õppida harmooniliselt koos elama ning võivad aidata kaasa Euroopa Liidu suhete parandamisele välismaailmaga.

| (5) | Kultuuridevaheline dialoog aitab seega kaasa liidu mitme strateegilise prioriteedi saavutamisele, eelkõige järgmiselt:






  — | austatakse ja edendatakse kultuurilist mitmekesisust Euroopas
  , parandatakse kooseksisteerimist
  ning
  soodustatakse aktiivset
  Euroopa
  kodakondsust
  , mis on maailmale avatud ning põhineb ühistel väärtustel Euroopa Liidus; |
| --- | --- | --- |

(5)

Kultuuridevaheline dialoog aitab seega kaasa liidu mitme strateegilise prioriteedi saavutamisele, eelkõige järgmiselt:

—

austatakse ja edendatakse kultuurilist mitmekesisust Euroopas
  , parandatakse kooseksisteerimist
  ning
  soodustatakse aktiivset
  Euroopa
  kodakondsust
  , mis on maailmale avatud ning põhineb ühistel väärtustel Euroopa Liidus;

| — | teavitatakse võrdse kohtlemisega seotud õigustest ja kohustustest, mis tulenevad Euroopa Liidus elamisest; |
| --- | --- |

—

teavitatakse võrdse kohtlemisega seotud õigustest ja kohustustest, mis tulenevad Euroopa Liidus elamisest;

| — | rõhutades
  uuendatud Lissaboni strateegia
  kultuurilist ja hariduslikku mõõdet ning sealjuures ergutades Euroopa Liidu kultuuri- ja loomemajandust, mis aitab kaasa majanduskasvule ja loob töökohti
  ; |
| --- | --- |

—

rõhutades
  uuendatud Lissaboni strateegia
  kultuurilist ja hariduslikku mõõdet ning sealjuures ergutades Euroopa Liidu kultuuri- ja loomemajandust, mis aitab kaasa majanduskasvule ja loob töökohti
  ;

| — | toetatakse Euroopa Liidu püüdlusi saavutada solidaarsus, sotsiaalne õiglus
  , sotsiaalse turumajanduse areng, koostöö
  ja suurem ühtekuuluvus, austades ühiseid väärtusi Euroopa Liidus
  , mis on samuti esmatähtsad selleks, et luua dialoogisillad maailma erinevate kultuuridega ja seeläbi kindlustada liidu rolli rahvusvahelisel areenil, eelkõige demokraatia ja inimõiguste kaitseks ning edendamiseks
  ; |
| --- | --- |

—

toetatakse Euroopa Liidu püüdlusi saavutada solidaarsus, sotsiaalne õiglus
  , sotsiaalse turumajanduse areng, koostöö
  ja suurem ühtekuuluvus, austades ühiseid väärtusi Euroopa Liidus
  , mis on samuti esmatähtsad selleks, et luua dialoogisillad maailma erinevate kultuuridega ja seeläbi kindlustada liidu rolli rahvusvahelisel areenil, eelkõige demokraatia ja inimõiguste kaitseks ning edendamiseks
  ;

| — | võimaldatakse
  Euroopa Liidul
  teha end maailmas kuuldavamaks ning tugevdada tõhusat partnerlust
  tema naabruses asuvate riikidega
  , laiendades niiviisi stabiilsuse ja demokraatia
  ja ühise heaolu ala ning suurendades
  sellega Euroopa Liidu kodanike ja kõigi Euroopa Liidus elavate isikute heaolu ja julgeolekut. |
| --- | --- |

—

võimaldatakse
  Euroopa Liidul
  teha end maailmas kuuldavamaks ning tugevdada tõhusat partnerlust
  tema naabruses asuvate riikidega
  , laiendades niiviisi stabiilsuse ja demokraatia
  ja ühise heaolu ala ning suurendades
  sellega Euroopa Liidu kodanike ja kõigi Euroopa Liidus elavate isikute heaolu ja julgeolekut.

| (6) | Kultuuridevaheline dialoog on oluline mõõde mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja vahendi puhul hariduse, noorsoo, kultuuri, kodakondsuse ja spordi valdkonnas ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse,
  naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse,
  elukestva õppe, rassismi ja ksenofoobia
  ning inimkaubanduse
  vastase võitluse, varjupaigapoliitika ja sisserändajate,
  inimõiguste ja säästva arengu
  , audiovisuaalpoliitika ja teadusuuringute puhul. Samal ajal on see teema aina olulisem Euroopa Liidu välissuhetes, eriti seoses
  läbirääkija- ja kandidaatriikidega
  , Lääne-Balkani riikidega,
  ELiga sõlmitava assotsiatsioonilepingu kandidaatriikidega
  , Euroopa naabruspoliitika (ENP)
   (3) partnerriikidega
  ja muude kolmandate riikidega, eelkõige arengumaadega.
  . |
| --- | --- |

(6)

Kultuuridevaheline dialoog on oluline mõõde mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja vahendi puhul hariduse, noorsoo, kultuuri, kodakondsuse ja spordi valdkonnas ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse,
  naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse,
  elukestva õppe, rassismi ja ksenofoobia
  ning inimkaubanduse
  vastase võitluse, varjupaigapoliitika ja sisserändajate,
  inimõiguste ja säästva arengu
  , audiovisuaalpoliitika ja teadusuuringute puhul. Samal ajal on see teema aina olulisem Euroopa Liidu välissuhetes, eriti seoses
  läbirääkija- ja kandidaatriikidega
  , Lääne-Balkani riikidega,
  ELiga sõlmitava assotsiatsioonilepingu kandidaatriikidega
  , Euroopa naabruspoliitika (ENP)
   (3) partnerriikidega
  ja muude kolmandate riikidega, eelkõige arengumaadega.
  .

| (7) | Tuginedes kõnealustele mitmekülgsetele ühenduse kogemustele ja algatustele, on oluline kaasata kultuuridevahelise dialoogiga seotud lähenemisviisi iga kodanik —
  võrdsetel alustel nii mehed kui ka naised
  - ja kogu Euroopa ühiskond
  , eriti artiklis 3 kirjeldatud struktureeritud koostöö abil. See täiendab Euroopa identiteedi loomisele suunatud meetmeid, mille sisu võib rikastada assimileerimiseta kaasamise põhimõte. Erinevuste omaksvõtmine kujundab erinevaid kogukonda kuulumise tahke. Sellele peab kaasa aitama “kultuuride vastastikuse austuse” õppimise edendamine. “Kultuuride vastastikune austus” kujutab endast kõigile tõeliselt võrdsete võimaluste andmise täiendust ja vajalikku tingimust. |
| --- | --- |

(7)

Tuginedes kõnealustele mitmekülgsetele ühenduse kogemustele ja algatustele, on oluline kaasata kultuuridevahelise dialoogiga seotud lähenemisviisi iga kodanik —
  võrdsetel alustel nii mehed kui ka naised
  - ja kogu Euroopa ühiskond
  , eriti artiklis 3 kirjeldatud struktureeritud koostöö abil. See täiendab Euroopa identiteedi loomisele suunatud meetmeid, mille sisu võib rikastada assimileerimiseta kaasamise põhimõte. Erinevuste omaksvõtmine kujundab erinevaid kogukonda kuulumise tahke. Sellele peab kaasa aitama “kultuuride vastastikuse austuse” õppimise edendamine. “Kultuuride vastastikune austus” kujutab endast kõigile tõeliselt võrdsete võimaluste andmise täiendust ja vajalikku tingimust.

| (8) | Käesoleva otsuse kohaldamisel ei tähenda mõiste “aktiivne Euroopa kodakondsus” mitte üksnes Euroopa Liidu kodanikke, kes on määratletud EÜ asutamislepingu artiklis 17, vaid kõiki alaliselt või ajutiselt Euroopa Liidus elavaid isikuid. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsuse kohaldamisel ei tähenda mõiste “aktiivne Euroopa kodakondsus” mitte üksnes Euroopa Liidu kodanikke, kes on määratletud EÜ asutamislepingu artiklis 17, vaid kõiki alaliselt või ajutiselt Euroopa Liidus elavaid isikuid.

| (9) | Euroopa Liidu ühised väärtused on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 1. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu ühised väärtused on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 1.

| (10) | Põhiline
  on
  tagada ühenduse,
  siseriiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete
  vastastikune täiendavus ja horisontaalne lähenemine
  , millel on oluline kultuuridevahelise dialoogi mõõde,
  arvestades, et
  kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta
  aitab
  suurendada nende meetmete nähtavust ja
  ühtsust. |
| --- | --- |

(10)

Põhiline
  on
  tagada ühenduse,
  siseriiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete
  vastastikune täiendavus ja horisontaalne lähenemine
  , millel on oluline kultuuridevahelise dialoogi mõõde,
  arvestades, et
  kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta
  aitab
  suurendada nende meetmete nähtavust ja
  ühtsust.

| (11) | Ka rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Euroopa Nõukogu kogemusi ja asjatundlikkust peaks olema võimalik kohaldada Euroopa Liidu kultuuridevahelise dialoogi edendamise strateegias. |
| --- | --- |

(11)

Ka rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Euroopa Nõukogu kogemusi ja asjatundlikkust peaks olema võimalik kohaldada Euroopa Liidu kultuuridevahelise dialoogi edendamise strateegias.

| (12) | Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ning selliste kultuuridevahelise dialoogi edendamise teemaliste algatuste vahel koos nende väliste aspektidega, mis on välja töötatud asjakohastes raamistikes, sh nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega. Komisjon tagab vastastikuse täiendavuse kõigi muude algatustega koostöös kolmandate riikidega, eriti arengumaadega, mis on olulised seoses Euroopa aasta “Kultuuridevaheline dialoog” eesmärkidega. |
| --- | --- |

(12)

Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ning selliste kultuuridevahelise dialoogi edendamise teemaliste algatuste vahel koos nende väliste aspektidega, mis on välja töötatud asjakohastes raamistikes, sh nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega. Komisjon tagab vastastikuse täiendavuse kõigi muude algatustega koostöös kolmandate riikidega, eriti arengumaadega, mis on olulised seoses Euroopa aasta “Kultuuridevaheline dialoog” eesmärkidega.

| (13) | Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks valmistumisel on oluline välja töötada selle dialoogiga seotud algatusi, lähtudes praktilistest ja säästvatest projektidest, eelkõige olemasolevate ja tulevaste partnerluste kontekstis kolmandate riikidega. Kõnealuseid algatusi tuleks rõhutada seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks 2008 kavandatavate teavitamis- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatega. |
| --- | --- |

(13)

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks valmistumisel on oluline välja töötada selle dialoogiga seotud algatusi, lähtudes praktilistest ja säästvatest projektidest, eelkõige olemasolevate ja tulevaste partnerluste kontekstis kolmandate riikidega. Kõnealuseid algatusi tuleks rõhutada seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks 2008 kavandatavate teavitamis- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatega.

| (14) | Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Kandidaatriigid peaksid olema tihedalt seotud kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta meetmetega kultuuridevahelist dialoogi edendavate algatuste kaudu, mis töötatakse välja asjakohastes koostöö- ja dialoogiraamistikes, eriti Euroopa Liidu ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna vahelise dialoogi raames (4). |
| --- | --- |

(14)

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Kandidaatriigid peaksid olema tihedalt seotud kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta meetmetega kultuuridevahelist dialoogi edendavate algatuste kaudu, mis töötatakse välja asjakohastes koostöö- ja dialoogiraamistikes, eriti Euroopa Liidu ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna vahelise dialoogi raames (4).

| (15) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu meetme kehtivuse ajaks finantspakett, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni peamist juhist eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu meetme kehtivuse ajaks finantspakett, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni peamist juhist eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses.

| (16) | Arvestades kõikidele liikmesriikidele riiklikul ja ühenduse tasandil ette nähtud meetmete hulka, võib finantspaketti pidada läviväärtuseks, millest madalama taseme korral on kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamine võimatu. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades kõikidele liikmesriikidele riiklikul ja ühenduse tasandil ette nähtud meetmete hulka, võib finantspaketti pidada läviväärtuseks, millest madalama taseme korral on kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamine võimatu.

| (17) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). Seepärast leitakse, et nõuandekomitee on asjakohane kavandatava meetme liiki ja ulatust arvestades. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). Seepärast leitakse, et nõuandekomitee on asjakohane kavandatava meetme liiki ja ulatust arvestades.

| (18) | Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke, sest on vaja eelkõige mitmepoolseid partnerlusi ja kogu ühendust hõlmavat riikidevahelist teabevahetust ning need eesmärgid on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(18)

Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke, sest on vaja eelkõige mitmepoolseid partnerlusi ja kogu ühendust hõlmavat riikidevahelist teabevahetust ning need eesmärgid on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

2008. aasta nimetatakse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks.

Käesoleva otsuse tähenduses kirjeldab väljend “kultuuridevaheline dialoog” pidevat protsessi, mis leiab 2008. aastal väljenduse ja muutub nähtavaks ning millega seotud meetmed jätkuvad ka pärast seda aastat.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta üldeesmärgid on:

| — | edendada kultuuridevahelist dialoogi
  kui kõiki ELis
  elavaid inimesi abistavat vahendit
  kultuuridevahelise dialoogi eriprojektide kaudu, mis puudutavad erinevaid valdkondi
  ,
  et õppida harmooniliselt koos elama ja ületada lahknevused, mis kuuluvad olemuslikult nende kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse juurde, mitte ainult erinevate liikmesriikide kultuuride vahel, vaid ka erinevate kultuuride ja usuliste rühmade vahel liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

edendada kultuuridevahelist dialoogi
  kui kõiki ELis
  elavaid inimesi abistavat vahendit
  kultuuridevahelise dialoogi eriprojektide kaudu, mis puudutavad erinevaid valdkondi
  ,
  et õppida harmooniliselt koos elama ja ületada lahknevused, mis kuuluvad olemuslikult nende kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse juurde, mitte ainult erinevate liikmesriikide kultuuride vahel, vaid ka erinevate kultuuride ja usuliste rühmade vahel liikmesriikides;

| — | tõsta Euroopa kodanike ja kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste teadlikkust sellest, et on oluline edendada aktiivset Euroopa kodakondsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb ühistele väärtustele Euroopa Liidus,
  mis on määratletud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  ; |
| --- | --- |

—

tõsta Euroopa kodanike ja kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste teadlikkust sellest, et on oluline edendada aktiivset Euroopa kodakondsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb ühistele väärtustele Euroopa Liidus,
  mis on määratletud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  ;

| — | rõhutada eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse avalduste panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi; |
| --- | --- |

—

rõhutada eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse avalduste panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi;

| — | jagada Euroopa Liidu eespool mainitud ühiseid väärtusi suhetes ülejäänud maailmaga, tugevdades sel moel tema juhtrolli inimõiguste ja demokraatia edendamisel ja toetamisel; |
| --- | --- |

—

jagada Euroopa Liidu eespool mainitud ühiseid väärtusi suhetes ülejäänud maailmaga, tugevdades sel moel tema juhtrolli inimõiguste ja demokraatia edendamisel ja toetamisel;

| — | muuta haridus mitmekesisuse ning teiste kultuuride parema mõistmise põhivahendiks, edendada liikuvust ning teadmiste, oskuste ja parimate ühiskondlike tavade vahetamist ja kohaldamist ning anda meediale keskne roll võrdsuse ja vastastikuse mõistmise põhimõtte edendamisel. |
| --- | --- |

—

muuta haridus mitmekesisuse ning teiste kultuuride parema mõistmise põhivahendiks, edendada liikuvust ning teadmiste, oskuste ja parimate ühiskondlike tavade vahetamist ja kohaldamist ning anda meediale keskne roll võrdsuse ja vastastikuse mõistmise põhimõtte edendamisel.

2.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta konkreetsemad eesmärgid on:

| — | lülitada kultuuridevaheline dialoog horisontaalse ja valdkondadevahelise prioriteedina ühenduse eri valdkondade poliitikasse, meetmetesse ja programmidesse ning määrata kindlaks ja jagada omavahel selle edendamise parimaid meetodeid; |
| --- | --- |

—

lülitada kultuuridevaheline dialoog horisontaalse ja valdkondadevahelise prioriteedina ühenduse eri valdkondade poliitikasse, meetmetesse ja programmidesse ning määrata kindlaks ja jagada omavahel selle edendamise parimaid meetodeid;

| — | suurendada kõigi kultuuridevahelist dialoogi toetavate ühenduse programmide ja meetmete nähtavust ja ühtsust
  ning edendada neid eelkõige sümboolikaga seotud meetmete ja abinõude abil ning tagada nende järjepidevus
  ; |
| --- | --- |

—

suurendada kõigi kultuuridevahelist dialoogi toetavate ühenduse programmide ja meetmete nähtavust ja ühtsust
  ning edendada neid eelkõige sümboolikaga seotud meetmete ja abinõude abil ning tagada nende järjepidevus
  ;

| — | tõsta
  Euroopa kodanike ja kõigi ajutiselt või alaliselt ELis elavate inimeste, eriti noorte, teadlikkust
  kultuuridevahelise dialoogi olulisusest igapäevaelus
  ; |
| --- | --- |

—

tõsta
  Euroopa kodanike ja kõigi ajutiselt või alaliselt ELis elavate inimeste, eriti noorte, teadlikkust
  kultuuridevahelise dialoogi olulisusest igapäevaelus
  ;

| — | tutvustada Euroopa Liidu liikmesriikide erinevaid kultuure ja väärtusi liidu partnerriikides - näiteks kolmandatesse riikidesse lähetatud komisjoni delegatsioonide vahendusel -, eelkõige tõstes võimalike sisserändajate teadlikkust, et saavutada nende parem lõimumine vastuvõtvates ühiskondades; |
| --- | --- |

—

tutvustada Euroopa Liidu liikmesriikide erinevaid kultuure ja väärtusi liidu partnerriikides - näiteks kolmandatesse riikidesse lähetatud komisjoni delegatsioonide vahendusel -, eelkõige tõstes võimalike sisserändajate teadlikkust, et saavutada nende parem lõimumine vastuvõtvates ühiskondades;

| — | uurida selles temaatilises aastas peituvaid võimalusi; koostada ja vastu võtta sidus strateegia, mis on kohandatud liikmesriikide konkreetsetele tingimustele ja milles pööratakse tähelepanu tolerantsuse õpetamisele, erinevuste aktsepteerimisele ja nendega kooseksisteerimisele ning teadlikkuse tõstmisele Euroopa keelelisele, etnilisele ja usulisele mitmekesisusele kaasa aitavate inimeste väärtusest. |
| --- | --- |

—

uurida selles temaatilises aastas peituvaid võimalusi; koostada ja vastu võtta sidus strateegia, mis on kohandatud liikmesriikide konkreetsetele tingimustele ja milles pööratakse tähelepanu tolerantsuse õpetamisele, erinevuste aktsepteerimisele ja nendega kooseksisteerimisele ning teadlikkuse tõstmisele Euroopa keelelisele, etnilisele ja usulisele mitmekesisusele kaasa aitavate inimeste väärtusest.

Artikkel 3

Meetmes osalemine

Artiklis 2 määratletud eesmärkide saavutamiseks tuleb käesolevas otsuses kehtestatud meedet rakendada eelkõige struktureeritud koostöös eeskätt linnade ja kohalike omavalitsustega, kuna nende kanda jääb põhiosa sisserände ja integratsiooniga seotud raskustest, ning samuti kodanikuühiskonna osalistega, nagu kultuuridevahelise dialoogi vallas tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid, sotsiaalkultuurilised ühingud ja meedia. Meetmed viiakse ellu Euroopa institutsioonide, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Euroopa Nõukogu ja UNESCO koostöös.

Artikkel 4

Meetmete sisu

Artiklis 2 kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed on sätestatud lisas.

Need hõlmavad järgmiste meetmete rakendamist või nendele toetuse andmist:

| a) | üritused ja algatused Euroopa tasandil eesmärgiga edendada kultuuridevahelist dialoogi ning kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta vallas tehtud saavutuste ja saadud kogemuste rõhutamine; |
| --- | --- |

a)

üritused ja algatused Euroopa tasandil eesmärgiga edendada kultuuridevahelist dialoogi ning kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta vallas tehtud saavutuste ja saadud kogemuste rõhutamine;

| b) | riikliku ja piirkondliku tasandi üritused ja algatused, millel on oluline Euroopa mõõde ja mille eesmärk on edendada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärke, pöörates erilist tähelepanu meetmetele, mis puudutavad kodanikuõpetust ja teiste inimeste ning nende erinevuste hindama õppimist; |
| --- | --- |

b)

riikliku ja piirkondliku tasandi üritused ja algatused, millel on oluline Euroopa mõõde ja mille eesmärk on edendada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärke, pöörates erilist tähelepanu meetmetele, mis puudutavad kodanikuõpetust ja teiste inimeste ning nende erinevuste hindama õppimist;

| c) | teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad; |
| --- | --- |

c)

teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad;

| d) | konsulteerimine riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega (selliste vahendite kaudu nagu väikesemastaabilised koosolekud, arutelud, ülevaated ja uuringud)
  , et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa
  aasta tõhususe ja
  mõju
  kohta ja luua alus selle pikaajaliseks jälgimiseks
  . |
| --- | --- |

d)

konsulteerimine riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega (selliste vahendite kaudu nagu väikesemastaabilised koosolekud, arutelud, ülevaated ja uuringud)
  , et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa
  aasta tõhususe ja
  mõju
  kohta ja luua alus selle pikaajaliseks jälgimiseks
  .

Kuna kultuuridevahelise dialoogi üks aspekt puudutab diskrimineerimisvastase võitluse ja integratsiooni edendamise meetmeid, lähtub 2008. aasta tegevus seoses Euroopa aastaga “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) (7) rakendatud meetmetest ning täiendab neid. Nii ühenduse kui ka riiklikul tasandil kavandatavad meetmed arvestavad Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” raames rakendatud meetmetest saadud kogemusi.

Artikkel 5

Rakendamine

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 6

Liikmesriikide koostöö

Iga liikmesriik nimetab siseriikliku koordineerimisasutuse või samaväärse haldusorgani, mille ülesandeks on korraldada asjaomase riigi osalemist kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud tegevuses. Iga liikmesriik tagab, et see organ kaasab asjakohasel viisil kultuuridevahelise dialoogi eri osapooled liikmesriigi
  , piirkondlikul ja kohalikul
  tasandil. Kõnealune organ tagab siseriiklikul tasandil kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud meetmete kooskõlastamise.

Artikkel 7

Komitee

1.   Komisjoni assisteerib komitee
  , kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning mida juhatab komisjon. Riikide esindajad nimetab eelistatavalt riiklik koordineerimisasutus, millele viidatakse artiklis 6.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Ilma et see piiraks esimeses lõigus osutatud menetluse kohaldamist, osaleb komitee koosolekutel vaatlejana kaks Euroopa Parlamendi esindajat.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 8

Finantssätted

1.   Kogu ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine.

2.   Kogu ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa B osas, võib Euroopa Liidu üldeelarvest anda toetust kuni 80% ulatuses nende üldkuludest.

3.   Meetmete puhul, millele on osutatud lisa C osas, võib Euroopa Liidu üldeelarvest anda toetust kuni
  80%
  ulatuses nende üldkuludest artiklis 9 sätestatud korras.

Artikkel 9

Taotlemis- ja valikumenetlus

1.   Toetuse andmise otsused võtab vastu komisjon artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras. Komisjon tagab toetuse tasakaalustatud jaotuse liikmesriikide ja erinevate hõlmatud tegevusvaldkondade vahel.

2.   Artikli 8 lõike 3 kohaselt esitatud toetuse taotlused esitab komisjonile artiklis 6 sätestatud organ.

Artikkel 10

Rahvusvahelised organisatsioonid

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks
  teeb
  komisjon koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega
  , eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCOga, pöörates erilist tähelepanu koostöösuhete läbipaistvuse ja ELi osaluse nähtavuse tagamisele
  .

Artikkel 11

Komisjoni roll

1.   Komisjon tagab käesolevas otsuses sätestatud meetmete ja muude ühenduse meetmete ja algatuste vahelise kooskõla.

2.   Komisjon tagab kandidaatriikide kaasamise kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud tegevusse, tuginedes nende osalemisele teatavates ühenduse programmides, millel on kultuuridevahelise dialoogi mõõde, ning töötades välja erialgatusi asjakohastes raamistikes, eriti Euroopa Liidu ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna dialoogi raames.

3.   Komisjon tagab vastastikuse täiendavuse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete ning algatuste vahel, mis tõenäoliselt töötatakse välja asjakohastes koostöö- ja dialoogiraamistikes nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega.

4.   Komisjon peab tagama vastastikuse täiendavuse kõigi muude kolmandaid riike, eriti arengumaid hõlmavate koostööalgatustega, mis on olulised seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidega.

Artikkel 12

Eelarve

1.   Käesoleva otsuse rakendamise finantspaketiks ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 määratakse 10 000 000 EUR. Ettevalmistavad meetmed ei või ületada 30% kogu eelarvest.

2.   Eelarvepädev asutus kinnitab iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.

Artikkel 13

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja mis tahes alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (8), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (9), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10)
  .

2.   Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või lepingulise kohustuse täitmatajätmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või tema juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

3.   Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks rikkumisi, eelkõige käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud, nii et see on vastuolus meetme laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses (11) sätestatud tingimustel.

Artikkel 14

Järelevalve

1.   Iga käesoleva otsuse alusel rahastatud meetme puhul esitab abisaaja tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta. Kolme kuu jooksul pärast meetme lõppemist tuleb esitata ka lõpparuanne. Komisjon määrab kindlaks aruannete vormi ja sisu.

2.   Abisaaja hoiab komisjoni jaoks alles kõik meetmega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmega seotud väljamakset.

3.   Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavaid projekte teostatakse nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja määruse (EÜ/Euratom) nr 1605/2002 kohaselt.

Artikkel 15

Järelmeetmed ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2009 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva otsuse artiklis 4 ettenähtud meetmete rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta
  , mis võetakse Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna edasise poliitika ja edasiste meetmete juures aluseks.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C..., lk ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta seisukoht.

(3)  Komisjoni teatis “Euroopa naabruspoliitika - strateegiadokument” - KOM(2004)0373, 12.5.2004.

3

KOM(2004)0373

(4)  Vaata komisjoni 29. juuni 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele kodanikuühiskonna dialoogi kohta EL ja kandidaatriikide vahel - KOM(2005)0290.

4

komisjoni 29. juuni 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele kodanikuühiskonna dialoogi kohta EL ja kandidaatriikide vahel - KOM(2005)0290.

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta otsus nr 771/2006/EÜ Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile - õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta (ELT L 146, 31.5.2006, lk 1).

7

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

10

(11)  
  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

11

EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

LISA

ARTIKLIS 4 NIMETATUD MEETMED

A)   ÜHENDUSE TASANDI MEETMED

| 1) | Teabe- ja edenduskampaaniatele ette nähtud rahalised vahendid ei tohi ületada 20% kogu eelarvest. |
| --- | --- |

1)

Teabe- ja edenduskampaaniatele ette nähtud rahalised vahendid ei tohi ületada 20% kogu eelarvest.

| 2) | Teabe- ja edenduskampaaniad, mille hulka kuuluvad:






  a) | kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta jaoks logo ja tunnuslausete väljatöötamine, mis on mõeldud kasutamiseks kõigi sellega seotud tegevuste puhul; |
| --- | --- | --- |

2)

Teabe- ja edenduskampaaniad, mille hulka kuuluvad:

a)

kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta jaoks logo ja tunnuslausete väljatöötamine, mis on mõeldud kasutamiseks kõigi sellega seotud tegevuste puhul;

| b) | teabekampaania ühenduse tasandil ja lokaliseerimine kasutamiseks liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

teabekampaania ühenduse tasandil ja lokaliseerimine kasutamiseks liikmesriigis;

| c) | koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel
  , eelkõige 2008. aastal toimuvate spordisuurürituste nagu Euroopa jalgpallimeistrivõistluste ja Pekingi olümpiamängude kontekstis, võideldes samas nende ürituste ajal inimkaubandusega ning naiste sundprostitutsiooniga; |
| --- | --- |

c)

koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel
  , eelkõige 2008. aastal toimuvate spordisuurürituste nagu Euroopa jalgpallimeistrivõistluste ja Pekingi olümpiamängude kontekstis, võideldes samas nende ürituste ajal inimkaubandusega ning naiste sundprostitutsiooniga;

| d) | kogu ühenduses kättesaadavate vahendite väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi; |
| --- | --- |

d)

kogu ühenduses kättesaadavate vahendite väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi;

| e) | asjakohased meetmed, et avaldada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendada nende nähtavust; |
| --- | --- |

e)

asjakohased meetmed, et avaldada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendada nende nähtavust;

| f) | eeskätt haridusasutustele mõeldud õppematerjalide ja -vahendite levitamine, mis soodustavad avatud arutelu maailma erinevate kultuuride üle, vastates täielikult subsidiaarsuse põhimõttele
  ; |
| --- | --- |

f)

eeskätt haridusasutustele mõeldud õppematerjalide ja -vahendite levitamine, mis soodustavad avatud arutelu maailma erinevate kultuuride üle, vastates täielikult subsidiaarsuse põhimõttele
  ;

| g) | veebiportaali
  avamine
  , et muuta kõik kultuuridevahelise dialoogi valdkonna meetmed üldsusele kättesaadavaks ning juhendada
  kultuuridevahelise dialoogiga seotud projektide
  elluviijaid
  erinevate asjakohaste ühenduse programmide ja meetmete vallas. |
| --- | --- |

g)

veebiportaali
  avamine
  , et muuta kõik kultuuridevahelise dialoogi valdkonna meetmed üldsusele kättesaadavaks ning juhendada
  kultuuridevahelise dialoogiga seotud projektide
  elluviijaid
  erinevate asjakohaste ühenduse programmide ja meetmete vallas.

| 3) | Muud meetmed:

  Auhinna loomine kultuuridevahelise dialoogi eest, millega premeeritaks üht artikli 2 lõikes 2 esimeses taandes nimetatud ühenduse programmide nagu Socrates, Noored ja Kultuur raames loodud noortele suunatud projekti.



  Konsulteerimine riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega (selliste vahendite kaudu nagu väikesemastaabilised koosolekud, arutelud, ülevaated ja uuringud)
  , et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta tõhususe
  ja
  mõju
  kohta ja luua alus selle pikaajaliseks jälgimiseks
  . |
| --- | --- |

3)

Muud meetmed:

Konsulteerimine riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega (selliste vahendite kaudu nagu väikesemastaabilised koosolekud, arutelud, ülevaated ja uuringud)
  , et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta tõhususe
  ja
  mõju
  kohta ja luua alus selle pikaajaliseks jälgimiseks
  .

| 4) | Finantseeritakse tavaliselt kaupade ja teenuste otsese ostmise kaudu avatud ja/või piiratud pakkumiste teel. Abi võib anda ka toetustena. |
| --- | --- |

4)

Finantseeritakse tavaliselt kaupade ja teenuste otsese ostmise kaudu avatud ja/või piiratud pakkumiste teel. Abi võib anda ka toetustena.

B)   ÜHENDUSE TASANDI MEETMETE KAASRAHASTAMINE

Piiratud arv sümboolikaga seotud Euroopa tasandi meetmeid, mille eesmärk on tõsta eriti noorte
  ja naiste
  teadlikkust kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidest, võib saada ühenduse abi kuni 80% ulatuses kogukuludest.

Need meetmed võivad seisneda teatavates üritustes, sealhulgas ühenduse tasandi üritus kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta avamiseks ja lõpetamiseks koostöös 2008. aastal ametis olevate eesistujariikidega.
  Kõnealuste ürituste hulka võib kuuluda eelkõige Euroopa tasandil osalemine 8. märtsi ja 21. mai tähistamisel, mille ÜRO Peaassamblee on kuulutanud vastavalt rahvusvaheliseks naistepäevaks ning ülemaailmseks kultuurilise mitmekesisuse, dialoogi ja arengu päevaks.

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta lõpeb kultuuridevahelise foorumiga Euroopa Parlamendis, mis koondab kodanikuühiskonna ning poliitika- ja usuringkondade esindajaid.

C)   SISERIIKLIKU TASANDI MEETMETE KAASRAHASTAMINE

Olulise Euroopa mõõtmega siseriikliku
  , piirkondliku ja kohaliku
  tasandi meetmed võivad vastata nõuetele ühenduse abi saamiseks ning neile võib anda toetust kuni
  80%
  ulatuses kogukuludest.

Need meetmed võivad olla seotud eelkõige liikmesriigi siseriikliku algatuse kaasrahastamisega.

D)   MEETMED, MILLE JAOKS EI ANTA ÜHENDUSE ABI

Ühendus toetab mitterahaliselt avalik-õiguslike või eraõiguslike organite algatusi, andes sealhulgas kirjaliku loa kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta logo (kui see on välja töötatud) ja muude selle aastaga seotud materjalide kasutamiseks, kui kõnealused organid suudavad komisjonile tõendada, et nimetatud algatused on tehtud või tehakse 2008. aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele. Kolmandates riikides seoses või koostöös kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga korraldatud algatusi, mida Euroopa aasta vahenditest ei toetada, võib ühendus samuti mitterahaliselt toetada ning nende algatuste puhul võib kasutada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta logo ja muid asjakohaseid materjale.

P6_TA(2006)0235

Finantsmääruse rakenduseeskirjad *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ, Euratom), millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelnõu kohta (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse ettepanekut (SEK(2005)1240); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse ettepanekut (SEK(2005)1240);

| — | komisjon, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga 12. oktoobri 2005. aasta kirjas kooskõlas deklaratsiooniga (1), mis on vastu võetud lepitusmenetluse raames enne finantsmääruse vastuvõtmist seoses selle artikliga 183 (C6-0355/2005); |
| --- | --- |

—

komisjon, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga 12. oktoobri 2005. aasta kirjas kooskõlas deklaratsiooniga (1), mis on vastu võetud lepitusmenetluse raames enne finantsmääruse vastuvõtmist seoses selle artikliga 183 (C6-0355/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0135/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0135/2006),

| 1. | kiidab komisjoni määruse ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni määruse ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | kutsub komisjoni üles muutma määruse ettepanekut järgmiselt; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles muutma määruse ettepanekut järgmiselt;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| ARTIKLI 1 PUNKT 5 A (uus)
  Artikli 43 lõike 2 punkt c a (uus) (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002) |
| | 5 a) | Artikli 43 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:









  c a) | Rahvusvaheline Loodusvarade ja Looduskaitse Ühing. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

ARTIKLI 1 PUNKT 5 A (uus)

Artikli 43 lõike 2 punkt c a (uus) (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

5 a)

c a)

Muudatusettepanek 2

ARTIKLI 1 PUNKT 9

Artikli 56 lõige 3 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

3. Iga institutsioon teavitab eelarvepädevaid institutsioone oma peaarvepidaja ametisse nimetamisest või tema töösuhte lõppemisest.

3. Iga institutsioon teavitab eelarvepädevaid institutsioone oma peaarvepidaja ametisse nimetamisest või tema töösuhte lõppemisest.
  Üleandmise aruanne peab sisaldama koostatud proovibilansi tulemusi ja eelkõige esitatud reservatsioone.

Muudatusettepanek 3

ARTIKLI 1 PUNKT 14

Artikkel 68 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

Avansikontode haldajad valitakse ametnike või vajaduse korral muude töötajate hulgast.

Avansikontode haldajad valitakse ametnike või vajaduse korral muude töötajate hulgast.
  Vajaduse tekkimisel võib ajutisi ja/või abitöötajaid valida ainult mõjuvatel põhjustel.

Muudatusettepanek 4

ARTIKLI 1 PUNKTI 28 ALAPUNKT A A (uus)

Artikli 106 lõige 4 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

| a a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:



  4.
     
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib maksetähtaja igal ajal lõikes 1 nimetatud perioodi jooksul peatada, teatades kreeditoridele, et maksetaotlust ei saa kinnitada, kuna summat ei ole vaja maksta või ei ole esitatud asjakohaseid tõendavaid dokumente. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja saab teavet, mis seab kahtluse alla maksetaotluses esitatud kulude vastavuse maksmistingimustele, võib eelarvevahendite käsutaja maksetähtaja peatada, et täiendava kontrolli, sealhulgas kohapealse kontrolli abil enne maksmist kindlaks teha, kas kulud vastavad tegelikult maksmistingimustele. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab kõnealust abisaajat nii kiiresti kui võimalik. Samuti teatab ta abisaajale, et makset võidakse kinni pidada seni, kuni abisaaja esitab eelarvevahendite käsutaja poolt nõutava teabe. Järelejäänud maksetähtaeg hakkab uuesti kulgema alates kuupäevast, mil esimest korda registreeritakse nõuetekohaselt vormistatud maksetaotlus. Siiski tuleb makse sooritada hiljemalt algse maksetähtaja teistkordsel aegumisel, välja arvatud juhul, kui abisaaja ei ole selleks ajaks esitanud eelarvevahendite käsutaja poolt nõutavat teavet. |
| --- | --- |

a a)

4.
     
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib maksetähtaja igal ajal lõikes 1 nimetatud perioodi jooksul peatada, teatades kreeditoridele, et maksetaotlust ei saa kinnitada, kuna summat ei ole vaja maksta või ei ole esitatud asjakohaseid tõendavaid dokumente. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja saab teavet, mis seab kahtluse alla maksetaotluses esitatud kulude vastavuse maksmistingimustele, võib eelarvevahendite käsutaja maksetähtaja peatada, et täiendava kontrolli, sealhulgas kohapealse kontrolli abil enne maksmist kindlaks teha, kas kulud vastavad tegelikult maksmistingimustele. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab kõnealust abisaajat nii kiiresti kui võimalik. Samuti teatab ta abisaajale, et makset võidakse kinni pidada seni, kuni abisaaja esitab eelarvevahendite käsutaja poolt nõutava teabe. Järelejäänud maksetähtaeg hakkab uuesti kulgema alates kuupäevast, mil esimest korda registreeritakse nõuetekohaselt vormistatud maksetaotlus. Siiski tuleb makse sooritada hiljemalt algse maksetähtaja teistkordsel aegumisel, välja arvatud juhul, kui abisaaja ei ole selleks ajaks esitanud eelarvevahendite käsutaja poolt nõutavat teavet.

Muudatusettepanek 5

ARTIKLI 1 PUNKT 36

Artikkel 129 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

1. Lepingute puhul, mille maksumus on kuni
  60 000 eurot
  , võib kasutada läbirääkimistega menetlust, kus konsulteeritakse vähemalt viie taotlejaga.

Kui tellija saab kandidaatidega konsulteerimise järel ainult ühe pakkumise, mis on halduslike ja tehniliste tingimustega vastavuses, võib lepingu sõlmida, tingimusel et lepingu sõlmimise tingimused on täidetud.

1. Lepingute puhul, mille maksumus on kuni
  80 000 EUR
  , võib kasutada läbirääkimistega menetlust, kus konsulteeritakse vähemalt viie taotlejaga.

Kui tellija saab kandidaatidega konsulteerimise järel ainult ühe pakkumise, mis on halduslike ja tehniliste tingimustega vastavuses, võib lepingu sõlmida, tingimusel et lepingu sõlmimise tingimused on täidetud.

2. Lepingute puhul, mille maksumus on kuni
  25 000 eurot
  , võib lõikes 1 osutatud menetlust kasutada, konsulteerides vähemalt kolme taotlejaga.

2. Lepingute puhul, mille maksumus on kuni
  50 000 EUR
  , võib lõikes 1 osutatud menetlust kasutada, konsulteerides vähemalt kolme taotlejaga.

3. Alla
  3 500 euro
  suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.

3. Alla
  12 500 EUR
  suuruse maksumusega lepinguid võib sõlmida ühe pakkumise alusel.

4. Maksed kuluartiklite eest summas kuni
  200 eurot
  võivad toimuda lihtsalt arve alusel tehtavate maksetena ilma eelneva pakkumise vastuvõtmiseta.

4. Maksed kuluartiklite eest summas kuni
  1 000 EUR
  võivad toimuda lihtsalt arve alusel tehtavate maksetena ilma eelneva pakkumise vastuvõtmiseta.

Lepinguid ei tohi jagada üksikuteks osadeks, kui sellega kaasneb ettenähtud künnistest kõrvalekaldumine.

Muudatusettepanek 6

ARTIKLI 1 PUNKTI 38 ALAPUNKT A

Artikli 134 lõige 2 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

a)
  Lõike
  2
  teine lõik jäetakse välja
  .

| a) | Lõige
  2
  asendatakse järgmisega:




  2.
     
  Kui artiklis 1 osutatud dokument või tõend ei ole asjaomases riigis välja antud, samuti teistel finantsmääruse artiklites 93 ja 94 osutatud juhtudel võib selle asendada huvitatud isiku vandetõotusega, mille ta annab oma päritolu- või lähteriigi justiits- või haldusasutuse, notari või kvalifitseeritud kutseorganisatsiooni ees.




  Lepingute korral, mille maksumus on kuni 80 000 EUR võib tellija järgmistel juhtudel olenevalt oma riskianalüüsist nõuda taotlejatelt ja pakkujatelt vandega kinnitatud avalduse esitamist, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud olukorras.




  Lepingute korral, mille maksumus on kuni 5000 EUR, võib tellija olenevalt oma riskianalüüsist sõlmida lepingu ilma vandega kinnitatud avaldust nõudmata. |
| --- | --- |

a)

Lõige
  2
  asendatakse järgmisega:

2.
     
  Kui artiklis 1 osutatud dokument või tõend ei ole asjaomases riigis välja antud, samuti teistel finantsmääruse artiklites 93 ja 94 osutatud juhtudel võib selle asendada huvitatud isiku vandetõotusega, mille ta annab oma päritolu- või lähteriigi justiits- või haldusasutuse, notari või kvalifitseeritud kutseorganisatsiooni ees.

Lepingute korral, mille maksumus on kuni 80 000 EUR võib tellija järgmistel juhtudel olenevalt oma riskianalüüsist nõuda taotlejatelt ja pakkujatelt vandega kinnitatud avalduse esitamist, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 nimetatud olukorras.

Lepingute korral, mille maksumus on kuni 5000 EUR, võib tellija olenevalt oma riskianalüüsist sõlmida lepingu ilma vandega kinnitatud avaldust nõudmata.

Muudatusettepanek 7

ARTIKLI 1 PUNKTI 39 ALAPUNKT B

Artikli 135 lõige 6 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

6. Tellija võib sõltuvalt oma riskianalüüsist otsustada mitte nõuda tõendeid taotlejate ja pakkujate finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta järgmiste lepingute puhul:

6. Tellija võib sõltuvalt oma riskianalüüsist otsustada mitte nõuda tõendeid taotlejate ja pakkujate finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta järgmiste lepingute puhul:

| a) | lepingud, mille institutsioonid on sõlminud oma huvides ja mille maksumus on kuni
  60 000 eurot
  ; |
| --- | --- |

a)

lepingud, mille institutsioonid on sõlminud oma huvides ja mille maksumus on kuni
  60 000 eurot
  ;

| a) | lepingud, mille institutsioonid on sõlminud oma huvides ja mille maksumus on kuni
  80 000 EUR
  ; |
| --- | --- |

a)

lepingud, mille institutsioonid on sõlminud oma huvides ja mille maksumus on kuni
  80 000 EUR
  ;

| b) | välistegevuse valdkonnas sõlmitud lepingud, mille maksumus jääb alla artikli 241 lõike 1 punktis a, artikli 243 lõike 1 punktis a või artikli 245 lõike 1 punktis a nimetatud künniste. |
| --- | --- |

b)

välistegevuse valdkonnas sõlmitud lepingud, mille maksumus jääb alla artikli 241 lõike 1 punktis a, artikli 243 lõike 1 punktis a või artikli 245 lõike 1 punktis a nimetatud künniste.

| b) | välistegevuse valdkonnas sõlmitud lepingud, mille maksumus jääb alla artikli 241 lõike 1 punktis a, artikli 243 lõike 1 punktis a või artikli 245 lõike 1 punktis a nimetatud künniste. |
| --- | --- |

b)

välistegevuse valdkonnas sõlmitud lepingud, mille maksumus jääb alla artikli 241 lõike 1 punktis a, artikli 243 lõike 1 punktis a või artikli 245 lõike 1 punktis a nimetatud künniste.

Kui tellija otsustab taotlejate või pakkujate finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta tõendeid mitte nõuda,
  siis eel- ega vahemakseid ei või teha. Samas võib eelmakse teha, kui on antud samaväärses summas finantstagatis.

Kui tellija otsustab taotlejate või pakkujate finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta tõendeid mitte nõuda,
  siis võib vahemakseid teha, kui teenuseid on juba osutatud või kaupu tarnitud. Vahemakseid võib teha, kui on antud samaväärses summas finantstagatis või kui eelarvevahendite käsutaja saab riski muude asjakohaste meetmetega samaväärselt vähendada.

Muudatusettepanek 8

ARTIKLI 1 PUNKT 40 A (uus)

Artikkel 140 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

| 40 a) | Artikkel 140 asendatakse järgmisega:



  1.
     
  Pakkumiste ja osalemistaotluste vastuvõtmiseks kehtestatakse piisavalt pikad kalendripäevades väljendatud tähtajad, mis võimaldavad huvitatud isikutel põhjendatud ja asjakohase aja jooksul oma pakkumisi ette valmistada ja esitada, võttes eelkõige arvesse lepingu keerukust, vajadust teha kontrollkäik tegevuskohta või tehnilistele kirjeldustele lisatud dokumentidega tutvumist tegevuskohas.




  2.
     
  Avatud menetluse korral lepingute puhul, mille maksumus on samaväärne artiklis 158 kehtestatud künnistega või neist suurem, peab pakkumiste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingute keerukusest olema üldjuhul 26-52 päeva alates lepingu teate avaldamisest.




  3.
     
  Piiratud menetluste puhul, sealhulgas artiklis 125b osutatud konkureeriva dialoogi rakendamisel ja läbirääkimistega menetluste korral lepingute puhul, mille maksumus on samaväärne artiklis 158 kehtestatud künnistega või neist suurem, peab osalemistaotluste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingute keerukusest olema üldjuhul 18-37 päeva alates lepingu teate avaldamisest.




  Piiratud menetluse korral lepingute puhul, mille maksumus on samaväärne artiklis 158 kehtestatud künnistega või neist suurem, peab pakkumiste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingu keerukusest olema üldjuhul 20-40 päeva alates pakkumismenetluse väljakuulutamise teate avaldamisest.




  Siiski peab piiratud menetluse korral pärast artiklis 128 osutatud osalemiskutset pakkumiste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingu keerukusest olema üldjuhul 10-20 päeva alates pakkumiskutse avaldamisest.




  4.
     
  Kui tellija on saatnud artikli 118 lõike 2 kohaselt avaldamiseks eelteate, võib pakkumiste vastuvõtmise tähtaega vähendada üldjuhul 18 päevani, kuid mitte ühelgi juhul vähem kui 11 päevani hanketeate või pakkumiskutse avaldamisest.




  Esimeses lõigus osutatud lühendatud tähtaja kasutamine on lubatud vaid siis, kui eelteade vastab järgmistele tingimustele:










  a) | sisaldab kogu hanketeates nõutavat teavet, kuivõrd see oli kättesaadav kõnealuse teate avaldamise ajal; |
| --- | --- | --- |

40 a)

1.
     
  Pakkumiste ja osalemistaotluste vastuvõtmiseks kehtestatakse piisavalt pikad kalendripäevades väljendatud tähtajad, mis võimaldavad huvitatud isikutel põhjendatud ja asjakohase aja jooksul oma pakkumisi ette valmistada ja esitada, võttes eelkõige arvesse lepingu keerukust, vajadust teha kontrollkäik tegevuskohta või tehnilistele kirjeldustele lisatud dokumentidega tutvumist tegevuskohas.

2.
     
  Avatud menetluse korral lepingute puhul, mille maksumus on samaväärne artiklis 158 kehtestatud künnistega või neist suurem, peab pakkumiste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingute keerukusest olema üldjuhul 26-52 päeva alates lepingu teate avaldamisest.

3.
     
  Piiratud menetluste puhul, sealhulgas artiklis 125b osutatud konkureeriva dialoogi rakendamisel ja läbirääkimistega menetluste korral lepingute puhul, mille maksumus on samaväärne artiklis 158 kehtestatud künnistega või neist suurem, peab osalemistaotluste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingute keerukusest olema üldjuhul 18-37 päeva alates lepingu teate avaldamisest.

Piiratud menetluse korral lepingute puhul, mille maksumus on samaväärne artiklis 158 kehtestatud künnistega või neist suurem, peab pakkumiste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingu keerukusest olema üldjuhul 20-40 päeva alates pakkumismenetluse väljakuulutamise teate avaldamisest.

Siiski peab piiratud menetluse korral pärast artiklis 128 osutatud osalemiskutset pakkumiste vastuvõtmise tähtaeg sõltuvalt lepingu keerukusest olema üldjuhul 10-20 päeva alates pakkumiskutse avaldamisest.

4.
     
  Kui tellija on saatnud artikli 118 lõike 2 kohaselt avaldamiseks eelteate, võib pakkumiste vastuvõtmise tähtaega vähendada üldjuhul 18 päevani, kuid mitte ühelgi juhul vähem kui 11 päevani hanketeate või pakkumiskutse avaldamisest.

Esimeses lõigus osutatud lühendatud tähtaja kasutamine on lubatud vaid siis, kui eelteade vastab järgmistele tingimustele:

a)

sisaldab kogu hanketeates nõutavat teavet, kuivõrd see oli kättesaadav kõnealuse teate avaldamise ajal;

| b) | edastati avaldamiseks minimaalselt 26 päeva ja maksimaalselt 6 kuud enne teate avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

edastati avaldamiseks minimaalselt 26 päeva ja maksimaalselt 6 kuud enne teate avaldamise kuupäeva.

5.
     
  Pakkumise vastuvõtmise tähtaega võib lühendada viie päeva võrra, kui on tagatud piiramatu ja otsene elektrooniline juurdepääs kõikidele pakkumiskutse dokumentidele alates teate või osalemiskutse avaldamise kuupäevast.

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKT 46 A (uus)

Artikli 164 lõige 3 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

| 46 a) | Artikli 164 lõige 3 asendatakse järgmisega:



  3.
     
  Toetuslepingute muudatused on lubatud, kui asjaolud on muutunud ning kumbki lepingupool ei näinud asjaolude muutumist ette või polnud võimalik seda ette näha, ning lepingu muutmata täitmine tooks ühele või mitmele lepingupoolele kaasa ebamõislikke tagajärgi või takistaks muul moel lepingu täitmist.




  Toetuslepinguid võib muuta üksnes täiendavate kirjalike lepingutega. Niisuguste lisalepingute eesmärk ei või olla lepingute muutmine, mis seaksid kahtluse alla toetuse andmise otsuse või paneksid lepingupooled ebavõrdsesse olukorda.




  Juhul, kui lepingu muudatus on ebapiisav lahendus, on lepingupooltel lubatud koos või eraldi leping lõpetada. |
| --- | --- |

46 a)

3.
     
  Toetuslepingute muudatused on lubatud, kui asjaolud on muutunud ning kumbki lepingupool ei näinud asjaolude muutumist ette või polnud võimalik seda ette näha, ning lepingu muutmata täitmine tooks ühele või mitmele lepingupoolele kaasa ebamõislikke tagajärgi või takistaks muul moel lepingu täitmist.

Toetuslepinguid võib muuta üksnes täiendavate kirjalike lepingutega. Niisuguste lisalepingute eesmärk ei või olla lepingute muutmine, mis seaksid kahtluse alla toetuse andmise otsuse või paneksid lepingupooled ebavõrdsesse olukorda.

Juhul, kui lepingu muudatus on ebapiisav lahendus, on lepingupooltel lubatud koos või eraldi leping lõpetada.

Muudatusettepanek 10

ARTIKLI 1 PUNKTI 50 ALAPUNKT A

Artikli 173 lõike 2 teine lõik (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

Selleks nõuab eelarvevahendite käsutaja võimalikelt abisaajatelt vandega kinnitatud avaldust. Toetustaotluste puhul, mille maksumus ületab
  25 000 eurot
  , lisatakse taotlusele olenevalt vastutava eelarvevahendite käsutaja omal vastutusel tehtud riskianalüüsist kasumiaruanne, viimase suletud eelarveaasta bilanss ja kõik muud pakkumiskutsetes nõutud tõendavad dokumendid.

Selleks nõuab eelarvevahendite käsutaja võimalikelt abisaajatelt vandega kinnitatud avaldust. Toetustaotluste puhul, mille maksumus ületab
  50 000 EUR
  , lisatakse taotlusele olenevalt vastutava eelarvevahendite käsutaja omal vastutusel tehtud riskianalüüsist kasumiaruanne, viimase suletud eelarveaasta bilanss ja kõik muud pakkumiskutsetes nõutud tõendavad dokumendid.

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 1 PUNKTI 50 ALAPUNKT B

Artikli 173 lõige 4 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

(b)
  Lõiget
  4
  muudetakse järgmiselt
  :

(b)
  Lõige
  4
  asendatakse järgmisega
  :

i) Esimene lõik asendatakse järgmisega:

4.   Kui taotlus on seotud sellise meetme toetustega, mille summa ületab 750 000 eurot, või tegevustoetustega, mis ületavad 100 000 eurot, lisatakse taotlusele tunnustatud audiitori koostatud välisauditi aruanne. Aruandega kinnitatakse viimase saadaoleva majandusaasta raamatupidamisarvestus.

4.   Kui taotlus on seotud sellise meetme toetustega, mille summa ületab 750 000 EUR, või tegevustoetustega, mis ületavad 100 000 EUR, lisatakse taotlusele tunnustatud audiitori
  või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori
  koostatud välisauditi aruanne. Aruandega kinnitatakse viimase kasutatava majandusaasta raamatupidamisarvestus.

Esimese lõigu sätteid kohaldatakse ainult esimese taotluse suhtes, mille abisaaja esitab eelarvevahendite käsutajale sama eelarveaasta jooksul.

Lepingute puhul, mis seovad komisjoni mitme abisaajaga, kohaldatakse neid künniseid iga abisaaja suhtes.

Artiklis 163 nimetatud koostööpartnerite puhul tuleb enne raamlepingu sõlmimist teha välisaudit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audit, mis hõlmab kaht viimast kasutatavat eelarveaastat.

ii) Viies lõik asendatakse järgmisega:

ii) Viies lõik asendatakse järgmisega:

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib olenevalt oma riskianalüüsist loobuda välisauditi kohustuse täitmise nõudmisest abisaajate puhul, kes on mitme abisaajaga sõlmitavate lepingute korral nõustunud solidaarvastutusega.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib olenevalt oma riskianalüüsist loobuda välisauditi
  või sõltumatu auditi
  kohustuse täitmise nõudmisest abisaajate puhul, kes on mitme abisaajaga sõlmitavate lepingute korral nõustunud solidaarvastutusega.

iii) Lisatakse kuues lõik järgmises sõnastuses:

iii) Lisatakse kuues lõik järgmises sõnastuses:

Esimest lõiku ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste, haridusasutuste ja artikli 43
  lõikes 2
  nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes.

Esimest lõiku ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste, haridusasutuste ja artikli 43
  lõike 2 punktides a, b ja c
  nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes.

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 1 PUNKT 53 A (uus)

Artikli 180 lõige 2 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

| 53 a) | Artikli 180 lõige 2 asendatakse järgmisega:



  2.
     
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel nõuda iga makse tõendamiseks tunnustatud audiitori tehtud välisauditit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori tehtud auditit. Meetmetoetuse või tegevustoetuse puhul lisatakse audiitori järeldusotsus maksetaotlusele. Eesmärk on tõendada, et abisaaja raamatupidamisaruandes esitatud kulud, millel maksetaotlus põhineb on tõesed, täpsed ja toetuslepinguga kooskõlas. Välisaudit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori tehtud audit on kohustuslik finantsaasta vahemaksete ja lõppmaksete korral järgmistel juhtudel:










  a) | meetmetoetused summas 750 000 EUR või rohkem; |
| --- | --- | --- |

53 a)

53 a)

Artikli 180 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.
     
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel nõuda iga makse tõendamiseks tunnustatud audiitori tehtud välisauditit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori tehtud auditit. Meetmetoetuse või tegevustoetuse puhul lisatakse audiitori järeldusotsus maksetaotlusele. Eesmärk on tõendada, et abisaaja raamatupidamisaruandes esitatud kulud, millel maksetaotlus põhineb on tõesed, täpsed ja toetuslepinguga kooskõlas. Välisaudit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori tehtud audit on kohustuslik finantsaasta vahemaksete ja lõppmaksete korral järgmistel juhtudel:

2.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel nõuda iga makse tõendamiseks tunnustatud audiitori tehtud välisauditit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori tehtud auditit. Meetmetoetuse või tegevustoetuse puhul lisatakse audiitori järeldusotsus maksetaotlusele. Eesmärk on tõendada, et abisaaja raamatupidamisaruandes esitatud kulud, millel maksetaotlus põhineb on tõesed, täpsed ja toetuslepinguga kooskõlas. Välisaudit või nende organisatsioonide puhul, kellel on sõltumatu auditi teostamise õigus, sõltumatu audiitori tehtud audit on kohustuslik finantsaasta vahemaksete ja lõppmaksete korral järgmistel juhtudel:

a)

a)

meetmetoetused summas 750 000 EUR või rohkem;

meetmetoetused summas 750 000 EUR või rohkem;

| b) | tegevustoetused summas 100 000 EUR või rohkem. |
| --- | --- |

b)

b)

tegevustoetused summas 100 000 EUR või rohkem.

tegevustoetused summas 100 000 EUR või rohkem.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib oma riskianalüüsi alusel välise või sõltumatu auditi tegemisest vabastada:

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib oma riskianalüüsi alusel välise või sõltumatu auditi tegemisest vabastada:

| a) | avalik-õiguslikud asutused ja artikli 43 lõikes 1 ja lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

a)

avalik-õiguslikud asutused ja artikli 43 lõikes 1 ja lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud rahvusvahelised organisatsioonid;

avalik-õiguslikud asutused ja artikli 43 lõikes 1 ja lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud rahvusvahelised organisatsioonid;

| b) | abisaajad, kes on seotud humanitaarabi ja kriisiolukordade lahendamisega seotud abiga, välja arvatud lõppmaksete puhul; |
| --- | --- |

b)

b)

abisaajad, kes on seotud humanitaarabi ja kriisiolukordade lahendamisega seotud abiga, välja arvatud lõppmaksete puhul;

abisaajad, kes on seotud humanitaarabi ja kriisiolukordade lahendamisega seotud abiga, välja arvatud lõppmaksete puhul;

| c) | lõppmaksete puhul abisaajad, kes on seotud humanitaarabiga seotud toetustega, kes on sõlminud artiklis 163 osutatud partnerluse raamlepingu ja kellel on kontrollisüsteem, mis pakub sellistele maksetele vastavaid garantiisid. |
| --- | --- |

c)

c)

lõppmaksete puhul abisaajad, kes on seotud humanitaarabiga seotud toetustega, kes on sõlminud artiklis 163 osutatud partnerluse raamlepingu ja kellel on kontrollisüsteem, mis pakub sellistele maksetele vastavaid garantiisid.

lõppmaksete puhul abisaajad, kes on seotud humanitaarabiga seotud toetustega, kes on sõlminud artiklis 163 osutatud partnerluse raamlepingu ja kellel on kontrollisüsteem, mis pakub sellistele maksetele vastavaid garantiisid.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 1 PUNKT 54

Artikkel 182 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002)

54)
  Artiklit
  182
  muudetakse järgmiselt
  :

Artiklit

muudetakse järgmiselt

54)
  Artikkel
  182
  asendatakse järgmisega
  :

Artikkel

asendatakse järgmisega

a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:

a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib nõuda abisaajalt eelneva tagatise esitamist, mille summa on sama, mis eelmaksel, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

1.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib
  riskianalüüsi põhjal
  nõuda abisaajalt eelneva tagatise esitamist
  kuni sama summa ulatuses
  , mis eelmaksel, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske
  , kui puuduvad teised samaväärsed vahendid võla tagamiseks.

Samuti võib vastutav eelarvevahendite käsutaja oma riskianalüüsi põhjal nõuda sellist tagatist vastavalt toetuslepingus sätestatud finantseerimisviisile.

b) Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

b) Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

2.   Tagatist nõutakse, kui eelmakse suurus ületab 80% toetuse kogusummast ja on suurem kui 60 000eurot.

2.   Tagatist nõutakse, kui eelmakse suurus ületab 80% toetuse kogusummast ja on suurem kui 60 000EUR, kui puuduvad teised samaväärsed vahendid võla tagamiseks. Valitsusvälistelt organisatsioonidelt, kes osalevad välistegevuses, nõutakse tagatist niisuguste ettemaksete puhul, mis on suuremad kui 1 000 000 EUR või on üle 90% toetuse kogusummast, kui puuduvad teised samaväärsed vahendid võla tagamiseks. Tagatis kehtib piisavalt kaua, et seda saaks vajaduse korral sisse nõuda.

3.
     
  Tagatise esitab liikmesriigis registrisse kantud volitatud pank või finantseerimisasutus. Kui abisaaja asub kolmandas riigis, siis võib eelarvevahendite käsutaja anda nõusoleku, et selles kolmandas riigis registrisse kantud pank või finantseerimisasutus võib anda tagatise, kui ta on seisukohal, et antud pank või finantseerimisasutus pakub samaväärset turvalisust ja teenust nagu liikmesriigis asuv pank või finantseerimisasutus. Abisaaja taotlusel võib pärast vastutavalt eelarvevahendite käsutajalt nõusoleku saamist selle tagatise asemel esitada kolmanda isiku solidaartagatise või sama toetuslepingu poolteks olevate abisaajate tingimusteta ja tühistamatu ühise tagatise.

Tagatise vääring on euro. Selle tulemusena pank, finantseerimisasutus või kolmas isik vastutab abisaaja kohustuste eest tagasivõtmatult ja täiendavalt või kui esimesel nõudmisel väljamakstava tagasivõetamatu tagatise andja.

Võla tagamise teiste vahendite hulka võivad sõltuvalt vastutava eelarvevahendite käsutaja riskianalüüsist kuuluda (kuid mitte ainult) korrapärased maksed, hüpoteegid, maamaksud või maksud materiaalsele ja immateriaalsele varale ning pandid.

4.
     
  Tagatis või muu garantii vabastatakse, kui eelmakse arvatakse järk-järgult maha abisaajale makstavatest vahemaksetest või lõppmaksetest. Vastavalt lõike 1 teises lõigus viidatud juhtudel vabastatakse tagatis vaid lõppsumma tasumisel.

5.
     
  Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib riskianalüüsi alusel avalik-õiguslikelt asutustelt ja artikli 43 lõikes 1 ja lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud rahvusvahelistelt organisatsioonidelt lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmist mitte nõuda. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib sellest kohustustest vabastada ka abisaajad, kes on sõlminud partnerluse raamlepingu artikli 163 kohaselt.

5a.
     
  Kui toetuse summa ei ületa 10 000 EUR, nõuab eelarvevahendite käsutaja tagatise esitamist vaid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

---

(1)  Nõukogu dokument 10003/02 lisa 1.

1

P6_TA(2006)0236

Laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmisest tulenevad keelud *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Belgia Kuningriigi algatust (14207/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia Kuningriigi algatust (14207/2004) (1);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b ja artikli 31 lõike 1 punkti a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b ja artikli 31 lõike 1 punkti a;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0244/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0244/2004);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust ettepanekus toodud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust ettepanekus toodud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93, 51, 35 ja artikli 41 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93, 51, 35 ja artikli 41 lõiget 4;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0068/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0068/2006),

| 1. | kiidab Belgia Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Belgia Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul uuesti Euroopa Parlamendiga konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Belgia Kuningriigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul uuesti Euroopa Parlamendiga konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Belgia Kuningriigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | nõuab, et paralleelselt kehtestataks õigusakt, mille õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 65 punkt a, kuivõrd kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga seotud küsimused selgelt lõikuvad; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et paralleelselt kehtestataks õigusakt, mille õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 65 punkt a, kuivõrd kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga seotud küsimused selgelt lõikuvad;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Belgia Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning teiste liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Belgia Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning teiste liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

| BELGIA KUNINGRIIGI ALGATUS | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Volitus 1 |
| võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut, eriti selle artikli 31
  punkti
  a ja artikli 34 lõike 2 punkti b, | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31
  lõike 1 punkte
  a
  ja c
  ja artikli 34 lõike 2 punkti b, |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastane võitlus, eriti sellealaste korduvkuriteo riskide ärahoidmine, peab olema liidu jaoks esmatähtis. Kõnealuses valdkonnas kehtestati nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusega 2004/68/JAI laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele liidu minimaalne ühine lähenemisviis selliste õigusrikkumiste puhul, eelkõige seoses selliste sanktsiooni ja keelu liikidega, mis peaksid olema ette nähtud siseriiklike õigusaktidega. Vastastikuse tunnustamise põhimõtet tuleks kohaldada ajutise või alalise laste järelevalvega seotud ametialal tegutsemise keelu suhtes, mis on otseselt ette nähtud selles raamotsuses, kui see keeld tuleneb laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafiaga seotud rikkumises süüdimõistmisest. | (5)
  Võttes arvesse, et samas liikmesriigis ja kogu Euroopa Liidus on süüdimõistmistega kaasnevad võimalikud keelud väga erinevad ning et sanktsioonide kohaldamise viis ja meetodid võivad oluliselt varieeruda, tuleb esmatähtsaks pidada valdkondi, milles on juba olemas liikmesriikide vaheline ühine õiguslik alus.
  Laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastane võitlus, eriti sellealaste korduvkuriteo riskide ärahoidmine, peab olema liidu jaoks esmatähtis. Kõnealuses valdkonnas kehtestati nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusega 2004/68/JSK laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele liidu minimaalne ühine lähenemisviis selliste õigusrikkumiste puhul, eelkõige seoses selliste sanktsiooni ja keelu liikidega, mis peaksid olema ette nähtud siseriiklike õigusaktidega. Vastastikuse tunnustamise põhimõtet tuleks
  muu hulgas
  kohaldada ajutise või alalise laste järelevalvega seotud ametialal tegutsemise keelu suhtes, mis on otseselt ette nähtud selles raamotsuses, kui see keeld tuleneb laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafiaga seotud rikkumises süüdimõistmisest. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Artikli 2 punkt c |
| c) | keeld - ajutine või alaline keeld tegutseda laste järelevalvega seotud ametialadel, millele viidatakse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta käiva raamotsuse 2004/68/JAI artikli 5 lõikes 3 ning mis tuleneb artikli 1 lõikes 1 nimetatud õiguserikkumises süüdimõistmisest; |

BELGIA KUNINGRIIGI ALGATUS

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Volitus 1

võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut, eriti selle artikli 31
  punkti
  a ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31
  lõike 1 punkte
  a
  ja c
  ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

(5) Laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastane võitlus, eriti sellealaste korduvkuriteo riskide ärahoidmine, peab olema liidu jaoks esmatähtis. Kõnealuses valdkonnas kehtestati nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusega 2004/68/JAI laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele liidu minimaalne ühine lähenemisviis selliste õigusrikkumiste puhul, eelkõige seoses selliste sanktsiooni ja keelu liikidega, mis peaksid olema ette nähtud siseriiklike õigusaktidega. Vastastikuse tunnustamise põhimõtet tuleks kohaldada ajutise või alalise laste järelevalvega seotud ametialal tegutsemise keelu suhtes, mis on otseselt ette nähtud selles raamotsuses, kui see keeld tuleneb laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafiaga seotud rikkumises süüdimõistmisest.

(5)
  Võttes arvesse, et samas liikmesriigis ja kogu Euroopa Liidus on süüdimõistmistega kaasnevad võimalikud keelud väga erinevad ning et sanktsioonide kohaldamise viis ja meetodid võivad oluliselt varieeruda, tuleb esmatähtsaks pidada valdkondi, milles on juba olemas liikmesriikide vaheline ühine õiguslik alus.
  Laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastane võitlus, eriti sellealaste korduvkuriteo riskide ärahoidmine, peab olema liidu jaoks esmatähtis. Kõnealuses valdkonnas kehtestati nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusega 2004/68/JSK laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele liidu minimaalne ühine lähenemisviis selliste õigusrikkumiste puhul, eelkõige seoses selliste sanktsiooni ja keelu liikidega, mis peaksid olema ette nähtud siseriiklike õigusaktidega. Vastastikuse tunnustamise põhimõtet tuleks
  muu hulgas
  kohaldada ajutise või alalise laste järelevalvega seotud ametialal tegutsemise keelu suhtes, mis on otseselt ette nähtud selles raamotsuses, kui see keeld tuleneb laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafiaga seotud rikkumises süüdimõistmisest.

Muudatusettepanek 3

Artikli 2 punkt c

c)

keeld - ajutine või alaline keeld tegutseda laste järelevalvega seotud ametialadel, millele viidatakse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta käiva raamotsuse 2004/68/JAI artikli 5 lõikes 3 ning mis tuleneb artikli 1 lõikes 1 nimetatud õiguserikkumises süüdimõistmisest;

| c) | keeld - ajutine või alaline keeld tegutseda laste järelevalvega seotud ametialadel, millele viidatakse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta käiva raamotsuse 2004/68/JSK artikli 5 lõikes 3
  , ning tegutseda muul alal kui laste järelevalve sellises avalikus või eraasutuses, mis tegeleb laste järelevalvega või töötab lastega,
  ning mis tuleneb artikli 1 lõikes 1 nimetatud õiguserikkumises süüdimõistmisest; |
| --- | --- |

c)

keeld - ajutine või alaline keeld tegutseda laste järelevalvega seotud ametialadel, millele viidatakse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia vastase võitluse kohta käiva raamotsuse 2004/68/JSK artikli 5 lõikes 3
  , ning tegutseda muul alal kui laste järelevalve sellises avalikus või eraasutuses, mis tegeleb laste järelevalvega või töötab lastega,
  ning mis tuleneb artikli 1 lõikes 1 nimetatud õiguserikkumises süüdimõistmisest;

Muudatusettepanek 4

Artikli 2 punkt d

| d) | keskne asutus - asutus, mis on määratud vastavalt kohtutoimikutest välja võetud teabe vahetamist käsitleva nõukoguotsuse [...]
  artiklile 2
  ; |
| --- | --- |

d)

keskne asutus - asutus, mis on määratud vastavalt kohtutoimikutest välja võetud teabe vahetamist käsitleva nõukoguotsuse [...]
  artiklile 2
  ;

| d) | keskne asutus - asutus, mis on määratud vastavalt kohtutoimikutest välja võetud teabe vahetamist käsitleva nõukogu otsuse [...]
  artiklile 1
  ; |
| --- | --- |

d)

keskne asutus - asutus, mis on määratud vastavalt kohtutoimikutest välja võetud teabe vahetamist käsitleva nõukogu otsuse [...]
  artiklile 1
  ;

Muudatusettepanek 5

Artikli 3 lõige - 1 (uus)

- 1. Kui kohaldatavad kriminaalasjadega seotud vastastikust õigusabi käsitlevad rahvusvahelised õigusaktid seda võimaldavad, tuleb kolmandate riikide kehtestatud keelud registreerida karistusregistrisse.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 3

Liikmesriigid rakendavad vajalikke meetmeid, et tagada iga keelu registreerimine kohtutoimikusse.

2.
  Liikmesriigid rakendavad vajalikke meetmeid, et tagada iga keelu,
  sealhulgas teiste liikmesriikide iga keelu
  registreerimine kohtutoimikusse.

Muudatusettepanek 7

Artikli 4 lõige 1

1. Kui väljaandja riigi keskne asutus edastab teisele liikmesriigile teavet kohtutoimiku kohta vastavalt kriminaalasjadega seotud vastastikuse õigusabi suhtes kohaldatavatele rahvusvahelistele eeskirjadele, mainib ta keeldu kohtutoimiku väljavõttes.

1. Kui väljaandja riigi keskne asutus edastab teisele liikmesriigile teavet kohtutoimiku kohta vastavalt kriminaalasjadega seotud vastastikuse õigusabi suhtes kohaldatavatele rahvusvahelistele eeskirjadele
  ning kooskõlas nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsusega 2005/876/JSK, mis käsitleb teabevahetust karistusregistri väljavõtete osas (2)

  , mainib ta keeldu kohtutoimiku väljavõttes
  sisalduvas teabes
  .

Muudatusettepanek 8

Artikkel 5

Kui käesoleva raamotsuse kohaldamise raames taotletakse kooskõlas siseriikliku õigusega ligipääsu liikmesriigi kohtutoimikule selleks, et saada teavet teise liikmesriigi kodaniku kohta, saadetakse alati taotlus selle liikmesriigi kesksele asutusele, mille kodanik asjaomane isik on.

Kui käesoleva raamotsuse kohaldamise raames taotletakse kooskõlas siseriikliku õigusega ligipääsu liikmesriigi kohtutoimikule selleks, et saada teavet teise liikmesriigi kodaniku
  või teises liikmesriigis elava isiku
  kohta,
  kaasa arvatud juhul, kui selle isiku suhtes ei ole algatatud kohtus kriminaalmenetlust,
  saadetakse alati taotlus selle liikmesriigi kesksele asutusele, mille kodanik
  või elanik
  asjaomane isik on.

Muudatusettepanek 9

Artikli 5 lõige 1 a (uus)

1 a. Kui käesoleva raamotsuse kohaldamise raames taotletakse kooskõlas siseriikliku õigusega ligipääsu liikmesriigi karistusregistri andmetele selleks, et saada teavet isiku kohta, kes on rohkem kui ühe liikmesriigi kodanik, saadetakse taotlus alati iga liikmesriigi kesksele asutusele, mille kodanik asjaomane isik on.

Muudatusettepanek 10

Artikli 7 pealkiri

Mittetunnustamise
  ja
  mittetäitmise põhjused

Keelu
  mittetunnustamise
  ,
  mittetäitmise
  või kohandamise
  põhjused

Muudatusettepanek 11

Artikli 7 punkt c a (uus)

| c a) | keelu aluseks oleva õigusrikkumise puhul on antud täitvas riigis amnestia. |
| --- | --- |

c a)

Muudatusettepanek 12

Artikli 7 lõige 1 a (uus)

1 a. Kui keelu kestus on pikem, kui nähakse maksimaalselt ette sama õigusrikkumise eest täitva riigi seadustes, siis vähendatakse kehtestatud keelu kestust selle maksimumini.

Muudatusettepanek 13

Artikli 8 lõige 1

1. Keelu täitmiseks ei nõua täitva riigi pädev asutus muud formaalsust kui vorm
  B
  , mis on nimetatud kohtutoimikutest välja võetud teabe vahetamise kohta käiva nõukogu otsuse [...]
  artikli 4
  lõikes 2.

1. Keelu täitmiseks ei nõua täitva riigi pädev asutus muud formaalsust kui vorm, mis on nimetatud kohtutoimikutest välja võetud teabe vahetamise kohta käiva nõukogu otsuse [...]
  artikli 3
  lõikes 2.

Muudatusettepanek 14

Artikli 8 lõige 2

2. Kui keelu kestus on pikem, kui nähakse maksimaalselt ette sama õigusrikkumise eest täitva riigi seadustes, siis vähendatakse keelu täitmise kestust selle maksimumini.

välja jäetud

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  

  ELT L 322, 9.12.2005, lk 33.

P6_TA(2006)0237

Humanitaarkriis Palestiina territooriumidel

Euroopa Parlamendi resolutsioon humanitaarkriisi kohta Palestiina territooriumidel ja ELi rolli kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Lähis-Idas valitseva olukorra kohta, eriti 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni rahu ja väärikuse kohta Lähis-Idas (1), 27. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni (2) ja 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Palestiina valimistulemusi ja olukorda Ida-Jeruusalemmas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Lähis-Idas valitseva olukorra kohta, eriti 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni rahu ja väärikuse kohta Lähis-Idas (1), 27. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni (2) ja 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Palestiina valimistulemusi ja olukorda Ida-Jeruusalemmas (3);

| — | võttes arvesse ELi Palestiina valimiste vaatlusrühma ja parlamendivalimiste vaatlejate raporteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Palestiina valimiste vaatlusrühma ja parlamendivalimiste vaatlejate raporteid;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 242, nr 338, nr 1373 ja nr 1397; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 242, nr 338, nr 1373 ja nr 1397;

| — | võttes arvesse neliku 30. aprilli 2003. aasta “rahuplaani”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neliku 30. aprilli 2003. aasta “rahuplaani”;

| — | võttes arvesse Iisraeli 28. märtsi 2006. aasta riiklike valimiste tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iisraeli 28. märtsi 2006. aasta riiklike valimiste tulemusi;

| — | võttes arvesse 9. mail 2006. aastal New Yorgis tehtud avaldust neliku põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. mail 2006. aastal New Yorgis tehtud avaldust neliku põhimõtete kohta;

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 15. mai 2006. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 15. mai 2006. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta;

| — | võttes arvesse ELi ja Iisraeli ning ELi ja Palestiina vahel sõlmitud naabruslepinguid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Iisraeli ning ELi ja Palestiina vahel sõlmitud naabruslepinguid;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et pärast Palestiina ja Iisraeli valimisi on käes aeg panna uus alus Euroopa Liidu ja neliku (EL, USA, Venemaa ja ÜRO) diplomaatiliseks ja poliitiliseks initsiatiiviks, mis peab püüdlema ambitsioonikate eesmärkide suunas, et taasalustada läbirääkimised ja protsess stabiilse, toimiva rahukokkuleppe saavutamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast Palestiina ja Iisraeli valimisi on käes aeg panna uus alus Euroopa Liidu ja neliku (EL, USA, Venemaa ja ÜRO) diplomaatiliseks ja poliitiliseks initsiatiiviks, mis peab püüdlema ambitsioonikate eesmärkide suunas, et taasalustada läbirääkimised ja protsess stabiilse, toimiva rahukokkuleppe saavutamiseks;

| B. | arvestades tungivat vajadust astuda vastu humanitaar- ja sotsiaalolukorra tõsisele halvenemisele nii Gazas kui ka Läänekaldal, et hoida ära kaost ja edasist poliitilist ebastabiilsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades tungivat vajadust astuda vastu humanitaar- ja sotsiaalolukorra tõsisele halvenemisele nii Gazas kui ka Läänekaldal, et hoida ära kaost ja edasist poliitilist ebastabiilsust;

| C. | arvestades, et Palestiinas rahvusvaheliste standarditega kooskõlas toimunud valimised on viinud valitsuse moodustamiseni, kuhu kuuluvad liikmed nimekirjast “Muutus ja reform”, mille esitajaks on Hamas; arvestades, et rahvusvaheline üldsus on nüüd vastamisi vajadusega austada valimiste demokraatlikke tulemusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Palestiinas rahvusvaheliste standarditega kooskõlas toimunud valimised on viinud valitsuse moodustamiseni, kuhu kuuluvad liikmed nimekirjast “Muutus ja reform”, mille esitajaks on Hamas; arvestades, et rahvusvaheline üldsus on nüüd vastamisi vajadusega austada valimiste demokraatlikke tulemusi;

| D. | arvestades, et Hamasi otsus osaleda valimistel ja selle edu tekitab talle kohustuse pidada austusega kinni palestiinlaste allkirjastatud varasematest kokkulepetest, mille hulka kuulub terrorismi hülgamine ja Iisraeli eksisteerimisõiguse tunnustamine, mida on nõudnud ka rahvusvaheline üldsus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hamasi otsus osaleda valimistel ja selle edu tekitab talle kohustuse pidada austusega kinni palestiinlaste allkirjastatud varasematest kokkulepetest, mille hulka kuulub terrorismi hülgamine ja Iisraeli eksisteerimisõiguse tunnustamine, mida on nõudnud ka rahvusvaheline üldsus;

| E. | arvestades, et 9. mail 2006 kordas nelik, et toetab abi andmist, mis on suunatud Palestiina rahva põhiliste inimvajaduste rahuldamisele ja väljendas valmisolekut käivitada ajutine rahvusvaheline mehhanism, mis on ulatuselt ja kestvuselt piiratud ning tagab abi kohaletoimetamise otse palestiinlasteni; arvestades, et ELile on antud ülesanne töötada välja ja esitada see mehhanism; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 9. mail 2006 kordas nelik, et toetab abi andmist, mis on suunatud Palestiina rahva põhiliste inimvajaduste rahuldamisele ja väljendas valmisolekut käivitada ajutine rahvusvaheline mehhanism, mis on ulatuselt ja kestvuselt piiratud ning tagab abi kohaletoimetamise otse palestiinlasteni; arvestades, et ELile on antud ülesanne töötada välja ja esitada see mehhanism;

| F. | arvestades, et EL töötab kõnealuse mehhanismi kiire väljakujundamise kallal, prioriteetse küsimusena on see suunatud põhivajaduste rahuldamisele kaasaaitamisele ja sisaldab konsulteerimist rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ning peamiste partneritega, ja kutsub teisi rahastajaid üles aktiivselt ühinema pingutustega luua mehhanism niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL töötab kõnealuse mehhanismi kiire väljakujundamise kallal, prioriteetse küsimusena on see suunatud põhivajaduste rahuldamisele kaasaaitamisele ja sisaldab konsulteerimist rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ning peamiste partneritega, ja kutsub teisi rahastajaid üles aktiivselt ühinema pingutustega luua mehhanism niipea kui võimalik;

| G. | arvestades, et Iisraeli uus valitsus on esitanud suunised, mille hulka kuulub kohustus pidada läbirääkimisi palestiinlastega, kuid milles ei välistata ühepoolseid meetmeid “konvergentsplaani” rakendamiseks eesmärgiga määrata kindlaks lõplikud piirid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iisraeli uus valitsus on esitanud suunised, mille hulka kuulub kohustus pidada läbirääkimisi palestiinlastega, kuid milles ei välistata ühepoolseid meetmeid “konvergentsplaani” rakendamiseks eesmärgiga määrata kindlaks lõplikud piirid;

| H. | arvestades, et Iisraelile tuleks meenutada tema kohustusi seoses Oslo lepingutega 1967. aasta piiride, asumite ja Ida-Jeruusalemma kohta ja ta peaks olema teadlik käesolevast raskest olukorrast, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Iisraelile tuleks meenutada tema kohustusi seoses Oslo lepingutega 1967. aasta piiride, asumite ja Ida-Jeruusalemma kohta ja ta peaks olema teadlik käesolevast raskest olukorrast,

| 1. | tunneb sügavat muret humanitaar-, majandusliku ja finantsolukorra halvenemise pärast Läänekaldal ja Gazas; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret humanitaar-, majandusliku ja finantsolukorra halvenemise pärast Läänekaldal ja Gazas;

| 2. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles edendama algatusi, võttes arvesse järgmisi soovitusi:






  — | tegutseda neliku raames eesmärgiga tagada kiiresti palestiinlaste jaoks esmatähtsa abi kohaletoimetamine humanitaarabiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide vahendusel, ja neliku poolt soovitatud eespool nimetatud ajutise rahvusvahelise mehhanismi rakendamine, et kindlustada Palestiina rahvale otsetoetuse andmine Maailmapanga või teiste rahvusvaheliste organite kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles edendama algatusi, võttes arvesse järgmisi soovitusi:

—

tegutseda neliku raames eesmärgiga tagada kiiresti palestiinlaste jaoks esmatähtsa abi kohaletoimetamine humanitaarabiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide vahendusel, ja neliku poolt soovitatud eespool nimetatud ajutise rahvusvahelise mehhanismi rakendamine, et kindlustada Palestiina rahvale otsetoetuse andmine Maailmapanga või teiste rahvusvaheliste organite kaudu;

| — | kutsuda USA ja teiste doonorriikide valitsusi üles tagama sellele mehhanismile suurt ja paindlikku ulatust ja aitama sellele kaasa Palestiina omavalitsuse presidendi otsese sekkumisega, ning kindlustama finantskontrolli ja aruandekohustust kulude osas; |
| --- | --- |

—

kutsuda USA ja teiste doonorriikide valitsusi üles tagama sellele mehhanismile suurt ja paindlikku ulatust ja aitama sellele kaasa Palestiina omavalitsuse presidendi otsese sekkumisega, ning kindlustama finantskontrolli ja aruandekohustust kulude osas;

| — | töötada välja mehhanism, mis aitab vältida suuremahulist humanitaarkriisi Palestiina territooriumidel; kutsub sellega seoses kõiki sellise ajutise rahvusvahelise rahastamismehhanismi loomisega seotud institutsioone üles olema võimalikult läbipaistvad, et hoida ära pettust või rahaliste vahendite kõrvalesuunamist; |
| --- | --- |

—

töötada välja mehhanism, mis aitab vältida suuremahulist humanitaarkriisi Palestiina territooriumidel; kutsub sellega seoses kõiki sellise ajutise rahvusvahelise rahastamismehhanismi loomisega seotud institutsioone üles olema võimalikult läbipaistvad, et hoida ära pettust või rahaliste vahendite kõrvalesuunamist;

| — | kutsuda Iisraeli valitsust üles jätkama viivitamatult alates 2006. aasta jaanuarist blokeeritud Palestiina maksu- ja tollitulude otsest ülekandmist; märgib, et osa neist vahenditest on kooskõlas 1994. aasta Pariisi protokolliga edastatud tasumiseks elektrivarustuse eest; |
| --- | --- |

—

kutsuda Iisraeli valitsust üles jätkama viivitamatult alates 2006. aasta jaanuarist blokeeritud Palestiina maksu- ja tollitulude otsest ülekandmist; märgib, et osa neist vahenditest on kooskõlas 1994. aasta Pariisi protokolliga edastatud tasumiseks elektrivarustuse eest;

| — | taaselustada institutsioonide ülesehitamise protsessi Palestiinas, mis on olnud tunnistajaks tähtsale sündmusele - hiljutiste valimiste toimumisele; |
| --- | --- |

—

taaselustada institutsioonide ülesehitamise protsessi Palestiinas, mis on olnud tunnistajaks tähtsale sündmusele - hiljutiste valimiste toimumisele;

| — | pikendada ELi kohalolu Rafah's ja jätkata liikumise ja juurdepääsu lepingu rakendamist; |
| --- | --- |

—

pikendada ELi kohalolu Rafah's ja jätkata liikumise ja juurdepääsu lepingu rakendamist;

| — | viia läbi olukorra põhjalik hindamine koos ÜVJP kõrge esindajaga, et tagada sidusus nii abimeetmete kui ka poliitiliste ja diplomaatiliste algatuste vahel, eesmärgiga kehtestada presidendi kaudu dialoog Palestiina omavalitsusega; |
| --- | --- |

—

viia läbi olukorra põhjalik hindamine koos ÜVJP kõrge esindajaga, et tagada sidusus nii abimeetmete kui ka poliitiliste ja diplomaatiliste algatuste vahel, eesmärgiga kehtestada presidendi kaudu dialoog Palestiina omavalitsusega;

| — | tagada, et edaspidine abi osutamine vaadatakse üle, pidades silmas seda, kas Palestiina valitsus järgib neid põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

tagada, et edaspidine abi osutamine vaadatakse üle, pidades silmas seda, kas Palestiina valitsus järgib neid põhimõtteid;

| — | kasutada Euroopa naabruspoliitika raames täielikult Palestiina omavalitsusega sõlmitud tegevuskava võimalusi; komisjon omalt poolt peab tagama ELi ja Iisraeli vahelise tegevuskava rakendamise selles osas, mis puudutab Iisraeli kohustusi Palestiina omavalitsuse ees; |
| --- | --- |

—

kasutada Euroopa naabruspoliitika raames täielikult Palestiina omavalitsusega sõlmitud tegevuskava võimalusi; komisjon omalt poolt peab tagama ELi ja Iisraeli vahelise tegevuskava rakendamise selles osas, mis puudutab Iisraeli kohustusi Palestiina omavalitsuse ees;

| 3. | suhtub positiivselt Palestiina omavalitsuse presidendi Mahmoud Abbasi 16. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi istungil tehtud avaldust ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkuvalt toetama presidenti tema püüetes rääkida läbi Iisraeli, Palestiina valitsuse ja rahvusvahelise üldsusega; |
| --- | --- |

3.

suhtub positiivselt Palestiina omavalitsuse presidendi Mahmoud Abbasi 16. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi istungil tehtud avaldust ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkuvalt toetama presidenti tema püüetes rääkida läbi Iisraeli, Palestiina valitsuse ja rahvusvahelise üldsusega;

| 4. | toetab Palestiina presidendi algatust edendada riiklikku dialoogi ja loodab, et kõik pooled need ettepanekud vastu võtavad; on seisukohal, et presidendil on legitiimne õigus pidada läbirääkimisi ja võtta vastutust rahvusvahelise abi haldamise eest; |
| --- | --- |

4.

toetab Palestiina presidendi algatust edendada riiklikku dialoogi ja loodab, et kõik pooled need ettepanekud vastu võtavad; on seisukohal, et presidendil on legitiimne õigus pidada läbirääkimisi ja võtta vastutust rahvusvahelise abi haldamise eest;

| 5. | on seisukohal, et hiljuti ametisse nimetatud Palestiina valitsusega suhtlemisel peaks eesmärgiks olema mõlemat elujõulist riiki kaasava lõpliku rahulepingu tunnustamise saavutamine ning nii valituse enda kui ka seda toetavate rühmituste vägivallast loobumine; usub, et valitsuse selgelt väljaöeldud vägivallast loobumine ja tunnistamine, et Iisraeli riik omab õigust eksisteerida, ning Palestiina rahvusvahelised kohustused on ELi ja Palestiina valitsuse vahelise igasuguse koostöö jaoks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et hiljuti ametisse nimetatud Palestiina valitsusega suhtlemisel peaks eesmärgiks olema mõlemat elujõulist riiki kaasava lõpliku rahulepingu tunnustamise saavutamine ning nii valituse enda kui ka seda toetavate rühmituste vägivallast loobumine; usub, et valitsuse selgelt väljaöeldud vägivallast loobumine ja tunnistamine, et Iisraeli riik omab õigust eksisteerida, ning Palestiina rahvusvahelised kohustused on ELi ja Palestiina valitsuse vahelise igasuguse koostöö jaoks olulise tähtsusega;

| 6. | kinnitab taas, et käesoleval hetkel on lahenduse leidmine Lähis-Ida konfliktile võimalik ainult läbirääkimiste teel, mille eesmärgiks oleks kindel ja lõplik rahuleping vastavalt rahuplaanile, ilma eelnevate tingimusteta ning tuginedes kahe demokraatliku, sõltumatu, elujõulise ning kindlate ja tunnustatud piiridega, rahumeelselt kõrvuti elava riigi olemasolule; |
| --- | --- |

6.

kinnitab taas, et käesoleval hetkel on lahenduse leidmine Lähis-Ida konfliktile võimalik ainult läbirääkimiste teel, mille eesmärgiks oleks kindel ja lõplik rahuleping vastavalt rahuplaanile, ilma eelnevate tingimusteta ning tuginedes kahe demokraatliku, sõltumatu, elujõulise ning kindlate ja tunnustatud piiridega, rahumeelselt kõrvuti elava riigi olemasolule;

| 7. | tervitab 20. mail 2006. aastal Sharm-el-Sheikh'is toimunud esimest Iisraeli valimistele järgnevat kohtumist Palestiina omavalitsuse presidendi Mahmoud Abbasi ja Iisraeli asepeaministri Shimon Peresi ning asepeaministri ja välisministri Tsipi Livni vahel, mis on julgustavaks märgiks sillutamaks teed kavandatud kohtumisele Mahmoud Abbasi ja Iisraeli peaministri Ehud Olmerti vahel; loodab, et need sidemed viivad lõpuks rahuläbirääkimiste taasalustamiseni ja pikaks ajaks seiskunud rahuprotsessi jätkamiseni; |
| --- | --- |

7.

tervitab 20. mail 2006. aastal Sharm-el-Sheikh'is toimunud esimest Iisraeli valimistele järgnevat kohtumist Palestiina omavalitsuse presidendi Mahmoud Abbasi ja Iisraeli asepeaministri Shimon Peresi ning asepeaministri ja välisministri Tsipi Livni vahel, mis on julgustavaks märgiks sillutamaks teed kavandatud kohtumisele Mahmoud Abbasi ja Iisraeli peaministri Ehud Olmerti vahel; loodab, et need sidemed viivad lõpuks rahuläbirääkimiste taasalustamiseni ja pikaks ajaks seiskunud rahuprotsessi jätkamiseni;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et kahepoolsetele läbirääkimistele puudub alternatiiv ning et ühepoolne tegutsemine võib õõnestada pingutusi jõuda lõpliku ja kõikehõlmava lahenduseni; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et kahepoolsetele läbirääkimistele puudub alternatiiv ning et ühepoolne tegutsemine võib õõnestada pingutusi jõuda lõpliku ja kõikehõlmava lahenduseni;

| 9. | mõistab jätkuvalt hukka ja kutsub üles viivitamata peatama asunduste jätkuvat laiendamist, eriti Ida- Jeruusalemmas, ning müüri ehitamist väljapoole 1967. aasta piire, kuna selline tegevus on vastuolus rahvusvahelise õigusega ja samas takistab dialoogi soosiva õhkkonna taasloomist; |
| --- | --- |

9.

mõistab jätkuvalt hukka ja kutsub üles viivitamata peatama asunduste jätkuvat laiendamist, eriti Ida- Jeruusalemmas, ning müüri ehitamist väljapoole 1967. aasta piire, kuna selline tegevus on vastuolus rahvusvahelise õigusega ja samas takistab dialoogi soosiva õhkkonna taasloomist;

| 10. | kutsub kõiki asjaomaseid pooli üles rakendama täielikult rahuplaani ja kutsub nelikut üles ergutama läbirääkimisi Lähis-Ida konfliktile õiglase ja lõpliku lahenduse leidmiseks, mis viiks rahuplaanis kavandatud kindla ja lõpliku rahulepinguni; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõiki asjaomaseid pooli üles rakendama täielikult rahuplaani ja kutsub nelikut üles ergutama läbirääkimisi Lähis-Ida konfliktile õiglase ja lõpliku lahenduse leidmiseks, mis viiks rahuplaanis kavandatud kindla ja lõpliku rahulepinguni;

| 11. | toetab komisjoni ja nõukogu konstruktiivset lähenemist nelikus ja nende tööd tingimuste kehtestamisel edasisteks suheteks Palestiina omavalitsusega; |
| --- | --- |

11.

toetab komisjoni ja nõukogu konstruktiivset lähenemist nelikus ja nende tööd tingimuste kehtestamisel edasisteks suheteks Palestiina omavalitsusega;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜVJP kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule nõukogule, Iisraeli parlamendile Knessetile ja Iisraeli valitsusele, Ameerika Ühendriikide ja Vene Föderatsiooni valitsustele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜVJP kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule nõukogule, Iisraeli parlamendile Knessetile ja Iisraeli valitsusele, Ameerika Ühendriikide ja Vene Föderatsiooni valitsustele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 610.

(2)  ELT C 253 E, 13.10.2005, lk 35.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0041.

P6_TA(2006)0238

ELi ja USA Atlandi-ülene partnerlusleping

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames (2005/2056(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1990. aasta Atlandi-ülest deklaratsiooni ELi ja USA suhete kohta ning 1995. aasta uut Atlandi-ülest tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta Atlandi-ülest deklaratsiooni ELi ja USA suhete kohta ning 1995. aasta uut Atlandi-ülest tegevuskava;

| — | võttes arvesse 16. ja 17. detsembril 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ning eriti osi “Tõhusal mitmepoolsusel põhinev rahvusvaheline kord” ja “Koostöö partneritega”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. detsembril 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ning eriti osi “Tõhusal mitmepoolsusel põhinev rahvusvaheline kord” ja “Koostöö partneritega”;

| — | võttes arvesse 22. veebruaril 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide ning Ühendriikide presidendi kohtumise järel tehtud avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. veebruaril 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide ning Ühendriikide presidendi kohtumise järel tehtud avaldusi;

| — | võttes arvesse 20. juunil 2005 Washington DCs peetud ELi ja USA tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2005 Washington DCs peetud ELi ja USA tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete kohta (1) ning oma varasemaid 17. mai 2001. aasta (2), 13. detsembri 2001. aasta (3), 15. mai 2002. aasta (4) ja 19. juuni 2003. aasta (5) resolutsioone, oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo vangide õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (6), oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Guantánamo kohta (7) ning oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni (8) ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete kohta (1) ning oma varasemaid 17. mai 2001. aasta (2), 13. detsembri 2001. aasta (3), 15. mai 2002. aasta (4) ja 19. juuni 2003. aasta (5) resolutsioone, oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo vangide õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (6), oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Guantánamo kohta (7) ning oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni (8) ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni (9);

| — | võttes arvesse 9. veebruaril 2005 esitatud Atlandi-üleseid suhteid käsitleva USA Kongressi resolutsiooni nr 77 eelnõu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. veebruaril 2005 esitatud Atlandi-üleseid suhteid käsitleva USA Kongressi resolutsiooni nr 77 eelnõu;

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist “Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil” (KOM(2005)0196); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist “Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil” (KOM(2005)0196);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A6-0173/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A6-0173/2006),

| A. | arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus on liidu välistegevuse nurgakivi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus on liidu välistegevuse nurgakivi;

| B. | arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus põhineb ühistel väärtustel, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriik, ning säästva majanduse ja säästva arengu toetamisel; arvestades, et kõnealustel väärtustel on jätkuvalt võtmeroll Atlandi-ülese partnerluse alustugede kõikide tulevaste läbivaatamiste puhul; ning arvestades, et USAd tuleb kutsuda üles võtma omaks ELis edendatavad ja toetatavad väärtused, nagu surmanuhtluse kaotamine ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus põhineb ühistel väärtustel, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriik, ning säästva majanduse ja säästva arengu toetamisel; arvestades, et kõnealustel väärtustel on jätkuvalt võtmeroll Atlandi-ülese partnerluse alustugede kõikide tulevaste läbivaatamiste puhul; ning arvestades, et USAd tuleb kutsuda üles võtma omaks ELis edendatavad ja toetatavad väärtused, nagu surmanuhtluse kaotamine ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaitse;

| C. | arvestades, et vaatamata praeguste ülemaailmsete riskide ja ohtude osaliselt erinevale tõlgendamisele, tuleb edendada vabadust ja demokraatiat maailmas ja tegeleda niisuguste väljakutsetega nagu rahvusvaheline julgeolek, vaesuse kaotamine, arengu soodustamine, vajadus ülemaailmsete desarmeerimisalaste jõupingutuste järele, inimõiguste kaitse, tegelemine ülemaailmsete terviseriskidega, keskkonnaküsimused ja energiavarustuse kindlus, võitlus rahvusvahelise terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega ning massihävitusrelvade leviku tõkestamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vaatamata praeguste ülemaailmsete riskide ja ohtude osaliselt erinevale tõlgendamisele, tuleb edendada vabadust ja demokraatiat maailmas ja tegeleda niisuguste väljakutsetega nagu rahvusvaheline julgeolek, vaesuse kaotamine, arengu soodustamine, vajadus ülemaailmsete desarmeerimisalaste jõupingutuste järele, inimõiguste kaitse, tegelemine ülemaailmsete terviseriskidega, keskkonnaküsimused ja energiavarustuse kindlus, võitlus rahvusvahelise terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega ning massihävitusrelvade leviku tõkestamine;

| D. | arvestades, et on mõlema partneri huvides astuda üheskoos vastu ühistele ähvardavatele ohtudele ja väljakutsetele, toetudes olemasolevatele rahvusvahelistele lepingutele ja rahvusvaheliste asutuste, eriti ÜRO süsteemi tõhusale tööle kooskõlas ÜRO põhikirjaga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on mõlema partneri huvides astuda üheskoos vastu ühistele ähvardavatele ohtudele ja väljakutsetele, toetudes olemasolevatele rahvusvahelistele lepingutele ja rahvusvaheliste asutuste, eriti ÜRO süsteemi tõhusale tööle kooskõlas ÜRO põhikirjaga;

| E. | arvestades, et silmas pidades mõlema partneri vastutust rahvusvahelise korra eest, on oluline, et nende partnerlus põhineks stabiilsel, säästval ja vastupidaval koostööalusel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et silmas pidades mõlema partneri vastutust rahvusvahelise korra eest, on oluline, et nende partnerlus põhineks stabiilsel, säästval ja vastupidaval koostööalusel;

| F. | arvestades, et võitluses rahvusvahelise terrorismi vastu tuleb rõhutada, kui oluline on täielikult austada inimõiguste- ja põhivabadustealast rahvusvahelist õigust ja lepinguid, ning tunnistada, et on oluline arutada uute ja paremini kohandatud lahenduste asjakohasust ja vajadust rahvusvahelises õiguses, mis võimaldaksid paremini reageerida rahvusvahelise terrorismi väljakutsele, ning õiguslikke vahendeid terrorismiohuga võitlemiseks, austades seejuures täielikult eespool mainitud õigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et võitluses rahvusvahelise terrorismi vastu tuleb rõhutada, kui oluline on täielikult austada inimõiguste- ja põhivabadustealast rahvusvahelist õigust ja lepinguid, ning tunnistada, et on oluline arutada uute ja paremini kohandatud lahenduste asjakohasust ja vajadust rahvusvahelises õiguses, mis võimaldaksid paremini reageerida rahvusvahelise terrorismi väljakutsele, ning õiguslikke vahendeid terrorismiohuga võitlemiseks, austades seejuures täielikult eespool mainitud õigusi ja vabadusi;

| G. | arvestades, et, nagu nähtub selgelt Euroopa julgeolekustrateegiast, on Atlandi-ülene partnerlus ja NATO väga olulised kollektiivse julgeoleku seisukohalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et, nagu nähtub selgelt Euroopa julgeolekustrateegiast, on Atlandi-ülene partnerlus ja NATO väga olulised kollektiivse julgeoleku seisukohalt;

| H. | arvestades, et ELi institutsioonid, liikmesriigid, ÜRO ja lai üldsus on korduvalt nõudnud Guantánamo vangla kohest sulgemist, nõudes tungivalt, et kõiki vange koheldaks kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega ja nende üle mõistaks võimalikult kiiresti ning õiglase ja avaliku ärakuulamise teel kohut pädev, sõltumatu ja erapooletu kohus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi institutsioonid, liikmesriigid, ÜRO ja lai üldsus on korduvalt nõudnud Guantánamo vangla kohest sulgemist, nõudes tungivalt, et kõiki vange koheldaks kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega ja nende üle mõistaks võimalikult kiiresti ning õiglase ja avaliku ärakuulamise teel kohut pädev, sõltumatu ja erapooletu kohus;

| I. | arvestades, et EL ja USA moodustavad maailma suurima kahepoolse kaubandus- (umbes 600 000 miljonit eurot kaupades ja teenustes 2003. aastal) ja investeerimispartnerluse (umbes 1 400 000 miljonit eurot 2003. aastaks) ning et ELis ja USAs on 14 miljonit Atlandi-ülestest kaubandussidemetest sõltuvat töökohta (komisjoni andmetel); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL ja USA moodustavad maailma suurima kahepoolse kaubandus- (umbes 600 000 miljonit eurot kaupades ja teenustes 2003. aastal) ja investeerimispartnerluse (umbes 1 400 000 miljonit eurot 2003. aastaks) ning et ELis ja USAs on 14 miljonit Atlandi-ülestest kaubandussidemetest sõltuvat töökohta (komisjoni andmetel);

| J. | arvestades, et eespool mainitud sidemetest tuleneva tugeva vastastikuse majandusliku sõltuvuse taustal tuleks Lissaboni agendas näha püüdlust muuta Euroopa suure konkurentsivõimega ja teadmistepõhiseks majanduseks, mis omakorda toob tänu ühisturgude kasvu suurendamisele kasu Atlandi-ülesele partnerlusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eespool mainitud sidemetest tuleneva tugeva vastastikuse majandusliku sõltuvuse taustal tuleks Lissaboni agendas näha püüdlust muuta Euroopa suure konkurentsivõimega ja teadmistepõhiseks majanduseks, mis omakorda toob tänu ühisturgude kasvu suurendamisele kasu Atlandi-ülesele partnerlusele;

| K. | arvestades, et Ühendriigid kehtestavad jätkuvalt ühepoolset viisanõuet kümne ELi liikmesriigi kodanike suhtes, sealhulgas üheksa liikmesriigi suhtes kümnest Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ühinenud riigist, takistades seega Atlandi-üleseid sidemeid, säilitades ebavõrdsust ELi kodanike vahel ning näidates üles usaldamatust Euroopa Liidu enda viisakorralduse vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ühendriigid kehtestavad jätkuvalt ühepoolset viisanõuet kümne ELi liikmesriigi kodanike suhtes, sealhulgas üheksa liikmesriigi suhtes kümnest Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ühinenud riigist, takistades seega Atlandi-üleseid sidemeid, säilitades ebavõrdsust ELi kodanike vahel ning näidates üles usaldamatust Euroopa Liidu enda viisakorralduse vastu;

| L. | arvestades, et mõlemad partnerid on praegu peamised Lähis-Idale ja Vahemere piirkonnale abi andjad, kusjuures EL annab igal aastal toetuste ja laenudena umbes 3 000 miljonit eurot ning Ühendriigid umbes 2 200 miljonit dollarit; arvestades, et nii Euroopa Liidu kui ka Ühendriikide välispoliitika keskne strateegiline eesmärk peaks olema inimõigusi austavate ja poliitilist pluralismi tagavate Lähis-Ida demokraatlike ühiskondade rahumeelne areng; ning arvestades, et kõnealune abi peaks olema paremini koordineeritud ja suunatud konfliktide lahendamisele, demokraatia edendamisele ja säästvale arengule; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõlemad partnerid on praegu peamised Lähis-Idale ja Vahemere piirkonnale abi andjad, kusjuures EL annab igal aastal toetuste ja laenudena umbes 3 000 miljonit eurot ning Ühendriigid umbes 2 200 miljonit dollarit; arvestades, et nii Euroopa Liidu kui ka Ühendriikide välispoliitika keskne strateegiline eesmärk peaks olema inimõigusi austavate ja poliitilist pluralismi tagavate Lähis-Ida demokraatlike ühiskondade rahumeelne areng; ning arvestades, et kõnealune abi peaks olema paremini koordineeritud ja suunatud konfliktide lahendamisele, demokraatia edendamisele ja säästvale arengule;

| M. | arvestades, et eesistujariik Austria on rõhutanud vajadust kaasata Atlandi-ülesesse partnerlusse tugevamalt parlamentide esindajad ning Euroopa ja Ameerika kodanikuühiskonna esindajad, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eesistujariik Austria on rõhutanud vajadust kaasata Atlandi-ülesesse partnerlusse tugevamalt parlamentide esindajad ning Euroopa ja Ameerika kodanikuühiskonna esindajad,

ELi ja USA partnerluse üldraamistik

| 1. | rõhutab vajadust ajakohastada Atlandi-ülese partnerluse alust, asendades kehtiva uue Atlandi-ülese tegevuskava 2007. aastal jõustuva Atlandi-ülese partnerluslepinguga; on veendunud, et üksnes sellise lepingu abil saab Atlandi-üleste suhete aluseks olla kindel institutsionaalne struktuur, mis võimaldab partneritel püüelda nende ühiste eesmärkide poole järjepidevamal ja stabiilsemal viisil; on seisukohal, et ainult selline leping võimaldaks ulatuslikult ümber korraldada ja ühtlustada praegu käimasolevad mitmesugused kooskõlastamata algatused ning samuti ergutaks see teisi rahvusvahelisi osalejaid võtma omaks demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi olulised põhimõtted; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust ajakohastada Atlandi-ülese partnerluse alust, asendades kehtiva uue Atlandi-ülese tegevuskava 2007. aastal jõustuva Atlandi-ülese partnerluslepinguga; on veendunud, et üksnes sellise lepingu abil saab Atlandi-üleste suhete aluseks olla kindel institutsionaalne struktuur, mis võimaldab partneritel püüelda nende ühiste eesmärkide poole järjepidevamal ja stabiilsemal viisil; on seisukohal, et ainult selline leping võimaldaks ulatuslikult ümber korraldada ja ühtlustada praegu käimasolevad mitmesugused kooskõlastamata algatused ning samuti ergutaks see teisi rahvusvahelisi osalejaid võtma omaks demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi olulised põhimõtted;

| 2. | nõuab sellega seoses tungivalt, et partnerid algataksid kõikidel tasanditel uue Atlandi-ülese tegevuskava puudujääkide, ebaõnnestumiste ja saavutuste kõikehõlmava hindamise, eelkõige seoses ELi/USA ühises tegevuskavas sisalduvate prioriteetsete tegevustega, et rajada Atlandi-ülene partnerlus täpsemalt määratletud ja konkreetsemale alusele; |
| --- | --- |

2.

nõuab sellega seoses tungivalt, et partnerid algataksid kõikidel tasanditel uue Atlandi-ülese tegevuskava puudujääkide, ebaõnnestumiste ja saavutuste kõikehõlmava hindamise, eelkõige seoses ELi/USA ühises tegevuskavas sisalduvate prioriteetsete tegevustega, et rajada Atlandi-ülene partnerlus täpsemalt määratletud ja konkreetsemale alusele;

| 3. | rõhutab samavõrra tungivat vajadust, et eelseisval ELi ja USA tippkohtumisel juunis 2006 püstitataks täiendava viivituseta eesmärk kujundada 2015. aastaks takistusteta välja Atlandi-ülene turg - ettepanek, mille on korduvalt esitanud Euroopa Parlament, USA Kongress ning juhtivad poliitikud, akadeemilised ja äritegevusega seotud sidusrühmad; |
| --- | --- |

3.

rõhutab samavõrra tungivat vajadust, et eelseisval ELi ja USA tippkohtumisel juunis 2006 püstitataks täiendava viivituseta eesmärk kujundada 2015. aastaks takistusteta välja Atlandi-ülene turg - ettepanek, mille on korduvalt esitanud Euroopa Parlament, USA Kongress ning juhtivad poliitikud, akadeemilised ja äritegevusega seotud sidusrühmad;

| 4. | on arvamusel, et selliste kaugeleulatuvate algatuste elluviimine, eriti seoses ELi ja USA majandussuhete süvendamisega, on tingimata vajalik; rõhutab vajadust, et Atlandi-ülestel suhetel oleks otsene mõju ELi ja USA ülemaailmsete ning kahepoolsete huvide ja väärtustega olemuslikult seotud eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et selliste kaugeleulatuvate algatuste elluviimine, eriti seoses ELi ja USA majandussuhete süvendamisega, on tingimata vajalik; rõhutab vajadust, et Atlandi-ülestel suhetel oleks otsene mõju ELi ja USA ülemaailmsete ning kahepoolsete huvide ja väärtustega olemuslikult seotud eesmärkide saavutamisele;

| 5. | on seetõttu seisukohal, et Washington DCs 20. juunil 2005 toimunud ELi ja USA tippkohtumisel vastu võetud kaheksat ühisdeklaratsiooni ning muid võimalikke järgnevaid ühismeetmeid saaks paremini integreerida ja tõhusamalt rakendada esitatud Atlandi-ülese partnerluslepingu raames; |
| --- | --- |

5.

on seetõttu seisukohal, et Washington DCs 20. juunil 2005 toimunud ELi ja USA tippkohtumisel vastu võetud kaheksat ühisdeklaratsiooni ning muid võimalikke järgnevaid ühismeetmeid saaks paremini integreerida ja tõhusamalt rakendada esitatud Atlandi-ülese partnerluslepingu raames;

| 6. | avaldab samal põhjusel kahetsust, et komisjoni 18. mai 2005. aasta teatis on küll samm õiges suunas, kuid see ei näidanud vajalikku veendumust ja kindlameelsust veelgi edendada ja püstitada lõplik eesmärk, milleks on tõhustada Atlandi-ülest partnerlust Atlandi-ülese partnerluslepingu kui sobiva institutsioonilise ja poliitilise raamistiku sõlmimise kaudu; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama uut teatist, rõhutades vajadust teha kõnealuses küsimuses edusamme; |
| --- | --- |

6.

avaldab samal põhjusel kahetsust, et komisjoni 18. mai 2005. aasta teatis on küll samm õiges suunas, kuid see ei näidanud vajalikku veendumust ja kindlameelsust veelgi edendada ja püstitada lõplik eesmärk, milleks on tõhustada Atlandi-ülest partnerlust Atlandi-ülese partnerluslepingu kui sobiva institutsioonilise ja poliitilise raamistiku sõlmimise kaudu; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama uut teatist, rõhutades vajadust teha kõnealuses küsimuses edusamme;

Esitatud Atlandi-ülese partnerluslepingu poliitiline mõõde: “tegevuse ühenduse” loomine ülemaailmse ja piirkondliku koostöö jaoks

| 7. | kordab seisukohta, et Atlandi-ülene partnerlusleping peaks laiendama olemasolevat tegevuskava poliitika-, majandus- ja julgeolekuvaldkonnas, püüeldes “tegevuse ühenduse” poole ülemaailmse ja piirkondliku koostöö jaoks kõikides nendes valdkondades, kus on kaalul mõlema partneri ühised huvid ja väärtused; tervitab sellega seoses viimasel Washingtoni tippkohtumisel vastu võetud kaheksat ühisdeklaratsiooni, milles määratakse täpselt mõlema partneri kõige kiireloomulisemad väljakutsed; tervitab ka arutelusid esimesel regulatiivse koostöö teemalisel foorumil (26. jaanuar 2006) ja esimeses intellektuaalomandi töörühmas (26. jaanuar 2006) ning ootab nende järelmeetmeid kolme kuu pärast, kuid on seisukohal, et oleks soovitav rohkem konkreetset tegevust, näiteks mitteametlike dialoogide algatamine ELi ja USA kõnealuste valdkondade ekspertide vahel, eesmärgiga sõnastada teostatavad lähema ja keskmise perspektiivi meetmed nendele väljakutsetele vastamiseks; |
| --- | --- |

7.

kordab seisukohta, et Atlandi-ülene partnerlusleping peaks laiendama olemasolevat tegevuskava poliitika-, majandus- ja julgeolekuvaldkonnas, püüeldes “tegevuse ühenduse” poole ülemaailmse ja piirkondliku koostöö jaoks kõikides nendes valdkondades, kus on kaalul mõlema partneri ühised huvid ja väärtused; tervitab sellega seoses viimasel Washingtoni tippkohtumisel vastu võetud kaheksat ühisdeklaratsiooni, milles määratakse täpselt mõlema partneri kõige kiireloomulisemad väljakutsed; tervitab ka arutelusid esimesel regulatiivse koostöö teemalisel foorumil (26. jaanuar 2006) ja esimeses intellektuaalomandi töörühmas (26. jaanuar 2006) ning ootab nende järelmeetmeid kolme kuu pärast, kuid on seisukohal, et oleks soovitav rohkem konkreetset tegevust, näiteks mitteametlike dialoogide algatamine ELi ja USA kõnealuste valdkondade ekspertide vahel, eesmärgiga sõnastada teostatavad lähema ja keskmise perspektiivi meetmed nendele väljakutsetele vastamiseks;

| 8. | soovitab ka ühise lähenemisviisi edendamist suhetele teiste peamiste geopoliitiliste osalejatega, sealhulgas Hiina, India, Jaapani, Ladina-Ameerika ja Venemaaga, läbiräägitud relvakontrolli ja desarmeerimise kokkulepete taaselustamist mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil ning aktiivsemat ühist kohustumist ÜRO ja selle Julgeolekunõukogu reformiks; |
| --- | --- |

8.

soovitab ka ühise lähenemisviisi edendamist suhetele teiste peamiste geopoliitiliste osalejatega, sealhulgas Hiina, India, Jaapani, Ladina-Ameerika ja Venemaaga, läbiräägitud relvakontrolli ja desarmeerimise kokkulepete taaselustamist mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil ning aktiivsemat ühist kohustumist ÜRO ja selle Julgeolekunõukogu reformiks;

| 9. | nõuab tungivalt, et USA ja ELi vahelise koostöö ning tehnilise abi ja õigusaktide rakendamise koolituse koordineerimise valdkonnas seataks prioriteediks Hiina, Venemaa ja Ukraina; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et USA ja ELi vahelise koostöö ning tehnilise abi ja õigusaktide rakendamise koolituse koordineerimise valdkonnas seataks prioriteediks Hiina, Venemaa ja Ukraina;

| 10. | on seisukohal, et ÜRO põhikirja allkirjastamise 60. aastapäeva deklaratsioonis sisalduv toetus ÜRO süsteemile tugevdab universaalseid demokraatlikke väärtusi kogu maailmas ainult siis, kui deklaratsiooni ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide tingimusi kohaldatakse järjekindlalt kohapeal mitmetahuliste ohtude ja väljakutsetega tegelemisel; jagab sellega seoses seisukohta, et läbipaistva, aruandekohustusliku ja representatiivse valitsemise, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise levitamine, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, on partnerite jaoks strateegiline prioriteet ja moraalne vajadus ning peavad sellistena moodustama partnerluse iseloomuliku tunnusjoone; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ÜRO põhikirja allkirjastamise 60. aastapäeva deklaratsioonis sisalduv toetus ÜRO süsteemile tugevdab universaalseid demokraatlikke väärtusi kogu maailmas ainult siis, kui deklaratsiooni ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide tingimusi kohaldatakse järjekindlalt kohapeal mitmetahuliste ohtude ja väljakutsetega tegelemisel; jagab sellega seoses seisukohta, et läbipaistva, aruandekohustusliku ja representatiivse valitsemise, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise levitamine, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, on partnerite jaoks strateegiline prioriteet ja moraalne vajadus ning peavad sellistena moodustama partnerluse iseloomuliku tunnusjoone;

| 11. | julgustab partnereid tegelema täiendava ühise tegevusega seoses kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, mis moodustavad tõhusa mitmepoolse raamistiku aluse põhilistes poliitikavaldkondades mõlema partneri ülemaailmsete kohustuste jaoks, nagu Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, Kyoto kliimamuutuste protokolliga, Genfi konventsioonidega, ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooniga, inimõigustega ja põhivabadustega, sealhulgas surmanuhtluse kaotamisega, massihävitusrelvade leviku tõkestamisega, organiseeritud kuritegevusega ning salakaubaveo, väljaandmise, piinamise, ebaseadusliku kinnipidamise ja üleviimisega, varjupaiga, viisade, väljarändega
  ,
  andmekaitsega jne seotud lepingud; nõuab tungivalt, et partnerid ratifitseeriksid kõik asjakohased rahvusvahelised lepingud ning ületaksid olemasolevad lahkarvamused analüüsi, diagnoosi ja poliitilise lähenemisviisi osas ülemaailmsele süsteemile, mis põhineb heal valitsemistaval ja õigusriigi põhimõtetel; |
| --- | --- |

11.

julgustab partnereid tegelema täiendava ühise tegevusega seoses kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, mis moodustavad tõhusa mitmepoolse raamistiku aluse põhilistes poliitikavaldkondades mõlema partneri ülemaailmsete kohustuste jaoks, nagu Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, Kyoto kliimamuutuste protokolliga, Genfi konventsioonidega, ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooniga, inimõigustega ja põhivabadustega, sealhulgas surmanuhtluse kaotamisega, massihävitusrelvade leviku tõkestamisega, organiseeritud kuritegevusega ning salakaubaveo, väljaandmise, piinamise, ebaseadusliku kinnipidamise ja üleviimisega, varjupaiga, viisade, väljarändega
  ,
  andmekaitsega jne seotud lepingud; nõuab tungivalt, et partnerid ratifitseeriksid kõik asjakohased rahvusvahelised lepingud ning ületaksid olemasolevad lahkarvamused analüüsi, diagnoosi ja poliitilise lähenemisviisi osas ülemaailmsele süsteemile, mis põhineb heal valitsemistaval ja õigusriigi põhimõtetel;

| 12. | avaldab kahetsust, et USA valitsus seob end endiselt nii vastumeelselt olulise kliimamuutusealase rahvusvahelise partnerlusega, kuid võtab teadmiseks mõõduka edusammu, et USA on nüüd vastavalt 2005. aasta detsembris toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Montréali konverentsil kokkulepitule valmis osalema põhjalikus edumeelses dialoogis; tervitab USA seadusandjate algatusi kehtestada kohustuslikud riiklikud kavad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks USAs ja üha suuremat rõhku kliimamuutuste vastu võitlemisele Ameerika ühiskonna põhiosaliste, näiteks osariikide valitsuste, linnapeade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja äriringkondade poolt; |
| --- | --- |

12.

avaldab kahetsust, et USA valitsus seob end endiselt nii vastumeelselt olulise kliimamuutusealase rahvusvahelise partnerlusega, kuid võtab teadmiseks mõõduka edusammu, et USA on nüüd vastavalt 2005. aasta detsembris toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Montréali konverentsil kokkulepitule valmis osalema põhjalikus edumeelses dialoogis; tervitab USA seadusandjate algatusi kehtestada kohustuslikud riiklikud kavad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks USAs ja üha suuremat rõhku kliimamuutuste vastu võitlemisele Ameerika ühiskonna põhiosaliste, näiteks osariikide valitsuste, linnapeade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja äriringkondade poolt;

| 13. | soovitab töötada energia- ja toorainevarustuse kindluse tagamiseks välja ühise strateegia, mis põhineb esiteks kõikide suuremate tarbijate poolt vastu võetud mitmepoolsel poliitikal ja teiseks varustuse, tootmise ning transpordi mitmekesisuse põhimõttel; |
| --- | --- |

13.

soovitab töötada energia- ja toorainevarustuse kindluse tagamiseks välja ühise strateegia, mis põhineb esiteks kõikide suuremate tarbijate poolt vastu võetud mitmepoolsel poliitikal ja teiseks varustuse, tootmise ning transpordi mitmekesisuse põhimõttel;

| 14. | julgustab tihedamale kontaktrühmasisesele koostööle Kosovo lõpliku staatuse osas, pidades silmas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja Euroopa Liidu otsuseid, eesmärgiga kindlustada rahu, julgeolekut ja stabiilsust kogu Balkani riikide piirkonnas; |
| --- | --- |

14.

julgustab tihedamale kontaktrühmasisesele koostööle Kosovo lõpliku staatuse osas, pidades silmas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja Euroopa Liidu otsuseid, eesmärgiga kindlustada rahu, julgeolekut ja stabiilsust kogu Balkani riikide piirkonnas;

| 15. | julgustab partnereid tugevdama ühiseid jõupingutusi rahu, heaolu ja arengu edendamisel Lähis-Idas neliku poolt vastavalt rahuplaanile (Road Map) tehtud järjestikuste algatuse põhjal, tagades igal etapil regulaarse, tugeva ja ühise neliku kohaloleku ja kõrgetasemelise dialoogi; rõhutab, kui tähtis on ühine lähenemisviis vastvalitud Palestiina omavalitsusele, milles rõhutatakse vägivallavabu põhimõtteid, Iisraeli riigi tunnustamist ning varasemate kokkulepete ja kohustuste, sealhulgas rahuplaani, aktsepteerimist; kutsub Iisraeli ja Palestiina omavalitsust üles vältima ühepoolseid meetmeid, mis võiksid kahjustada lõpliku staatuse küsimusi; nõuab tungivalt, et Palestiina omavalitsus teeks kõik võimaliku terroriaktide ärahoidmiseks ja Iisrael lõpetaks asunduste laiendamise ning müüri ehitamise Palestiina pinnal; on seisukohal, et vastvalitud Palestiina omavalitsuse võetud kohustus järgida eespool mainitud põhimõtteid, mille nelik koostas 30. jaanuaril 2006, on olulise tähtsusega, et saavutada lõplik eesmärk: kaks demokraatlikku riiki Iisrael ja Palestiina elamas külg külje kõrval rahulikult ja turvaliselt; toetab neliku hiljutist otsust toetada ajutist rahvusvahelist mehhanismi, millega tagatakse Palestiina rahvale otsene abi; |
| --- | --- |

15.

julgustab partnereid tugevdama ühiseid jõupingutusi rahu, heaolu ja arengu edendamisel Lähis-Idas neliku poolt vastavalt rahuplaanile (Road Map) tehtud järjestikuste algatuse põhjal, tagades igal etapil regulaarse, tugeva ja ühise neliku kohaloleku ja kõrgetasemelise dialoogi; rõhutab, kui tähtis on ühine lähenemisviis vastvalitud Palestiina omavalitsusele, milles rõhutatakse vägivallavabu põhimõtteid, Iisraeli riigi tunnustamist ning varasemate kokkulepete ja kohustuste, sealhulgas rahuplaani, aktsepteerimist; kutsub Iisraeli ja Palestiina omavalitsust üles vältima ühepoolseid meetmeid, mis võiksid kahjustada lõpliku staatuse küsimusi; nõuab tungivalt, et Palestiina omavalitsus teeks kõik võimaliku terroriaktide ärahoidmiseks ja Iisrael lõpetaks asunduste laiendamise ning müüri ehitamise Palestiina pinnal; on seisukohal, et vastvalitud Palestiina omavalitsuse võetud kohustus järgida eespool mainitud põhimõtteid, mille nelik koostas 30. jaanuaril 2006, on olulise tähtsusega, et saavutada lõplik eesmärk: kaks demokraatlikku riiki Iisrael ja Palestiina elamas külg külje kõrval rahulikult ja turvaliselt; toetab neliku hiljutist otsust toetada ajutist rahvusvahelist mehhanismi, millega tagatakse Palestiina rahvale otsene abi;

| 16. | soovitab võtta kõik vajalikud meetmed Liibanoni stabiilsuse tugevdamiseks, toetades selle riigi institutsioone ja demokraatlikku valitsemist; on sellega seoses seisukohal, et Atlandi-üleste partnerite ega teiste väliste osalejate tegevus ei tohiks kõrvale tõrjuda Liibanoni enda otsuste tegemist; |
| --- | --- |

16.

soovitab võtta kõik vajalikud meetmed Liibanoni stabiilsuse tugevdamiseks, toetades selle riigi institutsioone ja demokraatlikku valitsemist; on sellega seoses seisukohal, et Atlandi-üleste partnerite ega teiste väliste osalejate tegevus ei tohiks kõrvale tõrjuda Liibanoni enda otsuste tegemist;

| 17. | toetab partnerite otsusekindlust teha koostööd Iraagi ametivõimude, ÜRO ja asjaomaste piirkondlike osalejatega, et aidata Iraagil saavutada pärast põhiseaduslikke ja parlamendivalimisi rahu, stabiilsus ja demokraatia; väljendab sügavat muret inimõiguste jätkuvate rikkumiste pärast; |
| --- | --- |

17.

toetab partnerite otsusekindlust teha koostööd Iraagi ametivõimude, ÜRO ja asjaomaste piirkondlike osalejatega, et aidata Iraagil saavutada pärast põhiseaduslikke ja parlamendivalimisi rahu, stabiilsus ja demokraatia; väljendab sügavat muret inimõiguste jätkuvate rikkumiste pärast;

| 18. | rõhutab vajadust, et partnerid teeksid tihedat koostööd Iraani tuumaküsimuses ja säilitaksid järjekindla poliitika piirkonna kui terviku suhtes, keskendudes Iraani rahvale, valitsusele ja demokraatlikule opositsioonile; palub Ühendriikidel osaleda Iraaniga peetavatel läbirääkimistel; toetab täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu presidendi 29. märtsil 2006. aastal tehtud avaldust ja üleskutset Iraanile võtta meetmeid, mida Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) juhatajate nõukogu nõudis igasuguse rikastamisega seotud tegevuse peatamiseks ning ümbertöötamistegevuse, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse, kontrollimiseks IAEA poolt; jagab seisukohta, et need meetmed aitavad jõuda diplomaatilise, läbirääkimiste abil saavutatava lahenduseni, tagades, et Iraani tuumaprogramm on ainult rahuotstarbeline; toetab täielikult Berliinis 30. märtsil 2006. aastal toimunud kohtumise järeldusi ja tungivat üleskutset Iraanile vastata rahvusvahelistele muredele diplomaatilise lahenduse abil, kuid tuletab meelde, et läbirääkimised on kestnud juba kolm aastat, need ei saa kesta lõputult ega või tuua kaasa lihtsalt rahusobituspoliitikat; on seisukohal, et ÜRO Julgeolekunõukogu peaks kaaluma täiendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust, et partnerid teeksid tihedat koostööd Iraani tuumaküsimuses ja säilitaksid järjekindla poliitika piirkonna kui terviku suhtes, keskendudes Iraani rahvale, valitsusele ja demokraatlikule opositsioonile; palub Ühendriikidel osaleda Iraaniga peetavatel läbirääkimistel; toetab täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu presidendi 29. märtsil 2006. aastal tehtud avaldust ja üleskutset Iraanile võtta meetmeid, mida Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) juhatajate nõukogu nõudis igasuguse rikastamisega seotud tegevuse peatamiseks ning ümbertöötamistegevuse, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse, kontrollimiseks IAEA poolt; jagab seisukohta, et need meetmed aitavad jõuda diplomaatilise, läbirääkimiste abil saavutatava lahenduseni, tagades, et Iraani tuumaprogramm on ainult rahuotstarbeline; toetab täielikult Berliinis 30. märtsil 2006. aastal toimunud kohtumise järeldusi ja tungivat üleskutset Iraanile vastata rahvusvahelistele muredele diplomaatilise lahenduse abil, kuid tuletab meelde, et läbirääkimised on kestnud juba kolm aastat, need ei saa kesta lõputult ega või tuua kaasa lihtsalt rahusobituspoliitikat; on seisukohal, et ÜRO Julgeolekunõukogu peaks kaaluma täiendavaid meetmeid;

| 19. | soovitab võtta Iraani õiguspäraseid julgeolekuhuve arvesse piirkondliku tervikliku julgeolekusüsteemi abil, mis toetub Atlandi-üleste partnerite tugevale kohustumisele; |
| --- | --- |

19.

soovitab võtta Iraani õiguspäraseid julgeolekuhuve arvesse piirkondliku tervikliku julgeolekusüsteemi abil, mis toetub Atlandi-üleste partnerite tugevale kohustumisele;

| 20. | nõuab kooskõlastatud tegevust Hiina suhtes, eelkõige seoses tungiva vajadusega leida viise demokraatia edendamiseks selles riigis, pingete leevendamiseks väinaülestes suhetes, Taiwani osalemise parandamiseks maailma foorumitel ning dialoogi hõlbustamiseks Pekingi ametivõimude ja dalai-laama vahel konkreetsete edusammude tegemiseks Tiibeti küsimuses; |
| --- | --- |

20.

nõuab kooskõlastatud tegevust Hiina suhtes, eelkõige seoses tungiva vajadusega leida viise demokraatia edendamiseks selles riigis, pingete leevendamiseks väinaülestes suhetes, Taiwani osalemise parandamiseks maailma foorumitel ning dialoogi hõlbustamiseks Pekingi ametivõimude ja dalai-laama vahel konkreetsete edusammude tegemiseks Tiibeti küsimuses;

| 21. | toetab meetmeid, mis on esitatud selleks, et teha koostööd rahu, stabiilsuse, heaolu ja hea valitsemistava edendamiseks Aafrikas, ning jõupingutusi, mida tehakse erinevate rahvusvaheliste foorumite raames, nagu G8/Aafrika Liidu tegevuskava, ELi-Aafrika rahuvahend (Peace Facility) või USA ülemaailmne rahuvalveoperatsioonide algatus; teeb siiski ettepaneku pidada esmatähtsaks ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks, suurendades tõhusalt partnerite arenguabi Aafrikas, eriti hariduse ja tervise valdkonnas, ning toetades rahvusvaheliste abifondide jõupingutusi vaesuse täielikuks kaotamiseks; loodab, et Aafrika valitsused täidavad oma osa kokkuleppest, võttes kohustuse järgida demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, austada inimõigusi ning võidelda korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

21.

toetab meetmeid, mis on esitatud selleks, et teha koostööd rahu, stabiilsuse, heaolu ja hea valitsemistava edendamiseks Aafrikas, ning jõupingutusi, mida tehakse erinevate rahvusvaheliste foorumite raames, nagu G8/Aafrika Liidu tegevuskava, ELi-Aafrika rahuvahend (Peace Facility) või USA ülemaailmne rahuvalveoperatsioonide algatus; teeb siiski ettepaneku pidada esmatähtsaks ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks, suurendades tõhusalt partnerite arenguabi Aafrikas, eriti hariduse ja tervise valdkonnas, ning toetades rahvusvaheliste abifondide jõupingutusi vaesuse täielikuks kaotamiseks; loodab, et Aafrika valitsused täidavad oma osa kokkuleppest, võttes kohustuse järgida demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, austada inimõigusi ning võidelda korruptsiooni vastu;

| 22. | on seisukohal, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peaksid võtma poliitiliseks prioriteediks vaesuse olulise vähendamise ja uuesti kinnitama oma kohustust saavutada 2015. aastaks ÜRO aastatuhande arengueesmärgid ning varem väljendatud kohustust pühendada hiljemalt 2020. aastaks 0,7% oma SKTst arenguabile; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peaksid võtma poliitiliseks prioriteediks vaesuse olulise vähendamise ja uuesti kinnitama oma kohustust saavutada 2015. aastaks ÜRO aastatuhande arengueesmärgid ning varem väljendatud kohustust pühendada hiljemalt 2020. aastaks 0,7% oma SKTst arenguabile;

ELi ja USA julgeoleku- ja kaitseküsimused

| 23. | rõhutab Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrval NATO rolli tähtsust ning tõsiasja, et NATO jääb Atlandi-ülese stabiilsuse ja julgeoleku otsustavaks tagajaks; kordab, et partnerite huvides on tugevdada NATO ja ELi suutlikkust ning et eriti NATO peaks arendama oma potentsiaali poliitilise arutelu foorumina võrdsete tõelises partnerluses, kusjuures tuleks saavutada mõistlik tasakaal ennetamisvahendite, kriisiohjamise ja sõjalise võimsuse vahel; soovitab selleks arendada NATO ja Euroopa Liidu vahelist praegust suhet julgeolekuküsimustes, austades seejuures mõlema organisatsiooni sõltumatut iseloomu; rõhutab, et igasugune sõjaline sekkumine peaks põhimõtteliselt toimuma ÜRO volitusel vastavalt tema põhikirjale; |
| --- | --- |

23.

rõhutab Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrval NATO rolli tähtsust ning tõsiasja, et NATO jääb Atlandi-ülese stabiilsuse ja julgeoleku otsustavaks tagajaks; kordab, et partnerite huvides on tugevdada NATO ja ELi suutlikkust ning et eriti NATO peaks arendama oma potentsiaali poliitilise arutelu foorumina võrdsete tõelises partnerluses, kusjuures tuleks saavutada mõistlik tasakaal ennetamisvahendite, kriisiohjamise ja sõjalise võimsuse vahel; soovitab selleks arendada NATO ja Euroopa Liidu vahelist praegust suhet julgeolekuküsimustes, austades seejuures mõlema organisatsiooni sõltumatut iseloomu; rõhutab, et igasugune sõjaline sekkumine peaks põhimõtteliselt toimuma ÜRO volitusel vastavalt tema põhikirjale;

| 24. | tervitab hiljutist USA riigikaitse lubamise seadust (National Defense Authorization Act) majandusaastaks 2006, mis ei sisalda sätteid Ameerika toodete ostmise kohta (“Buy American”) kütusega varustamise tankerite hankimiseks USA õhujõududele; tunnistab siiski, et Euroopa kaitsefirmadel on jätkuvalt keeruline pääseda Ühendriikide kaitseturule ja omandada Ühendriikide kaitsealast tehnoloogiat tõelise Atlandi-ülese kahepoolse koostöö puudumise tõttu kaitsetööstuse sektoris; usub seetõttu, et Euroopa Kaitseagentuur peaks soovitama, et riiklikud kaitsealaste hangete agentuurid ELis ostaksid rohkem Euroopast, et strateegiliselt tugevdada Euroopa kaitsetööstusalast ja tehnoloogilist baasi teatavates sektorites ning taastada Atlandiülese tööstusalase koostöö tasakaal kaitsesektoris; |
| --- | --- |

24.

tervitab hiljutist USA riigikaitse lubamise seadust (National Defense Authorization Act) majandusaastaks 2006, mis ei sisalda sätteid Ameerika toodete ostmise kohta (“Buy American”) kütusega varustamise tankerite hankimiseks USA õhujõududele; tunnistab siiski, et Euroopa kaitsefirmadel on jätkuvalt keeruline pääseda Ühendriikide kaitseturule ja omandada Ühendriikide kaitsealast tehnoloogiat tõelise Atlandi-ülese kahepoolse koostöö puudumise tõttu kaitsetööstuse sektoris; usub seetõttu, et Euroopa Kaitseagentuur peaks soovitama, et riiklikud kaitsealaste hangete agentuurid ELis ostaksid rohkem Euroopast, et strateegiliselt tugevdada Euroopa kaitsetööstusalast ja tehnoloogilist baasi teatavates sektorites ning taastada Atlandiülese tööstusalase koostöö tasakaal kaitsesektoris;

| 25. | nõuab tungivalt edasist arutelu ühise kiire reageerimise (sealhulgas kriisiohjamine kõikides selle vormides) üle äkilistele ja ootamatutele poliitilistele muutustele riikides, kus need võiksid mõjutada mõlema partneri ühiseid huve ja väärtusi; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt edasist arutelu ühise kiire reageerimise (sealhulgas kriisiohjamine kõikides selle vormides) üle äkilistele ja ootamatutele poliitilistele muutustele riikides, kus need võiksid mõjutada mõlema partneri ühiseid huve ja väärtusi;

| 26. | rõhutab, kui oluline on suurendada Euroopa sõjalist suutlikkust rahvusvahelise julgeoleku huvides ning eesmärgiga luua paremad partnerlussuhted Euroopa Liidu ja Ühendriikide vahel poliitilises ja sõjalises mõttes; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui oluline on suurendada Euroopa sõjalist suutlikkust rahvusvahelise julgeoleku huvides ning eesmärgiga luua paremad partnerlussuhted Euroopa Liidu ja Ühendriikide vahel poliitilises ja sõjalises mõttes;

| 27. | tervitab mõlema partneri võetud kohustust, rõhutades tähtsat rolli, mida ÜRO Julgeolekunõukogu ja teised ÜRO asutused on täitnud tõhusa ülemaailmse vastuse otsimisel rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ähvardavatele põhilistele ohtudele, milleks on massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levik, samuti tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade vastutustundetu eksport ja levitamine; rõhutab seetõttu vajadust jätkata tööd leviku tõkestamise korra tugevdamisel ja teha jõupingutusi töötamaks kindlameelselt seonduvate lepingute ja konventsioonide, eriti jalaväemiinide kasutamist keelava Ottawa konventsiooni, ülemaailmse kohaldamise ning ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi järgimise, ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise ning rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimise suunas; ergutab Ameerika Ühendriike ratifitseerima üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut; |
| --- | --- |

27.

tervitab mõlema partneri võetud kohustust, rõhutades tähtsat rolli, mida ÜRO Julgeolekunõukogu ja teised ÜRO asutused on täitnud tõhusa ülemaailmse vastuse otsimisel rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ähvardavatele põhilistele ohtudele, milleks on massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levik, samuti tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade vastutustundetu eksport ja levitamine; rõhutab seetõttu vajadust jätkata tööd leviku tõkestamise korra tugevdamisel ja teha jõupingutusi töötamaks kindlameelselt seonduvate lepingute ja konventsioonide, eriti jalaväemiinide kasutamist keelava Ottawa konventsiooni, ülemaailmse kohaldamise ning ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi järgimise, ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise ning rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimise suunas; ergutab Ameerika Ühendriike ratifitseerima üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut;

| 28. | soovitab töö intensiivistamist rahvusvahelise õiguse uue vahendi osas, mis määratleks adekvaatselt terrorismi nähtuse ning tõhusad ja õiguslikud meetodid, mille abil rahvusvaheline üldsus saaks selle vastu võidelda ning mis on täielikus kooskõlas inimõiguste ja põhivabadustega; |
| --- | --- |

28.

soovitab töö intensiivistamist rahvusvahelise õiguse uue vahendi osas, mis määratleks adekvaatselt terrorismi nähtuse ning tõhusad ja õiguslikud meetodid, mille abil rahvusvaheline üldsus saaks selle vastu võidelda ning mis on täielikus kooskõlas inimõiguste ja põhivabadustega;

| 29. | julgustab Euroopa Liitu ja Ühendriike jätkama koostööd ulatusliku rahvusvaheliste kokkulepete süsteemi suunas massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta, et ühiselt tugevdada tuumarelva leviku tõkestamise lepingut kui tuumarelva leviku tõkestamise põhielementi; avaldab kahetsust, et 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsil ei saavutatud selles küsimuses ühist seisukohta, ning teeb ettepaneku teha kõik võimalik ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540(2004) täieliku rakendamise edendamiseks; on seisukohal, et IAEA ja ülemaailmse partnerluse algatuse tugevdamine on partnerite ühisstrateegia kesksed elemendid; toetab sellega seoses IAEA ettepanekut uraani rikastamise mitmepoolseks muutmise kohta; rõhutab lisaks sellele, et Atlandi-üleste partnerite hulka kuuluvad tuumariigid peaksid tegema rohkem tööd, et vastata tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artikli VI nõuetele; |
| --- | --- |

29.

julgustab Euroopa Liitu ja Ühendriike jätkama koostööd ulatusliku rahvusvaheliste kokkulepete süsteemi suunas massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta, et ühiselt tugevdada tuumarelva leviku tõkestamise lepingut kui tuumarelva leviku tõkestamise põhielementi; avaldab kahetsust, et 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsil ei saavutatud selles küsimuses ühist seisukohta, ning teeb ettepaneku teha kõik võimalik ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540(2004) täieliku rakendamise edendamiseks; on seisukohal, et IAEA ja ülemaailmse partnerluse algatuse tugevdamine on partnerite ühisstrateegia kesksed elemendid; toetab sellega seoses IAEA ettepanekut uraani rikastamise mitmepoolseks muutmise kohta; rõhutab lisaks sellele, et Atlandi-üleste partnerite hulka kuuluvad tuumariigid peaksid tegema rohkem tööd, et vastata tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artikli VI nõuetele;

| 30. | nõuab tungivalt, et osalised kahekordistaksid oma jõupingutusi, et tagada keemiarelvade konventsioonis 2012. aastale määratud keemiarelvade hävitamise lõpptähtajast kinnipidamine, ja nõuab eriti keemiarelvade keelustamise organisatsiooni kontrollisüsteemi tugevdamist ning piisavaid rahalisi vahendeid selle organisatsiooni tööks; tuletab osalistele meelde nende kohustust tagada 2006. aasta lõpul toimuva keemiarelvade konventsiooni kuuenda läbivaatamise konverentsi edukas lõpuleviimine ja kutsub neid üles toetama konventsiooni täitmise kontrollimise protokolli vastuvõtmist; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et osalised kahekordistaksid oma jõupingutusi, et tagada keemiarelvade konventsioonis 2012. aastale määratud keemiarelvade hävitamise lõpptähtajast kinnipidamine, ja nõuab eriti keemiarelvade keelustamise organisatsiooni kontrollisüsteemi tugevdamist ning piisavaid rahalisi vahendeid selle organisatsiooni tööks; tuletab osalistele meelde nende kohustust tagada 2006. aasta lõpul toimuva keemiarelvade konventsiooni kuuenda läbivaatamise konverentsi edukas lõpuleviimine ja kutsub neid üles toetama konventsiooni täitmise kontrollimise protokolli vastuvõtmist;

| 31. | jagab seisukohta, et võitlus terrorismi ja massihävitusrelvade levikuga, samuti tavarelvade kontrollimatu levikuga, jääb mõlema partneri suurimaks julgeolekualaseks väljakutseks; rõhutab seetõttu mõlema partneri vajadust tugevdada koostööd kõnealuses valdkonnas ja toetada rolli, mida ÜRO peab täitma mõlemale väljakutsele vastamisel; |
| --- | --- |

31.

jagab seisukohta, et võitlus terrorismi ja massihävitusrelvade levikuga, samuti tavarelvade kontrollimatu levikuga, jääb mõlema partneri suurimaks julgeolekualaseks väljakutseks; rõhutab seetõttu mõlema partneri vajadust tugevdada koostööd kõnealuses valdkonnas ja toetada rolli, mida ÜRO peab täitma mõlemale väljakutsele vastamisel;

| 32. | avaldab seepärast sügavat kahetsust seoses umbusaldusega kahtlustatava inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumise tõttu niinimetatud erakorraliste väljaandmiste puhul Euroopas; viitab sellega seoses ametlikele uurimistele, mida teostavad Euroopa Nõukogu vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 52 ning Euroopa Parlamendi ajutine komisjon, millele osutatakse Euroopa Parlamendi 15. detsembril 2005. aasta resolutsioonis (10) ja mis on asutatud 18. jaanuari 2006. aasta otsuses (11); kutsub kõiki asjaosalisi, sealhulgas Ühendriike, tegema ajutise komisjoniga täielikult koostööd; |
| --- | --- |

32.

avaldab seepärast sügavat kahetsust seoses umbusaldusega kahtlustatava inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumise tõttu niinimetatud erakorraliste väljaandmiste puhul Euroopas; viitab sellega seoses ametlikele uurimistele, mida teostavad Euroopa Nõukogu vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 52 ning Euroopa Parlamendi ajutine komisjon, millele osutatakse Euroopa Parlamendi 15. detsembril 2005. aasta resolutsioonis (10) ja mis on asutatud 18. jaanuari 2006. aasta otsuses (11); kutsub kõiki asjaosalisi, sealhulgas Ühendriike, tegema ajutise komisjoniga täielikult koostööd;

| 33. | rõhutab vajadust, et partnerid tegutseksid alati täielikus vastavuses rahvusvahelise õiguse, ÜRO põhikirja ja demokraatia põhimõtetega ning tagaksid, et nende siseriiklikud õigusaktid ja mehhanismid selles küsimuses vastavad rahvusvahelistele inimõigusi käsitlevate õigusaktidele ja eelkõige piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastasele ÜRO konventsioonile; on seisukohal, et igasugune ühine või ühepoolne tegevus, mille puhul ei järgita täielikult rahvusvahelist õigust, nõrgendaks lääne ühiskondade tajumise viisi, muutes need haavatavaks ja vähem usaldusväärseks terrorismivastases võitluses ning püüdlustes rahu, stabiilsuse ja demokraatia poole; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust, et partnerid tegutseksid alati täielikus vastavuses rahvusvahelise õiguse, ÜRO põhikirja ja demokraatia põhimõtetega ning tagaksid, et nende siseriiklikud õigusaktid ja mehhanismid selles küsimuses vastavad rahvusvahelistele inimõigusi käsitlevate õigusaktidele ja eelkõige piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastasele ÜRO konventsioonile; on seisukohal, et igasugune ühine või ühepoolne tegevus, mille puhul ei järgita täielikult rahvusvahelist õigust, nõrgendaks lääne ühiskondade tajumise viisi, muutes need haavatavaks ja vähem usaldusväärseks terrorismivastases võitluses ning püüdlustes rahu, stabiilsuse ja demokraatia poole;

| 34. | rõhutab vajadust teha lõpp praegusele õiguslikule vaakumile, kuhu Guantánamo mereväebaasis laagris Camp Delta hoitavad kinnipeetavad on sattunud alates nende sinna saabumisest, garanteerida neile viivitamatult õiguskaitse kättesaadavus ja tagada sõjakuritegudes süüdistatavatele õiglane kohtumõistmine vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele ning täielikus kooskõlas inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega; rõhutab, et kõnealune küsimus peaks olema järgmise ELi ja USA tippkohtumise päevakorras; kordab oma nõudmist sulgeda viivitamatult Guantánamo vangla; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust teha lõpp praegusele õiguslikule vaakumile, kuhu Guantánamo mereväebaasis laagris Camp Delta hoitavad kinnipeetavad on sattunud alates nende sinna saabumisest, garanteerida neile viivitamatult õiguskaitse kättesaadavus ja tagada sõjakuritegudes süüdistatavatele õiglane kohtumõistmine vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele ning täielikus kooskõlas inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega; rõhutab, et kõnealune küsimus peaks olema järgmise ELi ja USA tippkohtumise päevakorras; kordab oma nõudmist sulgeda viivitamatult Guantánamo vangla;

| 35. | avaldab kahetsust, et USA kaitseministeerium ei ole minevikus andnud luba EP/NATO-Parlamentaarse Assamblee delegatsiooni ad hoc töörühma külastuseks, mida taotleti 2004. aasta algul; on seisukohal, et kõnealune külastus on muutunud nüüdseks olulisemaks kui kunagi varem, ja teeb ettepaneku esitada taotlus uuesti; |
| --- | --- |

35.

avaldab kahetsust, et USA kaitseministeerium ei ole minevikus andnud luba EP/NATO-Parlamentaarse Assamblee delegatsiooni ad hoc töörühma külastuseks, mida taotleti 2004. aasta algul; on seisukohal, et kõnealune külastus on muutunud nüüdseks olulisemaks kui kunagi varem, ja teeb ettepaneku esitada taotlus uuesti;

| 36. | kutsub neid liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud 2003. aasta ELi ja USA vahelisi väljaandmise ja vastastikuse abi lepinguid, kiirendama ratifitseerimisprotsessi; on seisukohal, et õigusalase ja politseikoostöö parandamiseks kriminaalasjades tuleks tähelepanu pöörata ELi-USA vastastikuse õigusabi ja väljaandmise lepingute ülevõtmisele (ELi poolt); |
| --- | --- |

36.

kutsub neid liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud 2003. aasta ELi ja USA vahelisi väljaandmise ja vastastikuse abi lepinguid, kiirendama ratifitseerimisprotsessi; on seisukohal, et õigusalase ja politseikoostöö parandamiseks kriminaalasjades tuleks tähelepanu pöörata ELi-USA vastastikuse õigusabi ja väljaandmise lepingute ülevõtmisele (ELi poolt);

| 37. | usub, et praegu ühe vana liikmesriigi ja ELi üheksa uue liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad viisanõuded toovad kaasa põhjendamatu diskrimineerimise ELi vanade ja uute liikmesriikide kodanike vahel; nõuab seetõttu tungivalt, et USA laiendaks viisanõudest loobumise programmi hõlmamaks kõiki ELi kodanikke, nii et nad kõik saavad viivitamatult võrdse, avatud ja õiglase kohtlemise osaliseks; |
| --- | --- |

37.

usub, et praegu ühe vana liikmesriigi ja ELi üheksa uue liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad viisanõuded toovad kaasa põhjendamatu diskrimineerimise ELi vanade ja uute liikmesriikide kodanike vahel; nõuab seetõttu tungivalt, et USA laiendaks viisanõudest loobumise programmi hõlmamaks kõiki ELi kodanikke, nii et nad kõik saavad viivitamatult võrdse, avatud ja õiglase kohtlemise osaliseks;

| 38. | on seisukohal, et “usaldatava isiku” algatus on vabatahtlik; märgib siiski, et see võib tekitada ELile andmekaitsealaseid raskusi, mis eriti puudutavad kodanikke, kes reisivad USAsse töö asjus või turistidena; nendib, et andmekaitse alal tuleks tagada nõuetekohased järelmeetmed hiljutise Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse osas kohtuasjas Passenger Name Records
   (12) ning ühine strateegia võitluseks rämpsposti, “nuhkvara” ja “õelvara” vastu, tugevdades ühtlasi kahepoolset koostööd jõustamise osas ning tehes koostööd kõigi asjaomaste pooltega, et tõsta kolmandate riikide teadlikkust vajadusest piirata rämpsposti; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et “usaldatava isiku” algatus on vabatahtlik; märgib siiski, et see võib tekitada ELile andmekaitsealaseid raskusi, mis eriti puudutavad kodanikke, kes reisivad USAsse töö asjus või turistidena; nendib, et andmekaitse alal tuleks tagada nõuetekohased järelmeetmed hiljutise Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse osas kohtuasjas Passenger Name Records
   (12) ning ühine strateegia võitluseks rämpsposti, “nuhkvara” ja “õelvara” vastu, tugevdades ühtlasi kahepoolset koostööd jõustamise osas ning tehes koostööd kõigi asjaomaste pooltega, et tõsta kolmandate riikide teadlikkust vajadusest piirata rämpsposti;

| 39. | rõhutab tihedama koostöö vajadust seoses piiride turvalisuse algatusega, et arendada spetsiaalset jõustamise algatust piirivalveametite võrgustike loomiseks, soodustada tõhusate piirivalvetehnikate jagamist ja konkreetset rakendamist ning teabe ja kogemuste vahetamist ning esitada mõõdetavad tulemused, mis näitavad, mil määral on võltsimine jõustamise tagajärjel vähenenud; |
| --- | --- |

39.

rõhutab tihedama koostöö vajadust seoses piiride turvalisuse algatusega, et arendada spetsiaalset jõustamise algatust piirivalveametite võrgustike loomiseks, soodustada tõhusate piirivalvetehnikate jagamist ja konkreetset rakendamist ning teabe ja kogemuste vahetamist ning esitada mõõdetavad tulemused, mis näitavad, mil määral on võltsimine jõustamise tagajärjel vähenenud;

| 40. | teeb ettepaneku, et koostööd sellistes valdkondades nagu võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise, maksudest kõrvalehoidumise, korruptsiooni ja muude eeskirjade eiramiste vastu arendataks edaspidi rahapesuvastase töökonna (Financial Action Task Force) soovituste rakendamise raamistikus ja teistes asjakohastes koostööraamistikes; |
| --- | --- |

40.

teeb ettepaneku, et koostööd sellistes valdkondades nagu võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise, maksudest kõrvalehoidumise, korruptsiooni ja muude eeskirjade eiramiste vastu arendataks edaspidi rahapesuvastase töökonna (Financial Action Task Force) soovituste rakendamise raamistikus ja teistes asjakohastes koostööraamistikes;

| 41. | kutsub USAd üles sätestama tõhusaid menetlusviise, mis võimaldaks inimestel vaidlustada enda arvamise USA koostatavasse terrorismis kahtlustatavate isikute nimekirja, lasta oma nimi nimekirjast eemaldada, kui nende süütus on tõendatud, ning tagama, et inimesed, kelle nimi langeb kokku või sarnaneb nimekirja kuuluvate isikute nimedega, ei saa selle tulemusel kannatada; |
| --- | --- |

41.

kutsub USAd üles sätestama tõhusaid menetlusviise, mis võimaldaks inimestel vaidlustada enda arvamise USA koostatavasse terrorismis kahtlustatavate isikute nimekirja, lasta oma nimi nimekirjast eemaldada, kui nende süütus on tõendatud, ning tagama, et inimesed, kelle nimi langeb kokku või sarnaneb nimekirja kuuluvate isikute nimedega, ei saa selle tulemusel kannatada;

| 42. | nõuab võrdväärsusel ja vastastikkusel põhinevat tegevuslikku koostööd terrorismivastases võitluses (eriti ühiste jälgimisnimekirjade loomisel), organiseeritud kuritegevuse, narkokaubanduse ja korruptsiooni vastase võitluse meetmetes ning DNA andmete vahetamisel Europoli kaudu, küberturvet ning küberkuritegevuse poliitika väljatöötamist ja kohaldamist, mis hõlmaks küsimusi, mis puudutavad tööstuse ja valitsuse koostöö tähtsust, esmatähtsa informatsiooniinfrastruktuuri kaitset, Interneti kasutamist terroristide poolt, identiteedivargust, elektrooniliste tõendite lubatavust ja võitlust Internetis leviva lapsporno vastu; |
| --- | --- |

42.

nõuab võrdväärsusel ja vastastikkusel põhinevat tegevuslikku koostööd terrorismivastases võitluses (eriti ühiste jälgimisnimekirjade loomisel), organiseeritud kuritegevuse, narkokaubanduse ja korruptsiooni vastase võitluse meetmetes ning DNA andmete vahetamisel Europoli kaudu, küberturvet ning küberkuritegevuse poliitika väljatöötamist ja kohaldamist, mis hõlmaks küsimusi, mis puudutavad tööstuse ja valitsuse koostöö tähtsust, esmatähtsa informatsiooniinfrastruktuuri kaitset, Interneti kasutamist terroristide poolt, identiteedivargust, elektrooniliste tõendite lubatavust ja võitlust Internetis leviva lapsporno vastu;

| 43. | tuletab siiski meelde, et ELi ja USA koostöö peaks alati toimuma nii, et täielikult austatakse inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas õigust õiglasele kohtumõistmisele, ja et enne isiku USA-le väljaandmist tuleks saada USA-lt tagatis, et talle ei määrata surmanuhtlust; kutsub Atlandi-üleseid partnereid järgima omavahelises õigusalases ja politseikoostöös vastastikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

43.

tuletab siiski meelde, et ELi ja USA koostöö peaks alati toimuma nii, et täielikult austatakse inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas õigust õiglasele kohtumõistmisele, ja et enne isiku USA-le väljaandmist tuleks saada USA-lt tagatis, et talle ei määrata surmanuhtlust; kutsub Atlandi-üleseid partnereid järgima omavahelises õigusalases ja politseikoostöös vastastikkuse põhimõtet;

| 44. | on seisukohal, et USA ametivõimud, liikmesriigid, ühenduse institutsioonid ja Euroopa Nõukogu peaksid tegema koostööd LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoniga; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et USA ametivõimud, liikmesriigid, ühenduse institutsioonid ja Euroopa Nõukogu peaksid tegema koostööd LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoniga;

Partnerluse majanduslik ja kaubanduslik mõõde ning Atlandi-ülese turu väljakujundamine 2015. aastaks

| 45. | on seisukohal, et Atlandi-ülest majanduspartnerlust tuleks tõhustada esitatud Atlandi-ülese partnerluslepingu raames ja seda tuleks täiendada Atlandi-ülese lennunduskokkuleppega, selle asemel et jätkata seda praegusel vaevalisel ja mõnikord vastuolulisel viisil; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et Atlandi-ülest majanduspartnerlust tuleks tõhustada esitatud Atlandi-ülese partnerluslepingu raames ja seda tuleks täiendada Atlandi-ülese lennunduskokkuleppega, selle asemel et jätkata seda praegusel vaevalisel ja mõnikord vastuolulisel viisil;

| 46. | kutsub eesistujat Austriat suurendama jõupingutusi, et rakendada 2005. aasta ELi ja USA tippkohtumisel kokku lepitud Atlandi-ülese majandusintegratsiooni parandamise deklaratsiooni, luues kõrgetasemelised foorumid regulatiivse koostöö ja uuenduste teemal ning käivitades ELi ja USA ühise uuringu, et teha kindlaks Atlandi-ülese kaubanduse ja investeerimise ülejäänud takistused ning hinnata Atlandi-ülese turu väljakujundamise võimalikku kasu; teeb seda silmas pidades ettepaneku kehtestada tegevuskava, milles esitatakse konkreetne tegutsemisviis ja määratakse selle lõpuleviimise kuupäevad; tervitab sellega seoses novembris 2005 toimunud esimesel mitteametlikul ELi-USA majandusministrite kohtumisel vastuvõetud otsust luua töörühm, et tagada intellektuaalomandi õiguste parem kaitse, keskendudes tõhusamale koostööle piiridel toimuvas jõustamistegevuses, avaliku ja erasektori partnerlusele ning kolmandatele riikidele suunatud koordineeritud tehnilisele abile; |
| --- | --- |

46.

kutsub eesistujat Austriat suurendama jõupingutusi, et rakendada 2005. aasta ELi ja USA tippkohtumisel kokku lepitud Atlandi-ülese majandusintegratsiooni parandamise deklaratsiooni, luues kõrgetasemelised foorumid regulatiivse koostöö ja uuenduste teemal ning käivitades ELi ja USA ühise uuringu, et teha kindlaks Atlandi-ülese kaubanduse ja investeerimise ülejäänud takistused ning hinnata Atlandi-ülese turu väljakujundamise võimalikku kasu; teeb seda silmas pidades ettepaneku kehtestada tegevuskava, milles esitatakse konkreetne tegutsemisviis ja määratakse selle lõpuleviimise kuupäevad; tervitab sellega seoses novembris 2005 toimunud esimesel mitteametlikul ELi-USA majandusministrite kohtumisel vastuvõetud otsust luua töörühm, et tagada intellektuaalomandi õiguste parem kaitse, keskendudes tõhusamale koostööle piiridel toimuvas jõustamistegevuses, avaliku ja erasektori partnerlusele ning kolmandatele riikidele suunatud koordineeritud tehnilisele abile;

| 47. | viitab oma 1. juuni 2006. aasta resolutsioonile ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (13); |
| --- | --- |

47.

viitab oma 1. juuni 2006. aasta resolutsioonile ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (13);

| 48. | nõuab tungivalt Atlandi-ülese tarbijate dialoogi ja Atlandi-ülese keskkonnadialoogi taaselustamist, et arendada parimaid tavasid, mis edendavad tarbijate tervist ja ohutust ning keskkonnakaitset, aidates seega kaasa säästvama Atlandi-ülese turu loomisele; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt Atlandi-ülese tarbijate dialoogi ja Atlandi-ülese keskkonnadialoogi taaselustamist, et arendada parimaid tavasid, mis edendavad tarbijate tervist ja ohutust ning keskkonnakaitset, aidates seega kaasa säästvama Atlandi-ülese turu loomisele;

| 49. | kutsub juhte mõlemal pool Atlandi ookeani üles taaselustama Atlandi-ülest majanduskoostööd, kehtestades varajase hoiatamise süsteemid, mis võimaldavad tegutseda regulatiivsete ja õigusloomeprotsesside varajasemas etapis, probleemi määratlemise ja lahenduse väljaselgitamise hetkel; |
| --- | --- |

49.

kutsub juhte mõlemal pool Atlandi ookeani üles taaselustama Atlandi-ülest majanduskoostööd, kehtestades varajase hoiatamise süsteemid, mis võimaldavad tegutseda regulatiivsete ja õigusloomeprotsesside varajasemas etapis, probleemi määratlemise ja lahenduse väljaselgitamise hetkel;

| 50. | mõistab hukka territooriumivälise lähenemisviisi, mis on iseloomustab suurt osa Ühendriikide välispoliitikast ja välismajandus-kaubanduspoliitikast, nt Helms-Burtoni seadus, Torricelli seadus ja USA kaubandusseaduse paragrahv 301; |
| --- | --- |

50.

mõistab hukka territooriumivälise lähenemisviisi, mis on iseloomustab suurt osa Ühendriikide välispoliitikast ja välismajandus-kaubanduspoliitikast, nt Helms-Burtoni seadus, Torricelli seadus ja USA kaubandusseaduse paragrahv 301;

Partnerluse institutsiooniline raamistik

| 51. | tuletab meelde, et kuigi partnerlust viimastel aastatel mõjutanud peamised takistused on olnud pigem sisu puudutavad kui institutsioonilist laadi lahkarvamused, ei ole püsivad saavutused võimalikud ilma institutsioonideta, mis on valmis arengu nimel aktiivselt tegutsema; rõhutab seetõttu, kui oluline on stabiilne institutsiooniline raamistik, mis tagab regulaarse täidesaatmisalase koordineerimise ja konsulteerimise; kordab seetõttu vajadust tugevdada Atlandi-ülese partnerluse parlamentaarset mõõdet, kujundades Atlandi-ülese õigusloojate dialoogi ümber Atlandi-üleseks assambleeks, kes korraldaks õigusloojate tippkohtumisi ELi ja USA tippkohtumistele eelneval ajal; on lisaks sellele seisukohal, et tuleb kaaluda uute, ühiselt rahastatavate programmide käivitamise ideed õigusloomevaldkonna töötajate vahelisteks vahetusteks; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et kuigi partnerlust viimastel aastatel mõjutanud peamised takistused on olnud pigem sisu puudutavad kui institutsioonilist laadi lahkarvamused, ei ole püsivad saavutused võimalikud ilma institutsioonideta, mis on valmis arengu nimel aktiivselt tegutsema; rõhutab seetõttu, kui oluline on stabiilne institutsiooniline raamistik, mis tagab regulaarse täidesaatmisalase koordineerimise ja konsulteerimise; kordab seetõttu vajadust tugevdada Atlandi-ülese partnerluse parlamentaarset mõõdet, kujundades Atlandi-ülese õigusloojate dialoogi ümber Atlandi-üleseks assambleeks, kes korraldaks õigusloojate tippkohtumisi ELi ja USA tippkohtumistele eelneval ajal; on lisaks sellele seisukohal, et tuleb kaaluda uute, ühiselt rahastatavate programmide käivitamise ideed õigusloomevaldkonna töötajate vahelisteks vahetusteks;

| 52. | toetab seetõttu eesistuja Austria ettepanekut kaasata parlamentide esindajad ning Euroopa ja Ameerika kodanikuühiskonna esindajad täielikumalt partnerluse jooksvasse tegevusse; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi president ja USA Kongressi juhatus peaksid osalema järgmisel tippkohtumisel näitamaks, et partnerlusel on valitud esindajate aktiivne toetus ja osalus; |
| --- | --- |

52.

toetab seetõttu eesistuja Austria ettepanekut kaasata parlamentide esindajad ning Euroopa ja Ameerika kodanikuühiskonna esindajad täielikumalt partnerluse jooksvasse tegevusse; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi president ja USA Kongressi juhatus peaksid osalema järgmisel tippkohtumisel näitamaks, et partnerlusel on valitud esindajate aktiivne toetus ja osalus;

| 53. | tervitab kuue täiendava EP komisjoni esindajate kaasamist Atlandi-ülesesse õigusloojate dialoogi ja toetab käimasolevaid jõupingutusi Euroopa Parlamendis varajase hoiatamise süsteemi loomisel; on seisukohal, et hiljemalt EP 2007. aasta eelarves tuleks luua alaline ametikoht Washington DCs, et Euroopa Parlament ja Atlandi-ülene õigusloojate dialoog saaksid hoida alal püsivaid suhteid USA Esindajatekoja ja Senatiga; |
| --- | --- |

53.

tervitab kuue täiendava EP komisjoni esindajate kaasamist Atlandi-ülesesse õigusloojate dialoogi ja toetab käimasolevaid jõupingutusi Euroopa Parlamendis varajase hoiatamise süsteemi loomisel; on seisukohal, et hiljemalt EP 2007. aasta eelarves tuleks luua alaline ametikoht Washington DCs, et Euroopa Parlament ja Atlandi-ülene õigusloojate dialoog saaksid hoida alal püsivaid suhteid USA Esindajatekoja ja Senatiga;

| 54. | tervitab 2005. aasta juunis toimunud ELi ja USA tippkohtumisel heaks kiidetud 2005. aasta tegevuskava, eriti dialoogi lihtsustava kõrgetasemelise regulatiivse koostöö foorumi loomist; |
| --- | --- |

54.

tervitab 2005. aasta juunis toimunud ELi ja USA tippkohtumisel heaks kiidetud 2005. aasta tegevuskava, eriti dialoogi lihtsustava kõrgetasemelise regulatiivse koostöö foorumi loomist;

| 55. | rõhutab, et huvirühmad ja õigusloojad peaksid olema aktiivselt kaasatud regulatiivse koostöö dialoogi; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et huvirühmad ja õigusloojad peaksid olema aktiivselt kaasatud regulatiivse koostöö dialoogi;

*

- *

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.

---

(1)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 556.

(2)  EÜT C 34 E, 7.2.2002, lk 359.

(3)  EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 288.

(4)  ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 392.

(5)  ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 124.

(6)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 640.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0070.

(8)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1043.

(9)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 151.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0529.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0012.

(12)  30. mai 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-317/04 parlament vs. nõukogu ja C-318/04 parlament vs. komisjon.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0239.

P6_TA(2006)0239

ELi ja USA Atlandi-ülesed majandussuhted

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (2005/2082(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ-USA suhete 1990. aasta Atlandi-ülest deklaratsiooni, 3. detsembri 1995. aasta uut Atlandi-ülest tegevuskava (NTA) (1) ja 18. mai 1998. aasta Atlandi-ülest majanduspartnerlust (TEP); (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ-USA suhete 1990. aasta Atlandi-ülest deklaratsiooni, 3. detsembri 1995. aasta uut Atlandi-ülest tegevuskava (NTA) (1) ja 18. mai 1998. aasta Atlandi-ülest majanduspartnerlust (TEP); (2)

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 1998. aasta teatist pealkirjaga “Uus Atlandi-ülene turg” (NTM) (KOM(1998)0125); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 1998. aasta teatist pealkirjaga “Uus Atlandi-ülene turg” (NTM) (KOM(1998)0125);

| — | võttes arvesse 21. juuni 1999. aasta Bonni deklaratsiooni (3) ja eelkõige selle jaotisi “Jõukuse ja arengu edendamine kiiresti muutuvas maailmas” ning “Varase hoiatusvõime tõhustamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. juuni 1999. aasta Bonni deklaratsiooni (3) ja eelkõige selle jaotisi “Jõukuse ja arengu edendamine kiiresti muutuvas maailmas” ning “Varase hoiatusvõime tõhustamine”;

| — | võttes arvesse 2. mai 2002. aasta “Positiivset majanduskava”; (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. mai 2002. aasta “Positiivset majanduskava”; (4)

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete kohta (5) ning eelnevaid 17. mai 2001. aasta, (6)13. detsembri 2001. aasta, (7)15. mai 2002. aasta (8) ja 19. juuni 2003. aasta resolutsioone (9) ning 22. aprilli 2004. aasta (10) ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni; (11) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete kohta (5) ning eelnevaid 17. mai 2001. aasta, (6)13. detsembri 2001. aasta, (7)15. mai 2002. aasta (8) ja 19. juuni 2003. aasta resolutsioone (9) ning 22. aprilli 2004. aasta (10) ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni; (11)

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2001. aasta teatist pealkirjaga “Atlandi-ülese suhte tugevdamine: keskendumine strateegiale ja tulemuste saavutamisele” (KOM(2001)0154); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2001. aasta teatist pealkirjaga “Atlandi-ülese suhte tugevdamine: keskendumine strateegiale ja tulemuste saavutamisele” (KOM(2001)0154);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist pealkirjaga “Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil” (KOM(2005)0196); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist pealkirjaga “Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil” (KOM(2005)0196);

| — | võttes arvesse 2004. aasta deklaratsiooni “Meie majanduspartnerluse tugevdamine”; (12) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aasta deklaratsiooni “Meie majanduspartnerluse tugevdamine”; (12)

| — | võttes arvesse ELi-USA 20. juunil 2005. aastal Washingtonis peetud tippkohtumise tulemust, eelkõige selle majandusalgatuse “Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide algatus, et tõsta Atlandi-ülest majanduslikku integratsiooni ja majanduskasvu”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-USA 20. juunil 2005. aastal Washingtonis peetud tippkohtumise tulemust, eelkõige selle majandusalgatuse “Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide algatus, et tõsta Atlandi-ülest majanduslikku integratsiooni ja majanduskasvu”;

| — | võttes arvesse ELi ja USA majandusministrite mitteametlikul kohtumisel 30. novembril 2005 vastu võetud ELi-USA ühist tööprogrammi ülalnimetatud majandusalgatuse elluviimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA majandusministrite mitteametlikul kohtumisel 30. novembril 2005 vastu võetud ELi-USA ühist tööprogrammi ülalnimetatud majandusalgatuse elluviimiseks;

| — | võttes arvesse USA Kongressi alamkoja 9. veebruaril 2005 esitletud resolutsiooni projekti 77 Atlandiüleste suhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA Kongressi alamkoja 9. veebruaril 2005 esitletud resolutsiooni projekti 77 Atlandiüleste suhete kohta;

| — | võttes arvesse OECD uuringut kaubaturgude liberaliseerimisest ning rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute tõkete vähendamisest tuleneva kasu kohta (“Sooduskaubanduse kord põllumajandus- ja toiduturul - Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide juhtum”, avaldatud märtsis 2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD uuringut kaubaturgude liberaliseerimisest ning rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute tõkete vähendamisest tuleneva kasu kohta (“Sooduskaubanduse kord põllumajandus- ja toiduturul - Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide juhtum”, avaldatud märtsis 2005);

| — | võttes arvesse 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta; (13) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta; (13)

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 26. mai 2005. aasta kuulamist Atlandi-üleste majandussuhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 26. mai 2005. aasta kuulamist Atlandi-üleste majandussuhete kohta;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni töödokumenti (PE 364 940); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni töödokumenti (PE 364 940);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandiülese partnerluslepingu raames; (14) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandiülese partnerluslepingu raames; (14)

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0131/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0131/2006);

| A. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis keskendutakse peamiselt ELi ja USA majandussuhetele, tuleks tunnistada, et Atlandi-ülesed suhted hõlmavad kõiki Euroopa ja Ameerika riike; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis keskendutakse peamiselt ELi ja USA majandussuhetele, tuleks tunnistada, et Atlandi-ülesed suhted hõlmavad kõiki Euroopa ja Ameerika riike;

| B. | arvestades, et täielikum integratsioon on loomulik tulemus kahe majanduse puhul, millel on sarnane majanduslik taust, vahenditega varustatus ja majandusmudelid, kuid mis ajaloolistel, kultuurilistel ja majanduslikel põhjustel ei muutu kunagi täiesti ühesugusteks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et täielikum integratsioon on loomulik tulemus kahe majanduse puhul, millel on sarnane majanduslik taust, vahenditega varustatus ja majandusmudelid, kuid mis ajaloolistel, kultuurilistel ja majanduslikel põhjustel ei muutu kunagi täiesti ühesugusteks;

| C. | arvestades, et majandussidemed ELi ja USA vahel on üldiselt oluline Atlandi-ülese suhte stabiliseerimise sammas ja on viimastel kümnenditel nii märgatavalt tihenenud, et mõlemal partneril on teineteise majandusarengus üha suurem osa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandussidemed ELi ja USA vahel on üldiselt oluline Atlandi-ülese suhte stabiliseerimise sammas ja on viimastel kümnenditel nii märgatavalt tihenenud, et mõlemal partneril on teineteise majandusarengus üha suurem osa;

| D. | arvestades, et ELi ja USA vahelised soliidsed poliitilised ja majandussuhted ning ühtsete standardite väljatöötamine avaldavad automaatselt positiivset kõrvalmõju Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi ja USA vahelised soliidsed poliitilised ja majandussuhted ning ühtsete standardite väljatöötamine avaldavad automaatselt positiivset kõrvalmõju Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele;

| E. | arvestades, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peaksid nii omavahelise koostöö kui ka üldisema üleilmse juhtimise raames pühenduma rahvusvaheliste ja mitmepoolsete nõuete edendamisele kaubanduse (WTO), sotsiaal- (ILO) ja keskkonna (IPCC ja UNEP) valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peaksid nii omavahelise koostöö kui ka üldisema üleilmse juhtimise raames pühenduma rahvusvaheliste ja mitmepoolsete nõuete edendamisele kaubanduse (WTO), sotsiaal- (ILO) ja keskkonna (IPCC ja UNEP) valdkonnas;

| F. | arvestades, et peamised ELi ja USA vahelised kaubandustõkked, sealhulgas tariifid, kvoodid, tootmis- ja ekspordisubsiidiumid, maksusoodustused ja tehnilised tõkked toimivad põllumajanduses, ning arvestades, et teenuskaubanduses on protektsionismi tase endiselt kõrge, samas kui tööstustoodete (välja arvatud tundlike valdkondade toodang) kõrged tollitariifid on järkjärgult kaotatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et peamised ELi ja USA vahelised kaubandustõkked, sealhulgas tariifid, kvoodid, tootmis- ja ekspordisubsiidiumid, maksusoodustused ja tehnilised tõkked toimivad põllumajanduses, ning arvestades, et teenuskaubanduses on protektsionismi tase endiselt kõrge, samas kui tööstustoodete (välja arvatud tundlike valdkondade toodang) kõrged tollitariifid on järkjärgult kaotatud;

| G. | arvestades, et 1995. aasta uue Atlandi-ülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta Atlandi-ülese majanduspartnerluse kaasajastamiseks vajatakse mõjusamat poliitilist juhtimist ja visiooni, et arvestada nii muutunud tegelikkuse kui ka vanade vastuoludega ja jätkata Atlandi-üleste sidemete süvendamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1995. aasta uue Atlandi-ülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta Atlandi-ülese majanduspartnerluse kaasajastamiseks vajatakse mõjusamat poliitilist juhtimist ja visiooni, et arvestada nii muutunud tegelikkuse kui ka vanade vastuoludega ja jätkata Atlandi-üleste sidemete süvendamist;

| H. | arvestades, et Euroopa ja USA peavad minema tulevikule vastu kaheldamatu eeldusega, et tugevam Atlandi-ülene side omab ülemaailmset tähendust, ja peavad seetõttu vajalikul määral arvestama teiste majanduse osalejate, riikide ja rahvaste huvidega, et jõukust võrdsemalt jaotada ja tulla edukalt toime ülemaailmsete väljakutsetega omavahel vastastikku seotud julgeoleku, maailma majandusliku valitsemise, keskkonnahoiu ja vaesuse vähendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa ja USA peavad minema tulevikule vastu kaheldamatu eeldusega, et tugevam Atlandi-ülene side omab ülemaailmset tähendust, ja peavad seetõttu vajalikul määral arvestama teiste majanduse osalejate, riikide ja rahvaste huvidega, et jõukust võrdsemalt jaotada ja tulla edukalt toime ülemaailmsete väljakutsetega omavahel vastastikku seotud julgeoleku, maailma majandusliku valitsemise, keskkonnahoiu ja vaesuse vähendamise valdkonnas;

| I. | arvestades, et ELi ja USA kahepoolseid majandussuhteid ja mitmepoolset tegevuskava tuleks vaadelda täiendava ja vastastikku tugevdava positiivse protsessina ning arvestades, et veelgi tõhusamalt integreeritud turust tulenev kasu laieneb Euroopa ja Ameerika maailmajao majandussuhetele laiemalt, tingimusel et turuintegratsiooni käsitlevatel piirkondlikel läbirääkimistel arvestatakse vajalikul määral piirkondlike huvidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi ja USA kahepoolseid majandussuhteid ja mitmepoolset tegevuskava tuleks vaadelda täiendava ja vastastikku tugevdava positiivse protsessina ning arvestades, et veelgi tõhusamalt integreeritud turust tulenev kasu laieneb Euroopa ja Ameerika maailmajao majandussuhetele laiemalt, tingimusel et turuintegratsiooni käsitlevatel piirkondlikel läbirääkimistel arvestatakse vajalikul määral piirkondlike huvidega;

| J. | arvestades, et Atlandi-ülese tulu lagunemise vältimiseks tuleb Atlandi-ülese majanduspartnerluse raames õigesti hallata ühesuguste olukordade lahendamiseks kasutatavaid erinevaid majanduslikke ja õiguslikke vahendeid ning menetlusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Atlandi-ülese tulu lagunemise vältimiseks tuleb Atlandi-ülese majanduspartnerluse raames õigesti hallata ühesuguste olukordade lahendamiseks kasutatavaid erinevaid majanduslikke ja õiguslikke vahendeid ning menetlusi;

| K. | arvestades, et suuremal määral ühtlustatud ELi ja USA vaheline õiguskeskkond tuleks kasuks kõigile riikidele üldse ning eriti arenguriikidele ja üksteise naabruses asuvatele kaubanduspartneritele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suuremal määral ühtlustatud ELi ja USA vaheline õiguskeskkond tuleks kasuks kõigile riikidele üldse ning eriti arenguriikidele ja üksteise naabruses asuvatele kaubanduspartneritele;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi tulemuslikul toetusel on finantsteenuste tegevuskava etendanud olulist rolli ELi konkurentsivõimelisemate kapitaliturgude loomisel, mis on tugevdanud Euroopa konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi tulemuslikul toetusel on finantsteenuste tegevuskava etendanud olulist rolli ELi konkurentsivõimelisemate kapitaliturgude loomisel, mis on tugevdanud Euroopa konkurentsivõimet;

| M. | arvestades, et meie tehnoloogia- ja infoühiskondadele omased kiirenevad muutused eeldavad ELilt suuremaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid pingutusi teadus- ja tehnoloogiauuringute valdkonnas, et ületada “tehnoloogiline lõhe”, mis teda USA vastavast sektorist eraldab, tagades seega kahepoolse kaubanduse võrdsuseks sobivad tingimused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meie tehnoloogia- ja infoühiskondadele omased kiirenevad muutused eeldavad ELilt suuremaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid pingutusi teadus- ja tehnoloogiauuringute valdkonnas, et ületada “tehnoloogiline lõhe”, mis teda USA vastavast sektorist eraldab, tagades seega kahepoolse kaubanduse võrdsuseks sobivad tingimused;

| N. | arvestades, et Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamine võib anda otsustava panuse Lissaboni eesmärkide saavutamiseks, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamine võib anda otsustava panuse Lissaboni eesmärkide saavutamiseks,

Tegelik Atlandi-ülene turg

| 1. | rõhutab, et ehkki viimastel aastatel on võinud tunduda, nagu oleks pinge ELi-USA poliitikaalastes suhetes kohati mõjutanud majandussfääri ning arvestades, et samuti on võinud tunduda, nagu oleks üleilmastumise ja uute tekkivate turgude - nagu Hiina, India ja Brasiilia - külgetõmme vähendanud ELi ja USA majandussidemete ulatust või olulisust, on olukord - nagu hiljaaegu avaldatud tööd (15) selgelt näitavad - tegelikult vastupidine:






  a) | kahe suure turu vaheline kaubandus on jõudnud enneolematule tasemele, kusjuures ainuüksi kaubavahetuse maht ulatub miljardi euroni päevas; |
| --- | --- | --- |

1.

rõhutab, et ehkki viimastel aastatel on võinud tunduda, nagu oleks pinge ELi-USA poliitikaalastes suhetes kohati mõjutanud majandussfääri ning arvestades, et samuti on võinud tunduda, nagu oleks üleilmastumise ja uute tekkivate turgude - nagu Hiina, India ja Brasiilia - külgetõmme vähendanud ELi ja USA majandussidemete ulatust või olulisust, on olukord - nagu hiljaaegu avaldatud tööd (15) selgelt näitavad - tegelikult vastupidine:

a)

kahe suure turu vaheline kaubandus on jõudnud enneolematule tasemele, kusjuures ainuüksi kaubavahetuse maht ulatub miljardi euroni päevas;

| b) | teenuskaubandus on jätkuvalt märkimisväärselt kasvanud, kusjuures EL ekspordib USAsse teenuseid ligi 120 miljardi euro eest, mis moodustab kolmandiku kogu ELi-välisest teenuskaubandusest ja loob teenuskaubanduses USAga 15 miljardi euro suuruse kaubandusbilansi ülejäägi; |
| --- | --- |

b)

teenuskaubandus on jätkuvalt märkimisväärselt kasvanud, kusjuures EL ekspordib USAsse teenuseid ligi 120 miljardi euro eest, mis moodustab kolmandiku kogu ELi-välisest teenuskaubandusest ja loob teenuskaubanduses USAga 15 miljardi euro suuruse kaubandusbilansi ülejäägi;

| c) | vastastikused otsesed välisinvesteeringud (piirülese integratsiooni sügavaim vorm) üle Atlandi ookeani ületavad nüüd 1,5 triljonit eurot ja on märgatavalt kasvanud; |
| --- | --- |

c)

vastastikused otsesed välisinvesteeringud (piirülese integratsiooni sügavaim vorm) üle Atlandi ookeani ületavad nüüd 1,5 triljonit eurot ja on märgatavalt kasvanud;

| d) | Euroopa ja USA välisfiliaalide kasum teineteise turul on 2003. aastast saadik kerkinud rekordiliste näitajateni; |
| --- | --- |

d)

Euroopa ja USA välisfiliaalide kasum teineteise turul on 2003. aastast saadik kerkinud rekordiliste näitajateni;

| 2. | rõhutab sellega seoses, et ELi ja USA majandussidemetega kaasneb märkimisväärne tööhõive, kuna Atlandi-ülene majandus on kummalgi pool andnud juba ligi seitse miljonit töökohta, mis seetõttu jäävad sõltuma Atlandi-ülese majanduse toimimisest ja laienemisest; |
| --- | --- |

2.

rõhutab sellega seoses, et ELi ja USA majandussidemetega kaasneb märkimisväärne tööhõive, kuna Atlandi-ülene majandus on kummalgi pool andnud juba ligi seitse miljonit töökohta, mis seetõttu jäävad sõltuma Atlandi-ülese majanduse toimimisest ja laienemisest;

| 3. | märgib, et ehkki ELi ja USA majandus on teineteisega niivõrd läbi põimunud ja integreerunud, et need moodustavad tõelise Atlandi-ülese turu, on suur kasvu- ja tööhõivepotentsiaal säilinud kaubandustõkete tõttu ikka veel küllaldaselt kasutamata; |
| --- | --- |

3.

märgib, et ehkki ELi ja USA majandus on teineteisega niivõrd läbi põimunud ja integreerunud, et need moodustavad tõelise Atlandi-ülese turu, on suur kasvu- ja tööhõivepotentsiaal säilinud kaubandustõkete tõttu ikka veel küllaldaselt kasutamata;

| 4. | väidab, et ELi ja USA suhteid varjutavad olulisel määral poliitilised tülid ning tihtipeale iseloomustavad neid võltspaatos ja kaubandusvaidlused; märgib, et mõlemal pool Atlandi ookeani valitseb endiselt ohtlik lõhe arusaamas, kui ulatuslikuks ja integreerituks on Atlandi-ülene majandus muutunud; hoiatab seepärast ohtude eest, mis tekivad siis, kui seda ainulaadset suhet peetakse enesestmõistetavaks ja suhtutakse sellesse leebe hooletusega, mitte aga vajaliku poliitilise pühendumuse ja tähelepanuga; |
| --- | --- |

4.

väidab, et ELi ja USA suhteid varjutavad olulisel määral poliitilised tülid ning tihtipeale iseloomustavad neid võltspaatos ja kaubandusvaidlused; märgib, et mõlemal pool Atlandi ookeani valitseb endiselt ohtlik lõhe arusaamas, kui ulatuslikuks ja integreerituks on Atlandi-ülene majandus muutunud; hoiatab seepärast ohtude eest, mis tekivad siis, kui seda ainulaadset suhet peetakse enesestmõistetavaks ja suhtutakse sellesse leebe hooletusega, mitte aga vajaliku poliitilise pühendumuse ja tähelepanuga;

| 5. | kardab, et Atlandi-üleste suhete praegune raamistik ei peegelda piisavalt ülalkirjeldatud tegelikkust; nõuab seetõttu nägemuslikumat ja strateegilisemat lähenemisviisi, mis suudaks õigesti reageerida sellistele ELi ja USA majandusi mõjutavatele pakilistele majandusküsimustele nagu konkurentsipoliitika, ettevõtete standardiseeritud üldjuhtimine, ühtsed või ühilduvad standardid ja tulemuslikum eeskirju käsitlev koostöö; |
| --- | --- |

5.

kardab, et Atlandi-üleste suhete praegune raamistik ei peegelda piisavalt ülalkirjeldatud tegelikkust; nõuab seetõttu nägemuslikumat ja strateegilisemat lähenemisviisi, mis suudaks õigesti reageerida sellistele ELi ja USA majandusi mõjutavatele pakilistele majandusküsimustele nagu konkurentsipoliitika, ettevõtete standardiseeritud üldjuhtimine, ühtsed või ühilduvad standardid ja tulemuslikum eeskirju käsitlev koostöö;

Edasine tee: tugevam Atlandi-ülene majanduspartnerlus

| 6. | märgib, et komisjoni eespool osutatud 18. mai 2005. aasta teatis on hea alus Atlandi-üleste majandussuhete oluliseks tugevdamiseks; rõhutab, et on vaja edasi töötada selle kallal, et vormistada Atlandi-ülese turu tegelikkus operatiivseks ja strateegiliseks kontseptsiooniks, mis suudab koguda piisavalt avalikkuse ja poliitikute toetust; |
| --- | --- |

6.

märgib, et komisjoni eespool osutatud 18. mai 2005. aasta teatis on hea alus Atlandi-üleste majandussuhete oluliseks tugevdamiseks; rõhutab, et on vaja edasi töötada selle kallal, et vormistada Atlandi-ülese turu tegelikkus operatiivseks ja strateegiliseks kontseptsiooniks, mis suudab koguda piisavalt avalikkuse ja poliitikute toetust;

| 7. | soovitab ELil ja USAl leppida järgmiseks, 2006. aasta tippkohtumiseks kokku nii 1995. aasta Atlandiülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta Atlandi-ülese majanduspartnerluse (TEP) ajakohastamises kui ka koostada uus Atlandi-ülene partnerlusleping, mis hõlmab mõlemat ja mille tulemusena saavutatakse 2015. aastaks “tõketevaba Atlandi-ülene turg”, kusjuures finantsteenuste ja kapitaliturgude osas seatakse varasemaks tähtajaks 2010. aasta; antud algatuse aluseks peaks olema 2005. aasta juunis ELi-USA tippkohtumisel vastu võetud majandusalgatus ja ELi-USA ühine tööprogramm, milles püstitakse valdkondade kaupa konkreetsed eesmärgid, et võtta kokku aastatel 2005-2006 saavutatu ning täpsustada edasisi samme; |
| --- | --- |

7.

soovitab ELil ja USAl leppida järgmiseks, 2006. aasta tippkohtumiseks kokku nii 1995. aasta Atlandiülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta Atlandi-ülese majanduspartnerluse (TEP) ajakohastamises kui ka koostada uus Atlandi-ülene partnerlusleping, mis hõlmab mõlemat ja mille tulemusena saavutatakse 2015. aastaks “tõketevaba Atlandi-ülene turg”, kusjuures finantsteenuste ja kapitaliturgude osas seatakse varasemaks tähtajaks 2010. aasta; antud algatuse aluseks peaks olema 2005. aasta juunis ELi-USA tippkohtumisel vastu võetud majandusalgatus ja ELi-USA ühine tööprogramm, milles püstitakse valdkondade kaupa konkreetsed eesmärgid, et võtta kokku aastatel 2005-2006 saavutatu ning täpsustada edasisi samme;

| 8. | rõhutab, et kavandatava partnerluslepingu majanduspeatükis tuleks ette näha uus struktuur, mis hõlmaks: eeskirju käsitlevat koostööd; horisontaalset laadi operatiivvahendeid (sealhulgas tulemuslik varajase hoiatamise süsteem ja kolmanda põlvkonna kokkulepe konkurentsiõiguse kohaldamise kohta) ning valdkondlikke majanduskoostöö kokkuleppeid, mis tuginevad ülalmainitud ELi-USA ühisele tööprogrammile; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kavandatava partnerluslepingu majanduspeatükis tuleks ette näha uus struktuur, mis hõlmaks: eeskirju käsitlevat koostööd; horisontaalset laadi operatiivvahendeid (sealhulgas tulemuslik varajase hoiatamise süsteem ja kolmanda põlvkonna kokkulepe konkurentsiõiguse kohaldamise kohta) ning valdkondlikke majanduskoostöö kokkuleppeid, mis tuginevad ülalmainitud ELi-USA ühisele tööprogrammile;

| 9. | rõhutab, et Atlandi-ülese majanduskoostöö tõhustamine ei tohiks viia eeskirjade “allapoole” (s.t nõuete leevendamise suunas toimuvale) ühtlustamiseni, mis õõnestaks tarbijate usaldust tervisekaitse ja ohutuse küsimustes; soovitab seetõttu tungivalt Atlandi-ülese tarbijate dialoogi ning Atlandi-ülese keskkonnadialoogi taaselustamist, et töötada välja parimaid tavasid, mis edendavad tarbijate tervist, ohutust ja keskkonnakaitset ning hõlbustavad sellega jätkusuutlikuma Atlandi-ülese turu loomist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Atlandi-ülese majanduskoostöö tõhustamine ei tohiks viia eeskirjade “allapoole” (s.t nõuete leevendamise suunas toimuvale) ühtlustamiseni, mis õõnestaks tarbijate usaldust tervisekaitse ja ohutuse küsimustes; soovitab seetõttu tungivalt Atlandi-ülese tarbijate dialoogi ning Atlandi-ülese keskkonnadialoogi taaselustamist, et töötada välja parimaid tavasid, mis edendavad tarbijate tervist, ohutust ja keskkonnakaitset ning hõlbustavad sellega jätkusuutlikuma Atlandi-ülese turu loomist;

| 10. | kinnitab veel kord, et praegustes suureneva rahvusvahelise konkurentsisurve tingimustes on sellise ühise majanduspiirkonna visioon väga oluline, et suurendada poliitilist pühendumust tugevamale majanduskavale, mis tugevdab mõlema partneri teadmistepõhise majanduse konkurentsipositsiooni, soodustab majanduskasvu ja innovatsiooni ning loob sellega uusi töökohti ja suurendab jõukust; |
| --- | --- |

10.

kinnitab veel kord, et praegustes suureneva rahvusvahelise konkurentsisurve tingimustes on sellise ühise majanduspiirkonna visioon väga oluline, et suurendada poliitilist pühendumust tugevamale majanduskavale, mis tugevdab mõlema partneri teadmistepõhise majanduse konkurentsipositsiooni, soodustab majanduskasvu ja innovatsiooni ning loob sellega uusi töökohti ja suurendab jõukust;

| 11. | märgib, et rahvusvahelise õiguskeskkonna killustatus kahjustab rahvusvahelise kaubanduse kasvupotentsiaali ja rõhutab, et ELi ja USA tihedam eeskirju käsitlev koostöö on hädavajalik edenemiseks ühtlustatuma õiguskeskkonna poole, milles kõigi ja eelkõige arenguriikide majandustegevuses osalejad saavad tegutseda väiksemate kulude ja suurema vabadusega; |
| --- | --- |

11.

märgib, et rahvusvahelise õiguskeskkonna killustatus kahjustab rahvusvahelise kaubanduse kasvupotentsiaali ja rõhutab, et ELi ja USA tihedam eeskirju käsitlev koostöö on hädavajalik edenemiseks ühtlustatuma õiguskeskkonna poole, milles kõigi ja eelkõige arenguriikide majandustegevuses osalejad saavad tegutseda väiksemate kulude ja suurema vabadusega;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et USA ja ELi majanduste soodne seis ning nendevaheliste majandussuhete tugevdamine, eelkõige institutsionaalsete vahenditega, annab kõnesolevate piirkondade kaalukuse tõttu olulise panuse kogu maailmamajanduse kasvu ja arengusse; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et USA ja ELi majanduste soodne seis ning nendevaheliste majandussuhete tugevdamine, eelkõige institutsionaalsete vahenditega, annab kõnesolevate piirkondade kaalukuse tõttu olulise panuse kogu maailmamajanduse kasvu ja arengusse;

| 13. | kutsub Atlandi-ülest partnerlust, mille arvele langeb umbes 57% kogu maailma sisemajanduse kogutoodangust ja mis jääb maailmamajanduse kaksikmootoriks, täitma ülemaailmset juhirolli oludes, mida iseloomustab kasvav vastastikune sõltuvus, uute majandusjõudude esilekerkimine ja üha arvukamad riigipiire ületavad globaalsed probleemid. Soovitab sellega seoses pidada enam süvitsi minevaid ja süstemaatilisemaid konsultatsioone ühiste majandusküsimuste üle teiste suuremate majanduses osalejatega (sealhulgas India, Jaapani, Brasiilia, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Hiina ja Venemaaga); |
| --- | --- |

13.

kutsub Atlandi-ülest partnerlust, mille arvele langeb umbes 57% kogu maailma sisemajanduse kogutoodangust ja mis jääb maailmamajanduse kaksikmootoriks, täitma ülemaailmset juhirolli oludes, mida iseloomustab kasvav vastastikune sõltuvus, uute majandusjõudude esilekerkimine ja üha arvukamad riigipiire ületavad globaalsed probleemid. Soovitab sellega seoses pidada enam süvitsi minevaid ja süstemaatilisemaid konsultatsioone ühiste majandusküsimuste üle teiste suuremate majanduses osalejatega (sealhulgas India, Jaapani, Brasiilia, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Hiina ja Venemaaga);

| 14. | on seisukohal, et rahvusvahelise majanduse kui terviku huvides, erinevalt kindlatest majandusvaldkondadest, on suurema kaubandust puudutava turvalisuse ja stabiilsuse jaoks vajadus leida asjakohaseid ning lähedasemaid rahalisi kõikumisi puudutavaid koordineerimisviise; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et rahvusvahelise majanduse kui terviku huvides, erinevalt kindlatest majandusvaldkondadest, on suurema kaubandust puudutava turvalisuse ja stabiilsuse jaoks vajadus leida asjakohaseid ning lähedasemaid rahalisi kõikumisi puudutavaid koordineerimisviise;

Doha arengukava

| 15. | rõhutab, et nii EL kui ka USA kannavad erilist vastutust ja omavad ühiseid eesmärke ning on järelikult igati huvitatud konstruktiivsest koostööst WTO jätkuvatel mitmepoolsetel läbirääkimistel; kutsub mõlemaid partnereid üles tunnustama Doha arengukava ambitsioonikat ja laiapõhjalist programmi, võttes igati arvesse arengumõõdet, et sillutada teed Doha vooru edukaks lõpuleviimiseks 2006. aastal; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et nii EL kui ka USA kannavad erilist vastutust ja omavad ühiseid eesmärke ning on järelikult igati huvitatud konstruktiivsest koostööst WTO jätkuvatel mitmepoolsetel läbirääkimistel; kutsub mõlemaid partnereid üles tunnustama Doha arengukava ambitsioonikat ja laiapõhjalist programmi, võttes igati arvesse arengumõõdet, et sillutada teed Doha vooru edukaks lõpuleviimiseks 2006. aastal;

| 16. | julgustab ELi ja USAd jääma pühendunuks WTO mitmepoolsetele läbirääkimistele ja mitte konkureerima kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete pärast; kordab taas komisjonile esitatud nõudmist mitte otsustada võimalike uute kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete soovitavuse või teostatavuse üle ilma eelnevate sisuliste konsultatsioonideta Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

16.

julgustab ELi ja USAd jääma pühendunuks WTO mitmepoolsetele läbirääkimistele ja mitte konkureerima kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete pärast; kordab taas komisjonile esitatud nõudmist mitte otsustada võimalike uute kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete soovitavuse või teostatavuse üle ilma eelnevate sisuliste konsultatsioonideta Euroopa Parlamendiga;

| 17. | loodab, et Doha vooru tulemuslikust lõpuleviimisest sõltumata vähendatakse oluliselt ELi ja USA tollitariifide ülemmäärasid ja muid tähtsamaid tariife; |
| --- | --- |

17.

loodab, et Doha vooru tulemuslikust lõpuleviimisest sõltumata vähendatakse oluliselt ELi ja USA tollitariifide ülemmäärasid ja muid tähtsamaid tariife;

| 18. | tervitab WTO raames saavutatud kokkulepet mistahes kujul antavate põllumajandustoodangu eksporditoetuste, sealhulgas toiduabi näol antavate ja muude toetuste lõplikuks likvideerimiseks 2013. aastaks ning rõhutab, et siseriiklike toetuste ja turule pääsemise osas tuleb alles saavutada sellega võrreldavat edu; |
| --- | --- |

18.

tervitab WTO raames saavutatud kokkulepet mistahes kujul antavate põllumajandustoodangu eksporditoetuste, sealhulgas toiduabi näol antavate ja muude toetuste lõplikuks likvideerimiseks 2013. aastaks ning rõhutab, et siseriiklike toetuste ja turule pääsemise osas tuleb alles saavutada sellega võrreldavat edu;

| 19. | kutsub USAd üles kaotama selliseid tollitõkkeid nagu tolli kasutustasud ja importööridele kehtestatud liigranged arvete esitamise nõuded; kahetseb asjaolu, et USA Tolli- ja Piirivalveamet ei tunnusta ELi tolliliidu ja “päritoluriigina”; palub USA valitsusel muuta Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO) oma negatiivset hoiakut ELi liikmeks olemise suhtes; |
| --- | --- |

19.

kutsub USAd üles kaotama selliseid tollitõkkeid nagu tolli kasutustasud ja importööridele kehtestatud liigranged arvete esitamise nõuded; kahetseb asjaolu, et USA Tolli- ja Piirivalveamet ei tunnusta ELi tolliliidu ja “päritoluriigina”; palub USA valitsusel muuta Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO) oma negatiivset hoiakut ELi liikmeks olemise suhtes;

Majandusalgatuse ja ELi-USA 30. novembri 2005. aasta majandusministrite mitteametliku kohtumise järelmeetmed

| 20. | toetab ELi-USA ühise tööprogrammi vastuvõtmist ELi ja USA majandusministrite kohtumisel, rakendamaks majandusdeklaratsiooni, mis sisaldab üheteistkümnes valdkonnas konkreetseid meetmeid Atlandiülese majandusintegratsiooni edasiarendamiseks; kutsub aga mõlemat partnerit üles osalema selle ühise tööprogrammi tõelises täitmises ja süvendamises parema ja ambitsioonikama suunatajuga, pikaajaliste strateegiliste eesmärkide ning ühismeetmete ja -projektide rakendamise üksikasjaliku ajakavaga, milles võetakse arvesse sõltumatute reguleerivate asutuste erirolli; märgib sellega seoses, et juba loodud Atlandi-üleste dialoogide sidusrühmad, sealhulgas tarbijate ühendused, ametiühingud ja keskkonnakaitsjate rühmitused peaksid olema aktiivsemalt kaasatud majandusalgatuse ja tööprogrammi jälgimis- ja läbivaatamisprotsessi; |
| --- | --- |

20.

toetab ELi-USA ühise tööprogrammi vastuvõtmist ELi ja USA majandusministrite kohtumisel, rakendamaks majandusdeklaratsiooni, mis sisaldab üheteistkümnes valdkonnas konkreetseid meetmeid Atlandiülese majandusintegratsiooni edasiarendamiseks; kutsub aga mõlemat partnerit üles osalema selle ühise tööprogrammi tõelises täitmises ja süvendamises parema ja ambitsioonikama suunatajuga, pikaajaliste strateegiliste eesmärkide ning ühismeetmete ja -projektide rakendamise üksikasjaliku ajakavaga, milles võetakse arvesse sõltumatute reguleerivate asutuste erirolli; märgib sellega seoses, et juba loodud Atlandi-üleste dialoogide sidusrühmad, sealhulgas tarbijate ühendused, ametiühingud ja keskkonnakaitsjate rühmitused peaksid olema aktiivsemalt kaasatud majandusalgatuse ja tööprogrammi jälgimis- ja läbivaatamisprotsessi;

| 21. | on seisukohal, et kavandatava partnerlusleppe majandusosas tuleks kooskõlas majandusalgatusega esitada konkreetseid ideid mittetariifsete tõkete kõrvaldamiseks turu võtmesektorites regulatsioonide järkjärgulise ühtlustamise ning eeskirjade ja standardite vastastikuse tunnustamise teel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kavandatava partnerlusleppe majandusosas tuleks kooskõlas majandusalgatusega esitada konkreetseid ideid mittetariifsete tõkete kõrvaldamiseks turu võtmesektorites regulatsioonide järkjärgulise ühtlustamise ning eeskirjade ja standardite vastastikuse tunnustamise teel;

Eeskirjade ja standardite alase koostöö edendamine

| 22. | tunneb heameelt, et kohustust “asutada kõrgetasemeline eeskirju käsitleva koostöö foorum” - 2005. aasta juuni tippkohtumise deklaratsiooni põhielementi - on ettepanekuga korraldada 2006. aastal vähemalt kaks koosolekut lõpuks täitma asutud; soovitab ELi-USA eeskirju käsitleva koostöö 2005. aasta kava kiiresti ja täielikult ellu viia; hoiatab, et eri sidusrühmade ja asutuste piisava ja õigeaegse osaluse ja toetuseta ei saavuta eeskirju käsitlev koostöö oodatud eesmärke; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt, et kohustust “asutada kõrgetasemeline eeskirju käsitleva koostöö foorum” - 2005. aasta juuni tippkohtumise deklaratsiooni põhielementi - on ettepanekuga korraldada 2006. aastal vähemalt kaks koosolekut lõpuks täitma asutud; soovitab ELi-USA eeskirju käsitleva koostöö 2005. aasta kava kiiresti ja täielikult ellu viia; hoiatab, et eri sidusrühmade ja asutuste piisava ja õigeaegse osaluse ja toetuseta ei saavuta eeskirju käsitlev koostöö oodatud eesmärke;

| 23. | kordab, et nii ELis kui ka USAs tuleb veel tegelda arvukate kaubandus- ja investeeringutõkete kõrvaldamisega ning täheldab rahutusega kasvavat survet vastata välismaisele konkurentsile protektsionistlike või ebaõiglaste kaubandusmeetmetega; rõhutab, et majandusalgatuses ja kavandatavas uues üleatlandilises partnerlusleppes üle korratud pühendumine avatuse, läbipaistvuse ja õigusriigi põhimõtetele peaks aitama enamikku neist probleemidest kõrvaldada; |
| --- | --- |

23.

kordab, et nii ELis kui ka USAs tuleb veel tegelda arvukate kaubandus- ja investeeringutõkete kõrvaldamisega ning täheldab rahutusega kasvavat survet vastata välismaisele konkurentsile protektsionistlike või ebaõiglaste kaubandusmeetmetega; rõhutab, et majandusalgatuses ja kavandatavas uues üleatlandilises partnerlusleppes üle korratud pühendumine avatuse, läbipaistvuse ja õigusriigi põhimõtetele peaks aitama enamikku neist probleemidest kõrvaldada;

| 24. | rõhutab, et regulatiivsed tõkked on muutunud ELi ja USA vahelise kaubanduse ja investeeringute üheks peamiseks takistuseks ja hoiatab eriti põhjendamatute täiendavate riiklike regulatsioonide ülekülluse eest, asjakohaste rahvusvaheliste standardite tehniliste regulatsioonide alusena kasutamisest loobumise eest ning USAle iseloomuliku kolmandate osapoolte väljastatud sertifikaatide liigse usaldamise eest; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et regulatiivsed tõkked on muutunud ELi ja USA vahelise kaubanduse ja investeeringute üheks peamiseks takistuseks ja hoiatab eriti põhjendamatute täiendavate riiklike regulatsioonide ülekülluse eest, asjakohaste rahvusvaheliste standardite tehniliste regulatsioonide alusena kasutamisest loobumise eest ning USAle iseloomuliku kolmandate osapoolte väljastatud sertifikaatide liigse usaldamise eest;

| 25. | väljendab muret “rahvusliku julgeoleku” selge määratluse puudumise pärast USAs ja selle mõiste ülemäärase kasutamise pärast kaubavahetuse ja investeeringute piiramisel; kahetseb eriti USA Kaitseministeeriumi kasutatava niinimetatud “Berry paranduse” ning 1988. aasta “Exon-Florio paranduse” ja sellele järgnenud õigusaktide kasutamist välisinvesteeringute või välismaalaste omandusse mineku piiramiseks ettevõtete puhul, mis on kasvõi riivamisi seotud rahvusliku julgeolekuga; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret “rahvusliku julgeoleku” selge määratluse puudumise pärast USAs ja selle mõiste ülemäärase kasutamise pärast kaubavahetuse ja investeeringute piiramisel; kahetseb eriti USA Kaitseministeeriumi kasutatava niinimetatud “Berry paranduse” ning 1988. aasta “Exon-Florio paranduse” ja sellele järgnenud õigusaktide kasutamist välisinvesteeringute või välismaalaste omandusse mineku piiramiseks ettevõtete puhul, mis on kasvõi riivamisi seotud rahvusliku julgeolekuga;

| 26. | märgib, et ELi riikide ja USA osariikide vahelised erisused kohtumenetluse eeskirjades ja kohtuotsuste tunnustamise praktikas mõjutavad märkimisväärselt Atlandi-üleste tehingute asjus toimuvaid kohtuvaidlusi; palub ELil ja USAl uurida sellise leppe sõlmimise teostatavust, mis reguleerib kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja jõustamist seoses tsiviil- ja kommertsasjadega; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ELi riikide ja USA osariikide vahelised erisused kohtumenetluse eeskirjades ja kohtuotsuste tunnustamise praktikas mõjutavad märkimisväärselt Atlandi-üleste tehingute asjus toimuvaid kohtuvaidlusi; palub ELil ja USAl uurida sellise leppe sõlmimise teostatavust, mis reguleerib kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja jõustamist seoses tsiviil- ja kommertsasjadega;

| 27. | märgib, et Atlandi-ülese telekommunikatsioonituru arengut pidurdavad endiselt regulatiivsed tõkked ja ühildamatud standardid, mis tekitavad olukorra, kus ükski USA ega Euroopa telekommunikatsioonifirma ei tegutse märkimisväärses ulatuses mõlemal mandril, olgugi et üheksa maailma kümnest suurimast telekommunikatsioonifirmast asuvad kas ELis või USAs; |
| --- | --- |

27.

märgib, et Atlandi-ülese telekommunikatsioonituru arengut pidurdavad endiselt regulatiivsed tõkked ja ühildamatud standardid, mis tekitavad olukorra, kus ükski USA ega Euroopa telekommunikatsioonifirma ei tegutse märkimisväärses ulatuses mõlemal mandril, olgugi et üheksa maailma kümnest suurimast telekommunikatsioonifirmast asuvad kas ELis või USAs;

Avatud ja konkurentsivõimeliste kapitaliturgude ergutamine

| 28. | nõuab raamatupidamisstandardite vastastikust tunnustamist ja sellele järgnevat järkjärgulist lähendamist usaldusväärse regulatiivse järelevalve all, et ettevõtted saaksid mõlemal turul kasutada ühtset standardit ja et vähendada noteerimiskulusid; palub aga komisjonil USA eelistamise vältimiseks jälgida hoolikalt Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu ja (USA) Finantsarvestuse Standardite Nõukogu täieliku vastavuse rakendusplaani; |
| --- | --- |

28.

nõuab raamatupidamisstandardite vastastikust tunnustamist ja sellele järgnevat järkjärgulist lähendamist usaldusväärse regulatiivse järelevalve all, et ettevõtted saaksid mõlemal turul kasutada ühtset standardit ja et vähendada noteerimiskulusid; palub aga komisjonil USA eelistamise vältimiseks jälgida hoolikalt Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu ja (USA) Finantsarvestuse Standardite Nõukogu täieliku vastavuse rakendusplaani;

| 29. | nõuab finantsturgude reguleerimise alase dialoogi tugevdamist Atlandi-üleste finantsteenuste küsimuste poliitika läbivaatamise kaudu kaks korda aastas Euroopa Parlamendi, komisjoni, USA asjaomaste asutuste ning USA Kongressi asjaomaste majanduskomisjonide vahel, mis toimub enne ja pärast ELi ja USA iga-aastast tippkohtumist; tunnustab valdkonna esindajate nagu Tuletisväärtpaberite ja Optsioonide Assotsiatsiooni (Futures and Options Association) seni tehtud tööd; |
| --- | --- |

29.

nõuab finantsturgude reguleerimise alase dialoogi tugevdamist Atlandi-üleste finantsteenuste küsimuste poliitika läbivaatamise kaudu kaks korda aastas Euroopa Parlamendi, komisjoni, USA asjaomaste asutuste ning USA Kongressi asjaomaste majanduskomisjonide vahel, mis toimub enne ja pärast ELi ja USA iga-aastast tippkohtumist; tunnustab valdkonna esindajate nagu Tuletisväärtpaberite ja Optsioonide Assotsiatsiooni (Futures and Options Association) seni tehtud tööd;

| 30. | on kindlalt vastu USA tegevusele Baseli II kapitalinõudeid käsitleva lepingu täitmise edasilükkamisel ning kutsub USAd üles oma kohustusi täitma, et luua pankadele üle maailma võrdsed võimalused; usub, et erinevad lähenemisviisid võivad takistada USA filiaalidega Euroopa pankadel moodustada integreeritud riskihaldussüsteeme; |
| --- | --- |

30.

on kindlalt vastu USA tegevusele Baseli II kapitalinõudeid käsitleva lepingu täitmise edasilükkamisel ning kutsub USAd üles oma kohustusi täitma, et luua pankadele üle maailma võrdsed võimalused; usub, et erinevad lähenemisviisid võivad takistada USA filiaalidega Euroopa pankadel moodustada integreeritud riskihaldussüsteeme;

| 31. | väljendab rahulolematust selle üle, et ELi edasikindlustusandjad USAs peavad andma riskidele täieliku tagatise, seistes silmitsi väga diskrimineerivate riiklike eeskirjadega, milles nõutakse neilt oma vastutuse ülerahastamist, säilitades tagatiste ülemäärased tasemed (selliseid tagatise esitamise nõudeid ei kohaldata USAs tegutsevate USA akrediteeritud edasikindlustusandjate suhtes); palub USA pädevatel asutustel püüelda edasise Atlandi-ülese vastastikuse tunnustamise ning ühtsete maksevõime- ja aruandlusnõuete poole; |
| --- | --- |

31.

väljendab rahulolematust selle üle, et ELi edasikindlustusandjad USAs peavad andma riskidele täieliku tagatise, seistes silmitsi väga diskrimineerivate riiklike eeskirjadega, milles nõutakse neilt oma vastutuse ülerahastamist, säilitades tagatiste ülemäärased tasemed (selliseid tagatise esitamise nõudeid ei kohaldata USAs tegutsevate USA akrediteeritud edasikindlustusandjate suhtes); palub USA pädevatel asutustel püüelda edasise Atlandi-ülese vastastikuse tunnustamise ning ühtsete maksevõime- ja aruandlusnõuete poole;

| 32. | nõuab kindlalt denoteerimiseeskirjade kiiret lähendamist USA aktsiaturgudel, mis praegu esitavad registrist lahkuda soovivatele ELi firmadele karme nõudmisi; tunneb heameelt USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni hiljutise ettepaneku üle pidada põhikriteeriumiks kauplemismahtu ja mitte aktsionäride arvu; ning palub komisjonil neid uusi suundumusi ELi huvide kaitse tagamiseks jälgida; |
| --- | --- |

32.

nõuab kindlalt denoteerimiseeskirjade kiiret lähendamist USA aktsiaturgudel, mis praegu esitavad registrist lahkuda soovivatele ELi firmadele karme nõudmisi; tunneb heameelt USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni hiljutise ettepaneku üle pidada põhikriteeriumiks kauplemismahtu ja mitte aktsionäride arvu; ning palub komisjonil neid uusi suundumusi ELi huvide kaitse tagamiseks jälgida;

| 33. | usub ühtsemasse ettevõtete üldjuhtimise alasesse dialoogi ning äriühingute üldjuhtimist ja järelevalvet puudutavate nõudmiste ühtlustamisesse, kusjuures näiteks tänu Atlandi-ülese ettevõtete üldjuhtimise alase dialoogi parandamisele välditaks selliseid eksterritoriaalseid vahejuhtumeid nagu Sarbanes-Oxley seaduse kohaldamine; nõuab tihedamat ELi ja USA kontrolli ülemaailmsete kõrge riskiastmega investeerimisfondide üle; |
| --- | --- |

33.

usub ühtsemasse ettevõtete üldjuhtimise alasesse dialoogi ning äriühingute üldjuhtimist ja järelevalvet puudutavate nõudmiste ühtlustamisesse, kusjuures näiteks tänu Atlandi-ülese ettevõtete üldjuhtimise alase dialoogi parandamisele välditaks selliseid eksterritoriaalseid vahejuhtumeid nagu Sarbanes-Oxley seaduse kohaldamine; nõuab tihedamat ELi ja USA kontrolli ülemaailmsete kõrge riskiastmega investeerimisfondide üle;

| 34. | palub komisjonil ajakohastada ELi hoiusemaksu direktiivi kohaldamist USA suhtes; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ajakohastada ELi hoiusemaksu direktiivi kohaldamist USA suhtes;

Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu suunatud koostöö

| 35. | märgib, et avatud turud sõltuvad väga suurel määral turvalistest ja usaldusväärsetest struktuuridest ning et usaldus on ülemaailmsetes kaubandussuhetes eluliselt tähtis; väljendab toetust ELi-USA tihedale koostööle, et jätkata võitlust ettevõttesiseste ja finantspettuste, rahapesu ja terrorismi finantseerimise vastu, vältides samas tavapäraste äri- ja eratehingute tarbetut häirimist; |
| --- | --- |

35.

märgib, et avatud turud sõltuvad väga suurel määral turvalistest ja usaldusväärsetest struktuuridest ning et usaldus on ülemaailmsetes kaubandussuhetes eluliselt tähtis; väljendab toetust ELi-USA tihedale koostööle, et jätkata võitlust ettevõttesiseste ja finantspettuste, rahapesu ja terrorismi finantseerimise vastu, vältides samas tavapäraste äri- ja eratehingute tarbetut häirimist;

Innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse ergutamine

| 36. | tunneb heameelt eesmärgi üle suurendada Atlandi-ülest sünergiat arvukates tugevama teadmistepõhise majanduse arenguks väga olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt eesmärgi üle suurendada Atlandi-ülest sünergiat arvukates tugevama teadmistepõhise majanduse arenguks väga olulistes valdkondades;

| 37. | julgustab ühiste uurimisprojektide raames väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalusega Atlandi-üleste teadusuuringutealaste partnerluste loomist, ja Euroopa teadlaste Euroopasse tagasipöördumist toetavate meetmete võtmist; |
| --- | --- |

37.

julgustab ühiste uurimisprojektide raames väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalusega Atlandi-üleste teadusuuringutealaste partnerluste loomist, ja Euroopa teadlaste Euroopasse tagasipöördumist toetavate meetmete võtmist;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja USA jaoks on kasulik edendada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning investeerimisprogrammide elluviimiseks, näiteks järgmistes valdkondades:






  a) | maismaa-kiirtranspordi tehnoloogiad ning eelkõige uued eriti tõhusad massilise reisijateveo vahendid linnade arengu jaoks; |
| --- | --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et ELi ja USA jaoks on kasulik edendada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning investeerimisprogrammide elluviimiseks, näiteks järgmistes valdkondades:

a)

maismaa-kiirtranspordi tehnoloogiad ning eelkõige uued eriti tõhusad massilise reisijateveo vahendid linnade arengu jaoks;

| b) | sünteetiliste kütuste ja elektriliste käiturite väljaarendamine sõidu- ja veoautode ja busside jaoks ning kütuseelementide kasutamine jne; |
| --- | --- |

b)

sünteetiliste kütuste ja elektriliste käiturite väljaarendamine sõidu- ja veoautode ja busside jaoks ning kütuseelementide kasutamine jne;

| c) | kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise uute tehnoloogiate väljaarendamine; |
| --- | --- |

c)

kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise uute tehnoloogiate väljaarendamine;

| 39. | selles osas tuletab liikmesriikidele ja USAle meelde kohustust, mis on avaldatud mõlema osapoole 2003. aasta ühisdeklaratsioonis vesinikumajanduse edendamise kohta ning tervitab seniseid edusamme, aga arvab, et edasine koostöö on siiski vajalik; |
| --- | --- |

39.

selles osas tuletab liikmesriikidele ja USAle meelde kohustust, mis on avaldatud mõlema osapoole 2003. aasta ühisdeklaratsioonis vesinikumajanduse edendamise kohta ning tervitab seniseid edusamme, aga arvab, et edasine koostöö on siiski vajalik;

| 40. | arvab, et teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on mõlemale majandusele väga tähtsad; soovitab seetõttu rea ühiste meetmete võtmist, et:






  a) | ergutada selliste oluliste tehnoloogiate nagu lairiba- raadiosagedusliku tuvastuse seadmete ja muude innovaatiliste tehnoloogiate arengut, pidades silmas koostalitlusvõimet; |
| --- | --- | --- |

40.

arvab, et teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on mõlemale majandusele väga tähtsad; soovitab seetõttu rea ühiste meetmete võtmist, et:

a)

ergutada selliste oluliste tehnoloogiate nagu lairiba- raadiosagedusliku tuvastuse seadmete ja muude innovaatiliste tehnoloogiate arengut, pidades silmas koostalitlusvõimet;

| b) | muuta võrgustikke turvalisemaks ning hõlbustada teabevahetust, pöörates erilist tähelepanu rämpspostile; |
| --- | --- |

b)

muuta võrgustikke turvalisemaks ning hõlbustada teabevahetust, pöörates erilist tähelepanu rämpspostile;

| c) | tagada tihe koostöö “küberturvafirmade” vahel; |
| --- | --- |

c)

tagada tihe koostöö “küberturvafirmade” vahel;

| d) | tegeleda rändluse (roaming) kallidusega; |
| --- | --- |

d)

tegeleda rändluse (roaming) kallidusega;

| 41. | usub, et teadusuuringute ja tehnoloogia arengu seitsmes raamprogramm loob ainulaadse võimaluse ühisteks meetmeteks järgmistes valdkondades:






  a) | määrata tähtsaimad uurimiskoostöö valdkonnad, et arendada välja uued Atlandi-ülesed turud (nt nanotehnoloogia ja vesinikkütuseelement-tehnoloogiad); |
| --- | --- | --- |

41.

usub, et teadusuuringute ja tehnoloogia arengu seitsmes raamprogramm loob ainulaadse võimaluse ühisteks meetmeteks järgmistes valdkondades:

a)

määrata tähtsaimad uurimiskoostöö valdkonnad, et arendada välja uued Atlandi-ülesed turud (nt nanotehnoloogia ja vesinikkütuseelement-tehnoloogiad);

| b) | ühine uurimistegevus kodanike turvalisusega seotud valdkondades ning keerukate võrgustiksüsteemide usaldusväärsuse ja infoühiskonna tehnoloogiate aluseks olevate infoinfrastruktuuride valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

ühine uurimistegevus kodanike turvalisusega seotud valdkondades ning keerukate võrgustiksüsteemide usaldusväärsuse ja infoühiskonna tehnoloogiate aluseks olevate infoinfrastruktuuride valdkonnas;

| c) | Euroopa Teadusuuringute Nõukogu (European Research Council - ERC) ja Rahvusliku Teadusfondi (National Science Foundation - NSF) vahelise tiheda koostöö toetamine; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Teadusuuringute Nõukogu (European Research Council - ERC) ja Rahvusliku Teadusfondi (National Science Foundation - NSF) vahelise tiheda koostöö toetamine;

| 42. | arvab, et senised ja uued kosmoseprogrammid pakuvad teataval määral võimalusi ühisettevõtmisteks kosmose uurimisel:






  a) | edendades koostööd sellistes olulistes valdkondades nagu Maa jälgimine, satelliitnavigatsioon (Galileo ja GPS), elektrooniline side, kosmoseteadus ja -uuringud; |
| --- | --- | --- |

42.

arvab, et senised ja uued kosmoseprogrammid pakuvad teataval määral võimalusi ühisettevõtmisteks kosmose uurimisel:

a)

edendades koostööd sellistes olulistes valdkondades nagu Maa jälgimine, satelliitnavigatsioon (Galileo ja GPS), elektrooniline side, kosmoseteadus ja -uuringud;

| b) | tegeledes hästi toimiva Atlandi-ülese kosmosetööstuse turu loomist pidurdavate regulatiivsete takistustega; |
| --- | --- |

b)

tegeledes hästi toimiva Atlandi-ülese kosmosetööstuse turu loomist pidurdavate regulatiivsete takistustega;

| c) | kõrvaldades USA rahvusvahelise relvakaubanduse määrustest tulenevad asjatud piirangud ja liberaliseerides rahvusvahelist kanderakettide turgu; |
| --- | --- |

c)

kõrvaldades USA rahvusvahelise relvakaubanduse määrustest tulenevad asjatud piirangud ja liberaliseerides rahvusvahelist kanderakettide turgu;

| 43. | palub komisjoni teha ettepanek ühise malaaria uurimisprogrammi käivitamiseks lisaks juba olemasolevatele pandeemiliste haiguste uurimisprogrammidele; |
| --- | --- |

43.

palub komisjoni teha ettepanek ühise malaaria uurimisprogrammi käivitamiseks lisaks juba olemasolevatele pandeemiliste haiguste uurimisprogrammidele;

| 44. | toetab meetmeid ettevõtlikkuse ja riskijulguse suurendamiseks ELis, mis tuginevad asjakohastele näidetele USA tugevatest külgedest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

toetab meetmeid ettevõtlikkuse ja riskijulguse suurendamiseks ELis, mis tuginevad asjakohastele näidetele USA tugevatest külgedest selles valdkonnas;

Kaubanduse ja reisimise edendamine ja julgeoleku tugevdamine

| 45. | märgib, et viisapoliitika kuulub nüüd eranditult ühenduse pädevusse; palub komisjonil alustada viivitamatult läbirääkimisi USA administratsiooniga, et laiendada viisanõudest loobumise programmi kehtivust kõigile Euroopa kodanikele ning kaotada praegune, eelkõige uute liikmesriikide kodanikke puudutav diskrimineerimine; |
| --- | --- |

45.

märgib, et viisapoliitika kuulub nüüd eranditult ühenduse pädevusse; palub komisjonil alustada viivitamatult läbirääkimisi USA administratsiooniga, et laiendada viisanõudest loobumise programmi kehtivust kõigile Euroopa kodanikele ning kaotada praegune, eelkõige uute liikmesriikide kodanikke puudutav diskrimineerimine;

| 46. | rõhutab, et kohmakad viisa saamise menetlused on tekitanud ettevõtetele ja kodanikele lisakulusid; tervitab “Usaldusväärse isiku” algatust, mis peaks tuginema vastastikku väljatöötatavatele standarditele, kui äri- või turismireiside hõlbustamise abinõu; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kohmakad viisa saamise menetlused on tekitanud ettevõtetele ja kodanikele lisakulusid; tervitab “Usaldusväärse isiku” algatust, mis peaks tuginema vastastikku väljatöötatavatele standarditele, kui äri- või turismireiside hõlbustamise abinõu;

| 47. | kahetseb asjaolu, et enamik ELi kodanikke on endiselt allutatud rangele viisakontrollile, mis takistab vaba liikumist ja vahetust nii töötajate kui ka kõigi teiste osas, kes peavad tööga seoses USAsse reisima või seal viibima; palub USAl ilmutada selles osas suuremat paindlikkust, eriti nende Euroopa kodanike suhtes, kes tööalaselt regulaarselt USAs käivad; |
| --- | --- |

47.

kahetseb asjaolu, et enamik ELi kodanikke on endiselt allutatud rangele viisakontrollile, mis takistab vaba liikumist ja vahetust nii töötajate kui ka kõigi teiste osas, kes peavad tööga seoses USAsse reisima või seal viibima; palub USAl ilmutada selles osas suuremat paindlikkust, eriti nende Euroopa kodanike suhtes, kes tööalaselt regulaarselt USAs käivad;

Energiatõhususe edendamine

| 48. | arvestades, et energiapoliitika on majandusarenguks vältimatult vajalik ja seda ei saa kesksetest geopoliitilistest küsimustest ja välispoliitikast lahutada, soovitab vabamat ja avameelsemat mõttevahetust selle üle, kuidas muuta ülemaailmset energiakaubandust avatumaks, propageerida kogu maailmas taastuvenergiat, tihendada koostööd tarnepartneritega ja töötada välja ühine energiaturvalisuse strateegia ning muud poliitikad, et toetada energiat tarnivate ning transiitriikide geopoliitilist ja majanduslikku stabiilsust; |
| --- | --- |

48.

arvestades, et energiapoliitika on majandusarenguks vältimatult vajalik ja seda ei saa kesksetest geopoliitilistest küsimustest ja välispoliitikast lahutada, soovitab vabamat ja avameelsemat mõttevahetust selle üle, kuidas muuta ülemaailmset energiakaubandust avatumaks, propageerida kogu maailmas taastuvenergiat, tihendada koostööd tarnepartneritega ja töötada välja ühine energiaturvalisuse strateegia ning muud poliitikad, et toetada energiat tarnivate ning transiitriikide geopoliitilist ja majanduslikku stabiilsust;

| 49. | kahetseb asjaolu, et EL veab üksinda rahvusvahelist kliimapoliitikat, et USA on maailma suurim kasvuhoonegaaside tootja ning et seetõttu tuleb endiselt kõigil poliitilistel tasanditel sundida teda tunnistama oma kliimamuutustega seotud kohustusi; kahetseb seetõttu, et USA administratsioonile on endiselt nii vastumeelt alustada kliimamuutuste alal mingitki sisulist rahvusvahelist koostööd, kuid märgib, et administratsioon on teinud väikese sammu edasi, kuna soovib nüüd astuda põhjalikku, tulevikku suunatud dialoogi, nagu lepiti kokku 2005. aasta detsembris toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Montreali konverentsil; tervitab asjaolu, et USAs kujunev huvide koalitsioon, mis ühendab USA Kongressi mõlema koja ja mõlema partei liikmeid, osariikide seadusandjaid, kohalikke võime, valitsusväliseid organisatsioone ja äriala esindajaid, avaldab survet kasvuhoonegaaside heitkoguste küsimuses ambitsioonikama tegevuskava vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

49.

kahetseb asjaolu, et EL veab üksinda rahvusvahelist kliimapoliitikat, et USA on maailma suurim kasvuhoonegaaside tootja ning et seetõttu tuleb endiselt kõigil poliitilistel tasanditel sundida teda tunnistama oma kliimamuutustega seotud kohustusi; kahetseb seetõttu, et USA administratsioonile on endiselt nii vastumeelt alustada kliimamuutuste alal mingitki sisulist rahvusvahelist koostööd, kuid märgib, et administratsioon on teinud väikese sammu edasi, kuna soovib nüüd astuda põhjalikku, tulevikku suunatud dialoogi, nagu lepiti kokku 2005. aasta detsembris toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Montreali konverentsil; tervitab asjaolu, et USAs kujunev huvide koalitsioon, mis ühendab USA Kongressi mõlema koja ja mõlema partei liikmeid, osariikide seadusandjaid, kohalikke võime, valitsusväliseid organisatsioone ja äriala esindajaid, avaldab survet kasvuhoonegaaside heitkoguste küsimuses ambitsioonikama tegevuskava vastuvõtmiseks;

| 50. | arvab, et energiasektor esitab ühiseid väljakutseid nii ELile kui ka USAle ning ehkki mõlemad pooled on eraldi võtnud märkimisväärseid meetmeid, nõuab sektor vastastikku kasuliku lähenemise loomist, mille eesmärgiks on:






  a) | töötada välja ühisstrateegia liigse fossiilsetest kütustest sõltuvuse vähendamiseks, edendades konkreetsete meetmete võtmise abil energiatõhusust, taastuvenergiate kasutamist ja energiatarnete turvalisust nii energia- kui ka transpordisektoris; |
| --- | --- | --- |

50.

arvab, et energiasektor esitab ühiseid väljakutseid nii ELile kui ka USAle ning ehkki mõlemad pooled on eraldi võtnud märkimisväärseid meetmeid, nõuab sektor vastastikku kasuliku lähenemise loomist, mille eesmärgiks on:

a)

töötada välja ühisstrateegia liigse fossiilsetest kütustest sõltuvuse vähendamiseks, edendades konkreetsete meetmete võtmise abil energiatõhusust, taastuvenergiate kasutamist ja energiatarnete turvalisust nii energia- kui ka transpordisektoris;

| b) | töötada välja puhtad soojuse ja elektri koostootmise ning taastuvad tehnoloogiad (nt süsiniku kogumise ja ladustamise tehnoloogiad ning muud väikeste süsiniku heitkogustega tehnoloogiad); |
| --- | --- |

b)

töötada välja puhtad soojuse ja elektri koostootmise ning taastuvad tehnoloogiad (nt süsiniku kogumise ja ladustamise tehnoloogiad ning muud väikeste süsiniku heitkogustega tehnoloogiad);

| c) | julgustada USA-d ning tärkava majandusega uusindustriaalmaid nagu Hiina ja India pärast Kyoto protokolli lõppemist koostöös ELiga välja töötama meetmeid, et aidata kaasa pikaajalisele ja majanduslikult aktsepteeritavale heitkoguste piiramisele ning et reageerida kliimamuutusest tingitud kahjudele asjakohaselt, kulusid ja keskkonnaküsimusi arvesse võttes; |
| --- | --- |

c)

julgustada USA-d ning tärkava majandusega uusindustriaalmaid nagu Hiina ja India pärast Kyoto protokolli lõppemist koostöös ELiga välja töötama meetmeid, et aidata kaasa pikaajalisele ja majanduslikult aktsepteeritavale heitkoguste piiramisele ning et reageerida kliimamuutusest tingitud kahjudele asjakohaselt, kulusid ja keskkonnaküsimusi arvesse võttes;

| d) | tunnustada tuumaenergia tähtsat rolli süsinikuvaba energiaga varustamisel ning jätkata ühist teadustööd nimetatud olulise tehnoloogia väljaarendamisel viisil, mis võib edendada vesinikumajandust; |
| --- | --- |

d)

tunnustada tuumaenergia tähtsat rolli süsinikuvaba energiaga varustamisel ning jätkata ühist teadustööd nimetatud olulise tehnoloogia väljaarendamisel viisil, mis võib edendada vesinikumajandust;

| e) | koostada koos Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga ühisettepanek luua ülemaailmse tuumapoliitika mitmepoolne raamistik, mis suurendab julgeolekut ja takistab tuumamaterjali väärkasutamist sõjalistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

e)

koostada koos Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga ühisettepanek luua ülemaailmse tuumapoliitika mitmepoolne raamistik, mis suurendab julgeolekut ja takistab tuumamaterjali väärkasutamist sõjalistel eesmärkidel;

| f) | selle tulemusena töötada välja ühisstrateegia, mis on suunatud nii suure või kasvava energianõudlusega teistele riikidele kui ka tootjariikidele; |
| --- | --- |

f)

selle tulemusena töötada välja ühisstrateegia, mis on suunatud nii suure või kasvava energianõudlusega teistele riikidele kui ka tootjariikidele;

| 51. | rõhutab vajadust ELi ja USA tihedama teaduskoostöö järele biokütuste alal ja soovitab võimalikult kiiresti ellu viia ELi ja USA ühise biokütuste tööprogrammi algatuse, milles keskendutakse eriti teise põlvkonna bioetanoolile ja biodiislile; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust ELi ja USA tihedama teaduskoostöö järele biokütuste alal ja soovitab võimalikult kiiresti ellu viia ELi ja USA ühise biokütuste tööprogrammi algatuse, milles keskendutakse eriti teise põlvkonna bioetanoolile ja biodiislile;

Intellektuaalomandi õigused

| 52. | tervitab ELi ja USA majandusministrite kohtumisel saavutatud kokkulepet koostada 2006. aasta ELi- USA tippkohtumise ajaks intellektuaalomandi õiguste jõustamise alase koostöö strateegia, milles käsitletakse intellektuaalomandi õiguste rikkumist, selle tulemusliku jõustamise puudumist kolmandates riikides, eelkõige Hiinas ja Venemaal, millega parandatakse tolli- ja piirivalve alast koostööd, edendatakse avaliku ja erasektori partnerlust ning kooskõlastatakse kolmandatele riikidele antavat tehnilist abi; |
| --- | --- |

52.

tervitab ELi ja USA majandusministrite kohtumisel saavutatud kokkulepet koostada 2006. aasta ELi- USA tippkohtumise ajaks intellektuaalomandi õiguste jõustamise alase koostöö strateegia, milles käsitletakse intellektuaalomandi õiguste rikkumist, selle tulemusliku jõustamise puudumist kolmandates riikides, eelkõige Hiinas ja Venemaal, millega parandatakse tolli- ja piirivalve alast koostööd, edendatakse avaliku ja erasektori partnerlust ning kooskõlastatakse kolmandatele riikidele antavat tehnilist abi;

| 53. | avaldab kahetsust ühiste seisukohtade puudumise pärast geograafiliste tähiste küsimuses; kahetseb asjaolu, et põhimõtteliselt erinevate patendisüsteemide kooseksisteerimine (USAs kasutatakse “esimesena leiutaja” põhimõtet, samas kui ülejäänud maailm järgib “esimesena registreerija” põhimõtet) tekitab ELi ettevõtetele jätkuvalt märkimisväärseid raskusi; soovitab USA Kongressil patendisüsteemi reformimiseks liikuda edasi “esimesena registreerija” põhimõtte kasutamise suunas; |
| --- | --- |

53.

avaldab kahetsust ühiste seisukohtade puudumise pärast geograafiliste tähiste küsimuses; kahetseb asjaolu, et põhimõtteliselt erinevate patendisüsteemide kooseksisteerimine (USAs kasutatakse “esimesena leiutaja” põhimõtet, samas kui ülejäänud maailm järgib “esimesena registreerija” põhimõtet) tekitab ELi ettevõtetele jätkuvalt märkimisväärseid raskusi; soovitab USA Kongressil patendisüsteemi reformimiseks liikuda edasi “esimesena registreerija” põhimõtte kasutamise suunas;

| 54. | soovitab ELil ja USAl kolmandates riikides toimuva intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemisel teha koostööd asjaomaste kanalite kaudu; |
| --- | --- |

54.

soovitab ELil ja USAl kolmandates riikides toimuva intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemisel teha koostööd asjaomaste kanalite kaudu;

Investeeringud

| 55. | soovitab 2006. aasta tippkohtumisel ametlikult vastu võtta põhjaliku ülevaate, milles loetletakse seni säilinud takistused vastastikustele investeeringutele koos selliste takistuste vähendamiseks või kaotamiseks vajalike meetmete loendiga kooskõlas siseturu eeskirjadega, sealhulgas avalike teenustega seotud sätted ja ettevaatusprintsiip; |
| --- | --- |

55.

soovitab 2006. aasta tippkohtumisel ametlikult vastu võtta põhjaliku ülevaate, milles loetletakse seni säilinud takistused vastastikustele investeeringutele koos selliste takistuste vähendamiseks või kaotamiseks vajalike meetmete loendiga kooskõlas siseturu eeskirjadega, sealhulgas avalike teenustega seotud sätted ja ettevaatusprintsiip;

| 56. | toetab investeeringute hõlbustamise meetmeid ning kõigi tõkete järkjärgulist kõrvaldamist Atlandiülestelt investeeringutelt a) raamatupidamisstandardite lähendamise kaudu, b) võrdsete võimaluste loomise kaudu finantsturgudel, c) vastastikku õiglase konkurentsipoliitika kaudu ning d) siiani kehtivate protektsionistlike meetmete järkjärgulise kaotamise kaudu teatavates sektorites; seab kahtluse alla säilinud omandiõiguse piirangud USAs, eelkõige kaitse- ja lennundusvaldkonnas, ning toetab USA välisinvesteeringute komisjoni (US Committee on Foreign Investments) reformimist; nõuab, et komisjon koostaks uurimuse siseturul esinevatest tõketest ettevõtete ülevõtmisele, mis seavad ELi võrreldes USA omandajatega ebasoodsamasse olukorda; palub komisjoni tagada, et ELis kehtivaid omandiõiguse piiranguid ei saaks kasutada argumendina USA piirangute säilitamiseks; |
| --- | --- |

56.

toetab investeeringute hõlbustamise meetmeid ning kõigi tõkete järkjärgulist kõrvaldamist Atlandiülestelt investeeringutelt a) raamatupidamisstandardite lähendamise kaudu, b) võrdsete võimaluste loomise kaudu finantsturgudel, c) vastastikku õiglase konkurentsipoliitika kaudu ning d) siiani kehtivate protektsionistlike meetmete järkjärgulise kaotamise kaudu teatavates sektorites; seab kahtluse alla säilinud omandiõiguse piirangud USAs, eelkõige kaitse- ja lennundusvaldkonnas, ning toetab USA välisinvesteeringute komisjoni (US Committee on Foreign Investments) reformimist; nõuab, et komisjon koostaks uurimuse siseturul esinevatest tõketest ettevõtete ülevõtmisele, mis seavad ELi võrreldes USA omandajatega ebasoodsamasse olukorda; palub komisjoni tagada, et ELis kehtivaid omandiõiguse piiranguid ei saaks kasutada argumendina USA piirangute säilitamiseks;

Konkurentsipoliitika ja jõustamine

| 57. | nõuab konkurentsipoliitika ühise Atlandi-ülese raamistiku loomist, mis parandab täitetoimingute kooskõlastamist ja hõlbustab konfidentsiaalset teabevahetust; rõhutab, et konkurentsieeskirjade võrdne kohaldamine mõlemal pool Atlandi ookeani, olenemata firmade asutamisriigist, on konkurentsivõimelise ja ühtse Atlandi-ülese turu loomiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

57.

nõuab konkurentsipoliitika ühise Atlandi-ülese raamistiku loomist, mis parandab täitetoimingute kooskõlastamist ja hõlbustab konfidentsiaalset teabevahetust; rõhutab, et konkurentsieeskirjade võrdne kohaldamine mõlemal pool Atlandi ookeani, olenemata firmade asutamisriigist, on konkurentsivõimelise ja ühtse Atlandi-ülese turu loomiseks hädavajalik;

| 58. | toetab eesmärki sõlmida USAga täiendav konkurentsialane kokkulepe, mis võimaldab vastavate konkurentsiseaduste kohaselt teostatavate juurdluste käigus konfidentsiaalset teavet vahetada; |
| --- | --- |

58.

toetab eesmärki sõlmida USAga täiendav konkurentsialane kokkulepe, mis võimaldab vastavate konkurentsiseaduste kohaselt teostatavate juurdluste käigus konfidentsiaalset teavet vahetada;

Hanked

| 59. | soovitab 2006. aasta tippkohtumisel ametlikult vastu võtta põhjaliku ülevaate kõigist mõlema partneri vahelisi piiriüleseid hankeid takistavatest juriidilistest, praktilistest ja tehnilistest tõketest koos nende leevendamiseks vajalike meetmete loendiga, milles võetakse arvesse üldhuviteenuste erijuhtu; soovitab mõlemal partneril minna praegustest ja tulevastest riigihankelepingute alastest kohustustest kaugemale, võimaldades sellega esiteks avardada mõlema osapoole võimaluste välja ning teiseks suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja luua Euroopa ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele uusi turge; |
| --- | --- |

59.

soovitab 2006. aasta tippkohtumisel ametlikult vastu võtta põhjaliku ülevaate kõigist mõlema partneri vahelisi piiriüleseid hankeid takistavatest juriidilistest, praktilistest ja tehnilistest tõketest koos nende leevendamiseks vajalike meetmete loendiga, milles võetakse arvesse üldhuviteenuste erijuhtu; soovitab mõlemal partneril minna praegustest ja tulevastest riigihankelepingute alastest kohustustest kaugemale, võimaldades sellega esiteks avardada mõlema osapoole võimaluste välja ning teiseks suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja luua Euroopa ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele uusi turge;

| 60. | toetab avalike hangete turu avamise osas koostöö tugevdamist ELi ja USA vahel; rõhutab, et võrdsete konkurentsitingimuste vastuvõtmine nimetatud sektoris loob uusi võimalusi ELi ettevõtetele ja eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

60.

toetab avalike hangete turu avamise osas koostöö tugevdamist ELi ja USA vahel; rõhutab, et võrdsete konkurentsitingimuste vastuvõtmine nimetatud sektoris loob uusi võimalusi ELi ettevõtetele ja eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 61. | kahetseb asjaolu, et USA hoiab jõus arvukaid “osta kodumaist”-tüüpi seadusesätteid, millele lisandub veel uusi, mis käsitlevad föderaalvalitsuse rahastatavaid infrastruktuuriprogramme; konkreetsemalt kahetseb asjaolu, et tõelise Atlandi-ülese kahesuunalise liikluse puudumise tõttu kaitsetööstuse hangete alal ja laiemalt kogu kaitsetööstussektoris on Euroopa kaitsetööstusettevõtetel endiselt raske USA kaitsetööstuse turul äri ajada ja USA kaitseotstarbelist tehnoloogiat omandada; palub, et USA Kongress aktsepteeriks Atlandi-ülest majanduslikku tegelikkust ka julgeolekuga seotud turgudel; |
| --- | --- |

61.

kahetseb asjaolu, et USA hoiab jõus arvukaid “osta kodumaist”-tüüpi seadusesätteid, millele lisandub veel uusi, mis käsitlevad föderaalvalitsuse rahastatavaid infrastruktuuriprogramme; konkreetsemalt kahetseb asjaolu, et tõelise Atlandi-ülese kahesuunalise liikluse puudumise tõttu kaitsetööstuse hangete alal ja laiemalt kogu kaitsetööstussektoris on Euroopa kaitsetööstusettevõtetel endiselt raske USA kaitsetööstuse turul äri ajada ja USA kaitseotstarbelist tehnoloogiat omandada; palub, et USA Kongress aktsepteeriks Atlandi-ülest majanduslikku tegelikkust ka julgeolekuga seotud turgudel;

Teenused / kvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine

| 62. | märgib, et üksnes arhitektide kutseühing on soovitanud mõlema poole pädevatel asutustel uurida oma tööprogrammi ühe osana kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise küsimust; möönab, et teised kutsealad näivad eelistavat tunnustamismenetluste käsitlemist ELi ja USA partnerühenduste raames; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi asjaomastele komisjonidele aru mõlema poole kvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist segavatest tõketest; |
| --- | --- |

62.

märgib, et üksnes arhitektide kutseühing on soovitanud mõlema poole pädevatel asutustel uurida oma tööprogrammi ühe osana kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise küsimust; möönab, et teised kutsealad näivad eelistavat tunnustamismenetluste käsitlemist ELi ja USA partnerühenduste raames; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi asjaomastele komisjonidele aru mõlema poole kvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist segavatest tõketest;

| 63. | märgib, et USA osariikide vahel on endiselt suured erinevused diplomite ja kutsekvalifikatsiooni horisontaalse tunnustamise osas, mis pidurdab Atlandi-ülese turu edasist arengut, eriti teenindussektoris; nõuab tungivalt, et komisjon algataks lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi konkreetsetes valdkondades, näiteks piloodilubade küsimuses; ja nõuab USAlt tungivalt Euroopa eeskujul põhineva korra väljatöötamist, mille kohaselt riigid tunnistavad vastastikku peaaegu kõiki diplomeid ja kutsekvalifikatsioone, nagu see toimub ELi siseturul; |
| --- | --- |

63.

märgib, et USA osariikide vahel on endiselt suured erinevused diplomite ja kutsekvalifikatsiooni horisontaalse tunnustamise osas, mis pidurdab Atlandi-ülese turu edasist arengut, eriti teenindussektoris; nõuab tungivalt, et komisjon algataks lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi konkreetsetes valdkondades, näiteks piloodilubade küsimuses; ja nõuab USAlt tungivalt Euroopa eeskujul põhineva korra väljatöötamist, mille kohaselt riigid tunnistavad vastastikku peaaegu kõiki diplomeid ja kutsekvalifikatsioone, nagu see toimub ELi siseturul;

Teenused/õhutransporditeenused

| 64. | tervitab hiljutist edu ELi-USA õhutransporditeenuste liberaliseerimiseks peetavatel läbirääkimistel ja rõhutab vajadust saavutada võimalikult kiiresti mõlemapoolsusel põhinev täielik kokkulepe, mis lahendab USA lennuliinide omandisuhete ülemmäärade küsimuse; |
| --- | --- |

64.

tervitab hiljutist edu ELi-USA õhutransporditeenuste liberaliseerimiseks peetavatel läbirääkimistel ja rõhutab vajadust saavutada võimalikult kiiresti mõlemapoolsusel põhinev täielik kokkulepe, mis lahendab USA lennuliinide omandisuhete ülemmäärade küsimuse;

| 65. | on arvamusel, et kuna kaubandus ja turism on ülitähtsad mõlemale poolele, peab 2007. aastal sõlmitav Atlandi-ülene partnerluslepe tingimata sisaldama eraldi transpordipoliitika peatükki, mida täiendaksid tippkohtumised, kohtumised USA Kongressi ja Euroopa Parlamendi transpordi eest vastutavate komisjonide liikmete vahel, USA transpordiministri ning komisjoni pädeva voliniku ja komisjoni ametnike kohtumised, ning koostöö lennundusohutuse eest vastutavate asutuste ja föderaalvalitsuse asjaomaste asutuste vahel; |
| --- | --- |

65.

on arvamusel, et kuna kaubandus ja turism on ülitähtsad mõlemale poolele, peab 2007. aastal sõlmitav Atlandi-ülene partnerluslepe tingimata sisaldama eraldi transpordipoliitika peatükki, mida täiendaksid tippkohtumised, kohtumised USA Kongressi ja Euroopa Parlamendi transpordi eest vastutavate komisjonide liikmete vahel, USA transpordiministri ning komisjoni pädeva voliniku ja komisjoni ametnike kohtumised, ning koostöö lennundusohutuse eest vastutavate asutuste ja föderaalvalitsuse asjaomaste asutuste vahel;

WTO vaidluste lahendamine: EL/USA

| 66. | väidab, et ehkki WTO kogud võivad põhjustada märkimisväärseid poliitilisi erimeelsusi, on kaubandus- või majandusvaidlused Atlandi-üleste majandussuhete loomulik osa; |
| --- | --- |

66.

väidab, et ehkki WTO kogud võivad põhjustada märkimisväärseid poliitilisi erimeelsusi, on kaubandus- või majandusvaidlused Atlandi-üleste majandussuhete loomulik osa;

| 67. | soovitab maailma suurimate kaubandusjõudude vaheliste ja laiemale WTO areenile kanduvate vaidluste arvu vähendamiseks kolmel punktil põhinevat ühisstrateegiat:






  a) | kõrgeimal tasemel võetav ametlik kohustus järgida kokkulepitud mitmepoolseid kaubanduseeskirju ning täita kiiresti ja täielikult WTO kogu otsused; |
| --- | --- | --- |

67.

soovitab maailma suurimate kaubandusjõudude vaheliste ja laiemale WTO areenile kanduvate vaidluste arvu vähendamiseks kolmel punktil põhinevat ühisstrateegiat:

a)

kõrgeimal tasemel võetav ametlik kohustus järgida kokkulepitud mitmepoolseid kaubanduseeskirju ning täita kiiresti ja täielikult WTO kogu otsused;

| b) | rõhutatud poliitiline kohustus kasutada enne WTO vaidluste lahendamise mehhanismi kasutuselevõtmist täielikult ära kõik kahepoolsed diplomaatilised vahendid, pidades silmas vajadust kaitsta majandustegevuses ja kaubavahetuses osalejate õigustatud huve; |
| --- | --- |

b)

rõhutatud poliitiline kohustus kasutada enne WTO vaidluste lahendamise mehhanismi kasutuselevõtmist täielikult ära kõik kahepoolsed diplomaatilised vahendid, pidades silmas vajadust kaitsta majandustegevuses ja kaubavahetuses osalejate õigustatud huve;

| c) | mõlemad partnerid peavad tunnistama, et õigusloojatel ja valitsustel on seaduslik õigus kaitsta oma kodanike tervist ja keskkonda, kuid protektsionistliku väärkasutuse vältimiseks peavad EL ja USA tagama, et nende vastavate valdkondade õigusaktid oleksid mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja teaduspõhised, säilitades seejuures kooskõla siseriiklike õigusaktide ja ettevaatusprintsiibiga; |
| --- | --- |

c)

mõlemad partnerid peavad tunnistama, et õigusloojatel ja valitsustel on seaduslik õigus kaitsta oma kodanike tervist ja keskkonda, kuid protektsionistliku väärkasutuse vältimiseks peavad EL ja USA tagama, et nende vastavate valdkondade õigusaktid oleksid mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja teaduspõhised, säilitades seejuures kooskõla siseriiklike õigusaktide ja ettevaatusprintsiibiga;

| 68. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile raport, milles hinnatakse kahepoolsete kaubandustülide ametlikumat laadi lahendamismehhanismi eeliseid ja puudusi, arvestades samasuguste kehtivate lahendusmehhanismidega ELi ja muude kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile raport, milles hinnatakse kahepoolsete kaubandustülide ametlikumat laadi lahendamismehhanismi eeliseid ja puudusi, arvestades samasuguste kehtivate lahendusmehhanismidega ELi ja muude kolmandate riikide vahel;

| 69. | märgib, et metoodika, mida USA ametivõimud kasutavad riigikaitsega seotud kaubandusküsimuste puhul, kujutab endast mõnel juhul mitteõiguspärast kaubandustõket, ning rõhutab, et USA kaubandust kaitseküsimustega seostavate juriidiliste dokumentide selgelt protektsionistlikku kohaldamist (näiteks niinimetatud “Byrdi parandus” või USA terase kaitsemeetmed) on WTO vaidluste lahendamise korra raames mõnel puhul juba edukalt rünnatud, ning mitte üksnes ELi poolt; |
| --- | --- |

69.

märgib, et metoodika, mida USA ametivõimud kasutavad riigikaitsega seotud kaubandusküsimuste puhul, kujutab endast mõnel juhul mitteõiguspärast kaubandustõket, ning rõhutab, et USA kaubandust kaitseküsimustega seostavate juriidiliste dokumentide selgelt protektsionistlikku kohaldamist (näiteks niinimetatud “Byrdi parandus” või USA terase kaitsemeetmed) on WTO vaidluste lahendamise korra raames mõnel puhul juba edukalt rünnatud, ning mitte üksnes ELi poolt;

| 70. | tervitab USA Kongressis vastu võetud “2005. aasta kaubandusdefitsiidi vähendamise seadust”, millega kuulutatakse kehtetuks “Byrdi parandus”, kuid kahetseb, et üleminekuklausli tõttu kehtetuks kuulutamine koheselt ei jõustu; palub seepärast USA Kongressil üleminekuklausel kiiresti kehtetuks kuulutada, et kogutud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste lõivude jagamisega USA ettevõtetele ei moonutataks mitme aasta jooksul jätkuvalt importkaupade kahjuks konkurentsitingimusi USA turul; |
| --- | --- |

70.

tervitab USA Kongressis vastu võetud “2005. aasta kaubandusdefitsiidi vähendamise seadust”, millega kuulutatakse kehtetuks “Byrdi parandus”, kuid kahetseb, et üleminekuklausli tõttu kehtetuks kuulutamine koheselt ei jõustu; palub seepärast USA Kongressil üleminekuklausel kiiresti kehtetuks kuulutada, et kogutud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste lõivude jagamisega USA ettevõtetele ei moonutataks mitme aasta jooksul jätkuvalt importkaupade kahjuks konkurentsitingimusi USA turul;

| 71. | kinnitab taas oma muret otsese ja kaudse valitsuse toetuse pärast, mida USA tööstusettevõtted saavad otsetoetuste, protektsionistlike seaduste ja maksupoliitika näol; rõhutab eriti kõigi WTO üldkogu ja apellatsioonikogu raportite järeldusi USA ettevõtete eksporditulude maksuvabastuse korra kohta, milles on leitud, et vaatamata mitmetele olulistele muudatustele seadusandluses ei ole USA ikka veel täielikult täitnud eelmisi WTO otsuseid ja WTO vaidluste lahendamise organi (VLO) soovitusi; palub seetõttu USA Kongressil viia varasemate soodustuste säilitamise klauslit sisaldav seadus “The American Jobs Creation Act” (töökohtade loomise seadus) täielikult vastavusse varasemate WTO otsuste ja VLO soovitustega; |
| --- | --- |

71.

kinnitab taas oma muret otsese ja kaudse valitsuse toetuse pärast, mida USA tööstusettevõtted saavad otsetoetuste, protektsionistlike seaduste ja maksupoliitika näol; rõhutab eriti kõigi WTO üldkogu ja apellatsioonikogu raportite järeldusi USA ettevõtete eksporditulude maksuvabastuse korra kohta, milles on leitud, et vaatamata mitmetele olulistele muudatustele seadusandluses ei ole USA ikka veel täielikult täitnud eelmisi WTO otsuseid ja WTO vaidluste lahendamise organi (VLO) soovitusi; palub seetõttu USA Kongressil viia varasemate soodustuste säilitamise klauslit sisaldav seadus “The American Jobs Creation Act” (töökohtade loomise seadus) täielikult vastavusse varasemate WTO otsuste ja VLO soovitustega;

| 72. | tervitab asjaolu, et pikaajaline ettevõtete eksporditulude maksuvabastust käsitlev vaidlus on jõudnud lõpule USA Kongressi poolt WTO nõuetega vastuolus olevate American Jobs Creation Act'is sisaldunud ettevõtete tulumaksusoodustuste tühistamisega; |
| --- | --- |

72.

tervitab asjaolu, et pikaajaline ettevõtete eksporditulude maksuvabastust käsitlev vaidlus on jõudnud lõpule USA Kongressi poolt WTO nõuetega vastuolus olevate American Jobs Creation Act'is sisaldunud ettevõtete tulumaksusoodustuste tühistamisega;

| 73. | kahetseb seoses Airbus-Boeingu asjaga, et USA ja EL on end asjatult sidunud ilmselt kõige suurema, keerukama ja kulukama juriidilise vaidlusega WTO ajaloos; kutsub mõlemaid pooli üles täiendavatele konsultatsioonidele kõige kõrgemal tasemel, et uurida võimalusi jõuda praktilise lahenduseni, mis ei nõuaks asjatult WTO poole pöördumist; |
| --- | --- |

73.

kahetseb seoses Airbus-Boeingu asjaga, et USA ja EL on end asjatult sidunud ilmselt kõige suurema, keerukama ja kulukama juriidilise vaidlusega WTO ajaloos; kutsub mõlemaid pooli üles täiendavatele konsultatsioonidele kõige kõrgemal tasemel, et uurida võimalusi jõuda praktilise lahenduseni, mis ei nõuaks asjatult WTO poole pöördumist;

| 74. | rõhutab, et WTO otsuses geneetiliselt muundatud organismide kohta ei seata mingil moel kahtluse alla biotehnoloogiliste toodete turulepääsu reguleerivaid Euroopa õigusakte, vaid see puudutab vananenud biotehnoloogia hindamismenetlusi, mida on juba muudetud pärast seda, kui küsimus WTO kogus arutusele võeti; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et WTO otsuses geneetiliselt muundatud organismide kohta ei seata mingil moel kahtluse alla biotehnoloogiliste toodete turulepääsu reguleerivaid Euroopa õigusakte, vaid see puudutab vananenud biotehnoloogia hindamismenetlusi, mida on juba muudetud pärast seda, kui küsimus WTO kogus arutusele võeti;

| 75. | tervitab ELi otsust täita WTO otsust, viies sisse muudatused 2003. aastast alates jõustunud hormoone puudutavatesse õigusaktidesse; soovib, et lahendataks USA (koos Kanadaga) ja ELi vahelised pikaajalised erimeelsused vastumeetmete jätkuva rakendamise küsimustes ja nõuab tungivalt, et USA tühistaks 1999. aastal Euroopa toodete suhtes kehtestatud kaubandussanktsioonid; |
| --- | --- |

75.

tervitab ELi otsust täita WTO otsust, viies sisse muudatused 2003. aastast alates jõustunud hormoone puudutavatesse õigusaktidesse; soovib, et lahendataks USA (koos Kanadaga) ja ELi vahelised pikaajalised erimeelsused vastumeetmete jätkuva rakendamise küsimustes ja nõuab tungivalt, et USA tühistaks 1999. aastal Euroopa toodete suhtes kehtestatud kaubandussanktsioonid;

| 76. | kahetseb asjaolu, et USA ei ole veel loobunud “nullistamise” nime all tuntud dumpinguvastasest metoodikast, hoolimata sellest, et WTO on sellise praktika voodipesu juhtumi puhul üheselt hukka mõistnud; |
| --- | --- |

76.

kahetseb asjaolu, et USA ei ole veel loobunud “nullistamise” nime all tuntud dumpinguvastasest metoodikast, hoolimata sellest, et WTO on sellise praktika voodipesu juhtumi puhul üheselt hukka mõistnud;

| 77. | rõhutab, et WTO kaubandusvaidluste lahendamise kord on mitmepoolse kaubandussüsteemi turvalisuse ja ettenähtavuse tagamise keskne element; väljendab muret selle üle, et USA on mõnel puhul valinud oma rahvusvaheliste kohustustega kokkusobimatu lähenemisviisi, kohaldades või keeldudes kehtetuks kuulutamast seadusi, mis rikuvad tema kohustusi WTOs ja kahjustavad tõsiselt ELi ning kolmandate riikide tööstusharusid; kutsub seepärast USA Kongressi üles WTO VLO otsuseid paremini täitma; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et WTO kaubandusvaidluste lahendamise kord on mitmepoolse kaubandussüsteemi turvalisuse ja ettenähtavuse tagamise keskne element; väljendab muret selle üle, et USA on mõnel puhul valinud oma rahvusvaheliste kohustustega kokkusobimatu lähenemisviisi, kohaldades või keeldudes kehtetuks kuulutamast seadusi, mis rikuvad tema kohustusi WTOs ja kahjustavad tõsiselt ELi ning kolmandate riikide tööstusharusid; kutsub seepärast USA Kongressi üles WTO VLO otsuseid paremini täitma;

Muud globaalsed küsimused

| 78. | kahetseb seda, et majandusalgatusse ja tööprogrammi ei võetud koostööd raha- ja makromajanduspoliitika küsimustes; kinnitab taas muret USA föderaaleelarve ja jooksevkonto suure defitsiidi potentsiaalselt ohtliku mõju pärast maailmamajandusele; kutsub seetõttu Euroopa Keskpanka ja USA Föderaalreservi üles tihedamale koostööle ülemaailmse rahapoliitika ja finantsstabiilsuse küsimustes; |
| --- | --- |

78.

kahetseb seda, et majandusalgatusse ja tööprogrammi ei võetud koostööd raha- ja makromajanduspoliitika küsimustes; kinnitab taas muret USA föderaaleelarve ja jooksevkonto suure defitsiidi potentsiaalselt ohtliku mõju pärast maailmamajandusele; kutsub seetõttu Euroopa Keskpanka ja USA Föderaalreservi üles tihedamale koostööle ülemaailmse rahapoliitika ja finantsstabiilsuse küsimustes;

| 79. | kordab taas Atlandi-ülestele partneritele esitatud üleskutset üheskoos ümber hinnata oma arenguabi ja humanitaarabi strateegiad ning vahendid, sealhulgas kooskõlastamise Bretton Woodsi institutsioonidega, et parandada ELi ja USA globaalprobleemidele (eelkõige vaesuse vähendamine, nakkushaigused ja keskkonna degradeerumine) reageerimise tulemuslikkust, ühtsust ja vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

79.

kordab taas Atlandi-ülestele partneritele esitatud üleskutset üheskoos ümber hinnata oma arenguabi ja humanitaarabi strateegiad ning vahendid, sealhulgas kooskõlastamise Bretton Woodsi institutsioonidega, et parandada ELi ja USA globaalprobleemidele (eelkõige vaesuse vähendamine, nakkushaigused ja keskkonna degradeerumine) reageerimise tulemuslikkust, ühtsust ja vastastikust täiendavust;

| 80. | palub komisjonil hinnata kolmandates riikides läbiviidavate ELi ja USA ühisprogrammide praegusi rahastamis- ja programmeerimismehhanisme, et töötada välja tõhusamad ja tootlikumad menetlused; |
| --- | --- |

80.

palub komisjonil hinnata kolmandates riikides läbiviidavate ELi ja USA ühisprogrammide praegusi rahastamis- ja programmeerimismehhanisme, et töötada välja tõhusamad ja tootlikumad menetlused;

| 81. | usub, et ühine kultuuriline päritolu võib aidata kaasa Atlandi-üleste suhete tugevnemisele ning soodustada partnerlust ja vastastikust mõistmist eurooplaste ja ameeriklaste vahel; |
| --- | --- |

81.

usub, et ühine kultuuriline päritolu võib aidata kaasa Atlandi-üleste suhete tugevnemisele ning soodustada partnerlust ja vastastikust mõistmist eurooplaste ja ameeriklaste vahel;

| 82. | kutsub ELi ja USAd üles võtma vastastikuste majandussuhete juures arvesse kultuuri- ja haridussektori tähtsust ja eripära; |
| --- | --- |

82.

kutsub ELi ja USAd üles võtma vastastikuste majandussuhete juures arvesse kultuuri- ja haridussektori tähtsust ja eripära;

| 83. | kutsub seepärast algatama Atlandi-ülest kultuuri- (sealhulgas audiovisuaalse kultuuri) ja haridusdialoogi, mille abil soodustada pidevat heade tavade ja kogemuste vahetust ja mis võiks hõlmata eelkõige:






  a) | võitlust piraatluse ja võltsingute vastu; |
| --- | --- | --- |

83.

kutsub seepärast algatama Atlandi-ülest kultuuri- (sealhulgas audiovisuaalse kultuuri) ja haridusdialoogi, mille abil soodustada pidevat heade tavade ja kogemuste vahetust ja mis võiks hõlmata eelkõige:

a)

võitlust piraatluse ja võltsingute vastu;

| b) | paremate heli- ja audiovisuaalse materjali Interneti kaudu levitamiseks mõeldud seaduslike meetodite juurutamist ning nende vastavusse viimist autoriõiguste ja autoritasudega; |
| --- | --- |

b)

paremate heli- ja audiovisuaalse materjali Interneti kaudu levitamiseks mõeldud seaduslike meetodite juurutamist ning nende vastavusse viimist autoriõiguste ja autoritasudega;

| c) | üksteisemõistmise parandamiseks USA ja ELi kinematograafilise pärandi tundmaõppimist, eelkõige Euroopa filmide tundmaõppimist Ameerikas, kus need on vähem levinud; |
| --- | --- |

c)

üksteisemõistmise parandamiseks USA ja ELi kinematograafilise pärandi tundmaõppimist, eelkõige Euroopa filmide tundmaõppimist Ameerikas, kus need on vähem levinud;

| d) | meetmeid filmilevi paremaks tasakaalustamiseks ja kõlvatu konkurentsi või turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ennetamiseks teatavatel ELi turgudel, ning kõigi Euroopa audiovisuaalsete toodete levitamisele USAs seatavate õiguslike või tegelike tõkete kõrvaldamist; |
| --- | --- |

d)

meetmeid filmilevi paremaks tasakaalustamiseks ja kõlvatu konkurentsi või turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ennetamiseks teatavatel ELi turgudel, ning kõigi Euroopa audiovisuaalsete toodete levitamisele USAs seatavate õiguslike või tegelike tõkete kõrvaldamist;

| e) | sobivate mehhanismide loomist kahe maailmajao vahelise kultuuriturismi arendamiseks ja süvendamiseks; |
| --- | --- |

e)

sobivate mehhanismide loomist kahe maailmajao vahelise kultuuriturismi arendamiseks ja süvendamiseks;

| 84. | kutsub nimetatud dialoogis haridusküsimuste puhul keskenduma eelkõige:






  a) | kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise edendamisele, eelkõige kunstiga seotud erialadel, et hõlbustada kultuuritegelaste liikuvust ning kunstnike ja näitlejate vahetust; |
| --- | --- | --- |

84.

kutsub nimetatud dialoogis haridusküsimuste puhul keskenduma eelkõige:

a)

kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise edendamisele, eelkõige kunstiga seotud erialadel, et hõlbustada kultuuritegelaste liikuvust ning kunstnike ja näitlejate vahetust;

| b) | teadusuuringute edendamisele ning ülikooliprofessorite, teadurite ja üliõpilaste vahetusele aladel, mis aitavad tugevdada ELi ja USA vahelisi majandus- ja teadussuhteid, võttes sealjuures arvesse kahe maailmajao vahelist kõrg- ning kutseharidusalast koostööprogrammi (16); |
| --- | --- |

b)

teadusuuringute edendamisele ning ülikooliprofessorite, teadurite ja üliõpilaste vahetusele aladel, mis aitavad tugevdada ELi ja USA vahelisi majandus- ja teadussuhteid, võttes sealjuures arvesse kahe maailmajao vahelist kõrg- ning kutseharidusalast koostööprogrammi (16);

| c) | teadmistepõhise ühiskonna tähtsuse teadvustamisele ja elukestva õppe tõhustamisele; |
| --- | --- |

c)

teadmistepõhise ühiskonna tähtsuse teadvustamisele ja elukestva õppe tõhustamisele;

| 85. | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 133 ja 151 silmas pidades arvab, et audiovisuaalse sektori eriline iseloom nõuab Atlandi-üleste vahetuste puhul Euroopa Liidu kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamist: kutsub sellega seoses rakendama sobivaid meetmeid kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ja kultuurivahetuste intensiivistamiseks; |
| --- | --- |

85.

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 133 ja 151 silmas pidades arvab, et audiovisuaalse sektori eriline iseloom nõuab Atlandi-üleste vahetuste puhul Euroopa Liidu kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamist: kutsub sellega seoses rakendama sobivaid meetmeid kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ja kultuurivahetuste intensiivistamiseks;

| 86. | kutsub Euroopa institutsioone selgitama oma USA partnerile liidu meetmeid UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni toetuseks; |
| --- | --- |

86.

kutsub Euroopa institutsioone selgitama oma USA partnerile liidu meetmeid UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni toetuseks;

| 87. | rõhutab, et andmekaitse küsimustele keskendumine on Atlandi-üleste suhete raames väga tähtis; märgib, et Atlandi-ülese vahetuse juures mõnes osas puuduvat andmekaitset arvestades on asjakohane hinnata neid valdkondi, milles teabevahetus kolmandate riikidega näib hästi toimivat (nagu programmi Safe Harbor põhimõtted), et levitada edukaid lahendusi ka teistesse valdkondadesse; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et andmekaitse küsimustele keskendumine on Atlandi-üleste suhete raames väga tähtis; märgib, et Atlandi-ülese vahetuse juures mõnes osas puuduvat andmekaitset arvestades on asjakohane hinnata neid valdkondi, milles teabevahetus kolmandate riikidega näib hästi toimivat (nagu programmi Safe Harbor põhimõtted), et levitada edukaid lahendusi ka teistesse valdkondadesse;

| 88. | tervitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hiljutist uuringut ELi ja USA majandusintegratsiooni edendamisest tulenevast makroökonoomilisest kasust, milles toodud hinnangute kohaselt suureneb sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta ELis 2-3,5% ja USAs 1-3%, kui õnnestub oluliselt alandada turulepääsu, välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaubavahetust piiravaid tõkkeid; |
| --- | --- |

88.

tervitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hiljutist uuringut ELi ja USA majandusintegratsiooni edendamisest tulenevast makroökonoomilisest kasust, milles toodud hinnangute kohaselt suureneb sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta ELis 2-3,5% ja USAs 1-3%, kui õnnestub oluliselt alandada turulepääsu, välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaubavahetust piiravaid tõkkeid;

| 89. | nõuab, et EL viiks läbi põhjalikuma ja üksikasjalikuma uuringu, milles: a) selgitatakse välja seni säilinud ELi ja USA vaheliste tariifsete ja mittetariifsete kaubandus- ning investeerimistõkete kaotamise tagajärjed; b) uuritakse laiaulatuslikult vastavalt vajadusele kas eel- või järelregulatsioonide omavahel vastavusse viimise potentsiaalseid võimalusi; c) hinnatakse ELi ja USA vaheliste regulatsioonide lähendamise või vastavusse viimise mõju kolmandatele maadele; d) uuritakse “regulatsioonisilla” teostatavust, mis tähendab seda, et kaup või teenus, mis on heakskiidu saanud, muutub vastuvõetavaks kogu Atlandi-ülesel turul; |
| --- | --- |

89.

nõuab, et EL viiks läbi põhjalikuma ja üksikasjalikuma uuringu, milles: a) selgitatakse välja seni säilinud ELi ja USA vaheliste tariifsete ja mittetariifsete kaubandus- ning investeerimistõkete kaotamise tagajärjed; b) uuritakse laiaulatuslikult vastavalt vajadusele kas eel- või järelregulatsioonide omavahel vastavusse viimise potentsiaalseid võimalusi; c) hinnatakse ELi ja USA vaheliste regulatsioonide lähendamise või vastavusse viimise mõju kolmandatele maadele; d) uuritakse “regulatsioonisilla” teostatavust, mis tähendab seda, et kaup või teenus, mis on heakskiidu saanud, muutub vastuvõetavaks kogu Atlandi-ülesel turul;

Atlandi-ülesed dialoogid

| 90. | rõhutab Atlandi-üleste dialoogide tähtsust ELi ja USA vaheliste sidemete tugevdamisel; märgib, et omas valdkonnas tähtsamate küsimuste kallal töötades ning Atlandi-üleste suhete, nende meetmete ja eesmärkide kujundamisse väärtuslikke panuseid andes osalevad dialoogid tihedalt Atlandi-üleste otsuste tegemisel ja aitavad tagada, et eri valdkondades tehtavad pingutused rahuldavad tõepoolest kodanike tegelikke vajadusi; |
| --- | --- |

90.

rõhutab Atlandi-üleste dialoogide tähtsust ELi ja USA vaheliste sidemete tugevdamisel; märgib, et omas valdkonnas tähtsamate küsimuste kallal töötades ning Atlandi-üleste suhete, nende meetmete ja eesmärkide kujundamisse väärtuslikke panuseid andes osalevad dialoogid tihedalt Atlandi-üleste otsuste tegemisel ja aitavad tagada, et eri valdkondades tehtavad pingutused rahuldavad tõepoolest kodanike tegelikke vajadusi;

| 91. | märgib, et Atlandi-ülene seadusandjate dialoog on aidanud tugevdada ELi ja USA parlamentidevahelisi suhteid; rõhutab veelkord vajadust tekitada sünergia Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi ja uue Atlandi-ülese tegevuskava teiste dialoogide vahel, käivitades näiteks uusi ühiselt rahastatavaid programme parlamentide ametnike vahetusteks ja väikese Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi sekretariaadi moodustamiseks; |
| --- | --- |

91.

märgib, et Atlandi-ülene seadusandjate dialoog on aidanud tugevdada ELi ja USA parlamentidevahelisi suhteid; rõhutab veelkord vajadust tekitada sünergia Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi ja uue Atlandi-ülese tegevuskava teiste dialoogide vahel, käivitades näiteks uusi ühiselt rahastatavaid programme parlamentide ametnike vahetusteks ja väikese Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi sekretariaadi moodustamiseks;

| 92. | rõhutab, et 18.-21. aprillini 2006 Viinis peetud 61. Atlandi-ülene õigusloojate dialoog kinnitas veel kord suuri eeliseid, mis võivad osalistele kaasneda Atlandi-üleseid majandussuhteid takistavate barjääride eemaldamisega ja märkis, et Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu suhet tuleks uuendada, asendades selle praeguse vormi ELi ja USA partnerluslepinguga; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et 18.-21. aprillini 2006 Viinis peetud 61. Atlandi-ülene õigusloojate dialoog kinnitas veel kord suuri eeliseid, mis võivad osalistele kaasneda Atlandi-üleseid majandussuhteid takistavate barjääride eemaldamisega ja märkis, et Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu suhet tuleks uuendada, asendades selle praeguse vormi ELi ja USA partnerluslepinguga;

| 93. | juhib tähelepanu asjaolule, et Atlandi-ülene äridialoog on edukalt muutnud vormi, et pakkuda majanduspartnerluse tugevdamise eesmärgil tõhusamaid sisendeid äritegevuseks; |
| --- | --- |

93.

juhib tähelepanu asjaolule, et Atlandi-ülene äridialoog on edukalt muutnud vormi, et pakkuda majanduspartnerluse tugevdamise eesmärgil tõhusamaid sisendeid äritegevuseks;

| 94. | rõhutab, et Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi mõlemad pooled peaksid aktiivsemalt ja silmatorkavamalt kujundama reageeringuid ühistele probleemidele ja soovitusi nende lahendamiseks; soovitab Atlandi-ülesel töövõtjate dialoogil valdkonnakesksema lähenemisviisi kaudu keskenduda kriitilistele koostöövaldkondadele; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, et Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi mõlemad pooled peaksid aktiivsemalt ja silmatorkavamalt kujundama reageeringuid ühistele probleemidele ja soovitusi nende lahendamiseks; soovitab Atlandi-ülesel töövõtjate dialoogil valdkonnakesksema lähenemisviisi kaudu keskenduda kriitilistele koostöövaldkondadele;

| 95. | märgib, et ELi ja USA vaheline teadus- ja tehnoloogiakokkulepe omab ELi ja USA teadussuhete arendamisel võtmetähtsust; nõuab ametliku Atlandi-ülese teadusdialoogi sisseseadmist, et edendada ja kooskõlastada teadusuuringute alast koostööd ning uusi algatusi teatud kindlates valdkondades, mis ei mahu olemasolevate struktuuride raamidesse; |
| --- | --- |

95.

märgib, et ELi ja USA vaheline teadus- ja tehnoloogiakokkulepe omab ELi ja USA teadussuhete arendamisel võtmetähtsust; nõuab ametliku Atlandi-ülese teadusdialoogi sisseseadmist, et edendada ja kooskõlastada teadusuuringute alast koostööd ning uusi algatusi teatud kindlates valdkondades, mis ei mahu olemasolevate struktuuride raamidesse;

| 96. | märgib, et ELi ja USA sidemeid aitavad tugevdada ka muud, väljaspool ametlike kokkulepete raame toimivad Atlandi-ülesed dialoogid; soovitab Atlandi-üleste dialoogide praeguse struktuuri läbivaatamist ja süvendatud koostööks perspektiivikate valdkondade uurimist; |
| --- | --- |

96.

märgib, et ELi ja USA sidemeid aitavad tugevdada ka muud, väljaspool ametlike kokkulepete raame toimivad Atlandi-ülesed dialoogid; soovitab Atlandi-üleste dialoogide praeguse struktuuri läbivaatamist ja süvendatud koostööks perspektiivikate valdkondade uurimist;

Euroopa Parlamendi roll

| 97. | rõhutab, et ehkki majandusalgatuses kavandatud ülesanded puudutavad eelkõige reguleerijaid, on täielikult integreeritud Atlandi-ülese turu saavutamiseks soovitav ka mõlema poole seadusandjate aktiivne osalus; rõhutab, et ELi-USA tippkohtumistel peaksid piisaval tasemel osalema parlamendid, et anda kahe rakendusorgani juhitavasse haldusprotsessi parlamentide panus; nõuab, et enne iga seadusandjate Atlandi-ülese dialoogi ja kõrgema taseme rühma vahelist tippkohtumist kutsutaks kokku koosolek, et vahetada arvamusi tööprogrammi edenemise üle; |
| --- | --- |

97.

rõhutab, et ehkki majandusalgatuses kavandatud ülesanded puudutavad eelkõige reguleerijaid, on täielikult integreeritud Atlandi-ülese turu saavutamiseks soovitav ka mõlema poole seadusandjate aktiivne osalus; rõhutab, et ELi-USA tippkohtumistel peaksid piisaval tasemel osalema parlamendid, et anda kahe rakendusorgani juhitavasse haldusprotsessi parlamentide panus; nõuab, et enne iga seadusandjate Atlandi-ülese dialoogi ja kõrgema taseme rühma vahelist tippkohtumist kutsutaks kokku koosolek, et vahetada arvamusi tööprogrammi edenemise üle;

| 98. | nõuab, et enne iga Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi ja kõrgetasemelise rühma vahelist tippkohtumist kutsutaks kokku koosolek, et vahetada arvamusi asjakohaste majandusküsimuste ja eelkõige tööprogrammi edenemise üle; |
| --- | --- |

98.

nõuab, et enne iga Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi ja kõrgetasemelise rühma vahelist tippkohtumist kutsutaks kokku koosolek, et vahetada arvamusi asjakohaste majandusküsimuste ja eelkõige tööprogrammi edenemise üle;

| 99. | soovitab, et järgmisel ELi-USA tippkohtumisel osaleksid vähemalt Euroopa Parlamendi president ja USA Kongressi juhtkond ning et üldreeglina oleksid Euroopa Parlament ja USA Kongress seotud kõigi tulevaste ELi-USA tippkohtumiste ettevalmistamise ja läbiviimisega; |
| --- | --- |

99.

soovitab, et järgmisel ELi-USA tippkohtumisel osaleksid vähemalt Euroopa Parlamendi president ja USA Kongressi juhtkond ning et üldreeglina oleksid Euroopa Parlament ja USA Kongress seotud kõigi tulevaste ELi-USA tippkohtumiste ettevalmistamise ja läbiviimisega;

| 100. | tervitab Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahelise Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi tugevdamiseks tehtavaid pingutusi, sealhulgas eelkõige kahel pool Atlandi ookeani tegutsevate parlamendikomisjonide vahel tulemusliku “varajase hoiatamise” mehhanismi ning aruandlussüsteemi sisseseadmist; |
| --- | --- |

100.

tervitab Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahelise Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi tugevdamiseks tehtavaid pingutusi, sealhulgas eelkõige kahel pool Atlandi ookeani tegutsevate parlamendikomisjonide vahel tulemusliku “varajase hoiatamise” mehhanismi ning aruandlussüsteemi sisseseadmist;

| 101. | palub USA Kongressi Esindajatekojal kaaluda alalise delegatsiooni moodustamist Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi järjepidevuse kindlustamiseks; lisaks tuleks sisse seada regulaarne dialoog ka Euroopa Parlamendi ja USA Senati vahel; |
| --- | --- |

101.

palub USA Kongressi Esindajatekojal kaaluda alalise delegatsiooni moodustamist Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi järjepidevuse kindlustamiseks; lisaks tuleks sisse seada regulaarne dialoog ka Euroopa Parlamendi ja USA Senati vahel;

| 102. | kutsub asjaomast parlamendikomisjoni üles kasutama 2007. aasta eelarvet, et eraldada vajalikud vahendid Euroopa Parlamendi alalise ametikoha loomiseks Washingtonis, mis tagab Euroopa Parlamendi enda tegevuste nõuetekohase institutsioonilise korralduse ning võimaldab ladusamat sidet Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahel; |
| --- | --- |

102.

kutsub asjaomast parlamendikomisjoni üles kasutama 2007. aasta eelarvet, et eraldada vajalikud vahendid Euroopa Parlamendi alalise ametikoha loomiseks Washingtonis, mis tagab Euroopa Parlamendi enda tegevuste nõuetekohase institutsioonilise korralduse ning võimaldab ladusamat sidet Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahel;

*

- *

| 103. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile. |
| --- | --- |

103.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.

---

(1)  Allkirjastatud ELi-USA tippkohtumisel Madridis.

(2)  ELi-USA tippkohtumisel Londonis vastu võetud ühisavaldus.

(3)  Allkirjastatud ELi-USA tippkohtumisel Bonnis.

(4)  Lepitud kokku ELi-USA tippkohtumisel Washingtonis.

(5)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 556.

(6)  EÜT C 34 E, 7.2.2002, lk 359.

(7)  EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 288.

(8)  ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 392.

(9)  ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 124.

(10)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1043.

(11)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 151.

(12)  Allkirjastatud ELi-USA tippkohtumisel Shannonis 25.-26. juunil 2004.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0461.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0238.

(15)  Daniel S. HAMILTON/Joseph P. QUINLAN (eds.) Deep Integration: How Transatlantic Markets are Leading Globalization. June 2005; Francisco CABRILLO, Jaime GARCÍA-LEGAZ and Pedro SCHWARTZ, A case for an open Atlantic Prosperity Area, FAES, 2006.

(16)  EÜT L 71, 13.3.2001, lk 8.

P6_TA(2006)0240

Euroala laienemine

Euroopa Parlamendi resolutsioon euroala laienemise kohta (2006/2103(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse asutamislepingu artiklit 121; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asutamislepingu artiklit 121;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus - 2005” (KOM(2005)0231); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus - 2005” (KOM(2005)0231);

| — | võttes arvesse komisjoni 2004. aasta lähenemisaruannet (KOM(2004)0690); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2004. aasta lähenemisaruannet (KOM(2004)0690);

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2004. aasta lähenemisaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2004. aasta lähenemisaruannet;

| — | võttes arvesse komisjoni teist aruannet praktiliste ettevalmistuste kohta edaspidiseks euroala laienemiseks (KOM(2005)0545); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teist aruannet praktiliste ettevalmistuste kohta edaspidiseks euroala laienemiseks (KOM(2005)0545);

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni euro ning majandus- ja rahaliidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni euro ning majandus- ja rahaliidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0191/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0191/2006),

| A. | arvestades, et majandus- ja rahaliitu (EMU) tuleb tugevdada, et saavutada selle majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majandus- ja rahaliitu (EMU) tuleb tugevdada, et saavutada selle majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärke;

| B. | arvestades, et majanduse kasvumäär euroalal on praegu 1,8%, samas kui ELi majandus tervikuna kasvab 2% aastas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduse kasvumäär euroalal on praegu 1,8%, samas kui ELi majandus tervikuna kasvab 2% aastas;

| C. | arvestades, et euroala laienemine on liikmesriikide poliitiline ja majanduslik kohustus olenemata sellest, kas nad kuuluvad euroalasse või mitte; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et euroala laienemine on liikmesriikide poliitiline ja majanduslik kohustus olenemata sellest, kas nad kuuluvad euroalasse või mitte;

| D. | arvestades, et EL-ga 2004. aastal liitunud liikmesriigid (uued liikmesriigid) võtavad euro kasutusele siis, kui nad vastavad asutamislepingus sätestatud tingimustele; arvestades, et Ühendkuningriigi ja Taani suhtes on kehtestatud erand; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL-ga 2004. aastal liitunud liikmesriigid (uued liikmesriigid) võtavad euro kasutusele siis, kui nad vastavad asutamislepingus sätestatud tingimustele; arvestades, et Ühendkuningriigi ja Taani suhtes on kehtestatud erand;

| E. | arvestades, et enamik uusi liikmesriike on teinud läbi kiire kasvu, mis on neil võimaldanud mingil määral järele jõuda; ning arvestades, et nende tegelik lähenemine pole veel saavutatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enamik uusi liikmesriike on teinud läbi kiire kasvu, mis on neil võimaldanud mingil määral järele jõuda; ning arvestades, et nende tegelik lähenemine pole veel saavutatud;

| F. | arvestades, et euro on osutunud ELi suureks saavutuseks, mis aitab tagada sisemist ja välist majanduslikku stabiilsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et euro on osutunud ELi suureks saavutuseks, mis aitab tagada sisemist ja välist majanduslikku stabiilsust;

| G. | arvestades, et Ühendkuningriigi ja kuue uue liikmesriigi - Küprose, Malta, Poola, Slovakkia Tšehhi ja Ungari - suhtes on algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ning neist kahel - Küprosel ja Maltal - on valitsemissektori võlg üle 60% nende sisemajanduse kogutoodangust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ühendkuningriigi ja kuue uue liikmesriigi - Küprose, Malta, Poola, Slovakkia Tšehhi ja Ungari - suhtes on algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ning neist kahel - Küprosel ja Maltal - on valitsemissektori võlg üle 60% nende sisemajanduse kogutoodangust;

| H. | arvestades, et inflatsioonimäära kriteeriumi jaoks kasutatakse kahte erinevat hindade stabiilsuse määratlust; arvestades, et Euroopa Keskpanga hindade stabiilsuse määratluse kohaselt peab inflatsiooni sihtmäär olema alla 2%, kuid sellele ligilähedane, ning seda tunnustatakse üldiselt kogu majandus- ja rahaliidus, samas kui lähenemisaruannetes kasutavad Euroopa Keskpank ja komisjon teistsugust määratlust, mille kohaselt tähendavad parimad tulemused hindade stabiilsuse osas madalaimat võimalikku inflatsiooni, arvestamata deflatsiooni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inflatsioonimäära kriteeriumi jaoks kasutatakse kahte erinevat hindade stabiilsuse määratlust; arvestades, et Euroopa Keskpanga hindade stabiilsuse määratluse kohaselt peab inflatsiooni sihtmäär olema alla 2%, kuid sellele ligilähedane, ning seda tunnustatakse üldiselt kogu majandus- ja rahaliidus, samas kui lähenemisaruannetes kasutavad Euroopa Keskpank ja komisjon teistsugust määratlust, mille kohaselt tähendavad parimad tulemused hindade stabiilsuse osas madalaimat võimalikku inflatsiooni, arvestamata deflatsiooni;

Euroala edasise laienemise üldised eeltingimused

| 1. | tuletab meelde, et liitumine euroalaga nõuab täielikku kinnipidamist Maastrichti kriteeriumidest, mis on nimetatud asutamislepingus ja asutamislepingu artiklit 121 käsitlevas protokollis: hindade stabiilsuse kõrge tase, ülemäärase puudujäägita riigieelarve, osalemine Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis (ERM II) vähemalt kahe aasta jooksul ning tavapäraste kõikumispiiride järgimine, pikaajaliste intressimäärade lähenemine, õigusaktide vastavus Maastrichti lepingule, sõltumatu keskpank ja majanduslik lähenemine; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et liitumine euroalaga nõuab täielikku kinnipidamist Maastrichti kriteeriumidest, mis on nimetatud asutamislepingus ja asutamislepingu artiklit 121 käsitlevas protokollis: hindade stabiilsuse kõrge tase, ülemäärase puudujäägita riigieelarve, osalemine Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis (ERM II) vähemalt kahe aasta jooksul ning tavapäraste kõikumispiiride järgimine, pikaajaliste intressimäärade lähenemine, õigusaktide vastavus Maastrichti lepingule, sõltumatu keskpank ja majanduslik lähenemine;

| 2. | tuletab meelde, et liikmesriikidel, mille suhtes on kehtestatud erand, on euroalaga liitumiseks vaja täita Maastrichti kriteeriumid ning et kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid; on veendunud, et liikmesriikide eurole üleminekuks valmisoleku kontrollimine peab põhinema samadel määratlustel ja põhimõtetel, mida kasutati eelmistes lähenemisaruannetes, et tagada järjepidevus ja kõigi liikmesriikide võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et liikmesriikidel, mille suhtes on kehtestatud erand, on euroalaga liitumiseks vaja täita Maastrichti kriteeriumid ning et kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid; on veendunud, et liikmesriikide eurole üleminekuks valmisoleku kontrollimine peab põhinema samadel määratlustel ja põhimõtetel, mida kasutati eelmistes lähenemisaruannetes, et tagada järjepidevus ja kõigi liikmesriikide võrdne kohtlemine;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks majandus- ja eelarveandmete hindamisel ühtseid kriteeriume; juhib tähelepanu komisjoni vastutusele statistiliste andmete usaldusväärsuse eest ja nõuab, et ei tehtaks ühtegi otsust, kui andmete tõepärasuse osas püsivad kahtlused; rõhutab, et hindade stabiilsuse analüüs eeldab kontrollväärtuste kehtestamise meetodite põhjalikku hindamist, sest komisjon on 1993. aastast alates kasutanud lähenemisaruannetes erinevaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks majandus- ja eelarveandmete hindamisel ühtseid kriteeriume; juhib tähelepanu komisjoni vastutusele statistiliste andmete usaldusväärsuse eest ja nõuab, et ei tehtaks ühtegi otsust, kui andmete tõepärasuse osas püsivad kahtlused; rõhutab, et hindade stabiilsuse analüüs eeldab kontrollväärtuste kehtestamise meetodite põhjalikku hindamist, sest komisjon on 1993. aastast alates kasutanud lähenemisaruannetes erinevaid lähenemisviise;

| 4. | on kindlalt vastu Maastrichti kriteeriumide täitmist puudutavatele erisätetele; palub komisjonil hinnata lähenemiskriteeriume vastavalt asutamislepingule ja selle artiklit 121 käsitlevale protokollile; rõhutab sellega seoses euroala pikaajalise stabiilsuse hindamise olulisust; |
| --- | --- |

4.

on kindlalt vastu Maastrichti kriteeriumide täitmist puudutavatele erisätetele; palub komisjonil hinnata lähenemiskriteeriume vastavalt asutamislepingule ja selle artiklit 121 käsitlevale protokollile; rõhutab sellega seoses euroala pikaajalise stabiilsuse hindamise olulisust;

| 5. | juhib tähelepanu, et komisjon avaldaks iga hindamise läbiviimise korral oma uurimistulemused nende riikide kohta, keda ei loeta veel olevat valmis euroalaga ühinemiseks, ning edastaks need Euroopa Parlamendile, et tagada EL tasemel otsustusprotsessi läbipaistvuse ning vastutavuse kõrge tase; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu, et komisjon avaldaks iga hindamise läbiviimise korral oma uurimistulemused nende riikide kohta, keda ei loeta veel olevat valmis euroalaga ühinemiseks, ning edastaks need Euroopa Parlamendile, et tagada EL tasemel otsustusprotsessi läbipaistvuse ning vastutavuse kõrge tase;

| 6. | rõhutab, et see tähendab, et euroala laienemine ei tohi kahjustada majandusliku juhtimise nõutavat rakendamist euroalal; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et see tähendab, et euroala laienemine ei tohi kahjustada majandusliku juhtimise nõutavat rakendamist euroalal;

| 7. | palub euroalaga ühinemise taotluse esitanud liikmesriikide (ühinemist taotlevad riigid) ametiasutustel tagada täielik läbipaistvus poliitiliste otsuste puhul - näiteks vahetuskursside määramise ja ühinemise kavandatavate tähtaegade osas - mis on vastu võetud enne ERM II liikmeks olemist ja selle ajal; kutsub ametiasutusi üles tegema üldsusele kättesaadavaks antud küsimustega seotud mõju hindamised, uuringud ja aruanded; |
| --- | --- |

7.

palub euroalaga ühinemise taotluse esitanud liikmesriikide (ühinemist taotlevad riigid) ametiasutustel tagada täielik läbipaistvus poliitiliste otsuste puhul - näiteks vahetuskursside määramise ja ühinemise kavandatavate tähtaegade osas - mis on vastu võetud enne ERM II liikmeks olemist ja selle ajal; kutsub ametiasutusi üles tegema üldsusele kättesaadavaks antud küsimustega seotud mõju hindamised, uuringud ja aruanded;

| 8. | rõhutab euroala liikmesriikide vajadust tugevdada oma jõupingutusi majandus- ja rahapoliitika tõhusaks kooskõlastamiseks, eelkõige nende ühiste strateegiate tugevdamise kaudu eurogrupis, et suurendada tegelikku majanduslikku lähenemist ja vähendada asümmeetrilise šoki ohtu rahaliidus; märgib, et need jõupingutused võiksid alata eelarvekalendri kooskõlastamisest ja eelarveprojektide koostamisest, lähtudes samadest prognoosidest euro ja dollari vahetuskursi ning nafta hinna muutuse kohta; |
| --- | --- |

8.

rõhutab euroala liikmesriikide vajadust tugevdada oma jõupingutusi majandus- ja rahapoliitika tõhusaks kooskõlastamiseks, eelkõige nende ühiste strateegiate tugevdamise kaudu eurogrupis, et suurendada tegelikku majanduslikku lähenemist ja vähendada asümmeetrilise šoki ohtu rahaliidus; märgib, et need jõupingutused võiksid alata eelarvekalendri kooskõlastamisest ja eelarveprojektide koostamisest, lähtudes samadest prognoosidest euro ja dollari vahetuskursi ning nafta hinna muutuse kohta;

| 9. | rõhutab, et eurole üleminekut ei tuleks käsitleda ega kavandada üksnes vääringu tehnilise muutmisena, vaid suu re üleminekuna, millel on märkimisväärne majanduslik, rahanduslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et eurole üleminekut ei tuleks käsitleda ega kavandada üksnes vääringu tehnilise muutmisena, vaid suu re üleminekuna, millel on märkimisväärne majanduslik, rahanduslik ja sotsiaalne mõju;

Euroala laienemise tehnilised eeltingimused

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et euro sujuvaks kasutuselevõtuks on vaja üksikasjalikke riiklikke üleminekukavasid; on veendunud, et nendes kavades tuleks loetleda kohalikud ja riiklikud asutused, mis vastutavad euro kasutuselevõtu elluviimise eest, ning et need peavad sisaldama üksikasjalikku ajakava siseriiklike õigusaktide ja halduseeskirjade muutmiseks ning avalik-õiguslike asutuste kohandamiseks; on seisukohal, et euroalaga liitumise esimese laine ajal euro kasutuselevõtu kohta omandatud teadmisi tuleks põhjalikult arvesse võtta, nagu ka eurole ülemineku eripära oludes, kus see valuuta on juba ühinemist taotlevates riikides ringluses ja laialdaselt kasutatav; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et euro sujuvaks kasutuselevõtuks on vaja üksikasjalikke riiklikke üleminekukavasid; on veendunud, et nendes kavades tuleks loetleda kohalikud ja riiklikud asutused, mis vastutavad euro kasutuselevõtu elluviimise eest, ning et need peavad sisaldama üksikasjalikku ajakava siseriiklike õigusaktide ja halduseeskirjade muutmiseks ning avalik-õiguslike asutuste kohandamiseks; on seisukohal, et euroalaga liitumise esimese laine ajal euro kasutuselevõtu kohta omandatud teadmisi tuleks põhjalikult arvesse võtta, nagu ka eurole ülemineku eripära oludes, kus see valuuta on juba ühinemist taotlevates riikides ringluses ja laialdaselt kasutatav;

| 11. | palub sujuva ülemineku hõlbustamiseks ühinemist taotlevatel riikidel tagada pankadele varakult euro pangatähtede kättesaadavus, hoida kahe vääringu samaaegse ringluse etapp lühikesena ja korraldada väga täpselt omavääringu ühikute käibest kõrvaldamine; |
| --- | --- |

11.

palub sujuva ülemineku hõlbustamiseks ühinemist taotlevatel riikidel tagada pankadele varakult euro pangatähtede kättesaadavus, hoida kahe vääringu samaaegse ringluse etapp lühikesena ja korraldada väga täpselt omavääringu ühikute käibest kõrvaldamine;

| 12. | palub ühinemist taotlevatel riikidel pöörata üleminekuetapis erilist tähelepanu tarbijakaitsele; palub neil rakendada õigusaktid, millega nähakse kohustuslikus korras ette kahes vääringus hinna esitamine piisavalt pika aja jooksul, ning kehtestada tõhus kord tarbijate kaitseks põhjendamatute hinnatõusude vastu üleminekuetapis või kauem; nõuab selgeid avalikke kampaaniaid, mis juhivad tähelepanu sellele, et ainus relv põhjendamatute hinnatõusude vastu on tarbijate võimalus oma tarnijad vabalt valida; juhib tähelepanu sellele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata hindade määramisele avaliku või erasektori monopoolse seisundi ja ametiasutuste puhul; kutsub neid üles asutama vähemalt kaheks aastaks vaatluskeskuse, mis vastutab andmete avaldamise eest ligikaudu kümne eriti olulise tarbijahinna arengu kohta; |
| --- | --- |

12.

palub ühinemist taotlevatel riikidel pöörata üleminekuetapis erilist tähelepanu tarbijakaitsele; palub neil rakendada õigusaktid, millega nähakse kohustuslikus korras ette kahes vääringus hinna esitamine piisavalt pika aja jooksul, ning kehtestada tõhus kord tarbijate kaitseks põhjendamatute hinnatõusude vastu üleminekuetapis või kauem; nõuab selgeid avalikke kampaaniaid, mis juhivad tähelepanu sellele, et ainus relv põhjendamatute hinnatõusude vastu on tarbijate võimalus oma tarnijad vabalt valida; juhib tähelepanu sellele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata hindade määramisele avaliku või erasektori monopoolse seisundi ja ametiasutuste puhul; kutsub neid üles asutama vähemalt kaheks aastaks vaatluskeskuse, mis vastutab andmete avaldamise eest ligikaudu kümne eriti olulise tarbijahinna arengu kohta;

| 13. | tuletab meelde, et ühinemist taotlevates liikmesriikides tuleb alustada varajasi ja ulatuslikke kodanike teavitamise kampaaniaid, mille abil äratatakse usaldust üleminekuprotsessi vastu, ning samuti tuleb tagada, et kõik üleminekuetappi kaasatud pooled korraldaksid üleminekut õiglaselt, eesmärgiga muuta euro edukaks; on seisukohal, et kodanike teadmiste puudulikkust tuleb vähendada ning et varakult tuleks korraldada meedia kasutamine teavituskampaaniate jaoks; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ühinemist taotlevates liikmesriikides tuleb alustada varajasi ja ulatuslikke kodanike teavitamise kampaaniaid, mille abil äratatakse usaldust üleminekuprotsessi vastu, ning samuti tuleb tagada, et kõik üleminekuetappi kaasatud pooled korraldaksid üleminekut õiglaselt, eesmärgiga muuta euro edukaks; on seisukohal, et kodanike teadmiste puudulikkust tuleb vähendada ning et varakult tuleks korraldada meedia kasutamine teavituskampaaniate jaoks;

Erinõuded euroalaga ühinemist taotlevatele riikidele

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et enneaegne ühinemine euroalaga võib kaasa tuua ootamatusi majandusliku lähenemise protsessis; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et enneaegne ühinemine euroalaga võib kaasa tuua ootamatusi majandusliku lähenemise protsessis;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et euroala laienemine hõlbustab majandusliku lähenemise protsessi ning aitab kaasa euroala kui terviku tugevdamisele; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et euroala laienemine hõlbustab majandusliku lähenemise protsessi ning aitab kaasa euroala kui terviku tugevdamisele;

| 16. | märgib, et majanduslik lähenemine ei ole piisavalt kaugele arenenud, et võimaldada kiiret ühinemist mõnes ühinemist taotlevas riigis, nagu näitab mõnedes liikmesriikides täheldatud kõrge inflatsioonimäär ja ülemäärane eelarvepuudujääk; tunnistab, et mitmed liikmesriigid on rajanud tugeva aluse euro kiireks kasutuselevõtuks, tagades eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

16.

märgib, et majanduslik lähenemine ei ole piisavalt kaugele arenenud, et võimaldada kiiret ühinemist mõnes ühinemist taotlevas riigis, nagu näitab mõnedes liikmesriikides täheldatud kõrge inflatsioonimäär ja ülemäärane eelarvepuudujääk; tunnistab, et mitmed liikmesriigid on rajanud tugeva aluse euro kiireks kasutuselevõtuks, tagades eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse;

| 17. | nõuab, et kõik kriteeriumid oleksid enne euro kasutuselevõttu täielikult täidetud, ja juhib tähelepanu sellele, et mitte kõik seitse ERM II liikmesriiki, kelle suhtes ei kehti erandit, ei ole ühinemistingimusi täitnud; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et kõik kriteeriumid oleksid enne euro kasutuselevõttu täielikult täidetud, ja juhib tähelepanu sellele, et mitte kõik seitse ERM II liikmesriiki, kelle suhtes ei kehti erandit, ei ole ühinemistingimusi täitnud;

| 18. | tervitab Sloveeniat euroala uue liikmena ja on arvamusel, et see euroala laienemine mõjub positiivselt Euroopa majandusele tervikuna; |
| --- | --- |

18.

tervitab Sloveeniat euroala uue liikmena ja on arvamusel, et see euroala laienemine mõjub positiivselt Euroopa majandusele tervikuna;

| 19. | avaldab kahetsust Leedule antud negatiivse soovituse pärast ning palub selget ja kõikehõlmavat selgitust inflatsioonikriteeriumite kohaldamiseks tehtud arvutuse aluse kohta; palub komisjonil ajakohastada 2006. aasta Leedu lähenemisaruannet ja luua koostöös Leedu ametivõimudega ekspertide töörühm, et töötada välja strateegia kiireks euroalaga ühinemiseks; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust Leedule antud negatiivse soovituse pärast ning palub selget ja kõikehõlmavat selgitust inflatsioonikriteeriumite kohaldamiseks tehtud arvutuse aluse kohta; palub komisjonil ajakohastada 2006. aasta Leedu lähenemisaruannet ja luua koostöös Leedu ametivõimudega ekspertide töörühm, et töötada välja strateegia kiireks euroalaga ühinemiseks;

| 20. | julgustab Eestit, kellel ei õnnestunud täita ainult inflatsioonikriteeriumeid, jätkama jõupingutusi ühinemiskriteeriumite ja euroala liikmesuse nõuete peatseks täitmiseks; |
| --- | --- |

20.

julgustab Eestit, kellel ei õnnestunud täita ainult inflatsioonikriteeriumeid, jätkama jõupingutusi ühinemiskriteeriumite ja euroala liikmesuse nõuete peatseks täitmiseks;

| 21. | palub liikmesriikidel anda komisjonile võimalus kontrollida Maastrichti kriteeriumide täitmist täpsete, ajakohaste, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel anda komisjonile võimalus kontrollida Maastrichti kriteeriumide täitmist täpsete, ajakohaste, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal;

| 22. | tuletab meelde, et väljajäämisklausli (opt-out clause) puudumisel näeb asutamisleping ette Maastrichti kriteeriumide automaatse hindamise iga kahe aasta järel nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes kehtib erand; märgib, et liikmesriigid, kelle suhtes kehtib erand, võivad paluda hindamise läbiviimist enne nimetatud tähtaja möödumist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hoiduksid seda tegemast, kui nad pole kindlad, et nad vastavad kõigile kriteeriumidele; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et väljajäämisklausli (opt-out clause) puudumisel näeb asutamisleping ette Maastrichti kriteeriumide automaatse hindamise iga kahe aasta järel nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes kehtib erand; märgib, et liikmesriigid, kelle suhtes kehtib erand, võivad paluda hindamise läbiviimist enne nimetatud tähtaja möödumist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hoiduksid seda tegemast, kui nad pole kindlad, et nad vastavad kõigile kriteeriumidele;

| 23. | märgib, et hoolimata suurest kasvust viimase kümne aasta jooksul, on tegelik lähenemine endiselt nõrk; |
| --- | --- |

23.

märgib, et hoolimata suurest kasvust viimase kümne aasta jooksul, on tegelik lähenemine endiselt nõrk;

| 24. | on seisukohal, et otsus üksikute liikmesriikide ühinemise kohta peaks põhinema kvaliteetsetel andmetel ja hindamisel kooskõlas asutamislepingu sätete ja sellega seonduvate asjakohaste protokollidega; kutsub seega komisjoni ja Euroopa Keskpanka üles läbi viima ulatuslikku hindamist, mis oleks rohkem kui üksnes ametlik arvude võrdlus, ning võtta arvesse lähenemise varasemaid kogemusi ja saavutusi makromajandusliku stabiilsuse tagamisel; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et otsus üksikute liikmesriikide ühinemise kohta peaks põhinema kvaliteetsetel andmetel ja hindamisel kooskõlas asutamislepingu sätete ja sellega seonduvate asjakohaste protokollidega; kutsub seega komisjoni ja Euroopa Keskpanka üles läbi viima ulatuslikku hindamist, mis oleks rohkem kui üksnes ametlik arvude võrdlus, ning võtta arvesse lähenemise varasemaid kogemusi ja saavutusi makromajandusliku stabiilsuse tagamisel;

| 25. | on seisukohal, et euro kasutuselevõtuga kaasnevate kulude ja tulude hoolikas analüüs varajases etapis on uute liikmesriikide ning kogu euroala huvides, võttes eelkõige arvesse seda, et euroala liikmeks olemisel on olulised tagajärjed rahapoliitiliste vahendite seisukohalt ning selleks on vaja piisavat paindlikkust eelarvepoliitikas, mis jääb kasutada olevaks makromajanduslikuks vahendiks; palub, et need analüüsid avalikustataks; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et euro kasutuselevõtuga kaasnevate kulude ja tulude hoolikas analüüs varajases etapis on uute liikmesriikide ning kogu euroala huvides, võttes eelkõige arvesse seda, et euroala liikmeks olemisel on olulised tagajärjed rahapoliitiliste vahendite seisukohalt ning selleks on vaja piisavat paindlikkust eelarvepoliitikas, mis jääb kasutada olevaks makromajanduslikuks vahendiks; palub, et need analüüsid avalikustataks;

| 26. | on seisukohal, et euroala liikmelisuseks valmistumine võib iseenesest tuua märkimisväärset kasu pärast ERM II mehhanismiga ühinemist, et euroalaga ühinemise kuupäev ei peaks olema põhiküsimus, ning et usaldusväärne ja püsiv edasiliikumine on väga oluline tagamaks, et euro kasutuselevõtt uutes liikmesriikides on edukas; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et euroala liikmelisuseks valmistumine võib iseenesest tuua märkimisväärset kasu pärast ERM II mehhanismiga ühinemist, et euroalaga ühinemise kuupäev ei peaks olema põhiküsimus, ning et usaldusväärne ja püsiv edasiliikumine on väga oluline tagamaks, et euro kasutuselevõtt uutes liikmesriikides on edukas;

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et inflatsioonikriteerium näeb ette inflatsioonimäära, mis ei ületa rohkem kui 1,5% võrra hinnastabiilsuse osas kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi inflatsioonimäära, kusjuures keskmise määramisel on aluseks eelmise 12 kuu tarbijahinnad komisjoni poolt koostöös Euroopa Keskpangaga edastatud andmete põhjal; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu sellele, et inflatsioonikriteerium näeb ette inflatsioonimäära, mis ei ületa rohkem kui 1,5% võrra hinnastabiilsuse osas kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi inflatsioonimäära, kusjuures keskmise määramisel on aluseks eelmise 12 kuu tarbijahinnad komisjoni poolt koostöös Euroopa Keskpangaga edastatud andmete põhjal;

| 28. | tunneb muret selle pärast, et kasutatakse kahte hindade stabiilsuse määratlust: üht kasutab Euroopa Keskpank oma rahapoliitikas (inflatsioon alla 2%, kuid sellele ligilähedane) ja teist lähenemisaruannetes (madalaim võimalik inflatsioon, arvestamata deflatsiooni); arvestades, et asutamislepingus sellist vahet ei tehta; on seisukohal, et need asutamislepingus nimetatud hindade stabiilsuse mõiste kaks tõlgendust on eksitavad ning need võivad mõjutada negatiivselt turgu ja turul osalejaid kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

28.

tunneb muret selle pärast, et kasutatakse kahte hindade stabiilsuse määratlust: üht kasutab Euroopa Keskpank oma rahapoliitikas (inflatsioon alla 2%, kuid sellele ligilähedane) ja teist lähenemisaruannetes (madalaim võimalik inflatsioon, arvestamata deflatsiooni); arvestades, et asutamislepingus sellist vahet ei tehta; on seisukohal, et need asutamislepingus nimetatud hindade stabiilsuse mõiste kaks tõlgendust on eksitavad ning need võivad mõjutada negatiivselt turgu ja turul osalejaid kõigis liikmesriikides;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et ühinemist taotlevatel riikidel peab ühe aasta jooksul enne nende taotluse esitamist olema keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär, mis ei ületa rohkem kui kahe protsendipunkti võrra hinnastabiilsuse osas kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi intressimäära komisjoni poolt koostöös Euroopa Keskpangaga edastatud andmete põhjal; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et ühinemist taotlevatel riikidel peab ühe aasta jooksul enne nende taotluse esitamist olema keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär, mis ei ületa rohkem kui kahe protsendipunkti võrra hinnastabiilsuse osas kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi intressimäära komisjoni poolt koostöös Euroopa Keskpangaga edastatud andmete põhjal;

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et nii kolme hinnastabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi määratlust kui ka kontrollväärtuse arvutamise meetodit tuleb selgitada, võttes arvesse asjaolu, et praegu kuulub rahaliitu kaksteist liikmesriiki, kes kasutavad ühisraha, mida reguleerib ühine rahapoliitika, ning et erinevused nende individuaalsetes inflatsioonitulemustes tulenevad pigem struktuursetest teguritest kui erinevustest makromajanduspoliitikat puudutavates seisukohtades; peab siiski oluliseks võtta arvesse nn Balassa-Samuelsoni efekti seoses uutele liikmesriikidele esitatavate inflatsioonikriteeriumidega; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu sellele, et nii kolme hinnastabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi määratlust kui ka kontrollväärtuse arvutamise meetodit tuleb selgitada, võttes arvesse asjaolu, et praegu kuulub rahaliitu kaksteist liikmesriiki, kes kasutavad ühisraha, mida reguleerib ühine rahapoliitika, ning et erinevused nende individuaalsetes inflatsioonitulemustes tulenevad pigem struktuursetest teguritest kui erinevustest makromajanduspoliitikat puudutavates seisukohtades; peab siiski oluliseks võtta arvesse nn Balassa-Samuelsoni efekti seoses uutele liikmesriikidele esitatavate inflatsioonikriteeriumidega;

| 31. | nõuab tungivalt, et pärast esimest kahte otsust uute liikmesriikide lähenemisprogrammide hindamise kohta euroala peatset laienemist silmas pidades looks komisjon tiheda ja korrapärase koostöö taotluse esitanud riikidega, et teha kindlaks, milliste majanduspoliitiliste vahenditega saab kõige paremini parandada inflatsiooniga seotud tulemusi ilma majanduskasvu piiramata; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et pärast esimest kahte otsust uute liikmesriikide lähenemisprogrammide hindamise kohta euroala peatset laienemist silmas pidades looks komisjon tiheda ja korrapärase koostöö taotluse esitanud riikidega, et teha kindlaks, milliste majanduspoliitiliste vahenditega saab kõige paremini parandada inflatsiooniga seotud tulemusi ilma majanduskasvu piiramata;

*

- *

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0270.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0457.

P6_TA(2006)0241

Euroopa Parlamendi tulude ja kulude esialgne eelarvestus (2007)

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse kohta (2006/2022(BUD))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 2;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (1)

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni 2007. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta - II, IV, V, VI, VII, VIII (A) ja VIII (B) jagu ja Euroopa Parlamendi esialgse eelarvestuse (I jagu) eelprojekti kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni 2007. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta - II, IV, V, VI, VII, VIII (A) ja VIII (B) jagu ja Euroopa Parlamendi esialgse eelarvestuse (I jagu) eelprojekti kohta (3);

| — | võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta esialgse eelarvestuse eelprojekti kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2007. eelarveaasta esialgse eelarvestuse eelprojekti kohta;

| — | võttes arvesse esialgse eelarvestuse eelprojekti, mille juhatus koostas 22. märtsil 2006 vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 22 lõikele 6 ja artiklile 73; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esialgse eelarvestuse eelprojekti, mille juhatus koostas 22. märtsil 2006 vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 22 lõikele 6 ja artiklile 73;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 73; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 73;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0188/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0188/2006),

| A. | arvestades, et 2007. aasta on esimene uue finantsraamistiku (2007-2013) aasta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2007. aasta on esimene uue finantsraamistiku (2007-2013) aasta;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi juhatuse ettepaneku kohaselt peaks 2007. aasta olema kulude konsolideerimise aasta ilma uute suuremate projektideta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi juhatuse ettepaneku kohaselt peaks 2007. aasta olema kulude konsolideerimise aasta ilma uute suuremate projektideta;

| C. | arvestades, et liidu laienemine jääb tähtsaimaks poliitiliseks prioriteediks; arvestades, et 2007. aasta eelarve muud prioriteedid on informatsioonipoliitika, parlamendiliikmetele assisteerimine ja kolmes tööpaigas alaliselt hõivatud hoonete väljaostmise poliitika; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu laienemine jääb tähtsaimaks poliitiliseks prioriteediks; arvestades, et 2007. aasta eelarve muud prioriteedid on informatsioonipoliitika, parlamendiliikmetele assisteerimine ja kolmes tööpaigas alaliselt hõivatud hoonete väljaostmise poliitika;

| D. | arvestades, et 1. septembriks 2006 tuleb esitada põhjaliku inventuuri tulemused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1. septembriks 2006 tuleb esitada põhjaliku inventuuri tulemused;

| E. | arvestades, et 2007. aasta esialgne eelarvestus põhineb järgmistel tähtsamatel näitajatel: 41 töönädalat, sealhulgas neli töönädalat valijatega, 12 korralist osaistungjärku ja kuus täiendavat osaistungjärku, 785 Euroopa Parlamendi liiget, palkade korrigeerimine 2,1%, standardvähendus 7% laienemisega mitteseotud ametikohtade puhul ja standardvähendus 10% laienemisega seotud ametikohtade puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2007. aasta esialgne eelarvestus põhineb järgmistel tähtsamatel näitajatel: 41 töönädalat, sealhulgas neli töönädalat valijatega, 12 korralist osaistungjärku ja kuus täiendavat osaistungjärku, 785 Euroopa Parlamendi liiget, palkade korrigeerimine 2,1%, standardvähendus 7% laienemisega mitteseotud ametikohtade puhul ja standardvähendus 10% laienemisega seotud ametikohtade puhul;

| F. | arvestades, et esialgse eelarvestuse eelprojektis kasutatud mõningate näitajate, näiteks mõnede Strasbourgis asuvate Euroopa Parlamendi hoonete võimalik väljaostmise ja iiri keele võimaliku kasutamise osas 21. töökeelena valitseb ebamäärasus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esialgse eelarvestuse eelprojektis kasutatud mõningate näitajate, näiteks mõnede Strasbourgis asuvate Euroopa Parlamendi hoonete võimalik väljaostmise ja iiri keele võimaliku kasutamise osas 21. töökeelena valitseb ebamäärasus;

| G. | arvestades, et hulk eelarvet mõjutavaid küsimusi on praegu juhatuses arutamisel, ning arvestades, et nende küsimuste mõju saab kaaluda alles 2007. aasta eelarveprojekti esimesel lugemisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hulk eelarvet mõjutavaid küsimusi on praegu juhatuses arutamisel, ning arvestades, et nende küsimuste mõju saab kaaluda alles 2007. aasta eelarveprojekti esimesel lugemisel;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi tegevuse mitmekeelsus ja geograafiline hajutatus moodustavad esialgse eelarvestuse eelprojektis esitatud kuludest umbes 48% (673 000 000 EUR), |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi tegevuse mitmekeelsus ja geograafiline hajutatus moodustavad esialgse eelarvestuse eelprojektis esitatud kuludest umbes 48% (673 000 000 EUR),

2007. AASTA EELARVE KONTEKST

| 1. | märgib, et 2007. aasta esialgse eelarvestuse projekti summa ettepanek on 1 377 700 000 EUR; nimetatud summa määrati kindlaks 2006. aasta eelarve põhjal, mida suurendati 4,2% võrra, millest 2% tuleneb tavapärasest kasvumäärast ja 2,2% kohandamisest jooksevhindadega; soovitab otsustada eelarve lõpliku suuruse üle esimesel lugemisel ja see peaks kajastama institutsiooni õigustatud eelarvevajadusi; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2007. aasta esialgse eelarvestuse projekti summa ettepanek on 1 377 700 000 EUR; nimetatud summa määrati kindlaks 2006. aasta eelarve põhjal, mida suurendati 4,2% võrra, millest 2% tuleneb tavapärasest kasvumäärast ja 2,2% kohandamisest jooksevhindadega; soovitab otsustada eelarve lõpliku suuruse üle esimesel lugemisel ja see peaks kajastama institutsiooni õigustatud eelarvevajadusi;

| 2. | rõhutab, et eelarve peaks kajastama tegelikke eelarvevajadusi ja olema kooskõlas eelarvelise ranguse ja kodanike raha vastutustundliku kasutamise põhimõttega ning Euroopa Parlament peaks omaks võtma operatiivsema lähenemisviisi eelarvele; rõhutab, et Euroopa Parlament peab teostama kulude-tulude analüüsi, et hinnata rubriigi 5 omakehtestatud ülemmäära säilitamise mõju; on otsustanud, et 20% ülemmäära säilitamise korral peaks see 20% olema eelarve ülempiir; ei esita seetõttu seisukohta 20% piiri suhtes enne esimest lugemist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et eelarve peaks kajastama tegelikke eelarvevajadusi ja olema kooskõlas eelarvelise ranguse ja kodanike raha vastutustundliku kasutamise põhimõttega ning Euroopa Parlament peaks omaks võtma operatiivsema lähenemisviisi eelarvele; rõhutab, et Euroopa Parlament peab teostama kulude-tulude analüüsi, et hinnata rubriigi 5 omakehtestatud ülemmäära säilitamise mõju; on otsustanud, et 20% ülemmäära säilitamise korral peaks see 20% olema eelarve ülempiir; ei esita seetõttu seisukohta 20% piiri suhtes enne esimest lugemist;

| 3. | nõuab peasekretärilt, et lisaks eelarve aastasuse põhimõtte kui usaldusväärse finantsjuhtimise vahendi järgimisele arvestataks rohkem keskmise tähtajaga arenguid, mis kajastavad tegelikke tegevuslikke mitmeaastaseid eelarvenõudeid; |
| --- | --- |

3.

nõuab peasekretärilt, et lisaks eelarve aastasuse põhimõtte kui usaldusväärse finantsjuhtimise vahendi järgimisele arvestataks rohkem keskmise tähtajaga arenguid, mis kajastavad tegelikke tegevuslikke mitmeaastaseid eelarvenõudeid;

| 4. | märgib, et esialgse eelarvestuse eelprojekt hõlmab 48 000 000 EUR laienemisega seotud kuludeks, 50 000 000 EUR Strasbourgis asuvate WIC- ja SDM-hoonete väljaostmiseks, 25 000 000 EUR informatsiooni-ja kommunikatsioonipoliitika reservina, 7 500 000 EUR ekspertarvamuste soetamiseks ja 8 974 459 EUR ettenägematute kulude reservina; rõhutab, et esialgse eelarvestuse projekti analüüs näitab, et peamised kuluallikad varasemate aastatega võrreldes ei muutu ning puudutavad eelkõige töötajate, kinnisvara, informatsiooni, parlamendiliikmete ja laienemisega seotud kulutusi; |
| --- | --- |

4.

märgib, et esialgse eelarvestuse eelprojekt hõlmab 48 000 000 EUR laienemisega seotud kuludeks, 50 000 000 EUR Strasbourgis asuvate WIC- ja SDM-hoonete väljaostmiseks, 25 000 000 EUR informatsiooni-ja kommunikatsioonipoliitika reservina, 7 500 000 EUR ekspertarvamuste soetamiseks ja 8 974 459 EUR ettenägematute kulude reservina; rõhutab, et esialgse eelarvestuse projekti analüüs näitab, et peamised kuluallikad varasemate aastatega võrreldes ei muutu ning puudutavad eelkõige töötajate, kinnisvara, informatsiooni, parlamendiliikmete ja laienemisega seotud kulutusi;

| 5. | palub võtta inventuuri tegemisel arvesse järgmisi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid:






  a) | väikese lisandväärtusega tegevuste kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- |

5.

palub võtta inventuuri tegemisel arvesse järgmisi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid:

a)

väikese lisandväärtusega tegevuste kindlakstegemine;

| b) | tõhususe suurendamine töömeetodite ratsionaliseerimise teel; |
| --- | --- |

b)

tõhususe suurendamine töömeetodite ratsionaliseerimise teel;

| c) | tegevuspõhise eelarvestamise laialdasem kasutamine; |
| --- | --- |

c)

tegevuspõhise eelarvestamise laialdasem kasutamine;

| d) | kulude minimeerimine valdkondades, kus kolme erineva tööpaiga tõttu tekivad mittevajalikud kulutused; |
| --- | --- |

d)

kulude minimeerimine valdkondades, kus kolme erineva tööpaiga tõttu tekivad mittevajalikud kulutused;

| e) | töötajate ümberpaigutamine; |
| --- | --- |

e)

töötajate ümberpaigutamine;

| f) | liikuvuspoliitika mõju komisjonide ja delegatsioonide töö efektiivsusele; |
| --- | --- |

f)

liikuvuspoliitika mõju komisjonide ja delegatsioonide töö efektiivsusele;

| g) | kõikide ressursside, eriti inimressursside tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

g)

kõikide ressursside, eriti inimressursside tõhus kasutamine;

| 6. | kordab, et assigneeringud peaksid olema seotud konkreetse tegevusega, millega välditakse assigneeringute tühistamist aasta lõpus; rõhutab, et piisavad rahalised vahendid tuleks eraldada valdkondadele, kus poliitiliste otsuste tõttu on vaja suuremaid finantskohustusi, näiteks WTO parlamentaarse konverentsi puhul, et nii palju kui võimalik vältida paranduseelarveid ja ümberpaigutamisi; |
| --- | --- |

6.

kordab, et assigneeringud peaksid olema seotud konkreetse tegevusega, millega välditakse assigneeringute tühistamist aasta lõpus; rõhutab, et piisavad rahalised vahendid tuleks eraldada valdkondadele, kus poliitiliste otsuste tõttu on vaja suuremaid finantskohustusi, näiteks WTO parlamentaarse konverentsi puhul, et nii palju kui võimalik vältida paranduseelarveid ja ümberpaigutamisi;

KONSOLIDEERIMISPROTSESS

Laienemine

| 7. | märgib, et 2004. aasta laienemise lõpuleviimiseks ja sujuva laienemisprotsessi tagamiseks tuleks teha edasisi jõupingutusi; palub peasekretäril lahendada kõik EL-10 laienemist puudutavad seni lahendamata küsimused, eriti seoses viivitustega töölevõtmisel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et 2004. aasta laienemise lõpuleviimiseks ja sujuva laienemisprotsessi tagamiseks tuleks teha edasisi jõupingutusi; palub peasekretäril lahendada kõik EL-10 laienemist puudutavad seni lahendamata küsimused, eriti seoses viivitustega töölevõtmisel;

| 8. | on otsustanud kirjendada laienemiskuludega seotud eelarvepunktidesse kogueraldise summas 48 000 000 EUR, mis jaguneb järgmiselt:






  1) | 14 800 000 EUR fraktsioonide 226 alalise ametikoha ja 22 ajutise ametikoha jaoks; |
| --- | --- | --- |

8.

on otsustanud kirjendada laienemiskuludega seotud eelarvepunktidesse kogueraldise summas 48 000 000 EUR, mis jaguneb järgmiselt:

1)

14 800 000 EUR fraktsioonide 226 alalise ametikoha ja 22 ajutise ametikoha jaoks;

| 2) | 20 500 000 EUR Bulgaaria ja Rumeenia parlamendiliikmete jaoks; |
| --- | --- |

2)

20 500 000 EUR Bulgaaria ja Rumeenia parlamendiliikmete jaoks;

| 3) | 4 700 000 EUR vabakutseliste tõlkide ja tõlkijate jaoks; |
| --- | --- |

3)

4 700 000 EUR vabakutseliste tõlkide ja tõlkijate jaoks;

| 4) | 2 200 000 EUR mööbli ja IT-varustuse jaoks; |
| --- | --- |

4)

2 200 000 EUR mööbli ja IT-varustuse jaoks;

| 5) | 1 000 000 EUR parlamendiliikmete transpordi- ja pangakuludeks; |
| --- | --- |

5)

1 000 000 EUR parlamendiliikmete transpordi- ja pangakuludeks;

| 6) | 800 000 EUR raamatukogule, välisbüroodele ja audiovisuaalvõimaluste jaoks; |
| --- | --- |

6)

800 000 EUR raamatukogule, välisbüroodele ja audiovisuaalvõimaluste jaoks;

| 7) | 4 000 000 EUR fraktsioonidele ja Euroopa tasandi erakondadele; |
| --- | --- |

7)

4 000 000 EUR fraktsioonidele ja Euroopa tasandi erakondadele;

| 9. | juhib tähelepanu, et summa 48 000 000 EUR tähendab Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise protsessile eraldatava summa suurenemist ligikaudu 50% võrra 2006. aasta eelarvega võrreldes, eeldades et ühinemiskuupäev on 1. jaanuar 2007; on lisaks arvamusel, et Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise edasilükkamise korral peaks edasilükkamise rahaline mõju kajastuma Euroopa Parlamendi eelarves ning järelikult arvataks asjaomane summa 24 000 000 EUR lõplikust eraldisest maha; palub peasekretäril käsitleda Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemist puudutava otsuse mõju eelarvele 2006. aasta septembri algul juhatusele esitatavas kirjalikus muutmisettepanekus; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et summa 48 000 000 EUR tähendab Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise protsessile eraldatava summa suurenemist ligikaudu 50% võrra 2006. aasta eelarvega võrreldes, eeldades et ühinemiskuupäev on 1. jaanuar 2007; on lisaks arvamusel, et Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise edasilükkamise korral peaks edasilükkamise rahaline mõju kajastuma Euroopa Parlamendi eelarves ning järelikult arvataks asjaomane summa 24 000 000 EUR lõplikust eraldisest maha; palub peasekretäril käsitleda Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemist puudutava otsuse mõju eelarvele 2006. aasta septembri algul juhatusele esitatavas kirjalikus muutmisettepanekus;

Töölevõtmine ja ametikohtade loetelu

Euroopa Parlament - peasekretariaat

| 10. | kinnitab uuesti, et kui laienemisega seotud ametikohad ja piiratud arvul töölevõtmine spetsialiseeritud ametikohtadele välja arvata, ei looda 2007. aastal täiendavalt uusi ametikohti; |
| --- | --- |

10.

kinnitab uuesti, et kui laienemisega seotud ametikohad ja piiratud arvul töölevõtmine spetsialiseeritud ametikohtadele välja arvata, ei looda 2007. aastal täiendavalt uusi ametikohti;

| 11. | märgib, et personali peadirektoraadi uus personalijuhtimise tarkvara Streamline, mis peaks varsti kasutusele võetama, peaks tooma kaasa töötajate arvu tuntava vähenemise ja asjaomaste töötajate ümberpaigutamise; |
| --- | --- |

11.

märgib, et personali peadirektoraadi uus personalijuhtimise tarkvara Streamline, mis peaks varsti kasutusele võetama, peaks tooma kaasa töötajate arvu tuntava vähenemise ja asjaomaste töötajate ümberpaigutamise;

| 12. | tunnustab peasekretäri jõupingutusi organisatsioonilise struktuuri vähendamisel ja isikkoosseisu tõhusal ratsionaliseerimisel, tagades seejuures, et kulutused inimressurssidele vastavad tegelikele tegevuslikele vajadustele ja institutsiooni finantsolukorrale; |
| --- | --- |

12.

tunnustab peasekretäri jõupingutusi organisatsioonilise struktuuri vähendamisel ja isikkoosseisu tõhusal ratsionaliseerimisel, tagades seejuures, et kulutused inimressurssidele vastavad tegelikele tegevuslikele vajadustele ja institutsiooni finantsolukorrale;

| 13. | rõhutab, et enne isikkoosseisu suurendamise taotluste esitamist peab kindlasti toimuma Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelu konsolideerimine koos tõhusate ümberpaigutamistega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et enne isikkoosseisu suurendamise taotluste esitamist peab kindlasti toimuma Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelu konsolideerimine koos tõhusate ümberpaigutamistega;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et viimaste aastate jooksul on töölevõtmise tase oluliselt tõusnud, seda nii laienemisega seotud kui ka mitteseotud ametikohtade osas; jääb arvamuse juurde, et praegune isikkoosseis on piisav institutsiooni kõikide vajaduste rahuldamiseks; tervitab peasekretäri seisukohta, et pensionile jäänud töötajate asendamine ei ole automaatne protsess ja pensionilejäämise tulemusel vabanevate kohtade täitmiseks rakendatakse ümberpaigutamise poliitikat; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et viimaste aastate jooksul on töölevõtmise tase oluliselt tõusnud, seda nii laienemisega seotud kui ka mitteseotud ametikohtade osas; jääb arvamuse juurde, et praegune isikkoosseis on piisav institutsiooni kõikide vajaduste rahuldamiseks; tervitab peasekretäri seisukohta, et pensionile jäänud töötajate asendamine ei ole automaatne protsess ja pensionilejäämise tulemusel vabanevate kohtade täitmiseks rakendatakse ümberpaigutamise poliitikat;

| 15. | väljendab muret 2007. aastaks ettenähtud ümberpaigutamiste väikese arvu pärast; nõuab, et peasekretär viiks inventuuri ajal läbi kõiki sektoreid hõlmava põhjalikuma kontrolli, et tagada töötajate tõhus ümberpaigutamine lepinguliste teenistujate töölevõtmise asemel; palub peasekretäril esitada 1. septembriks 2006 aruande ümberpaigutamise kasutamise kohta viimase kolme aasta jooksul, samuti prognoosid 2007. aastaks; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret 2007. aastaks ettenähtud ümberpaigutamiste väikese arvu pärast; nõuab, et peasekretär viiks inventuuri ajal läbi kõiki sektoreid hõlmava põhjalikuma kontrolli, et tagada töötajate tõhus ümberpaigutamine lepinguliste teenistujate töölevõtmise asemel; palub peasekretäril esitada 1. septembriks 2006 aruande ümberpaigutamise kasutamise kohta viimase kolme aasta jooksul, samuti prognoosid 2007. aastaks;

| 16. | kinnitab, et 74 uue ametikoha (1 AD 15, 30 AD, 43 AST) taotlus ei ole kooskõlas kulude konsolideerimise poliitikaga, ja paigutab nende ametikohtade assigneeringud reservi; on valmis arutama taotlust uuesti täpsema teabe põhjal 2007. aasta eelarveprojekti esimesel lugemisel; |
| --- | --- |

16.

kinnitab, et 74 uue ametikoha (1 AD 15, 30 AD, 43 AST) taotlus ei ole kooskõlas kulude konsolideerimise poliitikaga, ja paigutab nende ametikohtade assigneeringud reservi; on valmis arutama taotlust uuesti täpsema teabe põhjal 2007. aasta eelarveprojekti esimesel lugemisel;

| 17. | võtab teadmiseks juhatuse aruande I lisas (rev) nimetatud ettepanekud, mis puudutavad mitmeid alaliste (4) ja ajutiste (5) ametikohtade kõrgendamisi; on valmis nimetatud kõrgendamisteks vajalikud assigneeringud heaks kiitma, kui enne esimest lugemist esitatakse selle kohta üksikasjalikumad põhjendused; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks juhatuse aruande I lisas (rev) nimetatud ettepanekud, mis puudutavad mitmeid alaliste (4) ja ajutiste (5) ametikohtade kõrgendamisi; on valmis nimetatud kõrgendamisteks vajalikud assigneeringud heaks kiitma, kui enne esimest lugemist esitatakse selle kohta üksikasjalikumad põhjendused;

| 18. | võtab teadmiseks uue koolituspoliitika kasutuselevõtu; palub lisada uuele koolitusprogrammile Euroopa Parlamendi liikmete assistentide koolituse; otsustab sellest tulenevalt kohandada punkti 1 6 1 2 (“Erialane täiendõpe”) praegusi märkusi; palub peasekretäril koostöös Euroopa Haldusjuhtimise Kooliga töötada välja koolituskursused tööalase liikuvuse ja töötajate ümberpaigutamise edendamiseks, mis hõlmaks põhjaliku sissejuhatava programmi komisjonide või delegatsioonide sekretariaatides uutele teenistuskohtadele asuvatele töötajatele, mis tagaks, et enne vastutuse võtmist raportite või lähetuste eest oleksid nimetatud töötajad igati töövalmis ja suutelised kiiresti tegutsema; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks uue koolituspoliitika kasutuselevõtu; palub lisada uuele koolitusprogrammile Euroopa Parlamendi liikmete assistentide koolituse; otsustab sellest tulenevalt kohandada punkti 1 6 1 2 (“Erialane täiendõpe”) praegusi märkusi; palub peasekretäril koostöös Euroopa Haldusjuhtimise Kooliga töötada välja koolituskursused tööalase liikuvuse ja töötajate ümberpaigutamise edendamiseks, mis hõlmaks põhjaliku sissejuhatava programmi komisjonide või delegatsioonide sekretariaatides uutele teenistuskohtadele asuvatele töötajatele, mis tagaks, et enne vastutuse võtmist raportite või lähetuste eest oleksid nimetatud töötajad igati töövalmis ja suutelised kiiresti tegutsema;

| 19. | palub peasekretäril tagada Euroopa Parlamendi võrdsete võimaluste põhimõtetest kinnipidamise ning toetab kõiki peasekretäri jõupingutusi puuetega inimeste heaks, eelkõige positiivsete meetmete väljaarendamist puudega inimeste töölevõtmiseks ja integreerimiseks; |
| --- | --- |

19.

palub peasekretäril tagada Euroopa Parlamendi võrdsete võimaluste põhimõtetest kinnipidamise ning toetab kõiki peasekretäri jõupingutusi puuetega inimeste heaks, eelkõige positiivsete meetmete väljaarendamist puudega inimeste töölevõtmiseks ja integreerimiseks;

| 20. | on otsustanud artiklisse 3 0 0 kirjendatud summa 1 132 065 EUR paigutada peatükki 10 1 (“Ettenägematute kulude reserv”), kuni esitatakse rohkem teavet artikli 3 0 0 (“Töötajate lähetuskulud”) assigneeringute suurendamise selgituseks; |
| --- | --- |

20.

on otsustanud artiklisse 3 0 0 kirjendatud summa 1 132 065 EUR paigutada peatükki 10 1 (“Ettenägematute kulude reserv”), kuni esitatakse rohkem teavet artikli 3 0 0 (“Töötajate lähetuskulud”) assigneeringute suurendamise selgituseks;

Fraktsioonid

| 21. | võtab teadmiseks fraktsioonide taotluse luua iga fraktsiooni jaoks üks täiendav LSA ametikoht; on valmis nimetatud LSA ametikohtadeks vajalikud assigneeringud heaks kiitma, kui enne esimest lugemist esitatakse selle kohta üksikasjalikumad põhjendused; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks fraktsioonide taotluse luua iga fraktsiooni jaoks üks täiendav LSA ametikoht; on valmis nimetatud LSA ametikohtadeks vajalikud assigneeringud heaks kiitma, kui enne esimest lugemist esitatakse selle kohta üksikasjalikumad põhjendused;

| 22. | juhib tähelepanu, et fraktsioonide ettepanek hõlmab varasemast rohkem kõrgendamisi; on valmis nimetatud kõrgendamisteks vajalikud assigneeringud heaks kiitma, kui enne esimest lugemist esitatakse selle kohta üksikasjalikumad põhjendused; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu, et fraktsioonide ettepanek hõlmab varasemast rohkem kõrgendamisi; on valmis nimetatud kõrgendamisteks vajalikud assigneeringud heaks kiitma, kui enne esimest lugemist esitatakse selle kohta üksikasjalikumad põhjendused;

Parlamendiliikmete assisteerimine ja neile pakutavad võimalused

| 23. | tunnistab, et meetmete kava “Raising the Game” on teinud parlamendiliikmetele kättesaadavaks mitmed olulised ja asjakohased teenused; loodab siiski, et neid teenuseid tugevdatakse ja parandatakse, et tagada parlamendiliikmetele ja nende assistentidele nende kohustuste efektiivseks täitmiseks praktilised ja tõhusad vahendid; palub peasekretäril inventuuri tegemisel olukorda hinnata, võttes arvesse lähikuudel läbiviidava kvaliteediuuringu tulemusi; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et meetmete kava “Raising the Game” on teinud parlamendiliikmetele kättesaadavaks mitmed olulised ja asjakohased teenused; loodab siiski, et neid teenuseid tugevdatakse ja parandatakse, et tagada parlamendiliikmetele ja nende assistentidele nende kohustuste efektiivseks täitmiseks praktilised ja tõhusad vahendid; palub peasekretäril inventuuri tegemisel olukorda hinnata, võttes arvesse lähikuudel läbiviidava kvaliteediuuringu tulemusi;

| 24. | on seisukohal, et parlamendikomisjonide sekretariaadid võiksid paremini ära kasutada institutsiooni enda eriettevalmistusega töötajaid, eriti Euroopa Parlamendi tähtsamate raportite ettevalmistamisel; on arvamusel, et see kergendaks raportööri tööd ning nii kasutataks paremini Euroopa Parlamendi ressursse ja suureneks institutsiooni oskusteave, tagades sellega meetmete kava “Raising the Game” ühe tähtsaima eesmärgi täitmise; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et parlamendikomisjonide sekretariaadid võiksid paremini ära kasutada institutsiooni enda eriettevalmistusega töötajaid, eriti Euroopa Parlamendi tähtsamate raportite ettevalmistamisel; on arvamusel, et see kergendaks raportööri tööd ning nii kasutataks paremini Euroopa Parlamendi ressursse ja suureneks institutsiooni oskusteave, tagades sellega meetmete kava “Raising the Game” ühe tähtsaima eesmärgi täitmise;

| 25. | rõhutab vajadust, et parlamendiliikmetele oleks kättesaadav nende kohustuste täitmiseks õigusloomega seotud otsuste langetamisel vajalik eksperdiarvamus; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust, et parlamendiliikmetele oleks kättesaadav nende kohustuste täitmiseks õigusloomega seotud otsuste langetamisel vajalik eksperdiarvamus;

| 26. | märgib artikli 3 2 0 (“Eksperdiarvamuste soetamine”) assigneeringute olulist suurenemist 5 644 200 eurolt 7 500 000 eurole; on arvamusel, et see teenus ei anna loodetud tulemusi, kuna uuringud on sageli liiga hilja kättesaadavad; teeb peasekretärile ülesandeks esitada hinnang poliitikaüksustes alates 1. jaanuarist 2004 koostatud uuringute kasutamisele; paigutab summa 2 000 000 EUR kuni selle hinnangu tulemuste saabumiseni reservi; |
| --- | --- |

26.

märgib artikli 3 2 0 (“Eksperdiarvamuste soetamine”) assigneeringute olulist suurenemist 5 644 200 eurolt 7 500 000 eurole; on arvamusel, et see teenus ei anna loodetud tulemusi, kuna uuringud on sageli liiga hilja kättesaadavad; teeb peasekretärile ülesandeks esitada hinnang poliitikaüksustes alates 1. jaanuarist 2004 koostatud uuringute kasutamisele; paigutab summa 2 000 000 EUR kuni selle hinnangu tulemuste saabumiseni reservi;

| 27. | rõhutab, et on väga vaja anda kõigile parlamendiliikmetele teadusliku täpsusega koostatud ulatuslik teabealus kõigi teemade ja küsimuste kohta, millega nad oma kohustuste täitmisel kokku puutuvad, eelkõige seoses parlamendi huvide esindamisega ELi teiste institutsioonide suhtes; tuletab sellega seoses meelde vajadust, et uurimistegevuse eest vastutav teenistus annaks sellist teavet aegsasti; rõhutab, et nimetatud teenistus peaks andma sellist teavet lühidas, kuid põhjalikus vormis, et parlamendiliikmed saaksid võtta keeruliste küsimuste raames selgeid seisukohti; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et sellist teavet on hädasti vaja sellistes valdkondades nagu julgeolek ja kaitse, kus parlamendil on kasutada väga vähe asjatundlikkust; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et on väga vaja anda kõigile parlamendiliikmetele teadusliku täpsusega koostatud ulatuslik teabealus kõigi teemade ja küsimuste kohta, millega nad oma kohustuste täitmisel kokku puutuvad, eelkõige seoses parlamendi huvide esindamisega ELi teiste institutsioonide suhtes; tuletab sellega seoses meelde vajadust, et uurimistegevuse eest vastutav teenistus annaks sellist teavet aegsasti; rõhutab, et nimetatud teenistus peaks andma sellist teavet lühidas, kuid põhjalikus vormis, et parlamendiliikmed saaksid võtta keeruliste küsimuste raames selgeid seisukohti; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et sellist teavet on hädasti vaja sellistes valdkondades nagu julgeolek ja kaitse, kus parlamendil on kasutada väga vähe asjatundlikkust;

| 28. | avaldab kahetsust, et märkimisväärne hulk parlamendiliikmeid ei ole teadlik kõikidest Euroopa Parlamendi administratsiooni pakutavatest teenustest; palub peasekretäril võtta viivitamatult meetmeid olukorra parandamiseks kasutajasõbralike teabevahendite abil; |
| --- | --- |

28.

avaldab kahetsust, et märkimisväärne hulk parlamendiliikmeid ei ole teadlik kõikidest Euroopa Parlamendi administratsiooni pakutavatest teenustest; palub peasekretäril võtta viivitamatult meetmeid olukorra parandamiseks kasutajasõbralike teabevahendite abil;

| 29. | palub peasekretäril võtta teadmiseks mitmesugused küsimused, mille parlamendiliikmed on tõstatanud seoses igapäevaste põhiteenustega (telefon, arvuti, õigusteenistus, sõidukiteenused, reisibüroo, toitlustamine ja muud) ja tagada nende teenuste üldine parandamine; |
| --- | --- |

29.

palub peasekretäril võtta teadmiseks mitmesugused küsimused, mille parlamendiliikmed on tõstatanud seoses igapäevaste põhiteenustega (telefon, arvuti, õigusteenistus, sõidukiteenused, reisibüroo, toitlustamine ja muud) ja tagada nende teenuste üldine parandamine;

| 30. | tunneb muret sõidukiteenuse kulude kasvu pärast, eriti arvestades asjaolu, et parlamendiliikmetele hüvitatakse samal ajal ka taksoteenuste kasutamine; ei soovi seetõttu kiita heaks assigneeringute suurendamist 215 900 euro võrra; |
| --- | --- |

30.

tunneb muret sõidukiteenuse kulude kasvu pärast, eriti arvestades asjaolu, et parlamendiliikmetele hüvitatakse samal ajal ka taksoteenuste kasutamine; ei soovi seetõttu kiita heaks assigneeringute suurendamist 215 900 euro võrra;

| 31. | võtab teadmiseks, et 2006. aasta lõpuks paigaldatakse Euroopa Parlamendi raamatukokku moodsaim varustus, ja avaldab lootust, et raamatukogu töötab 2007. aastaks täismahus; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks, et 2006. aasta lõpuks paigaldatakse Euroopa Parlamendi raamatukokku moodsaim varustus, ja avaldab lootust, et raamatukogu töötab 2007. aastaks täismahus;

| 32. | toetab parlamendiliikmete assistentide põhimääruse vastuvõtmist; nõuab tungivalt, et nõukogu teeks komisjoni ettepaneku “EÜ ametnike personalieeskirjad: Euroopa Parlamendi liikmete assistentide põhimäärus” (KOM(1998)0312) osas võimalikult kiiresti otsuse, et Euroopa Parlament saaks võtta vajalikud meetmed selle jõustumiseks hiljemalt 2009. aastal; |
| --- | --- |

32.

toetab parlamendiliikmete assistentide põhimääruse vastuvõtmist; nõuab tungivalt, et nõukogu teeks komisjoni ettepaneku “EÜ ametnike personalieeskirjad: Euroopa Parlamendi liikmete assistentide põhimäärus” (KOM(1998)0312) osas võimalikult kiiresti otsuse, et Euroopa Parlament saaks võtta vajalikud meetmed selle jõustumiseks hiljemalt 2009. aastal;

Informatsioonipoliitika

| 33. | kinnitab uuesti seisukohta, et Euroopa Parlamendil peab olema tugev ja tõhus informatsioonistrateegia, mis lõhub Euroopa Parlamendi ja valijate vahelisi barjääre; |
| --- | --- |

33.

kinnitab uuesti seisukohta, et Euroopa Parlamendil peab olema tugev ja tõhus informatsioonistrateegia, mis lõhub Euroopa Parlamendi ja valijate vahelisi barjääre;

| 34. | märgib, et 20 000 000 EUR paigutati reservi kasutamiseks 2006. aastal kolme suure teabeprojekti (parlamendi WebTV, külastajate keskus ja audiovisuaalsed vahendid) käivitamiseks; on arvamusel, et on vaja rohkem teavet seni kasutatud tegeliku summa ja nende projektide jaoks 2006. aasta järelejäänud kuudeks kavandatud kulude kohta; loodab lisaks, et enne 2007. aasta eelarveprojekti esimest lugemist on kõik vajalikud raportid kättesaadavad, sealhulgas raport WebTV katseprojekti korraldust, kulustruktuuri ja poliitilist järelevalvet käsitleva teabe kohta; nõuab lisaks nende projektide kohta täiendavat teavet, sealhulgas teavet, mis on loetletud peasekretäri aruandes juhatusele; kinnitab, et assigneeringud summas 25 000 000 EUR jäävad peatüki 10 4 (“Informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika reserv”) alla; kahetseb, et teavet antakse nii hilja, kuid on valmis arutama kõnealuseid kulusid uuesti palutud täiendava teabe põhjal 2007. aasta eelarveprojekti esimesel lugemisel; |
| --- | --- |

34.

märgib, et 20 000 000 EUR paigutati reservi kasutamiseks 2006. aastal kolme suure teabeprojekti (parlamendi WebTV, külastajate keskus ja audiovisuaalsed vahendid) käivitamiseks; on arvamusel, et on vaja rohkem teavet seni kasutatud tegeliku summa ja nende projektide jaoks 2006. aasta järelejäänud kuudeks kavandatud kulude kohta; loodab lisaks, et enne 2007. aasta eelarveprojekti esimest lugemist on kõik vajalikud raportid kättesaadavad, sealhulgas raport WebTV katseprojekti korraldust, kulustruktuuri ja poliitilist järelevalvet käsitleva teabe kohta; nõuab lisaks nende projektide kohta täiendavat teavet, sealhulgas teavet, mis on loetletud peasekretäri aruandes juhatusele; kinnitab, et assigneeringud summas 25 000 000 EUR jäävad peatüki 10 4 (“Informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika reserv”) alla; kahetseb, et teavet antakse nii hilja, kuid on valmis arutama kõnealuseid kulusid uuesti palutud täiendava teabe põhjal 2007. aasta eelarveprojekti esimesel lugemisel;

| 35. | märgib kavatsust luua Euroopa Parlamendi infobürood kõigis Euroopa pealinnades; on arvamusel, et nende büroode tulemuslikkust tuleks hinnata selle alusel, kas nad annavad kodanikele kõige kõrgema kvaliteediga teavet ja kas kulutused annavad tegelikku kasu; |
| --- | --- |

35.

märgib kavatsust luua Euroopa Parlamendi infobürood kõigis Euroopa pealinnades; on arvamusel, et nende büroode tulemuslikkust tuleks hinnata selle alusel, kas nad annavad kodanikele kõige kõrgema kvaliteediga teavet ja kas kulutused annavad tegelikku kasu;

| 36. | rõhutab, et külastajate programm, millele eraldatakse summa 21 318 000 EUR, on äärmiselt tähtis parlamendiliikmete ja nende valimisringkonnast pärit kodanike suhete seisukohalt; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et külastajate programm, millele eraldatakse summa 21 318 000 EUR, on äärmiselt tähtis parlamendiliikmete ja nende valimisringkonnast pärit kodanike suhete seisukohalt;

| 37. | rõhutab oma pettumust mittevajalike ja õigustamatute viivituste pärast külastajate programmi (punkt 3 2 4 4 “Rühmakülastuste organiseerimine ja külastusrühmade vastuvõtt, programm Euroscola ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”) üldisel parandamisel; loodab, et võetakse viivitamatuid meetmeid kõigi seni lahendamata küsimuste lahendamiseks, eriti küsimuste osas, mis põhjustavad 2006. aasta eelarves kõnealuses punktis alakulutamist summas 5 000 000 EUR; kutsub seetõttu juhatust üles võtma vastu kvestorite ettepanekut vaadata läbi külastusrühmasid käsitlevad eeskirjad, et viia nende rahastamine kooskõlla tegelike kuludega ja suurendada külastajate arvu; palub juhatusel tagada esimesel lugemisel vajalike assigneeringute kirjendamise ka 2007. aasta esialgsesse eelarvestusse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab oma pettumust mittevajalike ja õigustamatute viivituste pärast külastajate programmi (punkt 3 2 4 4 “Rühmakülastuste organiseerimine ja külastusrühmade vastuvõtt, programm Euroscola ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”) üldisel parandamisel; loodab, et võetakse viivitamatuid meetmeid kõigi seni lahendamata küsimuste lahendamiseks, eriti küsimuste osas, mis põhjustavad 2006. aasta eelarves kõnealuses punktis alakulutamist summas 5 000 000 EUR; kutsub seetõttu juhatust üles võtma vastu kvestorite ettepanekut vaadata läbi külastusrühmasid käsitlevad eeskirjad, et viia nende rahastamine kooskõlla tegelike kuludega ja suurendada külastajate arvu; palub juhatusel tagada esimesel lugemisel vajalike assigneeringute kirjendamise ka 2007. aasta esialgsesse eelarvestusse;

| 38. | tervitab Euroopa Parlamendi veebilehe kasutajasõbralikumat kujundust; on siiski arvamusel, et eelkõige tavakülastajate juurdepääsu veebilehele ja veebilehel liikumist on võimalik parandada; palub lihtsustada juurdepääsu Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide tegevusele; nõuab, et 1. septembriks 2006 esitataks uue veebilehe toimimist ja vastuvõtmist puudutav hindamisaruanne; |
| --- | --- |

38.

tervitab Euroopa Parlamendi veebilehe kasutajasõbralikumat kujundust; on siiski arvamusel, et eelkõige tavakülastajate juurdepääsu veebilehele ja veebilehel liikumist on võimalik parandada; palub lihtsustada juurdepääsu Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide tegevusele; nõuab, et 1. septembriks 2006 esitataks uue veebilehe toimimist ja vastuvõtmist puudutav hindamisaruanne;

Kinnisvara

| 39. | rõhutab, et kinnisvara ostupoliitika ja hoonete eest kiirendatud maksmine on osutunud institutsioonile kasulikuks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kinnisvara ostupoliitika ja hoonete eest kiirendatud maksmine on osutunud institutsioonile kasulikuks;

| 40. | märgib, et mitmeid Strasbourgis asuvate WIC- ja SDM-hoonete ostmisega seotud olulisi küsimusi ei ole seni piisavalt selgitatud ega põhjendatud; loodab, et kui läbirääkimisi uuesti alustatakse, peaks kokkulepitav lõplik pakett andma institutsioonile kulutustele vastavat tulu; otsustab enne kõnealuste läbirääkimiste tulemuste selgumist mitte kirjendada 50 000 000 EUR punkti 2 0 0 3 ja paigutada see summa ümber jaotise 10 alla loodavasse hoonete reservi (peatükk 10 5 “Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks”); otsustab seetõttu jätta välja punkti 2 0 0 9 (“Määratlemata otstarbega assigneeringud institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks”); reservi paigutatud rahalised vahendid vabastatakse siis, kui on täidetud rida tingimusi, mis tuleb veel sõnastada; palub reservide vabastamise kriteeriumid kokku leppida asjaomase parlamendikomisjoniga; loodab, et juhatus esitab 1. septembriks 2006 selles küsimuses konkreetsed ettepanekud; |
| --- | --- |

40.

märgib, et mitmeid Strasbourgis asuvate WIC- ja SDM-hoonete ostmisega seotud olulisi küsimusi ei ole seni piisavalt selgitatud ega põhjendatud; loodab, et kui läbirääkimisi uuesti alustatakse, peaks kokkulepitav lõplik pakett andma institutsioonile kulutustele vastavat tulu; otsustab enne kõnealuste läbirääkimiste tulemuste selgumist mitte kirjendada 50 000 000 EUR punkti 2 0 0 3 ja paigutada see summa ümber jaotise 10 alla loodavasse hoonete reservi (peatükk 10 5 “Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks”); otsustab seetõttu jätta välja punkti 2 0 0 9 (“Määratlemata otstarbega assigneeringud institutsiooni kinnisvarainvesteeringuteks”); reservi paigutatud rahalised vahendid vabastatakse siis, kui on täidetud rida tingimusi, mis tuleb veel sõnastada; palub reservide vabastamise kriteeriumid kokku leppida asjaomase parlamendikomisjoniga; loodab, et juhatus esitab 1. septembriks 2006 selles küsimuses konkreetsed ettepanekud;

| 41. | palub peasekretäril jätkata “Euroopa maju” puudutavate finantskokkulepete muutmise arutamist komisjoniga, et kehtestada tõhusam ja õiglasem rahastamiskord; |
| --- | --- |

41.

palub peasekretäril jätkata “Euroopa maju” puudutavate finantskokkulepete muutmise arutamist komisjoniga, et kehtestada tõhusam ja õiglasem rahastamiskord;

| 42. | kahetseb, et infobüroode jaoks 2006. aasta eelarves loodud reale (artikkel 3 2 5) ei ole veel assigneeringuid eraldatud; loodab, et administratsioon tegeleb selle küsimusega enne 2007. aasta eelarveprojekti esimest lugemist; palub administratsioonil kohaldada hoonete ostmisel läbipaistvaid meetmeid; |
| --- | --- |

42.

kahetseb, et infobüroode jaoks 2006. aasta eelarves loodud reale (artikkel 3 2 5) ei ole veel assigneeringuid eraldatud; loodab, et administratsioon tegeleb selle küsimusega enne 2007. aasta eelarveprojekti esimest lugemist; palub administratsioonil kohaldada hoonete ostmisel läbipaistvaid meetmeid;

IT- ja telekommunikatsioonivahendid

| 43. | märgib, et infotehnoloogiaga seotud kuludeks nähakse ette kogueraldis summas 79 800 000 EUR, mis jaotub järgmiselt:






  — | 49 800 000 EUR Euroopa Parlamendi olemasolevate IT- ja kommunikatsioonisüsteemide hooldamiseks ja käitamiseks; |
| --- | --- | --- |

43.

märgib, et infotehnoloogiaga seotud kuludeks nähakse ette kogueraldis summas 79 800 000 EUR, mis jaotub järgmiselt:

—

49 800 000 EUR Euroopa Parlamendi olemasolevate IT- ja kommunikatsioonisüsteemide hooldamiseks ja käitamiseks;

| — | 22 400 000 EUR infrastruktuuri täiendamiseks ja uute IT-süsteemide arendamiseks; |
| --- | --- |

—

22 400 000 EUR infrastruktuuri täiendamiseks ja uute IT-süsteemide arendamiseks;

| — | 7 600 000 EUR telekommunikatsiooniks; |
| --- | --- |

—

7 600 000 EUR telekommunikatsiooniks;

| 44. | toetab videokonverentside laialdasemat kasutamist ja nõustub kirjendama selle jaoks 2007. aastaks eraldise summas 1 300 000 EUR; palub peasekretäril esitada teavet Euroopa Parlamendi 31 infobüroosse videokonverentsiseadmete paigaldamiseks kavandatud kulude lisandväärtuse kohta ning teavet, mis puudutab eeldatavaid põhikasutajaid ning selle teenuse kasutamisest saadavat kasu; |
| --- | --- |

44.

toetab videokonverentside laialdasemat kasutamist ja nõustub kirjendama selle jaoks 2007. aastaks eraldise summas 1 300 000 EUR; palub peasekretäril esitada teavet Euroopa Parlamendi 31 infobüroosse videokonverentsiseadmete paigaldamiseks kavandatud kulude lisandväärtuse kohta ning teavet, mis puudutab eeldatavaid põhikasutajaid ning selle teenuse kasutamisest saadavat kasu;

| 45. | märgib kahe arvutikeskuse olemasolu (Brüsselis ja Luxembourgis); rõhutab, et need keskused ei peaks mitte ainult teineteist täiendama, vaid need tuleb ka korraldada selliselt, et eriolukorras on keskused piisavalt varustatud Euroopa Parlamendis kasutatavate peamiste tarkvaraprogrammide toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

45.

märgib kahe arvutikeskuse olemasolu (Brüsselis ja Luxembourgis); rõhutab, et need keskused ei peaks mitte ainult teineteist täiendama, vaid need tuleb ka korraldada selliselt, et eriolukorras on keskused piisavalt varustatud Euroopa Parlamendis kasutatavate peamiste tarkvaraprogrammide toimimise tagamiseks;

Hoonete turvalisus ja valve

| 46. | märgib, et punkti 2 0 2 6 (“Hoonete turvalisus ja valve”) jaoks on eelarvesse kantud summa 35 321 916 EUR, mis tähendab 9,9% kasvu 2006. aasta eelarves ettenähtud summaga võrreldes, mille peamine põhjus on hoonete arvu suurenemine; on arvamusel, et Euroopa Parlamendi asumine Brüsselis on linnale mitmes mõttes kasulik; palub seetõttu peasekretäril astuda samme, et saavutada Belgia riigi ja Brüsseli piirkonna munitsipaalasutuste suurem panus parlamendiliikmete, töötajate ja teiste Euroopa Parlamendis töötavate isikute turvalisuse tagamisse ning Euroopa Parlamendi ala valvamisse; |
| --- | --- |

46.

märgib, et punkti 2 0 2 6 (“Hoonete turvalisus ja valve”) jaoks on eelarvesse kantud summa 35 321 916 EUR, mis tähendab 9,9% kasvu 2006. aasta eelarves ettenähtud summaga võrreldes, mille peamine põhjus on hoonete arvu suurenemine; on arvamusel, et Euroopa Parlamendi asumine Brüsselis on linnale mitmes mõttes kasulik; palub seetõttu peasekretäril astuda samme, et saavutada Belgia riigi ja Brüsseli piirkonna munitsipaalasutuste suurem panus parlamendiliikmete, töötajate ja teiste Euroopa Parlamendis töötavate isikute turvalisuse tagamisse ning Euroopa Parlamendi ala valvamisse;

Mitmekeelsus

| 47. | on arvamusel, et mitmekeelsus on institutsiooni ja parlamendiliikmete jaoks vältimatu tingimus; tunnistab siiski sellise hiiglasliku kirjaliku ja suulise tõlke teenistuse ülalpidamisega kaasnevaid suuri kulusid; tunnistab sellega kaasnevate kulude kontrollimise raskust; nõuab, et peasekretär tagaks mitmekeelsuse eeskirja järgimise kõikide asjaosaliselt poolt, eriti koosolekuaegade kavandamisel; nõuab, et esimeeste konverents enne otsuse tegemist Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide iga-aastase töökava osas arvestaks selle mõju eelarvele; |
| --- | --- |

47.

on arvamusel, et mitmekeelsus on institutsiooni ja parlamendiliikmete jaoks vältimatu tingimus; tunnistab siiski sellise hiiglasliku kirjaliku ja suulise tõlke teenistuse ülalpidamisega kaasnevaid suuri kulusid; tunnistab sellega kaasnevate kulude kontrollimise raskust; nõuab, et peasekretär tagaks mitmekeelsuse eeskirja järgimise kõikide asjaosaliselt poolt, eriti koosolekuaegade kavandamisel; nõuab, et esimeeste konverents enne otsuse tegemist Euroopa Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide iga-aastase töökava osas arvestaks selle mõju eelarvele;

| 48. | palub juhatusel ametlike keelte hulka mittekuuluvate täiendavate töökeelte kasutuselevõtu üle otsustamisel rakendada ettevaatlikku lähenemisviisi, eriti juhul, kui see toob Euroopa Parlamendile kaasa täiendavaid kulusid; |
| --- | --- |

48.

palub juhatusel ametlike keelte hulka mittekuuluvate täiendavate töökeelte kasutuselevõtu üle otsustamisel rakendada ettevaatlikku lähenemisviisi, eriti juhul, kui see toob Euroopa Parlamendile kaasa täiendavaid kulusid;

| 49. | võtab teadmiseks punkti 1 4 0 2 (“Tõlgid”) kirjendatud assigneeringu märkimisväärse suurenemise ja artiklisse 1 4 2 (“Sisseostetavad teenused”) kirjendatud assigneeringu suurenemise; tunnistab, et suurenemine on osalt tingitud vabakutseliste tõlkide kasutamisest ja logistilisest probleemist, kuna kõik koosolekud toimuvad suhteliselt lühikesel perioodi jooksul kolmel päeval nädalas, ning 4 700 000 EUR eraldamisest vabakutselistele tõlkide ja tõlkijate jaoks Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise tõttu; on siiski arvamusel, et see ei selgita täielikult assigneeringute suurenemist, ja palub peasekretäril esitada nende kulude kohta üksikasjalikuma selgituse; on otsustanud paigutada summa 2 000 000 EUR peatükki 10 0 (“Määratlemata otstarbega assigneeringud”), kuni esitatakse üksikasjalikum teave punkti 1 4 0 2 (“Tõlgid”) assigneeringute märkimisväärse suurendamise selgituseks; |
| --- | --- |

49.

võtab teadmiseks punkti 1 4 0 2 (“Tõlgid”) kirjendatud assigneeringu märkimisväärse suurenemise ja artiklisse 1 4 2 (“Sisseostetavad teenused”) kirjendatud assigneeringu suurenemise; tunnistab, et suurenemine on osalt tingitud vabakutseliste tõlkide kasutamisest ja logistilisest probleemist, kuna kõik koosolekud toimuvad suhteliselt lühikesel perioodi jooksul kolmel päeval nädalas, ning 4 700 000 EUR eraldamisest vabakutselistele tõlkide ja tõlkijate jaoks Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise tõttu; on siiski arvamusel, et see ei selgita täielikult assigneeringute suurenemist, ja palub peasekretäril esitada nende kulude kohta üksikasjalikuma selgituse; on otsustanud paigutada summa 2 000 000 EUR peatükki 10 0 (“Määratlemata otstarbega assigneeringud”), kuni esitatakse üksikasjalikum teave punkti 1 4 0 2 (“Tõlgid”) assigneeringute märkimisväärse suurendamise selgituseks;

Muud küsimused

| 50. | rõhutab vajadust parandada välistarnijate osutatavate teenuste kvaliteeti, kättesaadavust ja tõhusust; nõuab kehtivate lepingute tingimuste läbivaatamist ja võimalike vajalike muudatuste väljatoomist 1. septembriks 2006 ette nähtud inventuuris; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vajadust parandada välistarnijate osutatavate teenuste kvaliteeti, kättesaadavust ja tõhusust; nõuab kehtivate lepingute tingimuste läbivaatamist ja võimalike vajalike muudatuste väljatoomist 1. septembriks 2006 ette nähtud inventuuris;

| 51. | palub peasekretäril esitada ajakohastatud hindamisaruande restoranide ja sööklate tegevuse kohta Euroopa Parlamendi kolmes tööpaigas; |
| --- | --- |

51.

palub peasekretäril esitada ajakohastatud hindamisaruande restoranide ja sööklate tegevuse kohta Euroopa Parlamendi kolmes tööpaigas;

| 52. | palub peasekretäril rakendada tervise ja keskkonnaga seotud põhjustel rangelt juhatuse otsust Euroopa Parlamendi hoonetes suitsetamise kohta; |
| --- | --- |

52.

palub peasekretäril rakendada tervise ja keskkonnaga seotud põhjustel rangelt juhatuse otsust Euroopa Parlamendi hoonetes suitsetamise kohta;

| 53. | on seisukohal, et osana järjekindlast poliitikast edendada tervist spordi kaudu peaks paranema Euroopa Parlamendi spordikeskuse pakutava kvaliteet ja kvantiteet, mis ei ole alates spordikeskuse loomisest 1990. aastate algul edasi arenenud, kuigi keskuse potentsiaalsete kasutajate arv on kahekordistunud; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et osana järjekindlast poliitikast edendada tervist spordi kaudu peaks paranema Euroopa Parlamendi spordikeskuse pakutava kvaliteet ja kvantiteet, mis ei ole alates spordikeskuse loomisest 1990. aastate algul edasi arenenud, kuigi keskuse potentsiaalsete kasutajate arv on kahekordistunud;

*

- *

| 54. | nõustub käesoleval etapil Euroopa Parlamendi 2007. aasta esialgse eelarvestuse kogusummaga 1 377 700 000 EUR; ei esita siiski lõplikku seisukohta enne sügisel toimuvat 2007. aasta eelarveprojekti esimest lugemist Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

54.

nõustub käesoleval etapil Euroopa Parlamendi 2007. aasta esialgse eelarvestuse kogusummaga 1 377 700 000 EUR; ei esita siiski lõplikku seisukohta enne sügisel toimuvat 2007. aasta eelarveprojekti esimest lugemist Euroopa Parlamendis;

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule
  ,
  komisjonile ja Belgia Kuningriigile. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule
  ,
  komisjonile ja Belgia Kuningriigile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2005/708/EÜ (ELT L 269, 14.10.2005, lk 24).

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0090.

(4)  2 astmelt AST 2 astmele AST 3, 168 astmelt AST 3 astmele AST 4, 15 astmelt AST 4 astmele AST 5, 205 astmelt AST 5 astmele AST 6, 225 astmelt AST 6 astmele AST 7, 30 astmelt AST 7 astmele AST 8, 25 astmelt AST 8 astmele AST 9, 10 astmelt AST 10 astmele AST 11, 57 astmelt AD 5 astmele AD 6, 19 astmelt AD 7 astmele AD 8, 25 astmelt AD 12 astmele AD 13, 2 astmelt AD 13 astmele AD 14.

(5)  1 astmelt AD 10 astmele AD 11, 1 astmelt AD 8 astmele AD 9, 2 astmelt AST 7 astmele AST 8, 1 astmelt AST 5 astmele AST 6, 1 astmelt AD 8 astmele AD 10, 1 astmelt AD 6 astmele AD 10.

P6_TA(2006)0242

Kaubandus ja vaesus

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (2006/2031(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (1), 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni WTO Katari kohtumise kohta (2), 3. septembri 2002. aasta resolutsiooni kaubanduse ja arengu kohta vaesuse kõrvaldamisel (3), 30. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni maailma näljahäda ja kõige vaesemate riikidega kauplemiselt tõkete kõrvaldamise kohta (4), 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni WTO põllumajanduskaubanduse alaste läbirääkimiste kohta (5), 15. mai 2003. aasta resolutsiooni suutlikkuse suurendamise kohta arengumaades (6), 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni viienda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (Cancún, Mehhiko, 10.-14. september 2003) (7), 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile kaubanduse ja arengu kohta - arengumaade abistamine kaubandusest kasu saamiseks (8), 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis (9), 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni nälja ja vaesuse vastase võitluse kohta (10), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni, milles hinnatakse WTO peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järgset Doha vooru (11), 6. juuli 2005. aasta resolutsiooni ülemaailmse üleskutse kohta: vaesuse minevikuks muutmine (12), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva WTO kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (1), 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni WTO Katari kohtumise kohta (2), 3. septembri 2002. aasta resolutsiooni kaubanduse ja arengu kohta vaesuse kõrvaldamisel (3), 30. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni maailma näljahäda ja kõige vaesemate riikidega kauplemiselt tõkete kõrvaldamise kohta (4), 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni WTO põllumajanduskaubanduse alaste läbirääkimiste kohta (5), 15. mai 2003. aasta resolutsiooni suutlikkuse suurendamise kohta arengumaades (6), 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni viienda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (Cancún, Mehhiko, 10.-14. september 2003) (7), 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile kaubanduse ja arengu kohta - arengumaade abistamine kaubandusest kasu saamiseks (8), 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis (9), 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni nälja ja vaesuse vastase võitluse kohta (10), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni, milles hinnatakse WTO peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järgset Doha vooru (11), 6. juuli 2005. aasta resolutsiooni ülemaailmse üleskutse kohta: vaesuse minevikuks muutmine (12), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva WTO kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava (14), ja 1. detsembri 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tervishoiuprobleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava (14), ja 1. detsembri 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tervishoiuprobleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (15);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava (16);

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi “Kiirendada edasiminekut millenniumi arengueesmärkide suunas - Euroopa Liidu panus” (KOM(2005)0132), “Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine - arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” (KOM(2005)0133) ning “Poliitikavaldkondade seostatus arenguga - aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (KOM(2005)0134); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi “Kiirendada edasiminekut millenniumi arengueesmärkide suunas - Euroopa Liidu panus” (KOM(2005)0132), “Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine - arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” (KOM(2005)0133) ning “Poliitikavaldkondade seostatus arenguga - aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (KOM(2005)0134);

| — | võttes arvesse WTO parlamentaarse konverentsi 12. ja 15. detsembri 2005. aasta ning 24.-26. novembri 2004. aasta lõppdeklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO parlamentaarse konverentsi 12. ja 15. detsembri 2005. aasta ning 24.-26. novembri 2004. aasta lõppdeklaratsioone;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi kuuenda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi kuuenda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis;

| — | võttes arvesse WTO peanõukogu poolt 1. augustil 2004. aastal vastu võetud otsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO peanõukogu poolt 1. augustil 2004. aastal vastu võetud otsust;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi neljanda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. novembril 2001. aastal Dohas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi neljanda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. novembril 2001. aastal Dohas;

| — | võttes arvesse Sutherlandi aruannet WTO tuleviku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sutherlandi aruannet WTO tuleviku kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

| — | võttes arvesse ÜRO dokumenti “Aastatuhande arengueesmärgid - 2005. aasta aruanne”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO dokumenti “Aastatuhande arengueesmärgid - 2005. aasta aruanne”;

| — | võttes arvesse ÜRO 2005. aasta tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2005. aasta tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse professor Jeffrey Sachsi juhitud ÜRO aastatuhande projekti töörühma aruannet “Investeerimine arengusse: tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse professor Jeffrey Sachsi juhitud ÜRO aastatuhande projekti töörühma aruannet “Investeerimine arengusse: tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks”;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/107; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196, A/RES/50/107;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 1979. aastal vastuvõetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle vabatahtlikku protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 1979. aastal vastuvõetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle vabatahtlikku protokolli;

| — | võttes arvesse G8 poolt 8. juulil 2005. aastal Gleneaglesis avaldatud Gleneaglesi kommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G8 poolt 8. juulil 2005. aastal Gleneaglesis avaldatud Gleneaglesi kommünikeed;

| — | võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) aruannet “Vähimarenenud riigid 2002. aastal: põgenemine vaesuse lõksust”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) aruannet “Vähimarenenud riigid 2002. aastal: põgenemine vaesuse lõksust”;

| — | võttes arvesse ÜRO Aafrika majanduskomisjoni 2004. aasta Aafrikat käsitlevat majandusaruannet pealkirjaga “Aafrika kaubanduspotentsiaali avamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Aafrika majanduskomisjoni 2004. aasta Aafrikat käsitlevat majandusaruannet pealkirjaga “Aafrika kaubanduspotentsiaali avamine”;

| — | võttes arvesse näljavastase võitluse tippkohtumisel moodustatud “Näljahädaga võitlemise viisikut” ja sellele järgnevat ülemaailmset vaesusevastase võitluse üleskutset, mille käivitas Brasiilia president Luiz Inácio Lula da Silva 2005. aasta jaanuaris maailma sotsiaalfoorumil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse näljavastase võitluse tippkohtumisel moodustatud “Näljahädaga võitlemise viisikut” ja sellele järgnevat ülemaailmset vaesusevastase võitluse üleskutset, mille käivitas Brasiilia president Luiz Inácio Lula da Silva 2005. aasta jaanuaris maailma sotsiaalfoorumil;

| — | võttes arvesse New Yorgi 20. septembri 2004. aasta nälja ja vaesuse vastast deklaratsiooni, millele kirjutasid alla 111 riigi valitsused, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse New Yorgi 20. septembri 2004. aasta nälja ja vaesuse vastast deklaratsiooni, millele kirjutasid alla 111 riigi valitsused, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid;

| — | võttes arvesse 1996. aasta maailma toidufoorumil võetud kohustust vähendada nälgivate inimeste arvu aastaks 2015 poole võrra; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aasta maailma toidufoorumil võetud kohustust vähendada nälgivate inimeste arvu aastaks 2015 poole võrra;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0179/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0179/2006),

| A. | tuletades meelde, et võitlus vaesusega on kõige tähtsam tegevus; |
| --- | --- |

A.

tuletades meelde, et võitlus vaesusega on kõige tähtsam tegevus;

| B. | arvestades, et seos ühelt poolt kaubanduse ja teisalt vaesuse kõrvaldamise ning arengu vahel on äärmiselt keerukas ja sõltub konkreetsetest asjaoludest, mis väga sageli puudutavad paljusid tegureid, nagu siseturu suurus, loodusvarade olemasolu, vahemaad ja muud objektiivsed tingimused, kuid eriti mõjutab seda asjaolu, kas siseturg ja väliskaubandus on omavahel õigetes vastastikustes suhetes või mitte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seos ühelt poolt kaubanduse ja teisalt vaesuse kõrvaldamise ning arengu vahel on äärmiselt keerukas ja sõltub konkreetsetest asjaoludest, mis väga sageli puudutavad paljusid tegureid, nagu siseturu suurus, loodusvarade olemasolu, vahemaad ja muud objektiivsed tingimused, kuid eriti mõjutab seda asjaolu, kas siseturg ja väliskaubandus on omavahel õigetes vastastikustes suhetes või mitte;

| C. | arvestades, et kaubandus on vahend arengu toetamiseks ja vaesuse kõrvaldamiseks, kuid üle miljardi inimese maailmas, põhiliselt vähimarenenud maades, kannatab endiselt äärmist vaesust (alla 1 USD päevas), ning 1,5-3 miljardit inimest elab allpool vaesusepiiri (2 USD päevas) kuigi majanduskasv Hiinas ja Indias on oluliselt vähendanud vaeste inimeste hulka, nii et äärmises vaesuses elavate inimeste, kelle kasutada on alla 1 USD päevas, osakaal kogu rahvastikust on alates 1981. aastast vähenenud peaaegu poole võrra, st 40%-lt 21%-le; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaubandus on vahend arengu toetamiseks ja vaesuse kõrvaldamiseks, kuid üle miljardi inimese maailmas, põhiliselt vähimarenenud maades, kannatab endiselt äärmist vaesust (alla 1 USD päevas), ning 1,5-3 miljardit inimest elab allpool vaesusepiiri (2 USD päevas) kuigi majanduskasv Hiinas ja Indias on oluliselt vähendanud vaeste inimeste hulka, nii et äärmises vaesuses elavate inimeste, kelle kasutada on alla 1 USD päevas, osakaal kogu rahvastikust on alates 1981. aastast vähenenud peaaegu poole võrra, st 40%-lt 21%-le;

| D. | arvestades, et vaesuse likvideerimine eeldab demokraatlikku osalust ja majandusstruktuuride muutmist, et tagada rikkuse õiglasem jaotus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaesuse likvideerimine eeldab demokraatlikku osalust ja majandusstruktuuride muutmist, et tagada rikkuse õiglasem jaotus;

| E. | arvestades, et vaesust on määratletud kui “inimese seisundit, mida iseloomustab piisava elukvaliteedi ning muude kodaniku-, kultuuriliste, majanduslike, poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamiseks vajalike ressursside, võimaluste, valikute, julgeoleku ja võimu pidev või krooniline puudus”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaesust on määratletud kui “inimese seisundit, mida iseloomustab piisava elukvaliteedi ning muude kodaniku-, kultuuriliste, majanduslike, poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamiseks vajalike ressursside, võimaluste, valikute, julgeoleku ja võimu pidev või krooniline puudus”;

| F. | arvestades, et arengumaades on viimase 25 aasta jooksul sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta kasvanud 30% võrra, kuid erinevus sissetulekus inimese kohta maailma vaeseimate ja rikkaimate riikide vahel on samal ajal enam kui kahekordistunud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arengumaades on viimase 25 aasta jooksul sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta kasvanud 30% võrra, kuid erinevus sissetulekus inimese kohta maailma vaeseimate ja rikkaimate riikide vahel on samal ajal enam kui kahekordistunud;

| G. | arvestades, et rahvastiku kiire kasv arengumaades tähendab, et saavutatud majanduskasvu kõrge määr ei ole sageli piisav, et tagada sellist SKT kasvu elaniku kohta, mis vähendaks oluliselt vaeste arvu terves reas vähimarenenud maades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvastiku kiire kasv arengumaades tähendab, et saavutatud majanduskasvu kõrge määr ei ole sageli piisav, et tagada sellist SKT kasvu elaniku kohta, mis vähendaks oluliselt vaeste arvu terves reas vähimarenenud maades;

| H. | arvestades, et rahu ühiskonnas on kaubanduse ja vaesuse vahelise tegeliku omavahelise suhte vajalik tingimus; hea valitsemistava, sealhulgas loodusvaradest laekuva tulu õige haldamine on oluline rahu säilitamiseks ühiskonnas; arvestades, et ekspordi spetsialiseerumine mõnedele toodetele, eriti teemantidele, naftale, puidule ja narkootilistele taimedele, on seotud kõrgendatud konfliktiohuga; arvestades, et 60% vähimarenenud riikidest on viimasel 15 aastal kokku puutunud erineva intensiivsuse ja kestusega konfliktiolukordadega, mis enamikel juhtudel on puhkenud pärast majandusseisakut või majanduse taandarengut, põhjustades pikaajalisi negatiivseid tagajärgi riigi või piirkonna majanduskasvule; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahu ühiskonnas on kaubanduse ja vaesuse vahelise tegeliku omavahelise suhte vajalik tingimus; hea valitsemistava, sealhulgas loodusvaradest laekuva tulu õige haldamine on oluline rahu säilitamiseks ühiskonnas; arvestades, et ekspordi spetsialiseerumine mõnedele toodetele, eriti teemantidele, naftale, puidule ja narkootilistele taimedele, on seotud kõrgendatud konfliktiohuga; arvestades, et 60% vähimarenenud riikidest on viimasel 15 aastal kokku puutunud erineva intensiivsuse ja kestusega konfliktiolukordadega, mis enamikel juhtudel on puhkenud pärast majandusseisakut või majanduse taandarengut, põhjustades pikaajalisi negatiivseid tagajärgi riigi või piirkonna majanduskasvule;

| I. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on kõige vaesemate riikide osa maailmakaubanduses vähenenud ning kasvanud on nende sõltuvus madala lisandväärtusega toodetest, mille hinnad kõiguvad olulisel määral; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on kõige vaesemate riikide osa maailmakaubanduses vähenenud ning kasvanud on nende sõltuvus madala lisandväärtusega toodetest, mille hinnad kõiguvad olulisel määral;

| J. | arvestades, et on vaja mitmepoolset õiglast kaubandussüsteemi, mille eesmärk on vaesuse kõrvaldamine, täieliku tööhõive tagamine, demokraatia tugevdamine ja säästva arengu edendamine; arvestades, et kõnesolev süsteem peab põhinema õigesti suunitletud ja tasakaalustatud eeskirjadel, mis on hädavajalikud selleks, et vaeseimad riigid saaksid tulemuslikumalt osaleda rahvusvahelises kaubanduses, mitmekesistada oma majandust ning seista vastu globaliseerumisele, tagades samal ajal hüvede õiglase jaotamise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on vaja mitmepoolset õiglast kaubandussüsteemi, mille eesmärk on vaesuse kõrvaldamine, täieliku tööhõive tagamine, demokraatia tugevdamine ja säästva arengu edendamine; arvestades, et kõnesolev süsteem peab põhinema õigesti suunitletud ja tasakaalustatud eeskirjadel, mis on hädavajalikud selleks, et vaeseimad riigid saaksid tulemuslikumalt osaleda rahvusvahelises kaubanduses, mitmekesistada oma majandust ning seista vastu globaliseerumisele, tagades samal ajal hüvede õiglase jaotamise;

| K. | arvestades, et nn arengumaad on täiesti erinevate riikide rühm, kuhu kuuluvate riikide sotsiaalmajanduslik olukord, tootmisstruktuurid ja ekspordisuutlikkus erinevad oluliselt; arvestades, et kui tegelikult kõnelda nende riikide suutlikkusest leida liberaliseeritud keskkonnas uusi turge kogu maailmas, langeb kaalukauss arenevate riikide kasuks, jättes nõrgemad riigid, eriti Sahara kõrbest lõuna poole jäävad Aafrika riigid halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nn arengumaad on täiesti erinevate riikide rühm, kuhu kuuluvate riikide sotsiaalmajanduslik olukord, tootmisstruktuurid ja ekspordisuutlikkus erinevad oluliselt; arvestades, et kui tegelikult kõnelda nende riikide suutlikkusest leida liberaliseeritud keskkonnas uusi turge kogu maailmas, langeb kaalukauss arenevate riikide kasuks, jättes nõrgemad riigid, eriti Sahara kõrbest lõuna poole jäävad Aafrika riigid halvemasse olukorda;

| L. | arvestades, et Euroopa kaubanduspoliitika kolmandate riikidega, mille puhul on rõhk asetatud diferentseeritud lähenemisele kaubanduses vastavalt sooduskaubandussüsteemile, võimaldab vaeseimatel riikidel saada erilisi ja soodsaid eksporditingimusi (tavalisest madalamad tollimaksud, maksuvabad või vähendatud maksumääraga ekspordikvoodid jne); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa kaubanduspoliitika kolmandate riikidega, mille puhul on rõhk asetatud diferentseeritud lähenemisele kaubanduses vastavalt sooduskaubandussüsteemile, võimaldab vaeseimatel riikidel saada erilisi ja soodsaid eksporditingimusi (tavalisest madalamad tollimaksud, maksuvabad või vähendatud maksumääraga ekspordikvoodid jne);

| M. | arvestades, et vastavalt Maailmapanga, ÜRO Keskkonnaprogrammi ja ÜRO Arenguprogrammi aruandele “Maailma ressursid 2005: vaeste rikkus: ökosüsteemide juhtimine võitluses vaesusega”“elab kolm neljandikku maailma vaestest maapiirkondades ja nende toimetulek sõltub üksnes keskkonnast”; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt Maailmapanga, ÜRO Keskkonnaprogrammi ja ÜRO Arenguprogrammi aruandele “Maailma ressursid 2005: vaeste rikkus: ökosüsteemide juhtimine võitluses vaesusega”“elab kolm neljandikku maailma vaestest maapiirkondades ja nende toimetulek sõltub üksnes keskkonnast”;

| N. | arvestades, et põllumajandus tagab tööhõive ja elatise enam kui 60%-le vähimarenenud maade tööjõust, kuigi samal ajal on see kõige enam moonutatud sektor, ning arvestades, et juurdepääs põllumajandustoodete turule on vaesuse vähendamise üks võtmeküsimusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põllumajandus tagab tööhõive ja elatise enam kui 60%-le vähimarenenud maade tööjõust, kuigi samal ajal on see kõige enam moonutatud sektor, ning arvestades, et juurdepääs põllumajandustoodete turule on vaesuse vähendamise üks võtmeküsimusi;

| O. | arvestades, et vaestele on raskendatud juurdepääs sellistele loodusvaradele, nagu vesi ja maa või energia, ning sellistele põhiteenustele, nagu arstiabi, tervishoid ja haridus, ning sellistele olulistele kaupadele, nagu ravimid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vaestele on raskendatud juurdepääs sellistele loodusvaradele, nagu vesi ja maa või energia, ning sellistele põhiteenustele, nagu arstiabi, tervishoid ja haridus, ning sellistele olulistele kaupadele, nagu ravimid;

| P. | arvestades, et viimase 30 aasta jooksul on pidev nälg ja laste tööjõu kasutamine arengumaades vähenenud poole võrra, keskmine eluiga on suurenenud 46 aastalt 64le ning väikelaste suremus langenud 18%-lt 8%-le; arvestades, et praegu on 70% arengumaade elanikkonnast juurdepääs puhtale joogiveele, võrreldes 45% aastal 1980; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et viimase 30 aasta jooksul on pidev nälg ja laste tööjõu kasutamine arengumaades vähenenud poole võrra, keskmine eluiga on suurenenud 46 aastalt 64le ning väikelaste suremus langenud 18%-lt 8%-le; arvestades, et praegu on 70% arengumaade elanikkonnast juurdepääs puhtale joogiveele, võrreldes 45% aastal 1980;

| Q. | arvestades, et enamuses vähimarenenud maades ei ole inimeste elu ja elatusallikad otseselt seotud rahvusvahelise majandusega ning suure tõenäosusega viiks ekspordil rajanev kasv “kasvusaarekeste” (“enclave-led growth”) tekkele riikides, mis ekspordivad töödeldud kaupu, mineraale ja naftat, mida võib eriti täheldada põllumajandusliku ekspordiga vähimarenenud maades, kus kaupade ja põllumajandussaadustega kauplemisest saadavad tulud vähenevad tootjatel ja kasvavad vahendajatel; arvestades, et majanduskasv nõuab mitte lihtsalt ekspordi laienemist, vaid ka sissetuleku teenimise võimaluste avardumist kogu majanduse lõikes, eriti arengusidemete tugevdamist põllumajandusliku ja mittepõllumajandusliku tegevuse vahel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamuses vähimarenenud maades ei ole inimeste elu ja elatusallikad otseselt seotud rahvusvahelise majandusega ning suure tõenäosusega viiks ekspordil rajanev kasv “kasvusaarekeste” (“enclave-led growth”) tekkele riikides, mis ekspordivad töödeldud kaupu, mineraale ja naftat, mida võib eriti täheldada põllumajandusliku ekspordiga vähimarenenud maades, kus kaupade ja põllumajandussaadustega kauplemisest saadavad tulud vähenevad tootjatel ja kasvavad vahendajatel; arvestades, et majanduskasv nõuab mitte lihtsalt ekspordi laienemist, vaid ka sissetuleku teenimise võimaluste avardumist kogu majanduse lõikes, eriti arengusidemete tugevdamist põllumajandusliku ja mittepõllumajandusliku tegevuse vahel;

| R. | arvestades, et konkureerimiseks maailma põllumajandussaaduste hindadega soovitatakse maailma kõige vaesematel riikidel keskenduda vähesele arvule üksnes ekspordiks mõeldud toodetele; arvestades, et sellest tulenev ühe kultuuri viljelemine toob kaasa kohaliku elanikkonna toitmiseks mõeldud traditsiooniliste kultuuride kasvatamisest loobumise ning üha enam satutakse sõltuvusse põhitoiduainete impordist ja maailmaturgude kontrollimatust hinnakõikumisest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et konkureerimiseks maailma põllumajandussaaduste hindadega soovitatakse maailma kõige vaesematel riikidel keskenduda vähesele arvule üksnes ekspordiks mõeldud toodetele; arvestades, et sellest tulenev ühe kultuuri viljelemine toob kaasa kohaliku elanikkonna toitmiseks mõeldud traditsiooniliste kultuuride kasvatamisest loobumise ning üha enam satutakse sõltuvusse põhitoiduainete impordist ja maailmaturgude kontrollimatust hinnakõikumisest;

| S. | arvestades, et vastavalt Maailmapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja ÜRO andmetel põhinevale uurimusele on viimase 20 aasta jooksul läinud kaubanduse liberaliseerimine Sahara kõrbest lõuna pool asuvatele Aafrika aladele maksma 272 miljardit USD; arvestades, et ulatuslik vaesus suurendab majandusseisaku võimalikkust ja paljud selle piirkonna riigid viivad läbi väga ambitsioonikaid majandusreforme, et pääseda sellisest vaesusest; arvestades, et rahvusvahelise üldsuse oskusteadmised ja abi on selles valdkonnas väga vajalikud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vastavalt Maailmapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja ÜRO andmetel põhinevale uurimusele on viimase 20 aasta jooksul läinud kaubanduse liberaliseerimine Sahara kõrbest lõuna pool asuvatele Aafrika aladele maksma 272 miljardit USD; arvestades, et ulatuslik vaesus suurendab majandusseisaku võimalikkust ja paljud selle piirkonna riigid viivad läbi väga ambitsioonikaid majandusreforme, et pääseda sellisest vaesusest; arvestades, et rahvusvahelise üldsuse oskusteadmised ja abi on selles valdkonnas väga vajalikud;

| T. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja vaesuse vastu võitlemine maailmas nõuab kaubanduskeskkonda, kus arengumaadel on tegelik juurdepääs arenenud riikide turgudele, võrdsemaid kaubandustavasid, kindlalt kehtestatud keskkonna- ja sotsiaalsete õiguste kaitse norme, mittejätkusuutliku võlakoorma tõhusat kergendamist ning kõigilt doonorriikidelt mitte niivõrd toetussummade, vaid abi tõhususe suurendamist, sidudes abi programmidega, mis reformivad majandus- ja sotsiaalstruktuure ja parandavad demokraatlikku valitsemist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja vaesuse vastu võitlemine maailmas nõuab kaubanduskeskkonda, kus arengumaadel on tegelik juurdepääs arenenud riikide turgudele, võrdsemaid kaubandustavasid, kindlalt kehtestatud keskkonna- ja sotsiaalsete õiguste kaitse norme, mittejätkusuutliku võlakoorma tõhusat kergendamist ning kõigilt doonorriikidelt mitte niivõrd toetussummade, vaid abi tõhususe suurendamist, sidudes abi programmidega, mis reformivad majandus- ja sotsiaalstruktuure ja parandavad demokraatlikku valitsemist;

| U. | arvestades, et vaeste riikide ekspordimahu suurendamine on nende arengu vajalik eeltingimus, kuid üksnes sellest ei piisa; arvestades, et eelmainitu aitab suurendada loodava rikkuse hulka, ei taga see siiski automaatselt tootmissektoris töötava kohaliku elanikkonna sotsiaalsete tingimuste paranemist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vaeste riikide ekspordimahu suurendamine on nende arengu vajalik eeltingimus, kuid üksnes sellest ei piisa; arvestades, et eelmainitu aitab suurendada loodava rikkuse hulka, ei taga see siiski automaatselt tootmissektoris töötava kohaliku elanikkonna sotsiaalsete tingimuste paranemist;

| V. | arvestades, et väliskaubandus võib olla sotsiaalse ja majandusliku arengu oluline vahend, kui riigid suudavad algjärgus kaitsta oma turge ja avada neid järk-järgult hiljem, kui riikidel on juba tugev institutsioonide raamistik ning selged sotsiaal- ja keskkonnanormid; arvestades, et Aafrika vähimarenenud maad on võtnud põhjaliku ja kiirema liberaliseerimise kohustuse kui Aasia vähimarenenud maad, kellel on üldiselt õnnestunud edukamalt vaesust vähendada ning kes on olnud edukamad turuga rohkem arvestava töödeldud toodete ekspordi arendamisel, osaliselt tänu piirkondlikele kaubandus- ja investeerimissidemetele ning tugevamale institutsioonilisele raamistikule; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et väliskaubandus võib olla sotsiaalse ja majandusliku arengu oluline vahend, kui riigid suudavad algjärgus kaitsta oma turge ja avada neid järk-järgult hiljem, kui riikidel on juba tugev institutsioonide raamistik ning selged sotsiaal- ja keskkonnanormid; arvestades, et Aafrika vähimarenenud maad on võtnud põhjaliku ja kiirema liberaliseerimise kohustuse kui Aasia vähimarenenud maad, kellel on üldiselt õnnestunud edukamalt vaesust vähendada ning kes on olnud edukamad turuga rohkem arvestava töödeldud toodete ekspordi arendamisel, osaliselt tänu piirkondlikele kaubandus- ja investeerimissidemetele ning tugevamale institutsioonilisele raamistikule;

| W. | arvestades, et väliskaubandus on sotsiaalse ja majandusarengu tähtis vahend; arvestades, et uuringud, mis põhinevad selliste allikate andmetele, nagu IMF, Maailmapank ja ÜRO, viitavad otsesele seosele riigi majandusvabaduse ja rikkuse vahel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et väliskaubandus on sotsiaalse ja majandusarengu tähtis vahend; arvestades, et uuringud, mis põhinevad selliste allikate andmetele, nagu IMF, Maailmapank ja ÜRO, viitavad otsesele seosele riigi majandusvabaduse ja rikkuse vahel;

| X. | arvestades, et liberaliseerimine vähendab või kõrvaldab olemasolevad moonutused ja annab suurema stiimuli investeeringuteks, tehnoloogia siirdeks ning kasvava konkurentsi tõttu ka majanduse tõhustamiseks; arvestades, et kaubandustõkete kõrvaldamine võib oluliselt stimuleerida arengumaid muutma oma toodangut, et paremini kasutada madala tööjõukulu ja loodusvarade suhtelisi eeliseid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liberaliseerimine vähendab või kõrvaldab olemasolevad moonutused ja annab suurema stiimuli investeeringuteks, tehnoloogia siirdeks ning kasvava konkurentsi tõttu ka majanduse tõhustamiseks; arvestades, et kaubandustõkete kõrvaldamine võib oluliselt stimuleerida arengumaid muutma oma toodangut, et paremini kasutada madala tööjõukulu ja loodusvarade suhtelisi eeliseid;

| Y. | arvestades, et väliskaubandus võib olla võimalus vaesuse vähendamiseks tingimusel, et kaubanduspoliitikat rakendatakse läbimõeldult koos seda täiendava sise- ja välispoliitikaga; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et väliskaubandus võib olla võimalus vaesuse vähendamiseks tingimusel, et kaubanduspoliitikat rakendatakse läbimõeldult koos seda täiendava sise- ja välispoliitikaga;

| Z. | arvestades, et aastatel 1999-2001 moodustas kaupade ja teenuste eksport ja import keskmiselt 51% vähimarenenud maade SKTst, mis on enam kui suure sissetulekuga OECD riikidel, kellel oli see 43% samas ajavahemikus; arvestades siiski, et jätkusuutlikkuse säilitamiseks peavad rahvusvahelise kaubanduse eelistega kaasnema investeeringud füüsilisse, inim- ja sotsiaalkapitali ning institutsioonidesse, neile lisanduma ettevõtlikkus, innovatsioon ja tehniline progress, mis sõltub jätkusuutlikust, tõhusast ja tulemuslikust rahvusvahelisest abist ning võlakohustuste vähendamisest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et aastatel 1999-2001 moodustas kaupade ja teenuste eksport ja import keskmiselt 51% vähimarenenud maade SKTst, mis on enam kui suure sissetulekuga OECD riikidel, kellel oli see 43% samas ajavahemikus; arvestades siiski, et jätkusuutlikkuse säilitamiseks peavad rahvusvahelise kaubanduse eelistega kaasnema investeeringud füüsilisse, inim- ja sotsiaalkapitali ning institutsioonidesse, neile lisanduma ettevõtlikkus, innovatsioon ja tehniline progress, mis sõltub jätkusuutlikust, tõhusast ja tulemuslikust rahvusvahelisest abist ning võlakohustuste vähendamisest;

| AA. | arvestades, et arengumaade, eriti vähimarenenud maade kaasamine maailmakaubandusse on Doha arengukava üks peamisi eesmärke; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et arengumaade, eriti vähimarenenud maade kaasamine maailmakaubandusse on Doha arengukava üks peamisi eesmärke;

| BB. | arvestades, et vaba ja õiglase kaubanduse ning keskkonna- ja sotsiaalnormide edendamine mitmepoolse kaubandussüsteemi raames, arengumaade õiglane integreerimine maailmakaubanduse süsteemi ja WTO parem toimimine peavad olema ELi kaubanduspoliitika üheks põhieesmärgiks ja -vastutuseks, kuna EL on maailma suurim kaubandusblokk ning arengumaade tähtsaim kaubanduspartner; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et vaba ja õiglase kaubanduse ning keskkonna- ja sotsiaalnormide edendamine mitmepoolse kaubandussüsteemi raames, arengumaade õiglane integreerimine maailmakaubanduse süsteemi ja WTO parem toimimine peavad olema ELi kaubanduspoliitika üheks põhieesmärgiks ja -vastutuseks, kuna EL on maailma suurim kaubandusblokk ning arengumaade tähtsaim kaubanduspartner;

| CC. | arvestades, et vastavalt komisjoni hiljutistele aruannetele puudutab 70% maailma tariifsete ja mittetariifsete tõkete mahust kaubandust arengumaadega; |
| --- | --- |

CC.

arvestades, et vastavalt komisjoni hiljutistele aruannetele puudutab 70% maailma tariifsete ja mittetariifsete tõkete mahust kaubandust arengumaadega;

| DD. | arvestades, arengumaad leppisid Marrakechis kokku alustada teenuseid puudutavaid läbirääkimisi tingimusel, et tagatakse täielik paindlikkus mistahes teenindussektori läbirääkimistesse lülitamise või sellest väljaarvamise osas; |
| --- | --- |

DD.

arvestades, arengumaad leppisid Marrakechis kokku alustada teenuseid puudutavaid läbirääkimisi tingimusel, et tagatakse täielik paindlikkus mistahes teenindussektori läbirääkimistesse lülitamise või sellest väljaarvamise osas;

| EE. | arvestades, et tööstusriikidele kuulub 90% kõigist patentidest, ning arvestades, et farmaatsiatoodete puhul tekitab see sageli raskusi tervishoiuprobleemidega toimetulekul; |
| --- | --- |

EE.

arvestades, et tööstusriikidele kuulub 90% kõigist patentidest, ning arvestades, et farmaatsiatoodete puhul tekitab see sageli raskusi tervishoiuprobleemidega toimetulekul;

| FF. | arvestades, et kasvanud teenuskaubandus arenenud riikide ja arengumaade vahel võimaldab senisest enam anda edasi oskusteavet, mis võib samuti parandada juurdepääsu põhiteenustele, kommunikatsioonidele ning hästitoimivale pangandus- ja kindlustussektorile; |
| --- | --- |

FF.

arvestades, et kasvanud teenuskaubandus arenenud riikide ja arengumaade vahel võimaldab senisest enam anda edasi oskusteavet, mis võib samuti parandada juurdepääsu põhiteenustele, kommunikatsioonidele ning hästitoimivale pangandus- ja kindlustussektorile;

| GG. | arvestades, et 1,3 miljardist vaesuses elavast inimesest on 70% naised; arvestades, et kogu maailmas on naised jäetud ilma vajalikest võimalustest parandada oma majanduslikku ja sotsiaalset seisundit, nt omandi- või pärimisõigused, või juurdepääsu haridusele või töökohtadele, kuigi samas on naistel lisavastutus laste ja majapidamise eest hoolitsemisel; |
| --- | --- |

GG.

arvestades, et 1,3 miljardist vaesuses elavast inimesest on 70% naised; arvestades, et kogu maailmas on naised jäetud ilma vajalikest võimalustest parandada oma majanduslikku ja sotsiaalset seisundit, nt omandi- või pärimisõigused, või juurdepääsu haridusele või töökohtadele, kuigi samas on naistel lisavastutus laste ja majapidamise eest hoolitsemisel;

| HH. | arvestades, et paljudes riikides ei ole naistel meestega võrdset juurdepääsu haridusele, koolitusele, laenudele, tehnoloogiale ja teabele, mis on vajalikud selleks, et neil oleks võimalik kasu saada rahvusvahelise kaubanduse laienemisest tulenevatest uutest majanduslikest võimalustest; |
| --- | --- |

HH.

arvestades, et paljudes riikides ei ole naistel meestega võrdset juurdepääsu haridusele, koolitusele, laenudele, tehnoloogiale ja teabele, mis on vajalikud selleks, et neil oleks võimalik kasu saada rahvusvahelise kaubanduse laienemisest tulenevatest uutest majanduslikest võimalustest;

| II. | arvestades, et kaubanduse laiendamise poliitika mõju naistele sõltub naiste positsioonist kohalikus, piirkonna ja riigi majanduses ning nende rollist perekonna heaolu ja hoolekande tagamisel ühiskonnas; arvestades, et naiste tööhõive on jätkuvalt majandusliku sõltumatuse võti ning see mõjutab olulisel määral naiste positsiooni ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

II.

arvestades, et kaubanduse laiendamise poliitika mõju naistele sõltub naiste positsioonist kohalikus, piirkonna ja riigi majanduses ning nende rollist perekonna heaolu ja hoolekande tagamisel ühiskonnas; arvestades, et naiste tööhõive on jätkuvalt majandusliku sõltumatuse võti ning see mõjutab olulisel määral naiste positsiooni ühiskonnas tervikuna;

| JJ. | arvestades, et paljudes arengumaades teenivad madalamate ühiskonnakihtide naised elatist peamiselt väikepõllumajanduses või töötades ekspordile orienteeritud tekstiili- ja rõivatööstuses; |
| --- | --- |

JJ.

arvestades, et paljudes arengumaades teenivad madalamate ühiskonnakihtide naised elatist peamiselt väikepõllumajanduses või töötades ekspordile orienteeritud tekstiili- ja rõivatööstuses;

| KK. | arvestades, et kuna naistel on suurem kontroll pere sissetulekute kasutamise üle, investeerivad nad proportsionaalselt rohkem laste haridusse, tervishoidu ja toitu, mis soodustab võitlust vaesuse vastu; |
| --- | --- |

KK.

arvestades, et kuna naistel on suurem kontroll pere sissetulekute kasutamise üle, investeerivad nad proportsionaalselt rohkem laste haridusse, tervishoidu ja toitu, mis soodustab võitlust vaesuse vastu;

| LL. | arvestades, et rikkuse loomine on sotsiaalse progressi seisukohalt elulise tähtsusega ja et EL on maailma suurim eksportija ning teine suurim importija ja tema mõju WTOs kahepoolsete lepingute kaudu kujundab rahvusvahelise kaubanduspoliitika ja selle eeskirjade piirjooni, |
| --- | --- |

LL.

arvestades, et rikkuse loomine on sotsiaalse progressi seisukohalt elulise tähtsusega ja et EL on maailma suurim eksportija ning teine suurim importija ja tema mõju WTOs kahepoolsete lepingute kaudu kujundab rahvusvahelise kaubanduspoliitika ja selle eeskirjade piirjooni,

| 1. | hoiatab, et vaesuse kaotamise nurjumise ülemaailmsed kulud on hiigelsuured inimkannatuste, ebastabiilsuse, konfliktide, korduvate hädaolukordade, rahvusvahelise kuritegevuse, uimastikaubanduse, majandusseisaku, salajase rände ja enneaegse surma seisukohast; |
| --- | --- |

1.

hoiatab, et vaesuse kaotamise nurjumise ülemaailmsed kulud on hiigelsuured inimkannatuste, ebastabiilsuse, konfliktide, korduvate hädaolukordade, rahvusvahelise kuritegevuse, uimastikaubanduse, majandusseisaku, salajase rände ja enneaegse surma seisukohast;

| 2. | on seisukohal, et kaubandus suudab luua arengumaadele ja eriti vähimarenenud maadele konkreetseid võimalusi, kuid see võib tegelikult viia vaesuse kaotamise ja arengu saavutamiseni üksnes siis, kui sellega kaasneb heatasemeline sisepoliitika; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kaubandus suudab luua arengumaadele ja eriti vähimarenenud maadele konkreetseid võimalusi, kuid see võib tegelikult viia vaesuse kaotamise ja arengu saavutamiseni üksnes siis, kui sellega kaasneb heatasemeline sisepoliitika;

| 3. | nendib, et kaupade ja teenuste vaba liikumise põhimõte võib olla tõhus viis, kuidas abistada vaestel riikidel areneda tingimusel, et eelkõige võetakse arvesse nende probleeme ja huve; |
| --- | --- |

3.

nendib, et kaupade ja teenuste vaba liikumise põhimõte võib olla tõhus viis, kuidas abistada vaestel riikidel areneda tingimusel, et eelkõige võetakse arvesse nende probleeme ja huve;

| 4. | kutsub komisjoni käsitlema oma rahvusvahelise päevakorra kõige tähtsama küsimusena kaubanduseeskirjade kehtestamist ning arenguõiguse, eriti keskkonna- ja sotsiaalnormide järgimist, et aidata kaasa vaesuse algpõhjuste kaotamisele; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni käsitlema oma rahvusvahelise päevakorra kõige tähtsama küsimusena kaubanduseeskirjade kehtestamist ning arenguõiguse, eriti keskkonna- ja sotsiaalnormide järgimist, et aidata kaasa vaesuse algpõhjuste kaotamisele;

| 5. | nõuab, et hinnataks põhjalikult kehtiva kaubanduspoliitika mõju keskkonnale, tundlikele sektoritele, nagu metsandus ja kalandus, ning vaesusele arenguriikides ja ELis ning et hinnataks, millist mõju avaldavad praeguse Euroopa kaubanduspoliitika kohased tollimaksud ja kaubandustõkked Euroopa tarbijale ning milliseid arengutakistusi need tekitavad maailma arengumaade vaestele inimestele; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et hinnataks põhjalikult kehtiva kaubanduspoliitika mõju keskkonnale, tundlikele sektoritele, nagu metsandus ja kalandus, ning vaesusele arenguriikides ja ELis ning et hinnataks, millist mõju avaldavad praeguse Euroopa kaubanduspoliitika kohased tollimaksud ja kaubandustõkked Euroopa tarbijale ning milliseid arengutakistusi need tekitavad maailma arengumaade vaestele inimestele;

| 6. | kinnitab, et õiglane kaubandus võib olla tõhus vahend vaesuse leevendamiseks; arvab aga, et võitlus vaesuse vastu nõuab eelkõige kõigi kaheksa ÜRO aastatuhande arengueesmärgi saavutamist, mida tuleks pidada maailma kaubandussüsteemi ja majanduskoostööd käsitlevate lepingute üle peetavate läbirääkimiste peamiseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

6.

kinnitab, et õiglane kaubandus võib olla tõhus vahend vaesuse leevendamiseks; arvab aga, et võitlus vaesuse vastu nõuab eelkõige kõigi kaheksa ÜRO aastatuhande arengueesmärgi saavutamist, mida tuleks pidada maailma kaubandussüsteemi ja majanduskoostööd käsitlevate lepingute üle peetavate läbirääkimiste peamiseks eesmärgiks;

| 7. | nõuab tungivalt, et arengumaad lülitaksid kaubanduse oma riiklikusse arengut ja vaesuse vähendamist käsitlevasse poliitikasse; arvab siiski, et kaubandusega seotud meetmeid tuleb kavandada nii, et need ei kahjustaks sisearengu ja vaesuse vähendamise strateegiaid, mille arengumaad on vastu võtnud; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et arengumaad lülitaksid kaubanduse oma riiklikusse arengut ja vaesuse vähendamist käsitlevasse poliitikasse; arvab siiski, et kaubandusega seotud meetmeid tuleb kavandada nii, et need ei kahjustaks sisearengu ja vaesuse vähendamise strateegiaid, mille arengumaad on vastu võtnud;

| 8. | juhib tähelepanu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2005. aasta detsembri teatisele, milles tuuakse välja mikrofinantseerimise võimalik roll vaesuse ja võlaorjuse vastu võitlemisel ning samuti selle osa laste tööjõu kasutamise kõrvaldamisel, kuna see on vahend perekonna sissetuleku suurendamiseks; nõuab uuringu läbiviimist, et hinnata mikrofinantseerimise tõhusust ja tegelikku potentsiaali; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2005. aasta detsembri teatisele, milles tuuakse välja mikrofinantseerimise võimalik roll vaesuse ja võlaorjuse vastu võitlemisel ning samuti selle osa laste tööjõu kasutamise kõrvaldamisel, kuna see on vahend perekonna sissetuleku suurendamiseks; nõuab uuringu läbiviimist, et hinnata mikrofinantseerimise tõhusust ja tegelikku potentsiaali;

| 9. | on kindlalt veendunud, et kaubandus koos abi ja võlakoorma vähendamisega on olulise tähtsusega aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohalt aastaks 2015; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et selle suure ühise eesmärgi saavutamiseks on ametlikuks arenguabiks vaja eraldada olulisi vahendeid ajavahemikus aastani 2015; sellega seoses nõuab uuringute läbiviimist ning uute jätkusuutlike rahastamismehhanismide sisseviimist, et muuta võimalikuks mainitud eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

9.

on kindlalt veendunud, et kaubandus koos abi ja võlakoorma vähendamisega on olulise tähtsusega aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohalt aastaks 2015; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et selle suure ühise eesmärgi saavutamiseks on ametlikuks arenguabiks vaja eraldada olulisi vahendeid ajavahemikus aastani 2015; sellega seoses nõuab uuringute läbiviimist ning uute jätkusuutlike rahastamismehhanismide sisseviimist, et muuta võimalikuks mainitud eesmärkide saavutamine;

| 10. | tervitab komisjoni presidendi 2005. aasta oktoobris avaldatud teadaannet, et ELis kavatsetakse eriprogrammide abil võtta meetmeid globaliseerumise ohvrite toetuseks; on seisukohal, et kõnesolevate programmidega peaksid kaasnema sotsiaal- ja keskkonnanormide tugevdamine ELis ning kontrolli suurendamine ELi imporditud kapitalikaupade või ELis osutatud teenuste üle; |
| --- | --- |

10.

tervitab komisjoni presidendi 2005. aasta oktoobris avaldatud teadaannet, et ELis kavatsetakse eriprogrammide abil võtta meetmeid globaliseerumise ohvrite toetuseks; on seisukohal, et kõnesolevate programmidega peaksid kaasnema sotsiaal- ja keskkonnanormide tugevdamine ELis ning kontrolli suurendamine ELi imporditud kapitalikaupade või ELis osutatud teenuste üle;

| 11. | tervitab eespool nimetatud G8 tippkohtumise kokkulepet igakülgse finants- ja majanduskava osas, mille eesmärk on toetada arengut Aafrikas, kus on kõige enam äärmist vaesust, eriti aga tervitab otsust täielikult tühistada suurtes võlgades vaeste riikide võlajäägid IMFile, Maailmapangale ja Aafrika Arengufondile kui võimalust täita aastatuhande arengueesmärgid; rõhutab, et seda algatust tuleb laiendada nendele arengumaadele, mis on tegelikkuses tõestanud, et nad töötavad korruptsiooni vähendamise ja läbipaistvuse suurendamise nimel ning kasutavad võlakoorma tühistamisest vabanevad vahendid vaesuse vähendamise strateegiateks; |
| --- | --- |

11.

tervitab eespool nimetatud G8 tippkohtumise kokkulepet igakülgse finants- ja majanduskava osas, mille eesmärk on toetada arengut Aafrikas, kus on kõige enam äärmist vaesust, eriti aga tervitab otsust täielikult tühistada suurtes võlgades vaeste riikide võlajäägid IMFile, Maailmapangale ja Aafrika Arengufondile kui võimalust täita aastatuhande arengueesmärgid; rõhutab, et seda algatust tuleb laiendada nendele arengumaadele, mis on tegelikkuses tõestanud, et nad töötavad korruptsiooni vähendamise ja läbipaistvuse suurendamise nimel ning kasutavad võlakoorma tühistamisest vabanevad vahendid vaesuse vähendamise strateegiateks;

| 12. | tervitab volinik Mandelsoni valmisolekut, mida ta väljendas 9. veebruaril 2006 Mauritiusel tehtud avalduses, kohaldada vaeste riikide suhtes diferentseeritud lähenemisviisi, mille puhul võetakse arvesse nende arengutaset, ning jätkata neid erinevusi arvestavat tariifsete soodustuste süsteemi; |
| --- | --- |

12.

tervitab volinik Mandelsoni valmisolekut, mida ta väljendas 9. veebruaril 2006 Mauritiusel tehtud avalduses, kohaldada vaeste riikide suhtes diferentseeritud lähenemisviisi, mille puhul võetakse arvesse nende arengutaset, ning jätkata neid erinevusi arvestavat tariifsete soodustuste süsteemi;

| 13. | tervitab asjaolu, et Euroopa Liidu ja vaeste riikide vahelised kaubandussuhted on asümmeetrilised, kusjuures viimaste kasuks; usub, et sellised suhted peaksid olema kaubanduse korraldamise aluseks maailmas; kutsub komisjoni arutama WTOs mitme erineva koefitsiendi sisseseadmist, et arvutada tollimaksude vähendamist vastavalt asjaomase riikiderühma olukorrale; |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et Euroopa Liidu ja vaeste riikide vahelised kaubandussuhted on asümmeetrilised, kusjuures viimaste kasuks; usub, et sellised suhted peaksid olema kaubanduse korraldamise aluseks maailmas; kutsub komisjoni arutama WTOs mitme erineva koefitsiendi sisseseadmist, et arvutada tollimaksude vähendamist vastavalt asjaomase riikiderühma olukorrale;

| 14. | kutsub komisjoni toetama järjepidevat tariifipoliitikat, mis võimaldaks diferentseerida kaubanduspoliitikat nii, et see vastaks ka kõige nõrgemate riikide ootustele; seda arvesse võttes nõuab komisjonilt üldiste tollimaksude mõistliku taseme säilitamist, et jätta üldiste soodustuste süsteemi (GSP) kuuluvatele riikidele suhtelised eelised, mis annab neile piisavalt vahendeid oma tootmisstruktuuride moderniseerimiseks; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni toetama järjepidevat tariifipoliitikat, mis võimaldaks diferentseerida kaubanduspoliitikat nii, et see vastaks ka kõige nõrgemate riikide ootustele; seda arvesse võttes nõuab komisjonilt üldiste tollimaksude mõistliku taseme säilitamist, et jätta üldiste soodustuste süsteemi (GSP) kuuluvatele riikidele suhtelised eelised, mis annab neile piisavalt vahendeid oma tootmisstruktuuride moderniseerimiseks;

| 15. | tuletab meelde, et Cotonou partnerluslepingu kohaselt on EL kohustatud kaasa aitama säästvale arengule ja vaesuse kaotamisele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides (AKV) ja arvab, et EL kui tähtis kaubanduses osaleja mitmepoolsetes institutsioonides võiks toetada arengumaade positsiooni tugevdamist, kujundades ühtsemat ja terviklikumat poliitikat vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 178; rõhutab samas teiste rahvusvaheliste abiandjate märkimisväärset panust; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et Cotonou partnerluslepingu kohaselt on EL kohustatud kaasa aitama säästvale arengule ja vaesuse kaotamisele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides (AKV) ja arvab, et EL kui tähtis kaubanduses osaleja mitmepoolsetes institutsioonides võiks toetada arengumaade positsiooni tugevdamist, kujundades ühtsemat ja terviklikumat poliitikat vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 178; rõhutab samas teiste rahvusvaheliste abiandjate märkimisväärset panust;

| 16. | rõhutab võlakergenduse tähtsust nende vähimarenenud maade võlgade järkjärgulise tühistamise teel, kus peetakse kinni inimõigustest ja hea valitsemistava põhimõttest ning seatakse esikohale vaesuse kaotamine ja majandusareng; |
| --- | --- |

16.

rõhutab võlakergenduse tähtsust nende vähimarenenud maade võlgade järkjärgulise tühistamise teel, kus peetakse kinni inimõigustest ja hea valitsemistava põhimõttest ning seatakse esikohale vaesuse kaotamine ja majandusareng;

| 17. | kutsub ELi võtma juhirolli võlakoorma kaotamise skeemide väljatöötamisel ja nende rakendamise toetamisel eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi võtma juhirolli võlakoorma kaotamise skeemide väljatöötamisel ja nende rakendamise toetamisel eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid;

| 18. | märgib, et ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) andmeil elas 2004. aastal 50 vähimarenenud riigis - mille hulgas on üle kolmandiku AKV riikidest - üle 11% maailma rahvastikust (742 miljonit inimest), kuid samas annavad need riigid üksnes 0,6% maailma SKTst; |
| --- | --- |

18.

märgib, et ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) andmeil elas 2004. aastal 50 vähimarenenud riigis - mille hulgas on üle kolmandiku AKV riikidest - üle 11% maailma rahvastikust (742 miljonit inimest), kuid samas annavad need riigid üksnes 0,6% maailma SKTst;

| 19. | arvab, et on oluliselt tähtis võtta arvesse vaeste riikide kodanike õigust arengule, mitte üksnes nende riikide valitsuste huve, ja et vaesed riigid peavad ise otsustama oma arengustrateegiate ja majanduspoliitika üle ning nende elluviimist juhtima; on seisukohal, et õigus industrialiseerimisele on üks arenguõigusi ning arvab seetõttu, et kõigil riikidel, eriti arengumaadel, kus tööstuse areng on algjärgus, on õigus korraldada oma majandust, et astuda vastu dumpingule sotsiaalküsimusi ja keskkonda puudutavates valdkondades; kuid on samas seisukohal, et see ei tohiks viia olukorrani, kus antud riigid ühepoolselt rikuvad rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

19.

arvab, et on oluliselt tähtis võtta arvesse vaeste riikide kodanike õigust arengule, mitte üksnes nende riikide valitsuste huve, ja et vaesed riigid peavad ise otsustama oma arengustrateegiate ja majanduspoliitika üle ning nende elluviimist juhtima; on seisukohal, et õigus industrialiseerimisele on üks arenguõigusi ning arvab seetõttu, et kõigil riikidel, eriti arengumaadel, kus tööstuse areng on algjärgus, on õigus korraldada oma majandust, et astuda vastu dumpingule sotsiaalküsimusi ja keskkonda puudutavates valdkondades; kuid on samas seisukohal, et see ei tohiks viia olukorrani, kus antud riigid ühepoolselt rikuvad rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi;

| 20. | võtab teadmiseks ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ja teiste institutsioonide hiljutised uurimused, mis näitavad, et kaubanduse ulatuslik liberaliseerimine vähimarenenud maades ei ole andnud piisavalt tulemusi vaesuse pideva ning olulise vähenemise näol ja on soodustanud kaubanduse allakäiku arengumaades, eriti Aafrika riikides; hoiatab vähimarenenud maades tollitulude täieliku kaotamise tagajärgede eest ja rõhutab nende riikide õigust otsustada ise, kui kiiresti nad oma turu kõigis sektorites avavad; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ja teiste institutsioonide hiljutised uurimused, mis näitavad, et kaubanduse ulatuslik liberaliseerimine vähimarenenud maades ei ole andnud piisavalt tulemusi vaesuse pideva ning olulise vähenemise näol ja on soodustanud kaubanduse allakäiku arengumaades, eriti Aafrika riikides; hoiatab vähimarenenud maades tollitulude täieliku kaotamise tagajärgede eest ja rõhutab nende riikide õigust otsustada ise, kui kiiresti nad oma turu kõigis sektorites avavad;

| 21. | arvab, et WTO kuuendal ministrite konverentsil saavutati mõningast edu seoses eritoodete ja erikaitse mehhanismiga (SSM) ning eri- ja diferentseeritud kohtlemisega (SDT), võttes arvesse arengumaade muret kaubanduse liberaliseerimise ja vastastikuse mõju pärast, kuid toonitab, et palju tööd on veel ees; rõhutab, et eri- ja diferentseeritud kohtlemist tuleb täielikult rakendada läbirääkimistel tollimaksude vähendamise viiside üle põllumajandus- ja tööstustoodetega kauplemisel, et anda vaesematele arengumaadele piisavalt aega oma industrialiseerimispüüete kindlustamiseks; |
| --- | --- |

21.

arvab, et WTO kuuendal ministrite konverentsil saavutati mõningast edu seoses eritoodete ja erikaitse mehhanismiga (SSM) ning eri- ja diferentseeritud kohtlemisega (SDT), võttes arvesse arengumaade muret kaubanduse liberaliseerimise ja vastastikuse mõju pärast, kuid toonitab, et palju tööd on veel ees; rõhutab, et eri- ja diferentseeritud kohtlemist tuleb täielikult rakendada läbirääkimistel tollimaksude vähendamise viiside üle põllumajandus- ja tööstustoodetega kauplemisel, et anda vaesematele arengumaadele piisavalt aega oma industrialiseerimispüüete kindlustamiseks;

| 22. | kutsub arengumaade valitsusi koostama ja kohaldama riiklikke arengustrateegiad, mis koondab nende omavahelist kaubandust, mis samas toetab tõhusalt vaesuse vähendamist; märgib, et mainitud jõupingutusi peavad toetama rahvusvahelised arengupartnerid finants- ja tehnilise abi kaudu, et suurendada nii riikliku kui erakaubanduse suutlikkust; |
| --- | --- |

22.

kutsub arengumaade valitsusi koostama ja kohaldama riiklikke arengustrateegiad, mis koondab nende omavahelist kaubandust, mis samas toetab tõhusalt vaesuse vähendamist; märgib, et mainitud jõupingutusi peavad toetama rahvusvahelised arengupartnerid finants- ja tehnilise abi kaudu, et suurendada nii riikliku kui erakaubanduse suutlikkust;

| 23. | kutsub vähimarenenud maid edendama järk-järgulist majanduslikku üleminekut, mille puhul jätkusuutlik majanduskasv üha enam tugineb oma riigi ressursside koondamisel, otseste välisinvesteeringute ligitõmbamisel ja finantsturgude ärakasutamisel, ning tagama, et import oleks üha enam kaetud pigem ekspordi kui abisummadega; märgib, et kõige tõenäolisemalt on seda võimalik saavutada, kui rahvusvaheline abi, võlakergendus, kaubandussoodustused ja välismaiste otseinvesteeringute ligitõmbamise meetmed ning tehnoloogia siire kõik koos toetavad arengut ja vaesuse vähendamist; |
| --- | --- |

23.

kutsub vähimarenenud maid edendama järk-järgulist majanduslikku üleminekut, mille puhul jätkusuutlik majanduskasv üha enam tugineb oma riigi ressursside koondamisel, otseste välisinvesteeringute ligitõmbamisel ja finantsturgude ärakasutamisel, ning tagama, et import oleks üha enam kaetud pigem ekspordi kui abisummadega; märgib, et kõige tõenäolisemalt on seda võimalik saavutada, kui rahvusvaheline abi, võlakergendus, kaubandussoodustused ja välismaiste otseinvesteeringute ligitõmbamise meetmed ning tehnoloogia siire kõik koos toetavad arengut ja vaesuse vähendamist;

| 24. | kutsub arengumaade, eriti põllumajandussaadusi eksportivate vähimarenenud maade valitsusi tegelema rahvastikust tuleneva survega maale ja keskkonna vaesestumisega ning seal, kus põllumajandusmaa vähesus ja liiga madal saagikus ei võimalda tegelda talumajapidamisega, arendama tööjõumahukate mittepõllumajanduslike kaupade tootmist ning tegema tehnoloogilisi muudatusi üksnes elatust andvates tegevusvaldkondades; märgib, et eelneva võiks ühendada “arengusaarekeste” probleemi lahendamisega, arendades samal ajal kaubandusega seotud infrastruktuure, nagu sisetransport ja side, suurendades siseturu ühtlustamist ja leides uusi ekspordiartikleid, näiteks töödeldud kaupade ja turismi valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

kutsub arengumaade, eriti põllumajandussaadusi eksportivate vähimarenenud maade valitsusi tegelema rahvastikust tuleneva survega maale ja keskkonna vaesestumisega ning seal, kus põllumajandusmaa vähesus ja liiga madal saagikus ei võimalda tegelda talumajapidamisega, arendama tööjõumahukate mittepõllumajanduslike kaupade tootmist ning tegema tehnoloogilisi muudatusi üksnes elatust andvates tegevusvaldkondades; märgib, et eelneva võiks ühendada “arengusaarekeste” probleemi lahendamisega, arendades samal ajal kaubandusega seotud infrastruktuure, nagu sisetransport ja side, suurendades siseturu ühtlustamist ja leides uusi ekspordiartikleid, näiteks töödeldud kaupade ja turismi valdkonnas;

| 25. | rõhutab vajadust suurendada ELi edasist osalust ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud algatustes, et jõuda põhimõttelisele kokkuleppele siduvate ja vastutustundlike eeskirjade suhtes, mis vastavad inimõiguste normidele ja ILO standarditele ning kehtivad ELi ettevõtete suhtes, kes tegelevad kaubanduse ja tootmisega kolmandates riikides; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust suurendada ELi edasist osalust ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud algatustes, et jõuda põhimõttelisele kokkuleppele siduvate ja vastutustundlike eeskirjade suhtes, mis vastavad inimõiguste normidele ja ILO standarditele ning kehtivad ELi ettevõtete suhtes, kes tegelevad kaubanduse ja tootmisega kolmandates riikides;

| 26. | kutsub ELi lisama eeskätt jäätmekaubanduse tagajärjed kaubanduskokkulepete jätkusuutlikkuse ekspertiisidesse, et jõuda kahjulikke jäätmeid puudutavate normide väljatöötamiseni; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi lisama eeskätt jäätmekaubanduse tagajärjed kaubanduskokkulepete jätkusuutlikkuse ekspertiisidesse, et jõuda kahjulikke jäätmeid puudutavate normide väljatöötamiseni;

| 27. | peab vajalikuks arendada arengumaade kaubandussuhteid ja piirkondadevahelist mõõdet lõuna-lõuna teljel, rajada kohalikke turge ning suurendada elanikkonna juurdepääsu kaupadele ja teenustele, eriti aga kindlustada kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega riiklike investeerimisprogrammide abil juurdepääs põhiteenustele, nagu joogivesi, tervishoid, energia, transport ja haridus; |
| --- | --- |

27.

peab vajalikuks arendada arengumaade kaubandussuhteid ja piirkondadevahelist mõõdet lõuna-lõuna teljel, rajada kohalikke turge ning suurendada elanikkonna juurdepääsu kaupadele ja teenustele, eriti aga kindlustada kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega riiklike investeerimisprogrammide abil juurdepääs põhiteenustele, nagu joogivesi, tervishoid, energia, transport ja haridus;

| 28. | on seisukohal, et majandusliku integratsiooni puudumine ning kõrged tariifsed ja mittetariifsed kaubandustõkked arengumaade vahel pidurdavad nende maade kõiki potentsiaalseid arengutegureid; arvab, et kaubanduse suurem avamine lõunapiirkonna riikide vahel tooks kasu arengumaadele; märgib siiski, et vähimarenenud maad võivad osutuda tõrjutuks lõuna-lõuna teljel toimuvas kaubanduses ja seetõttu ergutab otseseid välisinvesteeringuid piirkonnas, tehnoloogia siiret, odavamate finantseeringute suunamist enam arenenud arengumaadest vähimarenenud maadesse ning kolmepoolseid suhteid arengumaadega, samuti erisätete lisamist piirkondlikesse kokkulepetesse; juhib tähelepanu piirkondlike turgude loomise tähtsusele; arvab, et enamarenenud riigid peaksid näitama head eeskuju sellega, et kaotavad kaubandustõkked eesmärgiga edendada vaeste riikide kaubandust; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et majandusliku integratsiooni puudumine ning kõrged tariifsed ja mittetariifsed kaubandustõkked arengumaade vahel pidurdavad nende maade kõiki potentsiaalseid arengutegureid; arvab, et kaubanduse suurem avamine lõunapiirkonna riikide vahel tooks kasu arengumaadele; märgib siiski, et vähimarenenud maad võivad osutuda tõrjutuks lõuna-lõuna teljel toimuvas kaubanduses ja seetõttu ergutab otseseid välisinvesteeringuid piirkonnas, tehnoloogia siiret, odavamate finantseeringute suunamist enam arenenud arengumaadest vähimarenenud maadesse ning kolmepoolseid suhteid arengumaadega, samuti erisätete lisamist piirkondlikesse kokkulepetesse; juhib tähelepanu piirkondlike turgude loomise tähtsusele; arvab, et enamarenenud riigid peaksid näitama head eeskuju sellega, et kaotavad kaubandustõkked eesmärgiga edendada vaeste riikide kaubandust;

| 29. | tervitab algatuse “Kõik peale relvade” rakendamist Euroopa Liidu poolt, mis võimaldab vähimarenenud maadel eksportida tollimaksude ja -kvootideta kogu oma toodangut Euroopa turgudele; soovitab tungivalt kõigil arenenud riikidel ja arenenud arenguriikidel järgida seda eeskuju; tervitab sellealast kokkulepet, mis saavutati hiljutistel WTO läbirääkimistel Hongkongis; avaldab siiski kahetsust, et ikkagi on võimalik säilitada piiranguid toodetele, mis on olulise tähtsusega vähimarenenud maadele; |
| --- | --- |

29.

tervitab algatuse “Kõik peale relvade” rakendamist Euroopa Liidu poolt, mis võimaldab vähimarenenud maadel eksportida tollimaksude ja -kvootideta kogu oma toodangut Euroopa turgudele; soovitab tungivalt kõigil arenenud riikidel ja arenenud arenguriikidel järgida seda eeskuju; tervitab sellealast kokkulepet, mis saavutati hiljutistel WTO läbirääkimistel Hongkongis; avaldab siiski kahetsust, et ikkagi on võimalik säilitada piiranguid toodetele, mis on olulise tähtsusega vähimarenenud maadele;

| 30. | hoiatab olemasoleva ohu eest, mille puhul “Kõik peale relvade” algatust võib kuritahtlikult moonutada kolmepoolse kaubanduse mitteõiguspäraseid vorme kasutades, mis häirib ohtlikult turgude tasakaalu ja hindade tasuvust, andmata vähimatki reaalset tulu kohalikule elanikkonnale, kes töötavad vaeste riikide tootmissektoris; |
| --- | --- |

30.

hoiatab olemasoleva ohu eest, mille puhul “Kõik peale relvade” algatust võib kuritahtlikult moonutada kolmepoolse kaubanduse mitteõiguspäraseid vorme kasutades, mis häirib ohtlikult turgude tasakaalu ja hindade tasuvust, andmata vähimatki reaalset tulu kohalikule elanikkonnale, kes töötavad vaeste riikide tootmissektoris;

| 31. | nõuab komisjonilt, et see toetaks turgude avanemist, võttes kaubanduse reguleerimiseks asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada mainitud ohud; soovitab sellega seoses, et “Kõik peale relvade” algatust tuleks täiendada kaitseklausliga, sidudes asjaomaste riikide ekspordi maksimumtaseme nende tegeliku tootmisvõimsusega; nõuab samuti, et komisjon võtaks kiiresti meetmeid geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kvaliteedikontrolli mehhanismide olulise parandamise tagamiseks; |
| --- | --- |

31.

nõuab komisjonilt, et see toetaks turgude avanemist, võttes kaubanduse reguleerimiseks asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada mainitud ohud; soovitab sellega seoses, et “Kõik peale relvade” algatust tuleks täiendada kaitseklausliga, sidudes asjaomaste riikide ekspordi maksimumtaseme nende tegeliku tootmisvõimsusega; nõuab samuti, et komisjon võtaks kiiresti meetmeid geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kvaliteedikontrolli mehhanismide olulise parandamise tagamiseks;

| 32. | kutsub komisjoni töötama rahvusvahelist kaubandust käsitlevate läbirääkimiste läbipaistvuse suurendamise nimel ning võtma arvesse nende arengumaade muresid, kes ei ole suutelised pidama mitmeid kaubandusläbirääkimisi samal ajal, ning kutsub komisjoni jätkama ja suurendama arengumaadele antavat tehnilist abi, mis võimaldab neil parandada kaubandusläbirääkimiste pidamise oskust ja tõhusust; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni töötama rahvusvahelist kaubandust käsitlevate läbirääkimiste läbipaistvuse suurendamise nimel ning võtma arvesse nende arengumaade muresid, kes ei ole suutelised pidama mitmeid kaubandusläbirääkimisi samal ajal, ning kutsub komisjoni jätkama ja suurendama arengumaadele antavat tehnilist abi, mis võimaldab neil parandada kaubandusläbirääkimiste pidamise oskust ja tõhusust;

| 33. | on seisukohal, et asjakohane, mitmepoolselt kokkulepitud kaubanduspoliitika on oluliselt tähtis vaesuse vähendamisel ning et vaesuse vähendamise olulised poliitikavalikud võib koondada kolme põhilise küsimuse ümber:






  — | juurdepääs turule ning riigisiseseid toetusi ja eksporditoetusi käsitlevate normide tasakaalu viimine; |
| --- | --- | --- |

33.

on seisukohal, et asjakohane, mitmepoolselt kokkulepitud kaubanduspoliitika on oluliselt tähtis vaesuse vähendamisel ning et vaesuse vähendamise olulised poliitikavalikud võib koondada kolme põhilise küsimuse ümber:

—

juurdepääs turule ning riigisiseseid toetusi ja eksporditoetusi käsitlevate normide tasakaalu viimine;

| — | eri- ja diferentseeritud kohtlemise ning arengut käsitlevate soodussätete tunnustamine, “kasutuselevõtmine” ja kohaldamine; |
| --- | --- |

—

eri- ja diferentseeritud kohtlemise ning arengut käsitlevate soodussätete tunnustamine, “kasutuselevõtmine” ja kohaldamine;

| — | arengumõõtme igakülgne arvessevõtmine tervet rida erinevaid küsimusi käsitlevate poliitikavaldkondade puhul, mis ei ole “klassikalised kaubandusvaldkonnad”, |
| --- | --- |

—

arengumõõtme igakülgne arvessevõtmine tervet rida erinevaid küsimusi käsitlevate poliitikavaldkondade puhul, mis ei ole “klassikalised kaubandusvaldkonnad”,

| 34. | rõhutab tehnilise abi ja võimekuse suurendamise programmide tähtsust, mida rahastatakse jätkusuutlikult, eelkõige selleks, et abistada arengumaadel määratleda oma kaubandushuvid ning pidada kaubandusläbirääkimisi; tervitab sellega seoses korraldusliku külje paranemist ja enesekindluse kasvu arengumaades, eriti vähimarenenud maades; |
| --- | --- |

34.

rõhutab tehnilise abi ja võimekuse suurendamise programmide tähtsust, mida rahastatakse jätkusuutlikult, eelkõige selleks, et abistada arengumaadel määratleda oma kaubandushuvid ning pidada kaubandusläbirääkimisi; tervitab sellega seoses korraldusliku külje paranemist ja enesekindluse kasvu arengumaades, eriti vähimarenenud maades;

| 35. | rõhutab kaubanduse suutlikkuse suurendamise tähtsust, et tõsta AKV riikide võimet määratleda vajadusi ja strateegiaid, pidada läbirääkimisi ja toetada piirkondlikku lõimumist ning osaleda selles protsessis, et eeskätt mitmekesistada ja toetada piirkondlikku lõimumist, tõhustada tootmis-, tarne- ja kaubandussuutlikkust ning korvates kohandamiskulusid ja suurendades samuti nende riikide suutlikkust tõmmata ligi investeeringuid, kaitstes samal ajal kohalikke algusjärgus tööstusharusid; |
| --- | --- |

35.

rõhutab kaubanduse suutlikkuse suurendamise tähtsust, et tõsta AKV riikide võimet määratleda vajadusi ja strateegiaid, pidada läbirääkimisi ja toetada piirkondlikku lõimumist ning osaleda selles protsessis, et eeskätt mitmekesistada ja toetada piirkondlikku lõimumist, tõhustada tootmis-, tarne- ja kaubandussuutlikkust ning korvates kohandamiskulusid ja suurendades samuti nende riikide suutlikkust tõmmata ligi investeeringuid, kaitstes samal ajal kohalikke algusjärgus tööstusharusid;

| 36. | tervitab programmi “Aid for trade” ulatuse laiendamist, nii et see ei piirdu vähimarenenud maadega, vaid hõlmab ka teisi arengumaid; kahetseb aga asjaolu, et see varem kokkulepitud abi on nüüd muudetud sõltuvaks abisaajate täiendavatest kaubanduslikest järeleandmistest; rõhutab, et nimetatud abi tuleb finantseerida uutest vahenditest ja et sellega ei tohi kaasneda vahendite ümberpaigutamist, mis on juba eraldatud muudeks arengualgatusteks, nagu aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

36.

tervitab programmi “Aid for trade” ulatuse laiendamist, nii et see ei piirdu vähimarenenud maadega, vaid hõlmab ka teisi arengumaid; kahetseb aga asjaolu, et see varem kokkulepitud abi on nüüd muudetud sõltuvaks abisaajate täiendavatest kaubanduslikest järeleandmistest; rõhutab, et nimetatud abi tuleb finantseerida uutest vahenditest ja et sellega ei tohi kaasneda vahendite ümberpaigutamist, mis on juba eraldatud muudeks arengualgatusteks, nagu aastatuhande arengueesmärgid;

| 37. | nõuab, et komisjon algataks eriprogrammi Sahara kõrbest lõunapool asuvate riikide abistamiseks sellistes valdkondades, nagu juurdepääs veele ja ravimitele, avalikud teenused ja põllumajandus ning oskusteabe siire, kasutades selleks erinevaid vahendeid, sealhulgas teenuskaubanduse suurendamist; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et komisjon algataks eriprogrammi Sahara kõrbest lõunapool asuvate riikide abistamiseks sellistes valdkondades, nagu juurdepääs veele ja ravimitele, avalikud teenused ja põllumajandus ning oskusteabe siire, kasutades selleks erinevaid vahendeid, sealhulgas teenuskaubanduse suurendamist;

| 38. | tervitab komisjoni uut Aafrika arengustrateegiat, mis ületab tavalise humanitaarabi piirid ja mille eesmärk on algatada majanduse ja sotsiaalvaldkonna ümberstruktureerimist; kutsub komisjoni ja liikmesriike tegema strateegia rakendamiseks tihedat koostööd; |
| --- | --- |

38.

tervitab komisjoni uut Aafrika arengustrateegiat, mis ületab tavalise humanitaarabi piirid ja mille eesmärk on algatada majanduse ja sotsiaalvaldkonna ümberstruktureerimist; kutsub komisjoni ja liikmesriike tegema strateegia rakendamiseks tihedat koostööd;

| 39. | rõhutab piisava tehnilise abi tähtsust arengumaade abistamisel; rõhutab samuti vajadust innustada nõrga ja haavatava majandusega riike lülitama kaubanduse oma riiklikusse arengupoliitikasse ja vaesuse vähendamise strateegiatesse; |
| --- | --- |

39.

rõhutab piisava tehnilise abi tähtsust arengumaade abistamisel; rõhutab samuti vajadust innustada nõrga ja haavatava majandusega riike lülitama kaubanduse oma riiklikusse arengupoliitikasse ja vaesuse vähendamise strateegiatesse;

| 40. | nõuab suuremat paindlikkust üleminekuperioodide osas, mida antakse arenguriikidele, kui nad GATTi raames võtavad piirkondlike kokkulepetega endale kohustusi; |
| --- | --- |

40.

nõuab suuremat paindlikkust üleminekuperioodide osas, mida antakse arenguriikidele, kui nad GATTi raames võtavad piirkondlike kokkulepetega endale kohustusi;

| 41. | nendib, et põllumajandus on endiselt peamine sissetulekuallikas ja tööhõive tagaja enamikes arengumaades, eriti kõige vaesemates, ning seetõttu rõhutab ELi ettepaneku tähtsust kaotada eksporditoetused aastaks 2013; toonitab, et selleks on vaja ka samasugust ettepanekut teistelt WTO liikmetelt; kutsub ELi jätkama teiste - vahel varjatud - eksporditoetuse vormide (ekspordilaen, toiduabi, riiklikud ettevõtted jne) kaotamise toetamist, et vähendada olemasolevat tasakaalustamatust põhja-lõuna suuna kaubanduses ning muuta vaeste riikide põllumajandus tulutoovamaks; |
| --- | --- |

41.

nendib, et põllumajandus on endiselt peamine sissetulekuallikas ja tööhõive tagaja enamikes arengumaades, eriti kõige vaesemates, ning seetõttu rõhutab ELi ettepaneku tähtsust kaotada eksporditoetused aastaks 2013; toonitab, et selleks on vaja ka samasugust ettepanekut teistelt WTO liikmetelt; kutsub ELi jätkama teiste - vahel varjatud - eksporditoetuse vormide (ekspordilaen, toiduabi, riiklikud ettevõtted jne) kaotamise toetamist, et vähendada olemasolevat tasakaalustamatust põhja-lõuna suuna kaubanduses ning muuta vaeste riikide põllumajandus tulutoovamaks;

| 42. | tervitab otsust kaotada aastaks 2013 eksporditoetused põllumajanduses ja nõuab veel kord, et juba langetatud otsuste täideviimist märgatavalt parandataks; kuivõrd aga eksporditoetused moodustavad üksnes 3,5% ELi kõigist põllumajandusetoetusest, nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks arutelu kõigi tööstusriikide riiklike põllumajandustoetuste ja tariifide vähendamise viiside lõplikuks väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

42.

tervitab otsust kaotada aastaks 2013 eksporditoetused põllumajanduses ja nõuab veel kord, et juba langetatud otsuste täideviimist märgatavalt parandataks; kuivõrd aga eksporditoetused moodustavad üksnes 3,5% ELi kõigist põllumajandusetoetusest, nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks arutelu kõigi tööstusriikide riiklike põllumajandustoetuste ja tariifide vähendamise viiside lõplikuks väljatöötamiseks;

| 43. | rõhutab selliste kaupade tähtsust arengumaade jaoks, nagu suhkur, banaanid ja puuvill; kutsub ELi pakkuma arengumaadele abi nende suhkrusektori reformimiseks; avaldab kahetsust, et Hongkongis ei leitud tõhusat lahendust puuvillaprobleemile; |
| --- | --- |

43.

rõhutab selliste kaupade tähtsust arengumaade jaoks, nagu suhkur, banaanid ja puuvill; kutsub ELi pakkuma arengumaadele abi nende suhkrusektori reformimiseks; avaldab kahetsust, et Hongkongis ei leitud tõhusat lahendust puuvillaprobleemile;

| 44. | tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on looduskaitses ning taime- ja loomahaiguste vastu võitlemisel võtmetegur ning seetõttu on ettevaatlik suhtumine geneetiliselt muundatud organismidesse ning traditsiooniliste kultuuride ja teadmiste vaba kasutamine põllumajanduses riikide või piirkondade õiguspärane valikuvabadus; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine on looduskaitses ning taime- ja loomahaiguste vastu võitlemisel võtmetegur ning seetõttu on ettevaatlik suhtumine geneetiliselt muundatud organismidesse ning traditsiooniliste kultuuride ja teadmiste vaba kasutamine põllumajanduses riikide või piirkondade õiguspärane valikuvabadus;

| 45. | nõuab, et komisjon tagaks kaubandus- ja koostööpoliitika parema kooskõlastatuse, et osutada sihtotstarbelist abi kaubandusvõimekuse suurendamiseks eesmärgiga tagada ekspordi- ja impordi edasine kasv ning säilitada nende tasakaal, et vältida tulevikus uusi võlakriise ning abistada arengumaade valitsustel:






  — | kaitsta ja arendada avalikke teenuseid selleks, et kõrvalda vaesusega seotud suuri hädasid, nagu epideemiad, kirjaoskamatus, joogivee nappus ja reoveekäitlemise võimaluste puudumine; |
| --- | --- | --- |

45.

nõuab, et komisjon tagaks kaubandus- ja koostööpoliitika parema kooskõlastatuse, et osutada sihtotstarbelist abi kaubandusvõimekuse suurendamiseks eesmärgiga tagada ekspordi- ja impordi edasine kasv ning säilitada nende tasakaal, et vältida tulevikus uusi võlakriise ning abistada arengumaade valitsustel:

—

kaitsta ja arendada avalikke teenuseid selleks, et kõrvalda vaesusega seotud suuri hädasid, nagu epideemiad, kirjaoskamatus, joogivee nappus ja reoveekäitlemise võimaluste puudumine;

| — | edendada rikkuse loomiseks vajalikke tingimusi, nagu juurdepääs energiale ning infrastruktuuride, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate arendamine, |
| --- | --- |

—

edendada rikkuse loomiseks vajalikke tingimusi, nagu juurdepääs energiale ning infrastruktuuride, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate arendamine,

| 46. | on seisukohal, et tuleb teha vahet kaubanduslike teenuste ja avalike teenuste vahel; rõhutab, et avalikud teenused peavad GATSist välja jääma, eriti teenused, mis aitavad tagada juurdepääsu eluliselt tähtsatele hüvedele, nagu tervis, haridus, joogivesi ja energia, ning teenused, mis etendavad olulist osa kultuurilise identiteedi seisukohast, nagu audiovisuaalteenused; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et tuleb teha vahet kaubanduslike teenuste ja avalike teenuste vahel; rõhutab, et avalikud teenused peavad GATSist välja jääma, eriti teenused, mis aitavad tagada juurdepääsu eluliselt tähtsatele hüvedele, nagu tervis, haridus, joogivesi ja energia, ning teenused, mis etendavad olulist osa kultuurilise identiteedi seisukohast, nagu audiovisuaalteenused;

| 47. | rõhutab, kui tähtis on ka arengumaadele teenusepakkujate turulepääsu parandamine, säilitades samal ajal kõigi WTO liikmete võimaluse reguleerida oma teenustevaldkonda vastavalt teenuskaubanduse üldlepingule (GATS), kaasa arvatud erandite võimalus selliste põhiliste sektorite puhul nagu tervishoid, haridus ja audiovisuaalteenused; kahetseb, et WTO läbirääkimiste käigus pole siiani koostatud spetsiaalset raamistikku teenuste jaoks, eriti sektorites, mis pakuvad huvi seoses arengumaade ekspordivõimalustega; nõuab selles valdkonnas olulisi edusamme; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, kui tähtis on ka arengumaadele teenusepakkujate turulepääsu parandamine, säilitades samal ajal kõigi WTO liikmete võimaluse reguleerida oma teenustevaldkonda vastavalt teenuskaubanduse üldlepingule (GATS), kaasa arvatud erandite võimalus selliste põhiliste sektorite puhul nagu tervishoid, haridus ja audiovisuaalteenused; kahetseb, et WTO läbirääkimiste käigus pole siiani koostatud spetsiaalset raamistikku teenuste jaoks, eriti sektorites, mis pakuvad huvi seoses arengumaade ekspordivõimalustega; nõuab selles valdkonnas olulisi edusamme;

| 48. | nõuab, et komisjon tagaks täieliku paindlikkuse teenuste valdkonnas ja võimaldaks igale riigile vabaduse liberaliseeritavate teenuste nimekirja teenuste lisamiseks või väljajätmiseks; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et komisjon tagaks täieliku paindlikkuse teenuste valdkonnas ja võimaldaks igale riigile vabaduse liberaliseeritavate teenuste nimekirja teenuste lisamiseks või väljajätmiseks;

| 49. | nõuab, et komisjon rakendaks teenustega seonduva kaubanduspoliitika, mis toetab isikute vaba liikumist arengumaades ning aitab kaasa nende teenuseliikide kättesaadavuse suurendamisele, mis kiirendavad arengut ja toetavad vaesuse vähendamist; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et komisjon rakendaks teenustega seonduva kaubanduspoliitika, mis toetab isikute vaba liikumist arengumaades ning aitab kaasa nende teenuseliikide kättesaadavuse suurendamisele, mis kiirendavad arengut ja toetavad vaesuse vähendamist;

| 50. | rõhutab vajadust anda kõige vaesematele arengumaadele vabaduse otsustada, kui kaugele nad lähevad turgude omapoolse avamisega, et kaitsta kõige haavatavamaid riike, lubades neil endil otsustada, kui kiiresti nad jätkavad liberaliseerimist; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vajadust anda kõige vaesematele arengumaadele vabaduse otsustada, kui kaugele nad lähevad turgude omapoolse avamisega, et kaitsta kõige haavatavamaid riike, lubades neil endil otsustada, kui kiiresti nad jätkavad liberaliseerimist;

| 51. | rõhutab vajadust kättesaadavate ja vastuvõetavate hindadega ravimite järele arengumaades, võttes samal ajal arvesse tootjate probleeme; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust kättesaadavate ja vastuvõetavate hindadega ravimite järele arengumaades, võttes samal ajal arvesse tootjate probleeme;

| 52. | rõhutab, et vaesus on suuresti naiste probleem (“vaesuse feminiseerumine”) ning toonitab vajadust vaadata läbi kaubanduspoliitika sooline mõju, et kavandada valitsuse ja Euroopa riikide osalusega ettevõtetele suunatud toetuste ja positiivse diskrimineerimise meetmete kehtestamise abil poliitika, mis kõrvaldab ja heastab sellised tõrjuvad mõjud, nagu maaomandi koondumine meeste kätte, meeste ränne linnapiirkondadesse ja vaesuse suurenemine maapiirkondades, kohalike turgude hävitamine, madalalt tasustatud, naistele mõeldud töökohtade koondumine eksporditöötlemise piirkondadesse jne; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et vaesus on suuresti naiste probleem (“vaesuse feminiseerumine”) ning toonitab vajadust vaadata läbi kaubanduspoliitika sooline mõju, et kavandada valitsuse ja Euroopa riikide osalusega ettevõtetele suunatud toetuste ja positiivse diskrimineerimise meetmete kehtestamise abil poliitika, mis kõrvaldab ja heastab sellised tõrjuvad mõjud, nagu maaomandi koondumine meeste kätte, meeste ränne linnapiirkondadesse ja vaesuse suurenemine maapiirkondades, kohalike turgude hävitamine, madalalt tasustatud, naistele mõeldud töökohtade koondumine eksporditöötlemise piirkondadesse jne;

| 53. | nõuab kaubanduse laienemise soolise mõõtme süstemaatilist analüüsi, et uurida erinevaid suundumusi ja võtta arvesse selliste asjaomaste küsimuste ja tegurite keerukust, nagu naiste juurdepääs majanduslikele ja tehnilistele ressurssidele, nende osalus tööturul, diskrimineerimise ja soolise vahetegemise määrad ja mudelid tööturul, naiste juurdepääs haridusele ja nende haridustase, samuti juurdepääs tervishoiule ja sotsiaalkultuurilistele ressurssidele; |
| --- | --- |

53.

nõuab kaubanduse laienemise soolise mõõtme süstemaatilist analüüsi, et uurida erinevaid suundumusi ja võtta arvesse selliste asjaomaste küsimuste ja tegurite keerukust, nagu naiste juurdepääs majanduslikele ja tehnilistele ressurssidele, nende osalus tööturul, diskrimineerimise ja soolise vahetegemise määrad ja mudelid tööturul, naiste juurdepääs haridusele ja nende haridustase, samuti juurdepääs tervishoiule ja sotsiaalkultuurilistele ressurssidele;

| 54. | nendib, et naised saavad proportsionaalselt vähem kasu kaubanduse liberaliseerimise ja globaliseerumise võimalustest, pigem nad kannatavad nende negatiivsete tagajärgede all, ja seetõttu nõuab tungivalt, et EL pööraks oma kaubandusega seotud abiprogrammides erilist tähelepanu naiste (rahvusvahelises) kaubanduses osalemise võimaluste suurendamisele; |
| --- | --- |

54.

nendib, et naised saavad proportsionaalselt vähem kasu kaubanduse liberaliseerimise ja globaliseerumise võimalustest, pigem nad kannatavad nende negatiivsete tagajärgede all, ja seetõttu nõuab tungivalt, et EL pööraks oma kaubandusega seotud abiprogrammides erilist tähelepanu naiste (rahvusvahelises) kaubanduses osalemise võimaluste suurendamisele;

| 55. | märgib, et komisjoni poolt liikmesriikide nimel läbiviidavatel kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel on komisjon analüüsinud vähe või pole üldse analüüsinud tulevaste kaubanduskokkulepete soolist mõju, ning kutsub komisjoni süstemaatiliselt analüüsima nimetatud valdkonda selles osas, mis hõlmab Euroopa ettepanekute mõju kaubandusläbirääkimistel makro- ja mikromajanduse tasandil; |
| --- | --- |

55.

märgib, et komisjoni poolt liikmesriikide nimel läbiviidavatel kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel on komisjon analüüsinud vähe või pole üldse analüüsinud tulevaste kaubanduskokkulepete soolist mõju, ning kutsub komisjoni süstemaatiliselt analüüsima nimetatud valdkonda selles osas, mis hõlmab Euroopa ettepanekute mõju kaubandusläbirääkimistel makro- ja mikromajanduse tasandil;

| 56. | nõuab, et rahvusvahelised majandusinstitutsioonid ja komisjon kavandaksid meetmeid ja programme naiste rolli edendamiseks arengumaade majanduselus, eriti ergutades ettevõtlusvaimu hariduse kaudu ning rahalise abi, sealhulgas mikrokrediitide andmise kaudu; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et rahvusvahelised majandusinstitutsioonid ja komisjon kavandaksid meetmeid ja programme naiste rolli edendamiseks arengumaade majanduselus, eriti ergutades ettevõtlusvaimu hariduse kaudu ning rahalise abi, sealhulgas mikrokrediitide andmise kaudu;

| 57. | on seisukohal, et sotsiaalne areng on kaubanduspoliitika nurgakivi ning kutsub asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone ja valitsusi likvideerima igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas soolise ebavõrdsuse ja sellega seonduvad takistused, diskrimineerimise palga alusel, tunnustama õigust tasulisele sünnituspuhkusele ning kehtestama miinimumpalga; nõuab naistöötajaid esindavate organisatsioonide kaasamist konsultatsiooniprotsessi; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et sotsiaalne areng on kaubanduspoliitika nurgakivi ning kutsub asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone ja valitsusi likvideerima igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas soolise ebavõrdsuse ja sellega seonduvad takistused, diskrimineerimise palga alusel, tunnustama õigust tasulisele sünnituspuhkusele ning kehtestama miinimumpalga; nõuab naistöötajaid esindavate organisatsioonide kaasamist konsultatsiooniprotsessi;

| 58. | tuletab meelde rahvusvahelises kaubanduses osalejate sotsiaalset vastutust ja nõuab pädevatelt institutsioonidelt erimeetmete võtmist, et tagada puudust kannatavate isikute õiglane juurdepääs tervishoiusüsteemile, korralikule eluasemele, veele, õigusabile, haridusele, koolitusele, elukestvale õppele, spordile ning kultuurile, et vältida nende ennetähtaegset koolist lahkumist ja muuta võimalikuks sujuv liikumine koolist tööturule; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde rahvusvahelises kaubanduses osalejate sotsiaalset vastutust ja nõuab pädevatelt institutsioonidelt erimeetmete võtmist, et tagada puudust kannatavate isikute õiglane juurdepääs tervishoiusüsteemile, korralikule eluasemele, veele, õigusabile, haridusele, koolitusele, elukestvale õppele, spordile ning kultuurile, et vältida nende ennetähtaegset koolist lahkumist ja muuta võimalikuks sujuv liikumine koolist tööturule;

| 59. | on seisukohal, et kaubanduskokkulepped peavad vastama olemasolevatele rahvusvahelistele kokkulepetele, mis käsitlevad inimõigusi ja naiste õigusi, ökoloogilist jätkusuutlikkust ja õigust arengule ning vaesuse likvideerimist; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et kaubanduskokkulepped peavad vastama olemasolevatele rahvusvahelistele kokkulepetele, mis käsitlevad inimõigusi ja naiste õigusi, ökoloogilist jätkusuutlikkust ja õigust arengule ning vaesuse likvideerimist;

| 60. | juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvaheline kaubandussüsteem, mis teenib arengu ja vaesuse vähendamise huve, aitab ühtlasi kaasa sotsiaalsele arengule ja korralikule tööhõivele; et kaubanduseeskirjad ei tohiks minna vastuollu ILO kehtestatud sotsiaalnormidega; et võitlus tööalase ekspluateerimise kõigi vormide vastu (sunniviisilise töö ja eriti laste töö keelustamine) koos ametiühinguvabaduse järgimisega on olulise tähtsusega õiglase, kõigi huve teeniva kaubandussüsteemi kujundamisel; kordab taas vajadust uurida kaubanduse ja sotsiaalküsimuste omavahelist seost; |
| --- | --- |

60.

juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvaheline kaubandussüsteem, mis teenib arengu ja vaesuse vähendamise huve, aitab ühtlasi kaasa sotsiaalsele arengule ja korralikule tööhõivele; et kaubanduseeskirjad ei tohiks minna vastuollu ILO kehtestatud sotsiaalnormidega; et võitlus tööalase ekspluateerimise kõigi vormide vastu (sunniviisilise töö ja eriti laste töö keelustamine) koos ametiühinguvabaduse järgimisega on olulise tähtsusega õiglase, kõigi huve teeniva kaubandussüsteemi kujundamisel; kordab taas vajadust uurida kaubanduse ja sotsiaalküsimuste omavahelist seost;

| 61. | palub komisjonil hakata edasiste turgude avamist käsitlevate läbirääkimiste puhul arvesse võtma kaubandusväliseid kriteeriume, et kaubanduse laienemine ei toimuks kohaliku elanikkonna töötingimuste arvelt; samal ajal kutsub ILO liikmeid leppima kokku arengumaade ühiste eeskirjade suhtes, kusjuures kõnesolevate eeskirjade täpne olemus ja nende rakendamine määratakse kindlaks koostöös arengumaadega; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil hakata edasiste turgude avamist käsitlevate läbirääkimiste puhul arvesse võtma kaubandusväliseid kriteeriume, et kaubanduse laienemine ei toimuks kohaliku elanikkonna töötingimuste arvelt; samal ajal kutsub ILO liikmeid leppima kokku arengumaade ühiste eeskirjade suhtes, kusjuures kõnesolevate eeskirjade täpne olemus ja nende rakendamine määratakse kindlaks koostöös arengumaadega;

| 62. | rõhutab, et WTOl tuleb selles valdkonnas järgida ILO otsuseid; sellega seoses soovitab, et kui ILO otsustab kohaldada sanktsioone, peaksid riigid saama kasutada kaubandusvahendeid, nagu kaitseklauslite kasutuselevõtt, tollimaksude ajutine ümberhindamine või dumpinguvastaste meetmete võtmine; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et WTOl tuleb selles valdkonnas järgida ILO otsuseid; sellega seoses soovitab, et kui ILO otsustab kohaldada sanktsioone, peaksid riigid saama kasutada kaubandusvahendeid, nagu kaitseklauslite kasutuselevõtt, tollimaksude ajutine ümberhindamine või dumpinguvastaste meetmete võtmine;

| 63. | rõhutab, et vaesuse vähendamine ja säästva arengu edendamine peab olema majanduskoostöö lepinguid (EPA) käsitlevate läbirääkimiste üks keskseid punkte; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et vaesuse vähendamine ja säästva arengu edendamine peab olema majanduskoostöö lepinguid (EPA) käsitlevate läbirääkimiste üks keskseid punkte;

| 64. | rõhutab, kui tähtis on mitmepoolsete kaubandusraamistike säilitamine ja tugevdamine; tuletab meelde, et WTOs kui õiglase ja eeskirjadel põhineva rahvusvahelise kaubandussüsteemi kujundamise foorumil tuleks panna erilist rõhku arengumaade läbirääkimisvõime suurendamisele, et võimaldada neil paremini oma kaubandushuvisid esindada ja neid ülemaailmsesse majandusse integreerida; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, kui tähtis on mitmepoolsete kaubandusraamistike säilitamine ja tugevdamine; tuletab meelde, et WTOs kui õiglase ja eeskirjadel põhineva rahvusvahelise kaubandussüsteemi kujundamise foorumil tuleks panna erilist rõhku arengumaade läbirääkimisvõime suurendamisele, et võimaldada neil paremini oma kaubandushuvisid esindada ja neid ülemaailmsesse majandusse integreerida;

| 65. | kordab taas oma nõudmist viia läbi WTO kiire ja ulatuslik reformimine, mille tulemusena saavutatakse suurem demokraatlik aruandlus, läbipaistvus ja usaldusväärsus, et selle abil WTO veelgi tõhusamalt lülituks ülemaailmsete küsimuste lahendamise üldisesse raamistikku; nõuab erinevate kaubanduse, arengu ja arengu rahastamisega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonide, sealhulgas inimarengu, tervishoiu, töö- ja keskkonnaküsimustega hõivatud ÜRO asutuste tegevuse suuremat kooskõlastatust ja sidusust, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning ühendada jõupingutused vaesuse kõrvaldamiseks ja kõigile võimaluste loomiseks; |
| --- | --- |

65.

kordab taas oma nõudmist viia läbi WTO kiire ja ulatuslik reformimine, mille tulemusena saavutatakse suurem demokraatlik aruandlus, läbipaistvus ja usaldusväärsus, et selle abil WTO veelgi tõhusamalt lülituks ülemaailmsete küsimuste lahendamise üldisesse raamistikku; nõuab erinevate kaubanduse, arengu ja arengu rahastamisega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonide, sealhulgas inimarengu, tervishoiu, töö- ja keskkonnaküsimustega hõivatud ÜRO asutuste tegevuse suuremat kooskõlastatust ja sidusust, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning ühendada jõupingutused vaesuse kõrvaldamiseks ja kõigile võimaluste loomiseks;

| 66. | nõuab, et Euroopa Parlament kui Euroopa Liidu kodanike õigusjärgne esindaja oleks seotud rahvusvahelist kaubandust käsitlevate kokkulepetega; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et Euroopa Parlament kui Euroopa Liidu kodanike õigusjärgne esindaja oleks seotud rahvusvahelist kaubandust käsitlevate kokkulepetega;

| 67. | rõhutab, et võitlus vaesusega on tihedalt seotud inimõiguste kaitse, demokraatlike institutsioonide ja demokraatlike valitsustavade kehtestamisega; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et võitlus vaesusega on tihedalt seotud inimõiguste kaitse, demokraatlike institutsioonide ja demokraatlike valitsustavade kehtestamisega;

| 68. | tervitab 14. septembril 2005. aastal ÜRO New Yorgis tippkohtumisel vastuvõetud deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta, milles soovitati kaaluda võimalust seada sisse rahvusvaheline solidaarsusmakse võitluseks AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga, mis võimaldab rahvusvahelisel üldsusel täita oma kohustust kõige vaesemate ees ning samuti aidata kaasa globaliseerumisest tulenevate uute rikkuste võrdsele jaotamisele; |
| --- | --- |

68.

tervitab 14. septembril 2005. aastal ÜRO New Yorgis tippkohtumisel vastuvõetud deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta, milles soovitati kaaluda võimalust seada sisse rahvusvaheline solidaarsusmakse võitluseks AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga, mis võimaldab rahvusvahelisel üldsusel täita oma kohustust kõige vaesemate ees ning samuti aidata kaasa globaliseerumisest tulenevate uute rikkuste võrdsele jaotamisele;

| 69. | arvab, et jõukuse kasvu tulevikus ei mõjuta üksnes kaubandus, vaid eriti majanduse areng, investeerimine kaupu ning teenuseid tarnivatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse; kutsub eriti Euroopa Investeerimispanka üles nende sihtrühmade jaoks rohkem programme koostama; |
| --- | --- |

69.

arvab, et jõukuse kasvu tulevikus ei mõjuta üksnes kaubandus, vaid eriti majanduse areng, investeerimine kaupu ning teenuseid tarnivatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse; kutsub eriti Euroopa Investeerimispanka üles nende sihtrühmade jaoks rohkem programme koostama;

| 70. | rõhutab, kui tähtis on toetada vähimarenenud maid bürokraatia vähendamisel, et riigisisest ettevõtlust ergutada ja välismaiseid turge leida, eriti arengumaade kohalike kogukondade, parlamentide ja kodanikuühiskonna kaasamise teel demokraatlikesse protsessidesse; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, kui tähtis on toetada vähimarenenud maid bürokraatia vähendamisel, et riigisisest ettevõtlust ergutada ja välismaiseid turge leida, eriti arengumaade kohalike kogukondade, parlamentide ja kodanikuühiskonna kaasamise teel demokraatlikesse protsessidesse;

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

71.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 326.

(2)  EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 290.

(3)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 277.

(4)  ELT C 39 E, 13.2.2004, lk 79.

(5)  ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 248.

(6)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 255.

(7)  ELT C 74 E, 24.3.2004, lk 861.

(8)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 435.

(9)  ELT C 77 E, 26.3.2004, lk 393.

(10)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 277.

(11)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 397.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0289.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0461.

(14)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 145.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0454.

(16)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

P6_TA(2006)0243

Energiatõhusus (Roheline raamat)

Euroopa Parlamendi resolutsioon energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2005/2210(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (KOM(2005)0265); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (KOM(2005)0265);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel (2) (koostootmise direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel (2) (koostootmise direktiiv);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (5);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119) (seitsmes raamprogramm); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119) (seitsmes raamprogramm);

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2001. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele - energiatõhususe parandamise tegevuskava Euroopa Ühenduses (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2001. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele - energiatõhususe parandamise tegevuskava Euroopa Ühenduses (6);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2000. aasta resolutsiooni energiaturgude liberaliseerimise seisundit käsitleva komisjoni teise aruande kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2000. aasta resolutsiooni energiaturgude liberaliseerimise seisundit käsitleva komisjoni teise aruande kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile (7);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0160/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0160/2006),

| A. | arvestades, et energiatõhusus on tarnitud energia ja kasutatud energia suhe; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et energiatõhusus on tarnitud energia ja kasutatud energia suhe;

| B. | arvestades, et energiatarbimine on ajalooliselt olnud seotud majanduskasvuga ning energiatõhususe paranemine toob kaasa energiatarbimise ja majandustoodangu vahelise positiivse korrelatsiooni katkemise, parandades seega majanduse energiaintensiivsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et energiatarbimine on ajalooliselt olnud seotud majanduskasvuga ning energiatõhususe paranemine toob kaasa energiatarbimise ja majandustoodangu vahelise positiivse korrelatsiooni katkemise, parandades seega majanduse energiaintensiivsust;

| C. | arvestades, et energia säästmine võib tuleneda energiatõhususe parandamisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et energia säästmine võib tuleneda energiatõhususe parandamisest;

| D. | arvestades, et energiatõhusus on kõige ulatuslikum, kiirem ja odavam vastus neile väljakutsetele, mis on seotud energiakindluse, kasvava ja muutliku energiahinna ja keskkonnaprobleemidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energiatõhusus on kõige ulatuslikum, kiirem ja odavam vastus neile väljakutsetele, mis on seotud energiakindluse, kasvava ja muutliku energiahinna ja keskkonnaprobleemidega;

| E. | arvestades, et energiatarbimine on ELis kasvanud keskmiselt 1% aastas ja energiaintensiivsus on viimase 35 aastaga vähenenud kolmandiku võrra, ent viimasel ajal on see määr järsult langenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et energiatarbimine on ELis kasvanud keskmiselt 1% aastas ja energiaintensiivsus on viimase 35 aastaga vähenenud kolmandiku võrra, ent viimasel ajal on see määr järsult langenud;

| F. | arvestades, et komisjoni arvestuste kohaselt, milles ei ole arvesse võetud praegust ja ka tulevast kõrget energiahinda, oleks ELil võimalik kulutasuvalt kokku hoida 20% oma praegusest energiatarbimisest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni arvestuste kohaselt, milles ei ole arvesse võetud praegust ja ka tulevast kõrget energiahinda, oleks ELil võimalik kulutasuvalt kokku hoida 20% oma praegusest energiatarbimisest;

| G. | arvestades, et energiaintensiivsuse vähenemisega ei kaasne SKT kasvu aeglustumine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energiaintensiivsuse vähenemisega ei kaasne SKT kasvu aeglustumine;

| H. | arvestades, et energiatõhusus aitab oluliselt kaasa ELi konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisele ning Lissaboni eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiatõhusus aitab oluliselt kaasa ELi konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisele ning Lissaboni eesmärkide saavutamisele;

| I. | arvestades, et hinnanguliselt ulatub energiatarbimise brutoväärtus ehitistes 27%-ni, transpordis 20%-ni ja tööstuses 18%-ni kogutarbimisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hinnanguliselt ulatub energiatarbimise brutoväärtus ehitistes 27%-ni, transpordis 20%-ni ja tööstuses 18%-ni kogutarbimisest;

| J. | arvestades, et 2004. aastal oli 25 liikmesriigiga ELis energia lõpptarbimisest 28% tööstussektoris, 31% transpordis ja 41% ehitistes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2004. aastal oli 25 liikmesriigiga ELis energia lõpptarbimisest 28% tööstussektoris, 31% transpordis ja 41% ehitistes;

| K. | arvestades, et elektrienergia ülekande- ja jaotuskaod moodustavad keskmiselt 10-12%, sõltuvalt tarnija ja tarbija vahemaast, samas on kütte ülekande- ja jaotuskaod suuremate erinevustega ning sõltuvad mitte üksnes vahemaast, vaid ka soojusisolatsioonist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et elektrienergia ülekande- ja jaotuskaod moodustavad keskmiselt 10-12%, sõltuvalt tarnija ja tarbija vahemaast, samas on kütte ülekande- ja jaotuskaod suuremate erinevustega ning sõltuvad mitte üksnes vahemaast, vaid ka soojusisolatsioonist;

| L. | arvestades, et kogu ELi hõlmav ühtlustatud ja mittebürokraatlik võrdlusuuringute süsteem võib olla kasulik vahend energiatõhususe kasvu mõõtmiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kogu ELi hõlmav ühtlustatud ja mittebürokraatlik võrdlusuuringute süsteem võib olla kasulik vahend energiatõhususe kasvu mõõtmiseks;

| M. | arvestades, et jõus on mitmed energiatõhusust käsitlevad õigusaktid, mis juba oma mõju avaldavad, ja ühe aasta jooksul tuleb veel üks õigusakt üle võtta, samuti peavad liikmesriikide esimesed riiklikud energiatõhususe tegevuskavad olema esitatud 1. juuniks 2007; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et jõus on mitmed energiatõhusust käsitlevad õigusaktid, mis juba oma mõju avaldavad, ja ühe aasta jooksul tuleb veel üks õigusakt üle võtta, samuti peavad liikmesriikide esimesed riiklikud energiatõhususe tegevuskavad olema esitatud 1. juuniks 2007;

| N. | arvestades, et olemasolevate direktiivide korrektne ülevõtmine aitab oluliselt kaasa energiatõhususe parandamisele, vähendades seega meie majanduse energiaintensiivsust kulutasuval viisil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et olemasolevate direktiivide korrektne ülevõtmine aitab oluliselt kaasa energiatõhususe parandamisele, vähendades seega meie majanduse energiaintensiivsust kulutasuval viisil;

| O. | arvestades lisaks, et kulutasuvuse arvutamisel tuleb arvesse võtta tegevusetuse kulusid ning varajastest meetmetest ja innovatsioonist, samuti tehnoloogia rakendamise kogemustest tulenevat oodatavat majanduslikku kasu, mis alandab vähendamise kulusid; |
| --- | --- |

O.

arvestades lisaks, et kulutasuvuse arvutamisel tuleb arvesse võtta tegevusetuse kulusid ning varajastest meetmetest ja innovatsioonist, samuti tehnoloogia rakendamise kogemustest tulenevat oodatavat majanduslikku kasu, mis alandab vähendamise kulusid;

| P. | arvestades, et puudub raamdirektiiv transpordi energiatõhususe kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et puudub raamdirektiiv transpordi energiatõhususe kohta;

| Q. | arvestades, et finantsraamistikku käsitlevas uues kokkuleppes on teadus- ja arendustegevuse eelarvet tunduvalt vähendatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et finantsraamistikku käsitlevas uues kokkuleppes on teadus- ja arendustegevuse eelarvet tunduvalt vähendatud;

| R. | arvestades, et sellised energiatõhusad seadmed ja tehnoloogiad, nagu lambid, liikumistundlikud valguslülitid, soojapumbad, kaugjuhitavad kõrgtehnoloogilised mõõtesüsteemid, gaasikatelde lisaseadmed ning energiateenused on küll tarbijatele kättesaadavad, kuid selliste kaupade ja teenuste turuosa ei ole märkimisväärne, kuigi Lissaboni strateegia paneb suurt rõhku ettevõtete asutamise toetamisele keskkonnasäästlikumate tehnoloogiate valdkonnas, nähes selles tööhõive potentsiaalset uut allikat; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sellised energiatõhusad seadmed ja tehnoloogiad, nagu lambid, liikumistundlikud valguslülitid, soojapumbad, kaugjuhitavad kõrgtehnoloogilised mõõtesüsteemid, gaasikatelde lisaseadmed ning energiateenused on küll tarbijatele kättesaadavad, kuid selliste kaupade ja teenuste turuosa ei ole märkimisväärne, kuigi Lissaboni strateegia paneb suurt rõhku ettevõtete asutamise toetamisele keskkonnasäästlikumate tehnoloogiate valdkonnas, nähes selles tööhõive potentsiaalset uut allikat;

| S. | arvestades, et ambitsioonikas energiatõhususe poliitika on vajalik, et täita lünk tehniliste võimaluste ja nende tegeliku kasutamise vahel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ambitsioonikas energiatõhususe poliitika on vajalik, et täita lünk tehniliste võimaluste ja nende tegeliku kasutamise vahel;

| T. | arvestades, et tööstuse kohustust aidata kaasa energiatõhususe parandamisele ja süsinikdioksiidi heite vähendamisele tuleb vaadelda kõrgete efektiivsusstandardite ja heitenormidega tootmise toetamise ning innovaatiliste tehnoloogiate arendamise taustal; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tööstuse kohustust aidata kaasa energiatõhususe parandamisele ja süsinikdioksiidi heite vähendamisele tuleb vaadelda kõrgete efektiivsusstandardite ja heitenormidega tootmise toetamise ning innovaatiliste tehnoloogiate arendamise taustal;

| U. | arvestades, et paljud tarbijad tunnevad, et neil ei ole vajalikku teavet tõhusa energiatarbimise ja tegeliku energiakulu kohta, kuid nad oleksid valmis oma harjumusi vastavalt muuta, kui neile pakutaks erinevaid tariife ja kui nad üldise märgistussüsteemi abil saaksid nõuetekohast teavet seadmete ja sõidukite energiatõhususe kohta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et paljud tarbijad tunnevad, et neil ei ole vajalikku teavet tõhusa energiatarbimise ja tegeliku energiakulu kohta, kuid nad oleksid valmis oma harjumusi vastavalt muuta, kui neile pakutaks erinevaid tariife ja kui nad üldise märgistussüsteemi abil saaksid nõuetekohast teavet seadmete ja sõidukite energiatõhususe kohta;

| V. | arvestades, et EL peab 2020. aastaks saama kõige säästvamaks ja energiatõhusamaks majanduseks maailmas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL peab 2020. aastaks saama kõige säästvamaks ja energiatõhusamaks majanduseks maailmas;

| W. | arvestades, et energiatõhususe vallas tuleb teha tihedat koostööd Euroopa, riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kõikide asjaomaste huvirühmade ja sõltumatute ekspertide vahel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et energiatõhususe vallas tuleb teha tihedat koostööd Euroopa, riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning kõikide asjaomaste huvirühmade ja sõltumatute ekspertide vahel;

| 1. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult Euroopa direktiivid energiatõhususe valdkonnas, eelkõige need, mis käsitlevad ehitiste energiatõhusust, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimist, energiaturgude liberaliseerimist ning energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult Euroopa direktiivid energiatõhususe valdkonnas, eelkõige need, mis käsitlevad ehitiste energiatõhusust, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimist, energiaturgude liberaliseerimist ning energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid;

| 2. | palub komisjonil tagada, et liikmesriigid rakendaksid täielikult kõik olemasolevad ELi õigusaktid energiavaldkonnas; soovitab kiirendada institutsioonide jaoks rikkumismenetlus, et saavutada usaldusväärsus Euroopa õigusaktide jõustamisel; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil tagada, et liikmesriigid rakendaksid täielikult kõik olemasolevad ELi õigusaktid energiavaldkonnas; soovitab kiirendada institutsioonide jaoks rikkumismenetlus, et saavutada usaldusväärsus Euroopa õigusaktide jõustamisel;

| 3. | tuletab meelde, et kui liikmesriigid täidaksid täielikult olemasolevaid ELi õigusakte, oleks juba saavutatud 50% ELi eesmärgist säästa 2020. aastaks 20% energiast; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et kui liikmesriigid täidaksid täielikult olemasolevaid ELi õigusakte, oleks juba saavutatud 50% ELi eesmärgist säästa 2020. aastaks 20% energiast;

| 4. | kutsub komisjoni üles esitama selget ja kättesaadavat teavet ELi energiadirektiivide rakendamise olukorra kohta ning palub komisjonil avaldada kord kuus ajakohastatud teavet energia ja transpordi peadirektoraadi koduleheküljel; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles esitama selget ja kättesaadavat teavet ELi energiadirektiivide rakendamise olukorra kohta ning palub komisjonil avaldada kord kuus ajakohastatud teavet energia ja transpordi peadirektoraadi koduleheküljel;

| 5. | palub komisjonil analüüsida erinevate õigusaktide (nt direktiivid, mis käsitlevad saastekvootidega kauplemist, suuri põletusseadmeid, saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli, soojuse ja elektri koostootmist jne) koosmõju energiatõhususe edendamisel ja selle mõju asjaomastele sektoritele; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil analüüsida erinevate õigusaktide (nt direktiivid, mis käsitlevad saastekvootidega kauplemist, suuri põletusseadmeid, saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli, soojuse ja elektri koostootmist jne) koosmõju energiatõhususe edendamisel ja selle mõju asjaomastele sektoritele;

| 6. | palub komisjoni neil juhtudel, kui komisjonil on võimalik tegutseda kehtivate direktiivide alusel komiteemenetluse raames, teha seda kohe; juhib seoses sellega tähelepanu komisjoni poolt direktiivi 2005/32/EÜ raames võetud kohustusele võtta vastu 2007. aasta maiks nn rakendusmeetmed nende tooterühmade jaoks, millel on suur potentsiaal vähendada kulutasuvalt kasvuhoonegaaside heidet; |
| --- | --- |

6.

palub komisjoni neil juhtudel, kui komisjonil on võimalik tegutseda kehtivate direktiivide alusel komiteemenetluse raames, teha seda kohe; juhib seoses sellega tähelepanu komisjoni poolt direktiivi 2005/32/EÜ raames võetud kohustusele võtta vastu 2007. aasta maiks nn rakendusmeetmed nende tooterühmade jaoks, millel on suur potentsiaal vähendada kulutasuvalt kasvuhoonegaaside heidet;

| 7. | ootab huviga komisjoni energiatõhususe tegevuskava ning pöörab erilist tähelepanu sellele, et tagada tegevuskava kooskõla eelnevate õigusaktidega; |
| --- | --- |

7.

ootab huviga komisjoni energiatõhususe tegevuskava ning pöörab erilist tähelepanu sellele, et tagada tegevuskava kooskõla eelnevate õigusaktidega;

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa energiatõhususe tegevuskavas erinevaid energiatõhususe stsenaariume, et selgitada eelkõige välja mõjud energiakasutusele, energiavalikule ja süsinikdioksiidi vähendamisele; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa energiatõhususe tegevuskavas erinevaid energiatõhususe stsenaariume, et selgitada eelkõige välja mõjud energiakasutusele, energiavalikule ja süsinikdioksiidi vähendamisele;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et nafta hind, millel rohelise raamatu 20%line energia kokkuhoiu eesmärk põhineb, on nüüdseks märgatavalt tõusnud ja selle tulemusel on oluliselt suurenenud ka energiatõhususe meetmete kulutasuvus; kutsub seetõttu komisjoni üles kokkuhoiueesmärki vastavalt suurendama; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et nafta hind, millel rohelise raamatu 20%line energia kokkuhoiu eesmärk põhineb, on nüüdseks märgatavalt tõusnud ja selle tulemusel on oluliselt suurenenud ka energiatõhususe meetmete kulutasuvus; kutsub seetõttu komisjoni üles kokkuhoiueesmärki vastavalt suurendama;

| 10. | kutsub komisjoni üles esitama energiatõhususe tegevuskavas ettepanekuid võtmaks praktilisi meetmeid nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles esitama energiatõhususe tegevuskavas ettepanekuid võtmaks praktilisi meetmeid nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil;

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama ühtset strateegiat energiavarude kaitseks, energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvate energiaallikate propageerimiseks; arvab, et erinevad poliitikavaldkonnad peaksid selles küsimuses üksteist täiendama ja et tarbijatel on sageli võimatu ELi tasandil esitatud arvukate algatuste, eeskirjade ja kavade eesmärke mõista; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles esitama ühtset strateegiat energiavarude kaitseks, energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvate energiaallikate propageerimiseks; arvab, et erinevad poliitikavaldkonnad peaksid selles küsimuses üksteist täiendama ja et tarbijatel on sageli võimatu ELi tasandil esitatud arvukate algatuste, eeskirjade ja kavade eesmärke mõista;

| 12. | on arvamusel, et investeeringute suurendamine taastuvatesse energiaallikatesse ja energiasäästmise tehnoloogiatesse on otsustavalt tähtis, kuna need on peamised energianõudluse vähendamise, kliimamuutuse vastase võitluse ja energiavarustuse tagamise vahendid, ning et EL saaks suurt kasu ka nende tehnoloogiate eksportimisest riikidesse, mille energiatarbimise oodatav järsk kasv sunnib neid keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse märkimisväärseid summasid investeerima; seetõttu nõuab, et seitsmenda raamprogrammiga tagataks märkimisväärsed vahendid nende tehnoloogiate jaoks; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et investeeringute suurendamine taastuvatesse energiaallikatesse ja energiasäästmise tehnoloogiatesse on otsustavalt tähtis, kuna need on peamised energianõudluse vähendamise, kliimamuutuse vastase võitluse ja energiavarustuse tagamise vahendid, ning et EL saaks suurt kasu ka nende tehnoloogiate eksportimisest riikidesse, mille energiatarbimise oodatav järsk kasv sunnib neid keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse märkimisväärseid summasid investeerima; seetõttu nõuab, et seitsmenda raamprogrammiga tagataks märkimisväärsed vahendid nende tehnoloogiate jaoks;

| 13. | kutsub komisjoni üles tihedas koostöös liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga ning igati teaduslikke ja majanduslikke fakte arvesse võttes seadma ambitsioonikat, kuid realistlikku eesmärki suurendada energiatõhusust 2020. aastaks vähemalt 20% võrra ning kavandama erinevate sektorite jaoks individuaalseid eesmärke, võttes arvesse liikmesriikide olusid ja varasemaid saavutusi ning nende võimet kohaldada tulevasi õigusakte või kehtivaid õigusakte, mis vajavad veel rakendamist; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles tihedas koostöös liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga ning igati teaduslikke ja majanduslikke fakte arvesse võttes seadma ambitsioonikat, kuid realistlikku eesmärki suurendada energiatõhusust 2020. aastaks vähemalt 20% võrra ning kavandama erinevate sektorite jaoks individuaalseid eesmärke, võttes arvesse liikmesriikide olusid ja varasemaid saavutusi ning nende võimet kohaldada tulevasi õigusakte või kehtivaid õigusakte, mis vajavad veel rakendamist;

| 14. | rõhutab, et direktiivis 2006/32/EÜ sätestatud eesmärk 9% üheksa aastaga saab olla ainult miinimumeesmärk; rõhutab samuti, et säästueesmärk igas riigis, olenemata erinevatest suundumustest, on selgelt üle ühe protsendipunkti aastas; näeb vajadust nõuda suuremat energiasäästu, kui energiakasutus eeldatavalt jätkuvalt kasvab; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et direktiivis 2006/32/EÜ sätestatud eesmärk 9% üheksa aastaga saab olla ainult miinimumeesmärk; rõhutab samuti, et säästueesmärk igas riigis, olenemata erinevatest suundumustest, on selgelt üle ühe protsendipunkti aastas; näeb vajadust nõuda suuremat energiasäästu, kui energiakasutus eeldatavalt jätkuvalt kasvab;

| 15. | soovib, et komisjon hindaks aruteluks välja pakutud ettepanekute mõju, mis puudutavad ebasoodsamas olukorras olevaid ühiskonnaliikmeid; märgib, et eelkõige võivad teatavad maksudega seotud ettepanekud koormata selliseid inimesi ebaproportsionaalselt; |
| --- | --- |

15.

soovib, et komisjon hindaks aruteluks välja pakutud ettepanekute mõju, mis puudutavad ebasoodsamas olukorras olevaid ühiskonnaliikmeid; märgib, et eelkõige võivad teatavad maksudega seotud ettepanekud koormata selliseid inimesi ebaproportsionaalselt;

| 16. | rõhutab, et liikmesriigid peavad vastu võtma ambitsioonikatel ja realistlikel kohustuslikel iga-aastastel eesmärkidel põhinevad riiklikud energiatõhususe tegevuskavad; kutsub liikmesriike üles tagama riikliku ja kohaliku taseme rakendusasutuste ja programmide piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et liikmesriigid peavad vastu võtma ambitsioonikatel ja realistlikel kohustuslikel iga-aastastel eesmärkidel põhinevad riiklikud energiatõhususe tegevuskavad; kutsub liikmesriike üles tagama riikliku ja kohaliku taseme rakendusasutuste ja programmide piisavat rahastamist;

| 17. | soovitab komisjonil läbi viia mõju hindamise energiatõhususe kasvu kontrollisüsteemi juurutamise halduskulude kohta; usub, et tasuvuspõhimõtet tuleks kohaldada iga energiatõhusust käsitleva õigusloomega seotud algatuse suhtes, ning arvesse tuleb võtta globaalse soojenemise ja energiaga varustamise ebakindluse majanduslikke kulusid, pidades silmas, et energiatõhusus on oluline süsinikdioksiidi heite vähendamisel ja varustuskindluse suurendamisel; |
| --- | --- |

17.

soovitab komisjonil läbi viia mõju hindamise energiatõhususe kasvu kontrollisüsteemi juurutamise halduskulude kohta; usub, et tasuvuspõhimõtet tuleks kohaldada iga energiatõhusust käsitleva õigusloomega seotud algatuse suhtes, ning arvesse tuleb võtta globaalse soojenemise ja energiaga varustamise ebakindluse majanduslikke kulusid, pidades silmas, et energiatõhusus on oluline süsinikdioksiidi heite vähendamisel ja varustuskindluse suurendamisel;

| 18. | soovitab komisjonil süstemaatiliselt hinnata loodetud kasu ja liigitada kavandatud meetmed eelistuse järjekorras, pidades esmatähtsaks neid valdkondi ja algatusi, kus olulisi tulemusi on võimalik saavutada otsekohe ning andes sellega positiivse näite liikmesriikidele ja nende kodanikele; on seisukohal, et see peaks kajastuma ka riiklikes tegevuskavades; |
| --- | --- |

18.

soovitab komisjonil süstemaatiliselt hinnata loodetud kasu ja liigitada kavandatud meetmed eelistuse järjekorras, pidades esmatähtsaks neid valdkondi ja algatusi, kus olulisi tulemusi on võimalik saavutada otsekohe ning andes sellega positiivse näite liikmesriikidele ja nende kodanikele; on seisukohal, et see peaks kajastuma ka riiklikes tegevuskavades;

| 19. | leiab, et ka kohalikke energia- ja keskkonnaasutusi tuleb rahaliselt toetada, luues energiatõhususfondi, mis on eelkõige suunatud projektidele ja programmidele, mida viiakse läbi liikmesriigi eri osades; leiab, et lisaks sellele on oluline soodustada ja tutvustada professionaalsete toetajate ja ekspertide rolli, kellel on ulatuslikud teadmised energeetikas ja sellega seotud tehnoloogias ning palju kontakte asjaomastes erinevates sektorites ning kes saavad olla vahendajaks riiklike haldusasutuste ja selle sektori investorite vahel; |
| --- | --- |

19.

leiab, et ka kohalikke energia- ja keskkonnaasutusi tuleb rahaliselt toetada, luues energiatõhususfondi, mis on eelkõige suunatud projektidele ja programmidele, mida viiakse läbi liikmesriigi eri osades; leiab, et lisaks sellele on oluline soodustada ja tutvustada professionaalsete toetajate ja ekspertide rolli, kellel on ulatuslikud teadmised energeetikas ja sellega seotud tehnoloogias ning palju kontakte asjaomastes erinevates sektorites ning kes saavad olla vahendajaks riiklike haldusasutuste ja selle sektori investorite vahel;

| 20. | on seisukohal, et tuleks kaaluda kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasamist ühtekuuluvus- ja struktuurifondide tegevuse planeerimisel, ning lisaks tuleks erilist tähelepanu pöörata kohaliku ja piirkondliku tasandi osalusele Euroopa Liidu toetusprogrammides, eriti kui programm “Arukas energeetika - Euroopa” lülitatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et tuleks kaaluda kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasamist ühtekuuluvus- ja struktuurifondide tegevuse planeerimisel, ning lisaks tuleks erilist tähelepanu pöörata kohaliku ja piirkondliku tasandi osalusele Euroopa Liidu toetusprogrammides, eriti kui programm “Arukas energeetika - Euroopa” lülitatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi;

| 21. | kutsub komisjoni üles energiatõhususe meetmeid läbi vaatama, et tagada tarbijate nõustumine nendega ja keskenduda ainult neile meetmetele, mille kasulikkus ilmneb võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles energiatõhususe meetmeid läbi vaatama, et tagada tarbijate nõustumine nendega ja keskenduda ainult neile meetmetele, mille kasulikkus ilmneb võimalikult kiiresti;

| 22. | nõuab, et kõigi rakendatavate meetmete puhul arvestatakse nende mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja nende konkurentsivõimele; rõhutab VKEde olulist rolli energiatõhususe võimaluste rakendamisel tööstuses; mõistab, et VKEdel võib olla raskusi Euroopa õigusaktides nõutud energiatõhususe meetmete rakendamisel; kutsub komisjoni üles pöörama sellele küsimusele erilist tähelepanu ning abistama neid selles vallas tehniliste ja majanduslike võimaluste piires nii ühenduse abi vormis kui ka VKEde sihipärase nõustamise ja võrgustike loomise kaudu, et soodustada VKEde juurdepääsu teabele ja võimaldada neil mõttevahetust parimate olemasolevate tehnoloogiate ja tavade üle; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et kõigi rakendatavate meetmete puhul arvestatakse nende mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja nende konkurentsivõimele; rõhutab VKEde olulist rolli energiatõhususe võimaluste rakendamisel tööstuses; mõistab, et VKEdel võib olla raskusi Euroopa õigusaktides nõutud energiatõhususe meetmete rakendamisel; kutsub komisjoni üles pöörama sellele küsimusele erilist tähelepanu ning abistama neid selles vallas tehniliste ja majanduslike võimaluste piires nii ühenduse abi vormis kui ka VKEde sihipärase nõustamise ja võrgustike loomise kaudu, et soodustada VKEde juurdepääsu teabele ja võimaldada neil mõttevahetust parimate olemasolevate tehnoloogiate ja tavade üle;

| 23. | märgib vajadust toetada jõupingutusi tõsta energiatõhusust, kasutades riiklikke vahendeid; leiab, et riiklik rahastamine peaks olema lubatud ainult siis, kui see on väga oluline, eriti meetmete algetapis, pärast mida tuleks riiklik rahastamine lõpetada ja turumehhanismidega asendada; |
| --- | --- |

23.

märgib vajadust toetada jõupingutusi tõsta energiatõhusust, kasutades riiklikke vahendeid; leiab, et riiklik rahastamine peaks olema lubatud ainult siis, kui see on väga oluline, eriti meetmete algetapis, pärast mida tuleks riiklik rahastamine lõpetada ja turumehhanismidega asendada;

| 24. | on teadlik sellest, et liikmesriikidel võib olla raskusi, et tagada mitmete energiatõhususe kulutasuvate meetmete rakendamise rahastamine, põhjuseks nende meetmete eelkulud, eriti eluasemesektoris; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et Euroopa Regionaalarengu Fondi raames eraldatakse elusasemesektorile piisavalt struktuurivahendid, ja tagama vähemalt, et liikmesriigid saaksid kasutada kuni 10% kõigist Euroopa Regionaalarengu Fondi rahalistest vahenditest, mis on mõeldud eluasemesektoris energiatõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

24.

on teadlik sellest, et liikmesriikidel võib olla raskusi, et tagada mitmete energiatõhususe kulutasuvate meetmete rakendamise rahastamine, põhjuseks nende meetmete eelkulud, eriti eluasemesektoris; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et Euroopa Regionaalarengu Fondi raames eraldatakse elusasemesektorile piisavalt struktuurivahendid, ja tagama vähemalt, et liikmesriigid saaksid kasutada kuni 10% kõigist Euroopa Regionaalarengu Fondi rahalistest vahenditest, mis on mõeldud eluasemesektoris energiatõhususe parandamiseks;

| 25. | jääb seisukohale, et energiaturgude liberaliseerimise lõpuleviimine on hädavajalik konkurentsivõime suurendamiseks, energiahinnaga seotud küsimuste lahendamiseks ning varustuskindluse ja energiatõhususe parandamiseks, seetõttu kutsub komisjoni üles intensiivsemalt kontrollima ja soodustama liberaliseerimisprotsessi elluviimist liikmesriikides, kuid toetab tasakaalustatuma raamistiku loomist, soodustamaks investeeringuid innovatsiooni ja konkurentsivõime parandamiseks; märgib, et sellises raamistikus on vaja parandada liikmesriikide ja ELi normatiivset suutlikkust; |
| --- | --- |

25.

jääb seisukohale, et energiaturgude liberaliseerimise lõpuleviimine on hädavajalik konkurentsivõime suurendamiseks, energiahinnaga seotud küsimuste lahendamiseks ning varustuskindluse ja energiatõhususe parandamiseks, seetõttu kutsub komisjoni üles intensiivsemalt kontrollima ja soodustama liberaliseerimisprotsessi elluviimist liikmesriikides, kuid toetab tasakaalustatuma raamistiku loomist, soodustamaks investeeringuid innovatsiooni ja konkurentsivõime parandamiseks; märgib, et sellises raamistikus on vaja parandada liikmesriikide ja ELi normatiivset suutlikkust;

| 26. | on veendunud, et majanduslikud stiimulid ja rahastamisvahendid on uutesse energiatoodetesse ja -teenustesse uute investeeringute soodustamisel otsustava tähtsusega; usub, et finantsstiimulite eesmärk peaks seetõttu olema täpselt ja selgelt sätestatud, pidades muuhulgas silmas Euroopa toodete ja teenuste konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et majanduslikud stiimulid ja rahastamisvahendid on uutesse energiatoodetesse ja -teenustesse uute investeeringute soodustamisel otsustava tähtsusega; usub, et finantsstiimulite eesmärk peaks seetõttu olema täpselt ja selgelt sätestatud, pidades muuhulgas silmas Euroopa toodete ja teenuste konkurentsivõimet;

| 27. | kutsub komisjoni üles edendama õiguskeskkonda, mis toetab täielikult ja soodustab nende kõrge efektiivsusega käitiste täielikku potentsiaali, kus toimub soojus- ja elektrienergia koostootmine eelkõige tööstuslikuks kasutamiseks, samuti vastavaid väikerajatisi VKEde jaoks, ning palub liikmesriikidel rakendada koostootmise direktiivi selliselt, et selles kajastuks realistlik ja majanduslikult teostatav lähenemisviis ning välditaks tõkete loomist sedalaadi investeeringuteks; kutsub liikmesriike lisaks üles täielikult kasutama ja laiendama olemasoleva tehnoloogia rakendamist - kaasa arvatud jahutamise, soojuse ja elektri (trigeneration) koostoomine -, mis kasutab praegu raisku mineva energia tööstuses ja energiatootmises; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles edendama õiguskeskkonda, mis toetab täielikult ja soodustab nende kõrge efektiivsusega käitiste täielikku potentsiaali, kus toimub soojus- ja elektrienergia koostootmine eelkõige tööstuslikuks kasutamiseks, samuti vastavaid väikerajatisi VKEde jaoks, ning palub liikmesriikidel rakendada koostootmise direktiivi selliselt, et selles kajastuks realistlik ja majanduslikult teostatav lähenemisviis ning välditaks tõkete loomist sedalaadi investeeringuteks; kutsub liikmesriike lisaks üles täielikult kasutama ja laiendama olemasoleva tehnoloogia rakendamist - kaasa arvatud jahutamise, soojuse ja elektri (trigeneration) koostoomine -, mis kasutab praegu raisku mineva energia tööstuses ja energiatootmises;

| 28. | on seisukohal, et fiskaalmeetmed oleksid tulemuslikud stiimulina, mitte hirmutusvahendina ning neid tuleks kasutada ühe vahendina, et soodustada energiatõhusust ja kiirendada energiatõhusate lahenduste kasutuselevõttu; rõhutab, et ka maksusüsteemis peaks kehtima “saastaja maksab” põhimõte; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et fiskaalmeetmed oleksid tulemuslikud stiimulina, mitte hirmutusvahendina ning neid tuleks kasutada ühe vahendina, et soodustada energiatõhusust ja kiirendada energiatõhusate lahenduste kasutuselevõttu; rõhutab, et ka maksusüsteemis peaks kehtima “saastaja maksab” põhimõte;

| 29. | on seisukohal, et maksustamisel on energiatõhususe edendamisel tähtis osa; on veendunud vajaduses teha jõupingutusi tagamaks, et liikmesriikide maksusüsteemid soosiksid energiatõhusaid tegevusi; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et maksustamisel on energiatõhususe edendamisel tähtis osa; on veendunud vajaduses teha jõupingutusi tagamaks, et liikmesriikide maksusüsteemid soosiksid energiatõhusaid tegevusi;

| 30. | arvab, et mitmepoolsed pangad ja avalikud finantsasutused peaksid looma energiatõhususfondi, mis annaks raha energiatõhususprojektidele; on seisukohal, et energiatõhususe eesmärgid tuleks kaasata ka teistesse poliitikavaldkondadesse, eelkõige fiskaalpoliitikasse, transpordi- ja ühtekuuluvuspoliitikasse; on veendunud, et tuleb edendada uuenduslikke rahastamiskavasid ja lepingulisi vahendeid, nagu mikrokrediit ning eraettevõtete ja omavalitsuste ühisettevõtted, et kaasata aktiivselt kohalikud partnerid ja otsustajad; |
| --- | --- |

30.

arvab, et mitmepoolsed pangad ja avalikud finantsasutused peaksid looma energiatõhususfondi, mis annaks raha energiatõhususprojektidele; on seisukohal, et energiatõhususe eesmärgid tuleks kaasata ka teistesse poliitikavaldkondadesse, eelkõige fiskaalpoliitikasse, transpordi- ja ühtekuuluvuspoliitikasse; on veendunud, et tuleb edendada uuenduslikke rahastamiskavasid ja lepingulisi vahendeid, nagu mikrokrediit ning eraettevõtete ja omavalitsuste ühisettevõtted, et kaasata aktiivselt kohalikud partnerid ja otsustajad;

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täies mahus koostootmise direktiivi, et realiseerida soojus- ja elektrienergia koostootmisest tulenev tohutu energiasäästupotentsiaal, ning nõuab selle direktiivi täiendamiseks Euroopa koostootmisalgatust, et tagada lähiaastatel selged ja nähtavad tulemused; on seisukohal, et koostootmise edendamisele tuleks rõhku panna kõikides asjaomastes ELi poliitikavaldkondades, nagu keskkonna-, teadus-, haridus-, konkurentsi-, tööstus-, kaubandus- ja regionaalpoliitikas; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täies mahus koostootmise direktiivi, et realiseerida soojus- ja elektrienergia koostootmisest tulenev tohutu energiasäästupotentsiaal, ning nõuab selle direktiivi täiendamiseks Euroopa koostootmisalgatust, et tagada lähiaastatel selged ja nähtavad tulemused; on seisukohal, et koostootmise edendamisele tuleks rõhku panna kõikides asjaomastes ELi poliitikavaldkondades, nagu keskkonna-, teadus-, haridus-, konkurentsi-, tööstus-, kaubandus- ja regionaalpoliitikas;

| 32. | arvab seoses kodumasinatega saadud positiivsete kogemuste põhjal, et on vaja uurida võimalusi laiendada energiatõhususmärgistust või muid tarbijate teavitamise lahendusi ka teistele toodetele; |
| --- | --- |

32.

arvab seoses kodumasinatega saadud positiivsete kogemuste põhjal, et on vaja uurida võimalusi laiendada energiatõhususmärgistust või muid tarbijate teavitamise lahendusi ka teistele toodetele;

| 33. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada kohalikke ametiasutusi astuma uuenduslikke samme energiaressursside tõhusa kasutamise tagamiseks, sealhulgas alternatiivsetest allikatest saadava energia tootmise suurendamiseks maksusoodustuste ja ELi suurema rahalise toetuse abil; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada kohalikke ametiasutusi astuma uuenduslikke samme energiaressursside tõhusa kasutamise tagamiseks, sealhulgas alternatiivsetest allikatest saadava energia tootmise suurendamiseks maksusoodustuste ja ELi suurema rahalise toetuse abil;

| 34. | on seisukohal, et tuleks sisse seada stiimulid infrastruktuuri ja võrkudevaheliste ühenduste parandamiseks, et vähendada ülekande- ja jaotuskadusid; usub, et elektritootmise kohad peaksid paiknema ratsionaalselt hajutatult riikide territooriumil võimalikult lähedal kohale, kus elektrit tarbitakse; märgib et taastuvad energiaallikad on eriti sobivad detsentraliseeritud tootmise jaoks; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et tuleks sisse seada stiimulid infrastruktuuri ja võrkudevaheliste ühenduste parandamiseks, et vähendada ülekande- ja jaotuskadusid; usub, et elektritootmise kohad peaksid paiknema ratsionaalselt hajutatult riikide territooriumil võimalikult lähedal kohale, kus elektrit tarbitakse; märgib et taastuvad energiaallikad on eriti sobivad detsentraliseeritud tootmise jaoks;

| 35. | märgib, et elektri ülekandmisel ja jaotamisel läheb kaotsi kuni 10% toodetud energiast; juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis moodustavad sellised kaod üle 20% toodetud energiast; palub liikmesriikidel rakendada kiiresti abinõusid kadude vähendamiseks elektri ülekande- ja jaotusvõrkudes; |
| --- | --- |

35.

märgib, et elektri ülekandmisel ja jaotamisel läheb kaotsi kuni 10% toodetud energiast; juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis moodustavad sellised kaod üle 20% toodetud energiast; palub liikmesriikidel rakendada kiiresti abinõusid kadude vähendamiseks elektri ülekande- ja jaotusvõrkudes;

| 36. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti direktiivi 2002/91/EÜ; palub komisjonil kiiresti hinnata selle mõju energiatarbimisele ja majandusele ning positiivsete tulemuste korral kaaluda võimalust järk-järgult laiendada direktiivi reguleerimisala, et hõlmata sellega täielikult kõik hooned, eelkõige tagada, et kõikide olemasolevate elamute puhul, mis on väiksemad kui 1000m2, kehtiks samuti kohustus viia ehitusdetailide (nt katuseisolatsioon, aknad) energiatõhususe standardid nende renoveerimisel vastavusse uute ehitusstandarditega, võttes aluseks liikmesriikides juba juurutatud sarnased algatused; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti direktiivi 2002/91/EÜ; palub komisjonil kiiresti hinnata selle mõju energiatarbimisele ja majandusele ning positiivsete tulemuste korral kaaluda võimalust järk-järgult laiendada direktiivi reguleerimisala, et hõlmata sellega täielikult kõik hooned, eelkõige tagada, et kõikide olemasolevate elamute puhul, mis on väiksemad kui 1000m2, kehtiks samuti kohustus viia ehitusdetailide (nt katuseisolatsioon, aknad) energiatõhususe standardid nende renoveerimisel vastavusse uute ehitusstandarditega, võttes aluseks liikmesriikides juba juurutatud sarnased algatused;

| 37. | nõuab komisjonilt, et ta direktiivi 2002/91/EÜ järgmise läbivaatamise käigus paneks rohkem rõhku sellele, et soodustada passiivsete või looduslike valgustus-, jahutus- ja kütmisallikate kasutamist, ning et komisjon teeks ettepaneku laiendada direktiivi reguleerimisala linnade ühiskommunikatsioonidele ja linnaruumile, mis ei ole ehitised sõna otseses mõttes; |
| --- | --- |

37.

nõuab komisjonilt, et ta direktiivi 2002/91/EÜ järgmise läbivaatamise käigus paneks rohkem rõhku sellele, et soodustada passiivsete või looduslike valgustus-, jahutus- ja kütmisallikate kasutamist, ning et komisjon teeks ettepaneku laiendada direktiivi reguleerimisala linnade ühiskommunikatsioonidele ja linnaruumile, mis ei ole ehitised sõna otseses mõttes;

| 38. | rõhutab riiklike energiatõhususe tegevuskavade erakordset tähtsust ja vajadust tutvustada neid laiemale avalikkusele, et ühiskond, valitsusvälised organisatsioonid, tööstus ja poliitikud saaksid ka omalt poolt mõjutada nende kavade koostamist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

38.

rõhutab riiklike energiatõhususe tegevuskavade erakordset tähtsust ja vajadust tutvustada neid laiemale avalikkusele, et ühiskond, valitsusvälised organisatsioonid, tööstus ja poliitikud saaksid ka omalt poolt mõjutada nende kavade koostamist ja järelevalvet;

| 39. | nõuab ehitisi käsitlevat Euroopa algatust, mis koordineerib uute ehitiste energiatõhususe standardite ajakohastamist ja loob stiimuleid olemasolevate ehitiste renoveerimise kiirendamiseks; arvab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata passiivsetele kütmis- ja jahutamisviisidele; arvab samuti, et majandusliku tasuvuse maksimeerimiseks peab see algatus koordineerima ka arhitektide, kinnisvaraarendajate, omanike, kohalike poliitikute jõupingutusi ning hõlmama ehitusjuhtide koolitust; |
| --- | --- |

39.

nõuab ehitisi käsitlevat Euroopa algatust, mis koordineerib uute ehitiste energiatõhususe standardite ajakohastamist ja loob stiimuleid olemasolevate ehitiste renoveerimise kiirendamiseks; arvab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata passiivsetele kütmis- ja jahutamisviisidele; arvab samuti, et majandusliku tasuvuse maksimeerimiseks peab see algatus koordineerima ka arhitektide, kinnisvaraarendajate, omanike, kohalike poliitikute jõupingutusi ning hõlmama ehitusjuhtide koolitust;

| 40. | rõhutab, et koos vajadusega laiendada direktiivi 2002/91/EÜ reguleerimisala, nii et see hõlmaks erineva suurusega ehitiste olulisi renoveerimistöid on ka vajadus tagada adekvaatne rahastamine kõrgeima säästupotentsiaaliga hoonete renoveerimise kiirendamiseks; usub, et vajaduse korral tuleks ühenduses nende projektidega uuendada ka neid hooneid teenindavaid kaugküttesüsteeme, märgib aga, et allpool kriitilist elanikearvu kaugküte end ära ei tasu; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et koos vajadusega laiendada direktiivi 2002/91/EÜ reguleerimisala, nii et see hõlmaks erineva suurusega ehitiste olulisi renoveerimistöid on ka vajadus tagada adekvaatne rahastamine kõrgeima säästupotentsiaaliga hoonete renoveerimise kiirendamiseks; usub, et vajaduse korral tuleks ühenduses nende projektidega uuendada ka neid hooneid teenindavaid kaugküttesüsteeme, märgib aga, et allpool kriitilist elanikearvu kaugküte end ära ei tasu;

| 41. | on veendunud, et kaugküttesüsteemide remontimist ja uuendamist ning koostootmist tuleks tugevalt toetada selgete eesmärkide ja stiimulite abil; |
| --- | --- |

41.

on veendunud, et kaugküttesüsteemide remontimist ja uuendamist ning koostootmist tuleks tugevalt toetada selgete eesmärkide ja stiimulite abil;

| 42. | nõuab tungivalt, et Euroopa institutsioonide ehitised vastaksid energiatõhususe kõige rangematele normidele, et neist saaksid uuenduslikkuse keskused; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et Euroopa institutsioonide ehitised vastaksid energiatõhususe kõige rangematele normidele, et neist saaksid uuenduslikkuse keskused;

| 43. | usub, et liikmesriigid peaksid andma eeskuju kohustuslike energiatõhususe meetmete kohaldamisel avalikus sektoris, sealhulgas ostes ühistranspordiparki uuendades energiatõhusaid sõidukeid ning kohaldades ehitiste ulatuslikul renoveerimisel energiatõhususe standardeid, sealhulgas energiatõhususe kriteeriume riigihankelepingutes; tunneb selles suhtes heameelt riiklike energiatõhususe tegevuskavade kasutuselevõtu üle; |
| --- | --- |

43.

usub, et liikmesriigid peaksid andma eeskuju kohustuslike energiatõhususe meetmete kohaldamisel avalikus sektoris, sealhulgas ostes ühistranspordiparki uuendades energiatõhusaid sõidukeid ning kohaldades ehitiste ulatuslikul renoveerimisel energiatõhususe standardeid, sealhulgas energiatõhususe kriteeriume riigihankelepingutes; tunneb selles suhtes heameelt riiklike energiatõhususe tegevuskavade kasutuselevõtu üle;

| 44. | on seisukohal, et nimetatud tegevuskavad peaksid võimaluste piires looma kulutasuvad, ühtsed ja turule vastavad raamtingimused, mis põhinevad mõju hindamisel; arvab samuti, et tegevuskavad peavad olema kooskõlas iga osalise rolliga energiaturu struktuuris; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et nimetatud tegevuskavad peaksid võimaluste piires looma kulutasuvad, ühtsed ja turule vastavad raamtingimused, mis põhinevad mõju hindamisel; arvab samuti, et tegevuskavad peavad olema kooskõlas iga osalise rolliga energiaturu struktuuris;

| 45. | tervitab avaliku ja erasektori partnerlust, sest see võib anda märkimisväärseid tulemusi; märgib, et järgides ELis energiatõhususe suurendamise ühist eesmärki, on avaliku ja erasektori jõudude ühendamise koosmõju suurem üksikute jõupingutuste summast (näiteks teavitamiskampaaniate ja parimate tavade levitamise puhul); |
| --- | --- |

45.

tervitab avaliku ja erasektori partnerlust, sest see võib anda märkimisväärseid tulemusi; märgib, et järgides ELis energiatõhususe suurendamise ühist eesmärki, on avaliku ja erasektori jõudude ühendamise koosmõju suurem üksikute jõupingutuste summast (näiteks teavitamiskampaaniate ja parimate tavade levitamise puhul);

| 46. | kutsub komisjoni üles edendama energiateenuste vabaturu loomist, mida iseloomustab võrdne kohtlemise ja läbipaistvus kõigi osalejate jaoks, mis võiks kaasa tuua selle, et energiaettevõtjad töötavad välja energiatõhususe alternatiivsed ärivaldkondi ning on ajendatud oluliselt panustama tarbimise vähendamisse; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles edendama energiateenuste vabaturu loomist, mida iseloomustab võrdne kohtlemise ja läbipaistvus kõigi osalejate jaoks, mis võiks kaasa tuua selle, et energiaettevõtjad töötavad välja energiatõhususe alternatiivsed ärivaldkondi ning on ajendatud oluliselt panustama tarbimise vähendamisse;

| 47. | kutsub Euroopa institutsioone andma kasvuhoonegaaside heite vähendamisel positiivset eeskuju oma erinevates tegevusvaldkondades: suurem energiatõhusus kontorihoonetes ja kõikide kasutatavate seadmete puhul, transpordivahendid, mille süsinikdioksiidi heite tase on madal jne; on veendunud, et tuleks teha suuremaid jõupingutusi Euroopa Parlamendi liikmete reisimisega seoses, kaaluda Euroopa Parlamendi mitme asukoha läbivaatamist, keskkonnasõbralike sõidukite kasutamist transporditeenuste osutamiseks jne; |
| --- | --- |

47.

kutsub Euroopa institutsioone andma kasvuhoonegaaside heite vähendamisel positiivset eeskuju oma erinevates tegevusvaldkondades: suurem energiatõhusus kontorihoonetes ja kõikide kasutatavate seadmete puhul, transpordivahendid, mille süsinikdioksiidi heite tase on madal jne; on veendunud, et tuleks teha suuremaid jõupingutusi Euroopa Parlamendi liikmete reisimisega seoses, kaaluda Euroopa Parlamendi mitme asukoha läbivaatamist, keskkonnasõbralike sõidukite kasutamist transporditeenuste osutamiseks jne;

| 48. | palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada riigihangete valikukriteeriumidesse kõrge energiatõhususe tase; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada riigihangete valikukriteeriumidesse kõrge energiatõhususe tase;

| 49. | juhib tähelepanu, et energiateenustega tegelevad ettevõtjad saavad energiasäästu tulemuslikkuse lepingute kaudu osutada teenuseid, mis on vajalikud ehitiste energiatõhususe parandamiseks, ilma et töövõtjal oleks vaja teha alginvesteeringuid; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu, et energiateenustega tegelevad ettevõtjad saavad energiasäästu tulemuslikkuse lepingute kaudu osutada teenuseid, mis on vajalikud ehitiste energiatõhususe parandamiseks, ilma et töövõtjal oleks vaja teha alginvesteeringuid;

| 50. | on seisukohal, et vaadates läbi ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta, tuleks võtta meetmed, et veelgi enam soodustada investeerimist energiatõhusust parandavatesse meetmetesse; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et vaadates läbi ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta, tuleks võtta meetmed, et veelgi enam soodustada investeerimist energiatõhusust parandavatesse meetmetesse;

| 51. | juhib tähelepanu sellele, et ELi regionaalpoliitika vahenditega saaks rahastada ka piirkondadevahelisi projekte, millega edastataks oskusteadmisi liikmesriikidesse ja piirkondadesse, kus puudub nüüdisaegne tehnoloogia energiatõhususe arendamiseks; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu sellele, et ELi regionaalpoliitika vahenditega saaks rahastada ka piirkondadevahelisi projekte, millega edastataks oskusteadmisi liikmesriikidesse ja piirkondadesse, kus puudub nüüdisaegne tehnoloogia energiatõhususe arendamiseks;

| 52. | tuletab liikmesriikidele meelde, et koos komisjoni ja tema energiahariduse algatustega on teabe edastamine kodanikele peamiselt riiklik, piirkondlik ja kohalik kohustus, ning nõuab suuremaid jõupingutusi, et hõlbustada teabe edastamist kodanikele ja erasektorile; on seisukohal, et see teave peaks sisaldama informatsiooni olemasoleva ja kulutasuva tehnoloogia kättesaadavuse ning ressursside kasvava nappuse kohta; kutsub komisjoni koos asjaomaste riiklike, kohalike ja piirkondlike institutsioonidega üles toetama üleeuroopalist teavitamise ja teadlikkuse suurendamise kampaaniat energiatõhususe parimate tavade kohta ning toetama tippkeskuste võrgustikke; |
| --- | --- |

52.

tuletab liikmesriikidele meelde, et koos komisjoni ja tema energiahariduse algatustega on teabe edastamine kodanikele peamiselt riiklik, piirkondlik ja kohalik kohustus, ning nõuab suuremaid jõupingutusi, et hõlbustada teabe edastamist kodanikele ja erasektorile; on seisukohal, et see teave peaks sisaldama informatsiooni olemasoleva ja kulutasuva tehnoloogia kättesaadavuse ning ressursside kasvava nappuse kohta; kutsub komisjoni koos asjaomaste riiklike, kohalike ja piirkondlike institutsioonidega üles toetama üleeuroopalist teavitamise ja teadlikkuse suurendamise kampaaniat energiatõhususe parimate tavade kohta ning toetama tippkeskuste võrgustikke;

| 53. | kinnitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (8) (nn ELi saastekvootidega kauplemise süsteem) olulisust energiatõhususe parandamiseks tööstuses, süsinikdioksiidi heite vähendamiseks ning ELi praeguste ja 2012. aasta järgsete Kyoto kohustuste täitmiseks; nõuab lennundussektori kaasamist ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

53.

kinnitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (8) (nn ELi saastekvootidega kauplemise süsteem) olulisust energiatõhususe parandamiseks tööstuses, süsinikdioksiidi heite vähendamiseks ning ELi praeguste ja 2012. aasta järgsete Kyoto kohustuste täitmiseks; nõuab lennundussektori kaasamist ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi;

| 54. | kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke ametiasutusi üles vähendama bürokraatiat, mis takistab kodanikel ja avalikul sektoril kasutamast energia tõhusamaks kasutamiseksmõeldud riiklikke soodustusi; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke ametiasutusi üles vähendama bürokraatiat, mis takistab kodanikel ja avalikul sektoril kasutamast energia tõhusamaks kasutamiseksmõeldud riiklikke soodustusi;

| 55. | märgib, et kommunaaljäätmed sisaldavad suures koguses keemilist energiat, mida oleks võimalik ökonoomselt kasutada juhul, kui parandatakse ka keskkonnakaitse tingimusi; |
| --- | --- |

55.

märgib, et kommunaaljäätmed sisaldavad suures koguses keemilist energiat, mida oleks võimalik ökonoomselt kasutada juhul, kui parandatakse ka keskkonnakaitse tingimusi;

| 56. | rõhutab, et kivisüsi on oluline energiakandja ning on olemas tehnoloogilised võimalused selleks, et põletada kivisütt tõhusalt ja puhtalt ning muuta see gaasiks ja diiselkütuseks; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et kivisüsi on oluline energiakandja ning on olemas tehnoloogilised võimalused selleks, et põletada kivisütt tõhusalt ja puhtalt ning muuta see gaasiks ja diiselkütuseks;

| 57. | pöörab liikmesriikide tähelepanu vajadusele moderniseerida vanad soojus- ja elektrijaamad; |
| --- | --- |

57.

pöörab liikmesriikide tähelepanu vajadusele moderniseerida vanad soojus- ja elektrijaamad;

| 58. | on veendunud, et kuna EL hõlmab erinevaid ajavööndeid, hõlbustavad piiriülesed elektrivõrgud energiavarustust tarbimise kõrgperioodidel ning vähendavad märgatavalt kadusid, mis tulenevad tarvidusest säilitada vajalik tootmisvõimsus; |
| --- | --- |

58.

on veendunud, et kuna EL hõlmab erinevaid ajavööndeid, hõlbustavad piiriülesed elektrivõrgud energiavarustust tarbimise kõrgperioodidel ning vähendavad märgatavalt kadusid, mis tulenevad tarvidusest säilitada vajalik tootmisvõimsus;

| 59. | kutsub üles liikmesriike ja piirkondi, kus on suured tööstuslikud linnastud, hindama koostootmise potentsiaali ja raisatud energia kogust nendes piirkondades; |
| --- | --- |

59.

kutsub üles liikmesriike ja piirkondi, kus on suured tööstuslikud linnastud, hindama koostootmise potentsiaali ja raisatud energia kogust nendes piirkondades;

| 60. | palub komisjonil täielikult ära kasutada SAVE'i ja programmi “Arukas energeetika - Euroopa” projektidest saadud kogemusi liikmesriikides ning suurendada jõupingutusi parimate tavade levitamiseks ja jagamiseks; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil täielikult ära kasutada SAVE'i ja programmi “Arukas energeetika - Euroopa” projektidest saadud kogemusi liikmesriikides ning suurendada jõupingutusi parimate tavade levitamiseks ja jagamiseks;

| 61. | tervitab komisjoni algatust CARS 21 ja usub, et ühtne lähenemisviis transpordile on vajalik; on siiski seisukohal, et see lähenemisviis ei tohiks tähendada ühegi sidusrühma kohustuste vähenemist; rõhutab transpordi energiatõhususe raamdirektiivi olulisust ja vajalikkust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama riiklikke säästva transpordi algatusi, mis keskenduvad linnaliiklusele, raudtee infrastruktuurile, kütusesäästlikele autodele ja ümbersuunamisele alternatiivsetele transpordiliikidele; arvab, et EL peaks hindama praeguseid autode tõhususe standardeid ja vajadusel esitama ettepaneku uute standardite kohta pärast seda, kui on hinnanud vabatahtlikke kokkuleppeid autotööstusega; |
| --- | --- |

61.

tervitab komisjoni algatust CARS 21 ja usub, et ühtne lähenemisviis transpordile on vajalik; on siiski seisukohal, et see lähenemisviis ei tohiks tähendada ühegi sidusrühma kohustuste vähenemist; rõhutab transpordi energiatõhususe raamdirektiivi olulisust ja vajalikkust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama riiklikke säästva transpordi algatusi, mis keskenduvad linnaliiklusele, raudtee infrastruktuurile, kütusesäästlikele autodele ja ümbersuunamisele alternatiivsetele transpordiliikidele; arvab, et EL peaks hindama praeguseid autode tõhususe standardeid ja vajadusel esitama ettepaneku uute standardite kohta pärast seda, kui on hinnanud vabatahtlikke kokkuleppeid autotööstusega;

| 62. | on veendunud, et linnade toimimise energiavajaduse hindamine, mis puudutab linnatransporti, eriti transpordiühendusi, tuleks muuta prioriteediks ning seda tuleks struktuurifondist toetuse andmise kriteeriumides nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

62.

on veendunud, et linnade toimimise energiavajaduse hindamine, mis puudutab linnatransporti, eriti transpordiühendusi, tuleks muuta prioriteediks ning seda tuleks struktuurifondist toetuse andmise kriteeriumides nõuetekohaselt arvesse võtta;

| 63. | täheldab, et kõige uuemad lennukid tarbivad juba oluliselt vähem kütust, ning kutsub samas üles kiirendama uurimistööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

täheldab, et kõige uuemad lennukid tarbivad juba oluliselt vähem kütust, ning kutsub samas üles kiirendama uurimistööd selles valdkonnas;

| 64. | tuletab meelde, et 2004. aastal Euroopas tarbitud naftast ligikaudu 59% tarvitati transpordisektoris, ning ülejäänust 17% hoonetes, 16% muudel kui energiatootmise eesmärkidel ja 8% tööstuses; märgib, et komisjoni hinnangul kasvab energianõudlus transpordisektoris 2030. aastaks vähemalt 30%, kusjuures õhutranspordis kasvab nõudlus aastas kuni 5%, mis suurendab heitekoguseid ja sõltuvust sisseveetavast energiast; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et 2004. aastal Euroopas tarbitud naftast ligikaudu 59% tarvitati transpordisektoris, ning ülejäänust 17% hoonetes, 16% muudel kui energiatootmise eesmärkidel ja 8% tööstuses; märgib, et komisjoni hinnangul kasvab energianõudlus transpordisektoris 2030. aastaks vähemalt 30%, kusjuures õhutranspordis kasvab nõudlus aastas kuni 5%, mis suurendab heitekoguseid ja sõltuvust sisseveetavast energiast;

| 65. | nõuab transpordi valdkonnas üldise strateegia koostamist fossiilkütuste kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks ja CO2 heite vähendamiseks miinimumini, sealhulgas uusima tehnoloogia abil saadavate biokütuste tootmise ja kasutamise olulist suurendamist vastavalt komisjoni biokütuste strateegiale, ning kehtestades palju suuremaid maksusoodustusi vähe heitgaase eraldavate sõidukite kasutamise eest, nagu komisjon on juba öelnud oma ettepanekus võtta vastu nõukogu direktiiv sõiduautodega seotud maksude kohta (KOM(2005)0261); |
| --- | --- |

65.

nõuab transpordi valdkonnas üldise strateegia koostamist fossiilkütuste kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks ja CO2 heite vähendamiseks miinimumini, sealhulgas uusima tehnoloogia abil saadavate biokütuste tootmise ja kasutamise olulist suurendamist vastavalt komisjoni biokütuste strateegiale, ning kehtestades palju suuremaid maksusoodustusi vähe heitgaase eraldavate sõidukite kasutamise eest, nagu komisjon on juba öelnud oma ettepanekus võtta vastu nõukogu direktiiv sõiduautodega seotud maksude kohta (KOM(2005)0261);

| 66. | on seisukohal, et komisjon peab kiiresti esitama ettepanekud energiatõhususe ja -säästmise püsivaks, pikaajaliseks parandamiseks transpordisektoris, sealhulgas õigusakti ettepanekud järgmiste eesmärkide saavutamiseks: a) kaks korda kütusesäästlikumad sõidu- ja furgoonautod, b) maantee- ja õhutranspordi asemel raudtee- ja veetranspordi soodustamine ning c)ühistranspordi laiendamine; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et komisjon peab kiiresti esitama ettepanekud energiatõhususe ja -säästmise püsivaks, pikaajaliseks parandamiseks transpordisektoris, sealhulgas õigusakti ettepanekud järgmiste eesmärkide saavutamiseks: a) kaks korda kütusesäästlikumad sõidu- ja furgoonautod, b) maantee- ja õhutranspordi asemel raudtee- ja veetranspordi soodustamine ning c)ühistranspordi laiendamine;

| 67. | peab transpordi ja eriti maanteetranspordi kasvu üheks peamiseks takistuseks Euroopa energianõudluse vähendamisel; kutsub komisjoni üles hindama edusamme, mis on tehtud vabatahtliku kokkuleppe alusel Euroopa autotootjatega ja vajaduse korral kaaluma lisameetmete rakendamist püstitatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

67.

peab transpordi ja eriti maanteetranspordi kasvu üheks peamiseks takistuseks Euroopa energianõudluse vähendamisel; kutsub komisjoni üles hindama edusamme, mis on tehtud vabatahtliku kokkuleppe alusel Euroopa autotootjatega ja vajaduse korral kaaluma lisameetmete rakendamist püstitatud eesmärkide saavutamiseks;

| 68. | arvab, et eriti suurte linnade sõidukipargid annavad hea võimaluse uute ja tõhusamate lahenduste propageerimiseks linnaliikluses; kutsub liikmesriike üles kasutama riigihankeid ja maksusoodustusi tõhusamate transpordivahendite edendamiseks, aidates sellega kaasa puhtamate ja tõhusamate sõidukite ning kütuste turu rajamisele; |
| --- | --- |

68.

arvab, et eriti suurte linnade sõidukipargid annavad hea võimaluse uute ja tõhusamate lahenduste propageerimiseks linnaliikluses; kutsub liikmesriike üles kasutama riigihankeid ja maksusoodustusi tõhusamate transpordivahendite edendamiseks, aidates sellega kaasa puhtamate ja tõhusamate sõidukite ning kütuste turu rajamisele;

| 69. | kutsub liikmesriike üles edendama turu ümberkujundamise programme, mis kiirendavad selliste kõige tõhusamate olemasolevate tehnoloogiate nagu soojuse ja elektri koostootmine ning uuenduslike tehnoloogiate nagu energiatõhusate A+/A++ klassi seadmete levikut turule, ja palub komisjonil kaaluda “top-runner” lähenemisviisi juurutamist Euroopas; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike üles edendama turu ümberkujundamise programme, mis kiirendavad selliste kõige tõhusamate olemasolevate tehnoloogiate nagu soojuse ja elektri koostootmine ning uuenduslike tehnoloogiate nagu energiatõhusate A+/A++ klassi seadmete levikut turule, ja palub komisjonil kaaluda “top-runner” lähenemisviisi juurutamist Euroopas;

| 70. | toetab siseturu standardite ühtlustamist märgistussüsteemide ja võrdlusuuringute kasutuselevõtmise abil, kuid rõhutab rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimistega seoses vajadust võtta need standardid üle rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

70.

toetab siseturu standardite ühtlustamist märgistussüsteemide ja võrdlusuuringute kasutuselevõtmise abil, kuid rõhutab rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimistega seoses vajadust võtta need standardid üle rahvusvahelisel tasandil;

| 71. | palub komisjonil korrapäraselt ajakohastada selliseid vahendeid nagu märgistus ja energiatõhususe standardid, et need kajastaksid tehnoloogilist arengut; |
| --- | --- |

71.

palub komisjonil korrapäraselt ajakohastada selliseid vahendeid nagu märgistus ja energiatõhususe standardid, et need kajastaksid tehnoloogilist arengut;

| 72. | rõhutab seda, kui oluline on ümber kujundada kodumasinate, kontoriseadmete, koduelektroonika ja tööstusmasinate Euroopa turg, et parandada energiatõhusust; on veendunud, et seda oleks võimalik teostada rangemate miinimumstandardite, riigihangete edumeelsete programmide, sihipäraste teavitamiskampaaniate ja parema energiamärgistuse kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

72.

rõhutab seda, kui oluline on ümber kujundada kodumasinate, kontoriseadmete, koduelektroonika ja tööstusmasinate Euroopa turg, et parandada energiatõhusust; on veendunud, et seda oleks võimalik teostada rangemate miinimumstandardite, riigihangete edumeelsete programmide, sihipäraste teavitamiskampaaniate ja parema energiamärgistuse kasutuselevõtuga;

| 73. | on seisukohal, et kaubeldavate “valgete sertifikaatide” süsteemi ei tasuks praegu jätkata, tuleks ära oodata saastekvootidega kauplemise tulemused ning kõigepealt on vaja saastekvootidega kauplemise süsteemi optimeerida, võttes arvesse seniseid kogemusi; |
| --- | --- |

73.

on seisukohal, et kaubeldavate “valgete sertifikaatide” süsteemi ei tasuks praegu jätkata, tuleks ära oodata saastekvootidega kauplemise tulemused ning kõigepealt on vaja saastekvootidega kauplemise süsteemi optimeerida, võttes arvesse seniseid kogemusi;

| 74. | rõhutab, et valgete sertifikaatide süsteemi mõju tuleb enne võimalikku kasutuselevõttu täpselt kindlaks teha; märgib, et samasuguse kokkuhoiu saavutamiseks on ka teisi viise; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et valgete sertifikaatide süsteemi mõju tuleb enne võimalikku kasutuselevõttu täpselt kindlaks teha; märgib, et samasuguse kokkuhoiu saavutamiseks on ka teisi viise;

| 75. | kutsub komisjoni üles uurima energiasäästu võimalusi põllumajanduses ja lülitama need oma sellekohastesse algatustesse; |
| --- | --- |

75.

kutsub komisjoni üles uurima energiasäästu võimalusi põllumajanduses ja lülitama need oma sellekohastesse algatustesse;

| 76. | kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama nende toodete ja tehnoloogiate levitamist, mis tagavad, et energiat kasutavad tooted ja seadmed kasutavad energiat ainult siis, kui see on tegelikult vajalik (näiteks liikumistundlikud valgustid ja ooterežiimita seadmed); |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama nende toodete ja tehnoloogiate levitamist, mis tagavad, et energiat kasutavad tooted ja seadmed kasutavad energiat ainult siis, kui see on tegelikult vajalik (näiteks liikumistundlikud valgustid ja ooterežiimita seadmed);

| 77. | kutsub liikmesriike üles tagama, et nende turujärelevalve süsteemid oleksid ranged ja tõhusad, et ELi olemasolevatele märgistussüsteemidele mittevastavad seadmed ei siseneks Euroopa Liidu turule; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike üles tagama, et nende turujärelevalve süsteemid oleksid ranged ja tõhusad, et ELi olemasolevatele märgistussüsteemidele mittevastavad seadmed ei siseneks Euroopa Liidu turule;

| 78. | nõuab “kilomeetri kohta tarbitud energia” märgistuse peatset kasutuselevõttu transpordisektoris, et tarbijad saaksid valida näiteks raudtee-, õhu- ja autosõidu vahel energiasäästu kaalutluste alusel; |
| --- | --- |

78.

nõuab “kilomeetri kohta tarbitud energia” märgistuse peatset kasutuselevõttu transpordisektoris, et tarbijad saaksid valida näiteks raudtee-, õhu- ja autosõidu vahel energiasäästu kaalutluste alusel;

| 79. | peab ühtlasi vajalikuks ELi autode märgistussüsteemi tugevdamist meetmetega, mis soodustavad madala CO2 heitega ja/või biovesinikul töötavate sõidukite turuletoomist, aga ka laiemaid meetmeid, nagu kiirusepiirangute täitmise rangem jälgimine, maanteede haldamise ja liiklusjuhtimissüsteemide ning infrastruktuuri parandamine ja paremate sõiduoskuste soodustamine; |
| --- | --- |

79.

peab ühtlasi vajalikuks ELi autode märgistussüsteemi tugevdamist meetmetega, mis soodustavad madala CO2 heitega ja/või biovesinikul töötavate sõidukite turuletoomist, aga ka laiemaid meetmeid, nagu kiirusepiirangute täitmise rangem jälgimine, maanteede haldamise ja liiklusjuhtimissüsteemide ning infrastruktuuri parandamine ja paremate sõiduoskuste soodustamine;

| 80. | on seisukohal, et suured kulutused teadus- ja arendustegevusele liikmesriikide ja ELi tasandil on vajalikud energiatõhususe potentsiaali kasutamiseks, ning kritiseerib sellega seoses riigipeade ja valitsusjuhtide otsust finantsraamistiku 2007-2013 kohta ning sellest tulenevat seitsmenda raamprogrammi eelarve kärpimist; peab oluliseks, et EL annaks eeskuju, pidades seitsmendas raamprogrammis prioriteetseks teaduskulusid energiatõhususe valdkonnas, võttes arvesse energiatõhususe kasvu märkimisväärset potentsiaali, heitekoguste vähendamist ja ülemaailmset turgu uutele ja tõhusatele seadmetele ja süsteemidele, ning hoiduks seitsmenda raamprogrammi eelarve vähendamisest energiatõhususe sektoris, ühtlasi nõuab, et liikmesriigid, tööstus ja seitsmes raamprogramm viiksid nendes valdkondades läbi edukaid esitlusi; arvab, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm peab etendama olulist rolli uute tehnoloogiate edendamisel ja turustamisel; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et suured kulutused teadus- ja arendustegevusele liikmesriikide ja ELi tasandil on vajalikud energiatõhususe potentsiaali kasutamiseks, ning kritiseerib sellega seoses riigipeade ja valitsusjuhtide otsust finantsraamistiku 2007-2013 kohta ning sellest tulenevat seitsmenda raamprogrammi eelarve kärpimist; peab oluliseks, et EL annaks eeskuju, pidades seitsmendas raamprogrammis prioriteetseks teaduskulusid energiatõhususe valdkonnas, võttes arvesse energiatõhususe kasvu märkimisväärset potentsiaali, heitekoguste vähendamist ja ülemaailmset turgu uutele ja tõhusatele seadmetele ja süsteemidele, ning hoiduks seitsmenda raamprogrammi eelarve vähendamisest energiatõhususe sektoris, ühtlasi nõuab, et liikmesriigid, tööstus ja seitsmes raamprogramm viiksid nendes valdkondades läbi edukaid esitlusi; arvab, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm peab etendama olulist rolli uute tehnoloogiate edendamisel ja turustamisel;

| 81. | rõhutab, et asjaomaste Euroopa rahastamisvahendite puhul, nagu struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, teadus- ja arendustegevuse programmid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, tuleks panna suuremat rõhku investeeringutele energiasäästu ja energiatõhususe valdkonnas; kutsub üles rahvusvahelisi finantsasutusi, nagu Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Maailmapank, samuti liikmesriikide riigipangad, lisama kõikidesse oma tegevustesse energiaauditid, moodustama energiasäästuga tegelevaid eriosakondi ja algatama spetsiaalseid laenukavasid nende poolt tehtavate investeeringute jaoks, näiteks ehitiste või ühistranspordi infrastruktuuri kiiremaks renoveerimiseks, ning hõlbustama juurdepääsu riskikapitalile, mis on mõeldud investeeringuteks energiatõhususse, samuti kehtestama standardiseeritud riskihindamise energiatõhususega seotud investeeringute jaoks, et vähendada halduskoormust; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et asjaomaste Euroopa rahastamisvahendite puhul, nagu struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, teadus- ja arendustegevuse programmid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, tuleks panna suuremat rõhku investeeringutele energiasäästu ja energiatõhususe valdkonnas; kutsub üles rahvusvahelisi finantsasutusi, nagu Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Maailmapank, samuti liikmesriikide riigipangad, lisama kõikidesse oma tegevustesse energiaauditid, moodustama energiasäästuga tegelevaid eriosakondi ja algatama spetsiaalseid laenukavasid nende poolt tehtavate investeeringute jaoks, näiteks ehitiste või ühistranspordi infrastruktuuri kiiremaks renoveerimiseks, ning hõlbustama juurdepääsu riskikapitalile, mis on mõeldud investeeringuteks energiatõhususse, samuti kehtestama standardiseeritud riskihindamise energiatõhususega seotud investeeringute jaoks, et vähendada halduskoormust;

| 82. | nõuab ühtekuuluvusfondi laiendamist, et see hõlmaks selliseid valdkondi nagu energiatõhusus ning meetmed keskkonnasõbraliku linna- ja ühistranspordi edendamiseks, mis on eriti väärtuslik nende uute liikmesriikide jaoks, kus energiasäästu võimalused on kõige suuremad; |
| --- | --- |

82.

nõuab ühtekuuluvusfondi laiendamist, et see hõlmaks selliseid valdkondi nagu energiatõhusus ning meetmed keskkonnasõbraliku linna- ja ühistranspordi edendamiseks, mis on eriti väärtuslik nende uute liikmesriikide jaoks, kus energiasäästu võimalused on kõige suuremad;

| 83. | kutsub komisjoni üles rakendama tulevaste poliitikate või õigusloomega seotud ettepanekute koostamisel horisontaalset lähenemisviisi, et tagada energiatõhususe kriteeriumide pidev arvessevõtmine; arvab ühtlasi, et energiatõhusust tuleks käsitleda positiivse kriteeriumina ühenduse toetuse andmise menetlustes; |
| --- | --- |

83.

kutsub komisjoni üles rakendama tulevaste poliitikate või õigusloomega seotud ettepanekute koostamisel horisontaalset lähenemisviisi, et tagada energiatõhususe kriteeriumide pidev arvessevõtmine; arvab ühtlasi, et energiatõhusust tuleks käsitleda positiivse kriteeriumina ühenduse toetuse andmise menetlustes;

| 84. | tunnistab, et komisjoni omavahendid energiatõhususe valdkonnas ei vasta komisjoni sellekohastele ambitsioonidele ega kiirele tegutsemisvajadusele; kutsub komisjoni presidenti üles tagama suuremate vahendite kättesaadavus, tagamaks, et komisjoni ambitsioonid selles valdkonnas oleksid kooskõlas komisjoni omavahenditega; |
| --- | --- |

84.

tunnistab, et komisjoni omavahendid energiatõhususe valdkonnas ei vasta komisjoni sellekohastele ambitsioonidele ega kiirele tegutsemisvajadusele; kutsub komisjoni presidenti üles tagama suuremate vahendite kättesaadavus, tagamaks, et komisjoni ambitsioonid selles valdkonnas oleksid kooskõlas komisjoni omavahenditega;

| 85. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama rahvusvahelist koostööd energiatõhususe valdkonnas tagamaks, et uued määrused ja standardid ei killustaks ülemaailmset turgu; |
| --- | --- |

85.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama rahvusvahelist koostööd energiatõhususe valdkonnas tagamaks, et uued määrused ja standardid ei killustaks ülemaailmset turgu;

| 86. | on veendunud, et energiatõhususe edendamine ülemaailmsel tasandil on vähemalt sama oluline kui dialoog energiat tootvate riikidega; usub, et energiatõhusus tuleb integreerida ELi välispoliitikasse, eeskätt ELi arengukoostöösse ja samuti dialoogi, mida peetakse energiat tootvate riikidega ja energiatootjatega kiiresti areneva majandusega riikides (sealhulgas Hiina, India ja Brasiilia), Ida-Euroopas, Balkani ja Vahemere maades ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides; |
| --- | --- |

86.

on veendunud, et energiatõhususe edendamine ülemaailmsel tasandil on vähemalt sama oluline kui dialoog energiat tootvate riikidega; usub, et energiatõhusus tuleb integreerida ELi välispoliitikasse, eeskätt ELi arengukoostöösse ja samuti dialoogi, mida peetakse energiat tootvate riikidega ja energiatootjatega kiiresti areneva majandusega riikides (sealhulgas Hiina, India ja Brasiilia), Ida-Euroopas, Balkani ja Vahemere maades ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides;

| 87. | juhib tähelepanu sellele, et praegu on umbes 188 miljonit kodumasinat Euroopas vanemad kui kümme aastat ja nende väljavahetamisega oleks võimalik säästa 50% vajaminevast energiast; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama nende seadmete asendamist, kasutades selleks asjakohaseid, ökonoomsusele orienteeritud meetmeid, nagu maksusoodustused tootjatele või hinnasoodustuste kampaaniad ostjatele; |
| --- | --- |

87.

juhib tähelepanu sellele, et praegu on umbes 188 miljonit kodumasinat Euroopas vanemad kui kümme aastat ja nende väljavahetamisega oleks võimalik säästa 50% vajaminevast energiast; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama nende seadmete asendamist, kasutades selleks asjakohaseid, ökonoomsusele orienteeritud meetmeid, nagu maksusoodustused tootjatele või hinnasoodustuste kampaaniad ostjatele;

| 88. | palub komisjonil uurida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aruka kasutamise võimalusi energiaja materjalitõhususe parandamiseks dematerialiseerimise, arukate hoonete, transpordi asendamise jms teel ning luua vajalik poliitiline raamistik sellise arengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

88.

palub komisjonil uurida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aruka kasutamise võimalusi energiaja materjalitõhususe parandamiseks dematerialiseerimise, arukate hoonete, transpordi asendamise jms teel ning luua vajalik poliitiline raamistik sellise arengu soodustamiseks;

| 89. | kutsub komisjoni üles uurima elektrienergia siseturu võimalusi energia tõhusamaks kasutamiseks, kasutades võimalikult hästi ära teatud riikide suhtelist edumaad tõhusa ja madala süsinikusisaldusega energiatootmise valdkonnas ja kaaluma samal ajal, kas piiriülese kaubanduse kasvu arvestades on heitekoguste vähendamise riiklike kvootide süsteem mõistlik; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni üles uurima elektrienergia siseturu võimalusi energia tõhusamaks kasutamiseks, kasutades võimalikult hästi ära teatud riikide suhtelist edumaad tõhusa ja madala süsinikusisaldusega energiatootmise valdkonnas ja kaaluma samal ajal, kas piiriülese kaubanduse kasvu arvestades on heitekoguste vähendamise riiklike kvootide süsteem mõistlik;

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(2)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

(3)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

(4)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

(5)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

(6)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 190.

(7)  EÜT C 121, 24.4.2001, lk 451.

(8)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

P6_TA(2006)0244

Romi naiste olukord Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi resolutsioon romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2005/2164(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse tõsiasja, et liit ja selle institutsioonid on korduvalt näiteks järgmistes dokumentides ja tegevustes väljendanud muret või isegi ärevust üldiselt romide ja eelkõige romi naiste olukorra üle:






  — | Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus (1); |
| --- | --- | --- |

—

võttes arvesse tõsiasja, et liit ja selle institutsioonid on korduvalt näiteks järgmistes dokumentides ja tegevustes väljendanud muret või isegi ärevust üldiselt romide ja eelkõige romi naiste olukorra üle:

—

Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta resolutsioon romide olukorra kohta Euroopa Liidus (1);

| — | Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse raport “Romi naised ja juurdepääs riiklikule tervishoiule: tõkete murdmine”; |
| --- | --- |

—

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse raport “Romi naised ja juurdepääs riiklikule tervishoiule: tõkete murdmine”;

| — | komisjoni oluline ja murettekitav raport romide olukorra kohta laienenud Euroopa Liidus, muu hulgas pöörati raportis erilist tähelepanu Euroopa romide olukorra soolistele aspektidele (2); |
| --- | --- |

—

komisjoni oluline ja murettekitav raport romide olukorra kohta laienenud Euroopa Liidus, muu hulgas pöörati raportis erilist tähelepanu Euroopa romide olukorra soolistele aspektidele (2);

| — | komisjoni poolt toetatavad tegevused, näiteks programmi Daphne uurimus romi naiste olukorra kohta Hispaania vanglates, |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt toetatavad tegevused, näiteks programmi Daphne uurimus romi naiste olukorra kohta Hispaania vanglates,

| — | võttes arvesse tõsiasja, et mitmed Euroopa Nõukogu organid on samuti näiteks järgmistes dokumentides väljendanud rahulolematust romide ja romi naiste olukorra üle Euroopas ning tungivalt nõudnud, et poliitikakujundajad ja õigusloojad hüvitaksid romidele, sealhulgas romi naistele, nende lubamatu olukorra Euroopas:






  — | Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitus 1203/1993 Euroopa mustlaste kohta, milles märgitakse muu hulgas ära romi naiste hariduse olulisus; |
| --- | --- | --- |

—

võttes arvesse tõsiasja, et mitmed Euroopa Nõukogu organid on samuti näiteks järgmistes dokumentides väljendanud rahulolematust romide ja romi naiste olukorra üle Euroopas ning tungivalt nõudnud, et poliitikakujundajad ja õigusloojad hüvitaksid romidele, sealhulgas romi naistele, nende lubamatu olukorra Euroopas:

—

Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitus 1203/1993 Euroopa mustlaste kohta, milles märgitakse muu hulgas ära romi naiste hariduse olulisus;

| — | Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa Komisjoni üldstrateegia soovitus nr 3 (1998) romide/mustlaste vastu suunatud rassismi ja sallimatuse vastase võitluse kohta, milles rõhutatakse romi naiste kahekordset diskrimineerimist; |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa Komisjoni üldstrateegia soovitus nr 3 (1998) romide/mustlaste vastu suunatud rassismi ja sallimatuse vastase võitluse kohta, milles rõhutatakse romi naiste kahekordset diskrimineerimist;

| — | Euroopa Nõukogu inimõiguste erivoliniku Alvaro Gil-Roblesi hiljuti avaldatud raport “Romide, sintide ja rändrahvaste inimõiguste olukord Euroopas (2006)”, |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu inimõiguste erivoliniku Alvaro Gil-Roblesi hiljuti avaldatud raport “Romide, sintide ja rändrahvaste inimõiguste olukord Euroopas (2006)”,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (KOM(2005)0081); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (KOM(2005)0081);

| — | võttes arvesse OSCE tegevuskava romide ja sintide olukorra parandamiseks OSCE piirkonnas (3), milles rõhutatakse põhimõtet arvestada täies ulatuses romi naiste huvisid kõigis küsimustes ja tagada romi naiste osalemine kõigis eluvaldkondades ning koostöö põhimõtet “romilt romile”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE tegevuskava romide ja sintide olukorra parandamiseks OSCE piirkonnas (3), milles rõhutatakse põhimõtet arvestada täies ulatuses romi naiste huvisid kõigis küsimustes ja tagada romi naiste osalemine kõigis eluvaldkondades ning koostöö põhimõtet “romilt romile”;

| — | võttes arvesse Pekingi naiste õiguste deklaratsiooni artiklit 32, milles sätestatakse, et riigid peaksid “tugevdama jõupingutusi, et tagada võrdselt kõik inimõigused ja põhivabadused kõigile neile naistele ja tütarlastele, kes seisavad silmitsi mitmete tõketega mõjuvõimu ja edenemise ees” (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingi naiste õiguste deklaratsiooni artiklit 32, milles sätestatakse, et riigid peaksid “tugevdama jõupingutusi, et tagada võrdselt kõik inimõigused ja põhivabadused kõigile neile naistele ja tütarlastele, kes seisavad silmitsi mitmete tõketega mõjuvõimu ja edenemise ees” (4);

| — | võttes arvesse ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 57. istungjärgul võetud üldist üldist soovitust XXVII Romide diskrimineerimise kohta (2000); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 57. istungjärgul võetud üldist üldist soovitust XXVII Romide diskrimineerimise kohta (2000);

| — | võttes arvesse Euroopa romide õiguste keskuse poolt koos partnerorganisatsioonidega koostatud dokumentatsiooni, mis on ette nähtud ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komisjonile (UN CEDAW) ning puudutab liikmesriike, läbirääkijariike ja kandidaatriike, ja võttes arvesse UN CEDAW esitatud soovitusi seoses romi naiste olukorraga ja vajadusega võtta kiireloomulised meetmed, et lahendada mitmesugused Euroopa romi naiste ees seisvad probleemid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa romide õiguste keskuse poolt koos partnerorganisatsioonidega koostatud dokumentatsiooni, mis on ette nähtud ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komisjonile (UN CEDAW) ning puudutab liikmesriike, läbirääkijariike ja kandidaatriike, ja võttes arvesse UN CEDAW esitatud soovitusi seoses romi naiste olukorraga ja vajadusega võtta kiireloomulised meetmed, et lahendada mitmesugused Euroopa romi naiste ees seisvad probleemid;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0148/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0148/2006);

| A. | arvestades, et Euroopa Liidus on inimõiguste kaitsmine eriti tähtis, ja arvestades, et praegu kuuluvad romi naised kõige ohustatumate rühmade ja üksikisikute hulka liikmesriikides ning läbirääkijariikides ja kandidaatriikides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidus on inimõiguste kaitsmine eriti tähtis, ja arvestades, et praegu kuuluvad romi naised kõige ohustatumate rühmade ja üksikisikute hulka liikmesriikides ning läbirääkijariikides ja kandidaatriikides;

| B. | arvestades, et on märke sellest, et patriarhaalsete traditsioonide tõttu ei austata täielikult paljude naiste, sealhulgas romi naiste ja tüdrukute, valikuvabadust nende elu põhiotsuste osas ning seega on takistatud nende võimalus realiseerida oma põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on märke sellest, et patriarhaalsete traditsioonide tõttu ei austata täielikult paljude naiste, sealhulgas romi naiste ja tüdrukute, valikuvabadust nende elu põhiotsuste osas ning seega on takistatud nende võimalus realiseerida oma põhilisi inimõigusi;

| C. | arvestades, et ELi poliitikakujundajad ja õigusloojad on vastu võtnud laiaulatusliku õigusaktide kogu ja kavandanud mitmesuguseid poliitikasuundi eesmärgiga peatada rassilise ja soolise diskrimineerimise põhjustatav kahju ning nende segamõjud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi poliitikakujundajad ja õigusloojad on vastu võtnud laiaulatusliku õigusaktide kogu ja kavandanud mitmesuguseid poliitikasuundi eesmärgiga peatada rassilise ja soolise diskrimineerimise põhjustatav kahju ning nende segamõjud;

| D. | arvestades, et Euroopa poliitikakujundajatel ja õigusloojatel ei ole veel õnnestunud tagada romi naiste täielikku ja tõhusat võrdsust ning nende võrdset, täieliku väärikusega kaasamist Euroopa ühiskondadesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa poliitikakujundajatel ja õigusloojatel ei ole veel õnnestunud tagada romi naiste täielikku ja tõhusat võrdsust ning nende võrdset, täieliku väärikusega kaasamist Euroopa ühiskondadesse;

| E. | arvestades, et romi naised seisavad silmitsi äärmusliku diskrimineerimisega, sealhulgas mitmekordse või segadiskrimineerimisega, mida õhutavad väga laialt levinud mustlastevastased kinnisarusaamad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et romi naised seisavad silmitsi äärmusliku diskrimineerimisega, sealhulgas mitmekordse või segadiskrimineerimisega, mida õhutavad väga laialt levinud mustlastevastased kinnisarusaamad;

| F. | arvestades, et romi naiste keskmine eluiga on mõningates geograafilistes piirkondades uuringute kohaselt kümme aastat lühem kui teistel naistel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et romi naiste keskmine eluiga on mõningates geograafilistes piirkondades uuringute kohaselt kümme aastat lühem kui teistel naistel;

| G. | arvestades, et on küllaldaselt tõendusmaterjali, mis viitab sellele, et romi naised on eriti tõrjutud tervishoiusüsteemis ja sageli on neil juurdepääs tervishoiule üksnes äärmuslikes olukordades ja/või sünnitamise korral; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on küllaldaselt tõendusmaterjali, mis viitab sellele, et romi naised on eriti tõrjutud tervishoiusüsteemis ja sageli on neil juurdepääs tervishoiule üksnes äärmuslikes olukordades ja/või sünnitamise korral;

| H. | arvestades, et romi naised on viimastel aastatel olnud Euroopas inimõiguste äärmuslike rikkumiste ning eelkõige nende füüsilise puutumatuse vastu suunatud rünnakute, sealhulgas sundsteriliseerimise ohvrid; arvestades, et kuigi mõned liikmesriigid on pakkunud selliste rikkumiste eest hüvitist, ei ole teised seda veel teinud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et romi naised on viimastel aastatel olnud Euroopas inimõiguste äärmuslike rikkumiste ning eelkõige nende füüsilise puutumatuse vastu suunatud rünnakute, sealhulgas sundsteriliseerimise ohvrid; arvestades, et kuigi mõned liikmesriigid on pakkunud selliste rikkumiste eest hüvitist, ei ole teised seda veel teinud;

| I. | arvestades, et lõhe romide hulka mittekuuluvate ja romi naiste haridustasemes on lubamatult suur; (7) arvestades, et väga paljudel romi tütarlastel ei õnnestu saada algharidust (8); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lõhe romide hulka mittekuuluvate ja romi naiste haridustasemes on lubamatult suur; (7) arvestades, et väga paljudel romi tütarlastel ei õnnestu saada algharidust (8);

| J. | arvestades, et rassieraldus koolides ning õpetajate ja juhtkonna eelarvamuslikud suhtumised süvendavad romi lastevanemate madalaid ootusi eriti oma tütarde suhtes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rassieraldus koolides ning õpetajate ja juhtkonna eelarvamuslikud suhtumised süvendavad romi lastevanemate madalaid ootusi eriti oma tütarde suhtes;

| K. | arvestades, et töötuse määr täiskasvanud romi naiste hulgas on paljudes kohtades mitu korda kõrgem kui ülejäänud täiskasvanud naiste hulgas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töötuse määr täiskasvanud romi naiste hulgas on paljudes kohtades mitu korda kõrgem kui ülejäänud täiskasvanud naiste hulgas;

| L. | arvestades, et oluline osa romi naistest kogu Euroopas elab praegu tingimustes, mis ohustavad nende tervist, ja arvestades, et paljudes kohtades elavad romi naised pidevas sundväljatõstmise hirmus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oluline osa romi naistest kogu Euroopas elab praegu tingimustes, mis ohustavad nende tervist, ja arvestades, et paljudes kohtades elavad romi naised pidevas sundväljatõstmise hirmus;

| M. | arvestades, et romi naised on Euroopas sageli inimkaubanduse ohvrite hulgas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et romi naised on Euroopas sageli inimkaubanduse ohvrite hulgas;

| N. | arvestades, et hiljuti toodi Euroopa Inimõiguste Kohtu ette kohtuasi ÜRO Kosovo ajutise esinduse (UNMIK) vastu, süüdistades seda äärmuslike kahjude tekitamises mitmetele isikutele, sealhulgas romi naistele ja tütarlastele (9); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hiljuti toodi Euroopa Inimõiguste Kohtu ette kohtuasi ÜRO Kosovo ajutise esinduse (UNMIK) vastu, süüdistades seda äärmuslike kahjude tekitamises mitmetele isikutele, sealhulgas romi naistele ja tütarlastele (9);

| 1. | tervitab ettepanekut luua Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut ja nõuab tungivalt, et instituut keskenduks mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste, sealhulgas romi naiste, olukorrale; |
| --- | --- |

1.

tervitab ettepanekut luua Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut ja nõuab tungivalt, et instituut keskenduks mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste, sealhulgas romi naiste, olukorrale;

| 2. | nõuab tungivalt, et ametivõimud kogu Euroopa Liidus uuriksid viivitamata väidetavaid äärmuslikke inimõiguste rikkumisi romi naiste suhtes, karistaksid kiiresti rikkujaid ja pakuksid asjakohast hüvitist ohvritele, samuti nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaatleksid kõrgeima prioriteedina meetmeid naiste soojätkamisja seksuaaltervise paremaks kaitsmiseks, sundsteriliseerimise vältimiseks ja ebaseaduslikuks muutmiseks ning pereplaneerimise ja varajaste abielude alternatiivide ning seksuaalhariduse edendamiseks, võtaksid ennetusmeetmeid, et kaotada rassieraldusega sünnitusosakonnad, tagaksid romi koduvägivallaohvritele teenuste osutamiseks programmide väljatöötamise, teostaksid erilist järelevalvet romi naiste inimkaubanduse osas, ja nõuab tungivalt, et komisjon toetaks valitsus- ja kodanikuühiskonna algatusi, mille eesmärk on tegelda kõnealuste probleemidega, tagades samal ajal ohvrite põhilised inimõigused; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et ametivõimud kogu Euroopa Liidus uuriksid viivitamata väidetavaid äärmuslikke inimõiguste rikkumisi romi naiste suhtes, karistaksid kiiresti rikkujaid ja pakuksid asjakohast hüvitist ohvritele, samuti nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaatleksid kõrgeima prioriteedina meetmeid naiste soojätkamisja seksuaaltervise paremaks kaitsmiseks, sundsteriliseerimise vältimiseks ja ebaseaduslikuks muutmiseks ning pereplaneerimise ja varajaste abielude alternatiivide ning seksuaalhariduse edendamiseks, võtaksid ennetusmeetmeid, et kaotada rassieraldusega sünnitusosakonnad, tagaksid romi koduvägivallaohvritele teenuste osutamiseks programmide väljatöötamise, teostaksid erilist järelevalvet romi naiste inimkaubanduse osas, ja nõuab tungivalt, et komisjon toetaks valitsus- ja kodanikuühiskonna algatusi, mille eesmärk on tegelda kõnealuste probleemidega, tagades samal ajal ohvrite põhilised inimõigused;

| 3. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid üle kõikide poliitikasuundade rakendamise eesmärgiga tagada, et romi naised oleksid kaasatud kõnealuste protsesside ettevalmistamisse, kavandamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid üle kõikide poliitikasuundade rakendamise eesmärgiga tagada, et romi naised oleksid kaasatud kõnealuste protsesside ettevalmistamisse, kavandamisse ja rakendamisse;

| 4. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid avatud koordineerimismeetodi raamistiku raames kasutusele miinimumstandardid eesmärgiga võtta mitmesuguseid meetmeid, et tagada kõigile võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele, sealhulgas võttes vastu positiivseid seadusi, milles nõutakse rassieralduse kaotamist koolides ja sätestatakse romi laste eraldatud, ebastandardse hariduse lõpetamise plaanide üksikasjad; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid avatud koordineerimismeetodi raamistiku raames kasutusele miinimumstandardid eesmärgiga võtta mitmesuguseid meetmeid, et tagada kõigile võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele, sealhulgas võttes vastu positiivseid seadusi, milles nõutakse rassieralduse kaotamist koolides ja sätestatakse romi laste eraldatud, ebastandardse hariduse lõpetamise plaanide üksikasjad;

| 5. | nõuab, et romi lapsed õpetataks lugema ja kirjutama ning et see peab olema prioriteet koolide jaoks, kus kõnealused lapsed haridust omandavad; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et romi lapsed õpetataks lugema ja kirjutama ning et see peab olema prioriteet koolide jaoks, kus kõnealused lapsed haridust omandavad;

| 6. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid romide elamistingimusi, tunnustades riiklikes õigusaktides õigust sobivale eluasemele, heastades üksikisikutele kaitse praeguse puudumise riiklike õigusaktidega sundväljatõstmise vastu, võttes asjaomaste kogukondade esindajatega konsulteerides vastu üldplaneeringuid, et rahastada elamis- ja majutustingimuste parandamist suure romi elanikkonnaga piirkondades, tehes kohalikele asutustele korralduse pakkuda kiiresti piisavalt joogivett, elektrienergiat, jäätmevedu, ühistransporti ja teid; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid romide elamistingimusi, tunnustades riiklikes õigusaktides õigust sobivale eluasemele, heastades üksikisikutele kaitse praeguse puudumise riiklike õigusaktidega sundväljatõstmise vastu, võttes asjaomaste kogukondade esindajatega konsulteerides vastu üldplaneeringuid, et rahastada elamis- ja majutustingimuste parandamist suure romi elanikkonnaga piirkondades, tehes kohalikele asutustele korralduse pakkuda kiiresti piisavalt joogivett, elektrienergiat, jäätmevedu, ühistransporti ja teid;

| 7. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid propageeriksid eri sotsiaalsete rühmade segamajutust; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid propageeriksid eri sotsiaalsete rühmade segamajutust;

| 8. | kutsub liikmesriike üles võimaldama rändavatele romidele peatuspaiku, kus oleksid rahuldavad mugavus- ja hügieenistandardid; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles võimaldama rändavatele romidele peatuspaiku, kus oleksid rahuldavad mugavus- ja hügieenistandardid;

| 9. | nõuab eelkõige Kosovo tugeva pliireostusega Mitrovica piirkonna romi naispagulaste asjakohast üleviimist ohutumasse elupaika; juhib tähelepanu ajutisele ja hiljuti renoveeritud Prantsusmaa KFORi Osterode laagrile, mis on esialgseks lahenduseks; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavad rahalised vahendid inimeste üleviimiseks päritolupaika; rõhutab vajadust kindlustada inimõigused, jätkates samas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi; |
| --- | --- |

9.

nõuab eelkõige Kosovo tugeva pliireostusega Mitrovica piirkonna romi naispagulaste asjakohast üleviimist ohutumasse elupaika; juhib tähelepanu ajutisele ja hiljuti renoveeritud Prantsusmaa KFORi Osterode laagrile, mis on esialgseks lahenduseks; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavad rahalised vahendid inimeste üleviimiseks päritolupaika; rõhutab vajadust kindlustada inimõigused, jätkates samas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi;

| 10. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid romi naiste juurdepääsu esimese etapi, vältimatule ja ennetavale arstiabile, arendaksid ja rakendaksid poliitikat, et tagada ka kõige tõrjutumate kogukondade täielik juurdepääs tervishoiusüsteemile, ja viia sisse tervishoiutöötajate eelarvamustevastane koolitus; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid romi naiste juurdepääsu esimese etapi, vältimatule ja ennetavale arstiabile, arendaksid ja rakendaksid poliitikat, et tagada ka kõige tõrjutumate kogukondade täielik juurdepääs tervishoiusüsteemile, ja viia sisse tervishoiutöötajate eelarvamustevastane koolitus;

| 11. | nõuab tungivalt, et valitsused tagaksid, et võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused oleksid tööhõiveja sotsiaalse kaasatuse poliitika lahutamatu osa, tegeleksid romi naiste väga kõrge töötuse määra küsimusega ja eelkõige pööraksid tähelepanu tõsistele tõketele, mida otsene diskrimineerimine töölevõtmise protsessis loob; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et valitsused tagaksid, et võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused oleksid tööhõiveja sotsiaalse kaasatuse poliitika lahutamatu osa, tegeleksid romi naiste väga kõrge töötuse määra küsimusega ja eelkõige pööraksid tähelepanu tõsistele tõketele, mida otsene diskrimineerimine töölevõtmise protsessis loob;

| 12. | nõuab tungivalt, et võetaks kasutusele mõiste “positiivsed kohustused”, mida seaduse järgi riigi- ja eraüksustelt nõutakse, et tagada romi naiste esindatus neis proportsionaalselt nende arvule kohaliku elanikkonna hulgas; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et võetaks kasutusele mõiste “positiivsed kohustused”, mida seaduse järgi riigi- ja eraüksustelt nõutakse, et tagada romi naiste esindatus neis proportsionaalselt nende arvule kohaliku elanikkonna hulgas;

| 13. | nõuab tungivalt, et valitsused uuriksid romi naiste ettevõtlust takistavaid tõkkeid ja looksid programme, et tagada romi naistele kättesaadav, kiire ja odav registreerimine ettevõtjatena ja füüsilisest isikust ettevõtjatena, looks võimalused kättesaadava krediidi - sealhulgas mikrokrediidi - pakkumiseks, et rahastada romi naiste ettevõtteid, ja nõuab tungivalt komisjoni toetust neile tegevustele asjakohaste rahastamismehhanismide abil; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et valitsused uuriksid romi naiste ettevõtlust takistavaid tõkkeid ja looksid programme, et tagada romi naistele kättesaadav, kiire ja odav registreerimine ettevõtjatena ja füüsilisest isikust ettevõtjatena, looks võimalused kättesaadava krediidi - sealhulgas mikrokrediidi - pakkumiseks, et rahastada romi naiste ettevõtteid, ja nõuab tungivalt komisjoni toetust neile tegevustele asjakohaste rahastamismehhanismide abil;

| 14. | soovitab liikmesriikidel ja komisjonil edendada sotsiaalse ettevõtluse mudeleid, mis on suunatud spetsiaalselt romi naistele; |
| --- | --- |

14.

soovitab liikmesriikidel ja komisjonil edendada sotsiaalse ettevõtluse mudeleid, mis on suunatud spetsiaalselt romi naistele;

| 15. | kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles käsitlema mitmesuguste fondide kontekstis horisontaalse eemärgina romi naistest üksikisikute ja nende organisatsioonide suutlikkuse tõstmist ja mõjuvõimu suurendamist hariduses, tööhõives, juhtimises ja poliitilises osalemises; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles käsitlema mitmesuguste fondide kontekstis horisontaalse eemärgina romi naistest üksikisikute ja nende organisatsioonide suutlikkuse tõstmist ja mõjuvõimu suurendamist hariduses, tööhõives, juhtimises ja poliitilises osalemises;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks paljude oma vastavate rahastamismehhanismide kaudu eelkõige romi naistele suunatud tegevusi ja vaataks läbi kogu rahastamise korra, et tagada erinormi kehtestamine romi naiste kaasamiseks, ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid selliseid tegevusi riiklike, piirkondlike ja kohalike institutsioonide tasandil; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks paljude oma vastavate rahastamismehhanismide kaudu eelkõige romi naistele suunatud tegevusi ja vaataks läbi kogu rahastamise korra, et tagada erinormi kehtestamine romi naiste kaasamiseks, ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid selliseid tegevusi riiklike, piirkondlike ja kohalike institutsioonide tasandil;

| 17. | soovitab komisjonil algatada kohtumenetlused ja viimaks kehtestada hoiatustrahvid iga liikmesriigi vastu, kes ei ole romi naistega seotud diskrimineerimisvastaseid direktiive (10) riiklikku õigusesse veel üle võtnud ja/või neid täies ulatuses rakendanud, ning kontrollida õigusaktide ebapiisava järgimise juhtumite korral Euroopa Ühenduste Kohtus vastuvõetud otsuste täitmist; |
| --- | --- |

17.

soovitab komisjonil algatada kohtumenetlused ja viimaks kehtestada hoiatustrahvid iga liikmesriigi vastu, kes ei ole romi naistega seotud diskrimineerimisvastaseid direktiive (10) riiklikku õigusesse veel üle võtnud ja/või neid täies ulatuses rakendanud, ning kontrollida õigusaktide ebapiisava järgimise juhtumite korral Euroopa Ühenduste Kohtus vastuvõetud otsuste täitmist;

| 18. | nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid käsitleksid Euroopa Liiduga ühinemiseks valmisoleku hindamisel võtmekriteeriumina romi naiste olukorda kandidaatriikides, sealhulgas romi naiste olukorda nendes kandidaatriikides, mida tavaliselt hõlpsasti romi küsimustega ei seostata; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid käsitleksid Euroopa Liiduga ühinemiseks valmisoleku hindamisel võtmekriteeriumina romi naiste olukorda kandidaatriikides, sealhulgas romi naiste olukorda nendes kandidaatriikides, mida tavaliselt hõlpsasti romi küsimustega ei seostata;

| 19. | soovitab liikmesriikidel kasutada täies ulatuses ära poliitikamenetlusi, näiteks avatud kooskõlastamismeetodit, et arendada ja rakendada poliitikat, mis tagaks tegelikult romi naiste täieliku võrdsuse; |
| --- | --- |

19.

soovitab liikmesriikidel kasutada täies ulatuses ära poliitikamenetlusi, näiteks avatud kooskõlastamismeetodit, et arendada ja rakendada poliitikat, mis tagaks tegelikult romi naiste täieliku võrdsuse;

| 20. | nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid võtaksid juhtimise, et julgustada valitsusi koguma ja avaldama soo ja etnilise kuuluvuse alusel liigitatud andmeid romi meeste ja naiste olukorra kohta, et mõõta edasiminekut hariduses, elamumajanduses, tööhõives, tervishoius ja teistes sektorites; arvab, et EL peaks valitsustele tungivalt soovitama tõsta riigiasutustes ja elanikkonna hulgas teadlikkust tõsiasja kohta, et etnilist kuuluvust käsitlevaid andmeid on võimalik koguda ilma isiku samastumist ohtu seadmata, ja julgustama valitsusi kasutama kõiki olemasolevaid, ohutuid ja uuenduslikke meetodeid; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid võtaksid juhtimise, et julgustada valitsusi koguma ja avaldama soo ja etnilise kuuluvuse alusel liigitatud andmeid romi meeste ja naiste olukorra kohta, et mõõta edasiminekut hariduses, elamumajanduses, tööhõives, tervishoius ja teistes sektorites; arvab, et EL peaks valitsustele tungivalt soovitama tõsta riigiasutustes ja elanikkonna hulgas teadlikkust tõsiasja kohta, et etnilist kuuluvust käsitlevaid andmeid on võimalik koguda ilma isiku samastumist ohtu seadmata, ja julgustama valitsusi kasutama kõiki olemasolevaid, ohutuid ja uuenduslikke meetodeid;

| 21. | tuletab meelde, et horisontaalne lähenemine võimaldab igal aastal edukalt toetada Euroopa Liidus elavate romi naiste iga-aastase foorumi korraldamist; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et horisontaalne lähenemine võimaldab igal aastal edukalt toetada Euroopa Liidus elavate romi naiste iga-aastase foorumi korraldamist;

| 22. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus algataks seeria uurimusi meedia rolli kohta mustlasevastasuse soodustamisel, eelkõige romi naisi kahjustavate stereotüüpide propageerimisel; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus algataks seeria uurimusi meedia rolli kohta mustlasevastasuse soodustamisel, eelkõige romi naisi kahjustavate stereotüüpide propageerimisel;

| 23. | nõuab tungivalt, et kõik ELi institutsioonide ja/või liikmesriikide programmid ja projektid, mis võivad romi naisi mõjutada, kavandataks nendega tihedalt konsulteerides, ning et nende heaks võetaks positiivseid meetmeid; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et kõik ELi institutsioonide ja/või liikmesriikide programmid ja projektid, mis võivad romi naisi mõjutada, kavandataks nendega tihedalt konsulteerides, ning et nende heaks võetaks positiivseid meetmeid;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, läbirääkijariikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, läbirääkijariikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

(2)  Komisjoni tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat, üksus D3, 2004.

(3)  PC.DEC/566, 2003.

(4)  ÜRO neljas ülemaailmne naiste konverents, Pekingi deklaratsioon ja tegevuskava, 1995.

(5)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(6)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(7)  Rumeenias on keskkooli lõpetanud väidetavalt 3% romi naistest, võrreldes 63%-ga naiste osas üldiselt (Avatud Ühiskonna Instituut, uuring valikuliste romi haridusprogrammide kohta Kesk- ja Ida-Euroopas, 2002).

(8)  Raport “Vältides sõltuvuse lõksu - romid Kesk- ja Ida-Euroopas”, UNDP, Bratislava 2002.

(9)  Vt Euroopa romide õiguste keskuse 20. veebruari 2006. aasta pressiteadet “Kosovo mürgituse ohvrid viivad küsimuse Euroopa Inimõiguste Kohtusse”, www.errc.org

(10)  Sealhulgas direktiivid, mis võeti vastu muudetud EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel, mis kehtestati Amsterdami lepinguga, samuti nendega seotud direktiivid, milles täpsustatakse ELi õigusega kehtestatud naiste diskrimineerimise keelu ulatus ja mõõde.

P6_TA(2006)0245

Naiste olukord relvastatud konfliktides ning nende roll konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis

Euroopa Parlamendi resolutsioon naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta (edaspidi: UNSCR 1325 (2000)), milles kinnitati, et on oluline, et naised oleksid meestega võrdsed rahu ja julgeoleku säilitamise ja edendamise püüdlustes, ning et neid sellesse täielikult kaasatakse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta (edaspidi: UNSCR 1325 (2000)), milles kinnitati, et on oluline, et naised oleksid meestega võrdsed rahu ja julgeoleku säilitamise ja edendamise püüdlustes, ning et neid sellesse täielikult kaasatakse;

| — | võttes arvesse oma 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta konfliktide rahumeelsel lahendamisel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta konfliktide rahumeelsel lahendamisel (1);

| — | võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste deklaratsiooni ning 14.-25. juuni 1993 toimunud inimõiguste ülemaailmse konverentsi Viini deklaratsiooni ja tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste deklaratsiooni ning 14.-25. juuni 1993 toimunud inimõiguste ülemaailmse konverentsi Viini deklaratsiooni ja tegevuskava;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri bülletääni seksuaalse ekspluateerimise ja kuritarvitamise vastaste erimeetmete kohta (ST/SGB/2003/13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri bülletääni seksuaalse ekspluateerimise ja kuritarvitamise vastaste erimeetmete kohta (ST/SGB/2003/13);

| — | võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (2) ja ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (2) ja ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle vabatahtlikku protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle vabatahtlikku protokolli;

| — | võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni ja ÜRO 14. detsembri 1974. aasta deklaratsiooni naiste ja laste kaitse kohta hädaolukorras ja relvastatud konfliktides (3), eriti selle lõiget 4, vastavalt millele tuleb võtta tõhusaid meetmeid, et keelustada naiste tagakiusamine, piinamine, naistevastased karistusmeetmed, naiste alandav kohtlemine ja naistevastane vägivald; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni ja ÜRO 14. detsembri 1974. aasta deklaratsiooni naiste ja laste kaitse kohta hädaolukorras ja relvastatud konfliktides (3), eriti selle lõiget 4, vastavalt millele tuleb võtta tõhusaid meetmeid, et keelustada naiste tagakiusamine, piinamine, naistevastased karistusmeetmed, naiste alandav kohtlemine ja naistevastane vägivald;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. septembri 1999. aasta resolutsiooni 1265 (1999) tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktides, eriti selle lõiget 14, vastavalt millele rahusobitamise, rahuvalve ja rahu kindlustamisega tegelevale ÜRO personalile antakse asjaomane koolitus, eriti inimõiguste, sealhulgas soolisi küsimusi puudutavate sätete valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. septembri 1999. aasta resolutsiooni 1265 (1999) tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktides, eriti selle lõiget 14, vastavalt millele rahusobitamise, rahuvalve ja rahu kindlustamisega tegelevale ÜRO personalile antakse asjaomane koolitus, eriti inimõiguste, sealhulgas soolisi küsimusi puudutavate sätete valdkonnas;

| — | võttes arvesse ÜRO 15. detsembri 1975. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tugevdamisel (4), ÜRO 3. detsembri 1982. aasta deklaratsiooni naiste osalemise kohta rahu ja rahvusvahelist koostööd soodustavates tegevustes (5), eriti selle lõiget 12, mis käsitleb konkreetseid meetmeid naiste osaluse suurendamiseks rahupüüdlustes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 15. detsembri 1975. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tugevdamisel (4), ÜRO 3. detsembri 1982. aasta deklaratsiooni naiste osalemise kohta rahu ja rahvusvahelist koostööd soodustavates tegevustes (5), eriti selle lõiget 12, mis käsitleb konkreetseid meetmeid naiste osaluse suurendamiseks rahupüüdlustes;

| — | võttes arvesse Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi, mis järgnes 4.-15. septembril 1995. aastal toimunud ÜRO neljandale ülemaailmsele naiste konverentsile, eriti selle osa E naiste ja relvastatud konfliktide kohta, ning 5.-9. juuni 2000 toimunud ÜRO Peking +5 ja Peking +10 eriistungi lõpus vastuvõetud dokumenti uute tegevuste ja algatuste kohta, millega saaks rakendada Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi, eriti selle lõiget 13, mis käsitleb takistusi naiste võrdsel osalemisel rahu taastamisel ning selle lõiget 124 naiste ja meeste võrdse esindatuse kohta rahuvalvemissioonides ja rahuläbirääkimistel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi, mis järgnes 4.-15. septembril 1995. aastal toimunud ÜRO neljandale ülemaailmsele naiste konverentsile, eriti selle osa E naiste ja relvastatud konfliktide kohta, ning 5.-9. juuni 2000 toimunud ÜRO Peking +5 ja Peking +10 eriistungi lõpus vastuvõetud dokumenti uute tegevuste ja algatuste kohta, millega saaks rakendada Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi, eriti selle lõiget 13, mis käsitleb takistusi naiste võrdsel osalemisel rahu taastamisel ning selle lõiget 124 naiste ja meeste võrdse esindatuse kohta rahuvalvemissioonides ja rahuläbirääkimistel;

| — | võttes arvesse 17. juulil 1998. aastal vastu võetud Rooma statuuti, millega loodi Rahvusvaheline Kriminaalkohus, eriti selle artikleid 7 ja 8, vastavalt milledele vägistamine, seksiorjus, prostitutsioonile sundimine, sunniviisiline rasedus, sunniviisiline steriliseerimine ja kõik muud seksuaalse vägivalla väljundid loetakse inimsusevastasteks kuritegudeks ja sõjakuritegudeks, sarnastades neid samuti teatud piinamise vormiga ja raske sõjakuriteoga, olenemata kas need on rahvusvahelistes konfliktides või sisekonfliktides toime pandud süstemaatiliselt või mitte; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 1998. aastal vastu võetud Rooma statuuti, millega loodi Rahvusvaheline Kriminaalkohus, eriti selle artikleid 7 ja 8, vastavalt milledele vägistamine, seksiorjus, prostitutsioonile sundimine, sunniviisiline rasedus, sunniviisiline steriliseerimine ja kõik muud seksuaalse vägivalla väljundid loetakse inimsusevastasteks kuritegudeks ja sõjakuritegudeks, sarnastades neid samuti teatud piinamise vormiga ja raske sõjakuriteoga, olenemata kas need on rahvusvahelistes konfliktides või sisekonfliktides toime pandud süstemaatiliselt või mitte;

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende 1977. aasta lisaprotokolle, vastavalt milledele naised on kaitstud vägistamise ja muude seksuaalse vägivalla vormide eest; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende 1977. aasta lisaprotokolle, vastavalt milledele naised on kaitstud vägistamise ja muude seksuaalse vägivalla vormide eest;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1385 (2004) ja soovitust 1665 (2004) “Konfliktide ärahoidmine ja lahendamine: naiste roll”, mis mõlemad võeti vastu 23. juunil 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1385 (2004) ja soovitust 1665 (2004) “Konfliktide ärahoidmine ja lahendamine: naiste roll”, mis mõlemad võeti vastu 23. juunil 2004. aastal;

| — | võttes arvesse 22. ja 23. jaanuaril 2003. aastal Skopjes toimunud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse 5. Euroopa ministrite konverentsil vastu võetud resolutsiooni “Naiste ja meeste roll konfliktide ärahoidmisel, rahu kindlustamisel ja demokratiseerimisprotsessis pärast konflikte - sooline aspekt”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. ja 23. jaanuaril 2003. aastal Skopjes toimunud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse 5. Euroopa ministrite konverentsil vastu võetud resolutsiooni “Naiste ja meeste roll konfliktide ärahoidmisel, rahu kindlustamisel ja demokratiseerimisprotsessis pärast konflikte - sooline aspekt”;

| — | võttes arvesse deklaratsiooni “Sooline võrdõiguslikkus: oluline küsimus muutuvas ühiskonnas” ja sellega seonduvat tegevuskava, mis võeti vastu 5. Euroopa ministrite konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni “Sooline võrdõiguslikkus: oluline küsimus muutuvas ühiskonnas” ja sellega seonduvat tegevuskava, mis võeti vastu 5. Euroopa ministrite konverentsil;

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite konverentsil 7. detsembril 2004. aastal Sofias vastu võetud otsust nr 14/04 OSCE soolise võrdõiguslikkuse edendamise 2004. aasta tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite konverentsil 7. detsembril 2004. aastal Sofias vastu võetud otsust nr 14/04 OSCE soolise võrdõiguslikkuse edendamise 2004. aasta tegevuskava kohta;

| — | võttes arvesse OSCE ministrite konverentsil 6. detsembril 2005. aastal Ljubljanas vastu võetud otsust nr 14/05 naiste kohta konfliktide ärahoidmisel, kriiside ohjamisel ja taastamisel pärast konflikti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE ministrite konverentsil 6. detsembril 2005. aastal Ljubljanas vastu võetud otsust nr 14/05 naiste kohta konfliktide ärahoidmisel, kriiside ohjamisel ja taastamisel pärast konflikti;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitust 5 (2002) liikmesriikidele naiste kaitsmise kohta vägivalla eest, eriti konfliktide ajal ja pärast konflikte; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitust 5 (2002) liikmesriikidele naiste kaitsmise kohta vägivalla eest, eriti konfliktide ajal ja pärast konflikte;

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 2005. aasta novembris vastu võetud töödokumenti UNSCR 1325 (2000) rakendamise kohta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööpoliitika (EJKP) raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 2005. aasta novembris vastu võetud töödokumenti UNSCR 1325 (2000) rakendamise kohta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööpoliitika (EJKP) raames;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0159/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0159/2006),

| A. | arvestades, et konfliktide perioodil langevad tsiviilelanikest naised nagu lapsed ja vanuridki laialdase, sealhulgas seksuaalse väärkohtlemiste ohvriks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et konfliktide perioodil langevad tsiviilelanikest naised nagu lapsed ja vanuridki laialdase, sealhulgas seksuaalse väärkohtlemiste ohvriks;

| B. | arvestades, et relvastatud konfliktides naiste vastu suunatud vägivald ei põhjusta mitte ainult füüsilist ja/ või seksuaalset väärkohtlemist, vaid kahjustab sageli ka nende majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et relvastatud konfliktides naiste vastu suunatud vägivald ei põhjusta mitte ainult füüsilist ja/ või seksuaalset väärkohtlemist, vaid kahjustab sageli ka nende majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi;

| C. | arvestades, et naiste konfliktiolukorras ilmneva haavatavuse sügavamad põhjused peituvad sageli naise üldises sotsiaalses alahindamises ja piiratud juurdepääsus muu hulgas haridusele ja tööhõivele, ning arvestades, et naiste emantsipeerumine on seega relvastatud konfliktides soospetsiifilise vägivalla vastu võitlemise vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste konfliktiolukorras ilmneva haavatavuse sügavamad põhjused peituvad sageli naise üldises sotsiaalses alahindamises ja piiratud juurdepääsus muu hulgas haridusele ja tööhõivele, ning arvestades, et naiste emantsipeerumine on seega relvastatud konfliktides soospetsiifilise vägivalla vastu võitlemise vajalik eeltingimus;

| D. | arvestades, et vägistamist ja seksuaalset kuritarvitamist kasutatakse sõjalise relvana vastaspoole alandamiseks ja psühholoogiliseks nõrgestamiseks, kuid et selle tegevuse ohvreid on sageli häbimärgistatud, tõrjutud, väärkoheldud ja kogukonna au taastamise nimel isegi tapetud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vägistamist ja seksuaalset kuritarvitamist kasutatakse sõjalise relvana vastaspoole alandamiseks ja psühholoogiliseks nõrgestamiseks, kuid et selle tegevuse ohvreid on sageli häbimärgistatud, tõrjutud, väärkoheldud ja kogukonna au taastamise nimel isegi tapetud;

| E. | rõhutades, et ajalugu on näidanud, et sõjategevusele pühenduvad peamiselt mehed, ja et sellest tulenevalt võiksid naiste erilised oskused dialoogi ja vägivallavastasuse osas aidata väga tõhusalt kaasa konfliktide vältimisele ja rahumeelsele lahendamisele; |
| --- | --- |

E.

rõhutades, et ajalugu on näidanud, et sõjategevusele pühenduvad peamiselt mehed, ja et sellest tulenevalt võiksid naiste erilised oskused dialoogi ja vägivallavastasuse osas aidata väga tõhusalt kaasa konfliktide vältimisele ja rahumeelsele lahendamisele;

| F. | arvestades, et konfliktide ajal on raskendatud naiste juurdepääs soojätkamistervishoiule, mida nad naistena vajavad, nagu näiteks rasestumisvastased vahendid, sugulisel teel nakkavate haiguste ravi, raseduse ajal osutatavad tervishoiuteenused ja raseduse katkestamine naise soovi korral, sünnitamine, sünnitusjärgne ravi ja menopausi ravi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konfliktide ajal on raskendatud naiste juurdepääs soojätkamistervishoiule, mida nad naistena vajavad, nagu näiteks rasestumisvastased vahendid, sugulisel teel nakkavate haiguste ravi, raseduse ajal osutatavad tervishoiuteenused ja raseduse katkestamine naise soovi korral, sünnitamine, sünnitusjärgne ravi ja menopausi ravi;

| G. | arvestades, et vabatahtlik või pealesunnitud seksuaaltegevus, mille puhul naisel ei ole mingit juurdepääsu kaitsevahenditele, võib soodustada sugulisel teel nakkavate haiguste, näiteks HIV levikut ning arvestades, et selline tegevus leiab aset eriti konfliktide ajal ja põgenikelaagrites; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vabatahtlik või pealesunnitud seksuaaltegevus, mille puhul naisel ei ole mingit juurdepääsu kaitsevahenditele, võib soodustada sugulisel teel nakkavate haiguste, näiteks HIV levikut ning arvestades, et selline tegevus leiab aset eriti konfliktide ajal ja põgenikelaagrites;

| H. | arvestades, et naised, kes langevad konfliktide ajal seksuaalse ärakasutamise ohvriks, leiavad harva kaitset, psühholoogilist, meditsiinilist ja õigusalast abi, mis võimaldaks neil oma kannatustest üle saada ja näha nende põhjustajate karistamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naised, kes langevad konfliktide ajal seksuaalse ärakasutamise ohvriks, leiavad harva kaitset, psühholoogilist, meditsiinilist ja õigusalast abi, mis võimaldaks neil oma kannatustest üle saada ja näha nende põhjustajate karistamist;

| I. | arvestades, et igasuguse konfliktiolukorraga kaasnev koduvägivald ei vähene konfliktijärgsel ajal, kui võitlejad on koju tagasi jõudnud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et igasuguse konfliktiolukorraga kaasnev koduvägivald ei vähene konfliktijärgsel ajal, kui võitlejad on koju tagasi jõudnud;

| J. | arvestades, et kogu maailmas kasutavad rahu nimel tegutsevad naised ühiskondlikku võrgustikku dialoogi loomiseks sõdivate poolte vahel ja õiguse nõudmiseks oma kadunud lähedaste nimel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kogu maailmas kasutavad rahu nimel tegutsevad naised ühiskondlikku võrgustikku dialoogi loomiseks sõdivate poolte vahel ja õiguse nõudmiseks oma kadunud lähedaste nimel;

| K. | arvestades, et naiste rahuliikumiste teadlike eesmärkide hulka ei kuulu alati meeste ja naiste vahelisi võimusuhteid määratlevate reeglite ja sotsiaalsete suhete muutmine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste rahuliikumiste teadlike eesmärkide hulka ei kuulu alati meeste ja naiste vahelisi võimusuhteid määratlevate reeglite ja sotsiaalsete suhete muutmine;

| L. | arvestades, et naiste osalemine läbirääkimistel ja aktiivsete rollide täitmine rahumeelse ülemineku edendamisel on demokraatia suunas liikumiseks vajalik, aga ebapiisav etapp ning arvestades, et naisi tuleb seetõttu nende poliitilisel edasiminekul toetada ja aidata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste osalemine läbirääkimistel ja aktiivsete rollide täitmine rahumeelse ülemineku edendamisel on demokraatia suunas liikumiseks vajalik, aga ebapiisav etapp ning arvestades, et naisi tuleb seetõttu nende poliitilisel edasiminekul toetada ja aidata;

| M. | arvestades, et mõned erakordsed naised, näiteks Ellen Johnson-Sirleaf Libeeriast ja Micheline Bachelet Tšiilist, on poliitilisest vastupanuliikumisest tõusnud kõrgeimatele riiklikele ametikohtadele, aga et sellised juhtumid on ikka veel liiga harvaesinevad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mõned erakordsed naised, näiteks Ellen Johnson-Sirleaf Libeeriast ja Micheline Bachelet Tšiilist, on poliitilisest vastupanuliikumisest tõusnud kõrgeimatele riiklikele ametikohtadele, aga et sellised juhtumid on ikka veel liiga harvaesinevad;

| N. | arvestades, et tõe- ja lepituskomisjonid lihtsustavad konfliktijärgsetes ühiskondades lepitusprotsessi, aga naised osalevad seal veel liiga vähe; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tõe- ja lepituskomisjonid lihtsustavad konfliktijärgsetes ühiskondades lepitusprotsessi, aga naised osalevad seal veel liiga vähe;

| O. | arvestades, et mõnede riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks tehtud algatuste üle tuleb heameelt tunda ja kasutada näitena headest tavadest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mõnede riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks tehtud algatuste üle tuleb heameelt tunda ja kasutada näitena headest tavadest;

| P. | arvestades, et naiste seas on alati olnud sõdijaid ja vastupanuliikumises osalejaid, aga et nüüd kuuluvad nad soolise võrdõiguslikkuse raames ametlikult mitmete riikide relvajõududesse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naiste seas on alati olnud sõdijaid ja vastupanuliikumises osalejaid, aga et nüüd kuuluvad nad soolise võrdõiguslikkuse raames ametlikult mitmete riikide relvajõududesse;

| Q. | arvestades, et enesetaputerrorism on nähtusena suhteliselt hiljutine ja piiratud ning selle esinemine piirdub islamitraditsiooniga riikidega, ning arvestades, et naissoost enesetaputerroriste leidub vähe; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enesetaputerrorism on nähtusena suhteliselt hiljutine ja piiratud ning selle esinemine piirdub islamitraditsiooniga riikidega, ning arvestades, et naissoost enesetaputerroriste leidub vähe;

| R. | arvestades, et naiste sageli meeleheitlik poliitiline, isiklik ja sotsiaalne olukord on otsustav tegur nende saamisel enesetapuvõitlejaks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naiste sageli meeleheitlik poliitiline, isiklik ja sotsiaalne olukord on otsustav tegur nende saamisel enesetapuvõitlejaks;

| S. | arvestades, et praegune fundamentalism õigustab märtrisurma ning naissoost vastupanuvõitlejad ja sotsiaalset võrdsust taotlevad naised on selle sõnumi suhtes haavatavad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegune fundamentalism õigustab märtrisurma ning naissoost vastupanuvõitlejad ja sotsiaalset võrdsust taotlevad naised on selle sõnumi suhtes haavatavad;

| T. | arvestades, et ülalnimetatud nähtuse äärmuseni viidud meediakajastus suurendab sotsiaalselt haavatavate noorte silmis huvi enesetapurünnakute vastu, võttes arvesse nende perekonnale pärast nende surma langevat au, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ülalnimetatud nähtuse äärmuseni viidud meediakajastus suurendab sotsiaalselt haavatavate noorte silmis huvi enesetapurünnakute vastu, võttes arvesse nende perekonnale pärast nende surma langevat au,

| 1. | rõhutab vajadust süvalaiendada soolist aspekti rahu-uuringutes, konfliktide ennetamisel ja lahendamisel, rahuvalveoperatsioonidel, konfliktijärgses rehabilitatsioonis ja ülesehitusel ning tagada soolise võrdõiguslikkuse aspekti järgimine väliprogrammides; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust süvalaiendada soolist aspekti rahu-uuringutes, konfliktide ennetamisel ja lahendamisel, rahuvalveoperatsioonidel, konfliktijärgses rehabilitatsioonis ja ülesehitusel ning tagada soolise võrdõiguslikkuse aspekti järgimine väliprogrammides;

Naised kui sõja ohvrid

| 2. | tuletab meelde, et juurdepääs soojätkamistervise teenustele on konfliktisituatsioonides ja põgenikelaagrites konflikti ajal ja pärast seda oluline, ning et nende teenuste puudumisel suureneb emade ja imikute surevus ning levivad sugulisel teel nakkavad haigused; rõhutab, et sellistes tingimustes tekkiv koduvägivald, prostitutsioon ja vägistamine suurendavad veelgi nimetatud teenuste prioriteetsust, sealhulgas ka vajadust, et naistel oleks võimalus haiglakeskkonnas sünnitada ilma meessoost sugulase eelneva loata või soovimatut rasedust katkestada ning pääseda ligi psühholoogilisele abile; toetab kõigile vägistamise ohvriks langenud naistele ja tüdrukutele vahekorrajärgsete rasestumisvastaste vahendite kohese kättesaadavuse tagamist; on seisukohal, et abinõud seksuaal- ja soojätkamisõiguste täieliku austamise tagamiseks aitavad vähendada konfliktsituatsioonis toimepandavate seksuaalvägivallaaktide arvu; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et juurdepääs soojätkamistervise teenustele on konfliktisituatsioonides ja põgenikelaagrites konflikti ajal ja pärast seda oluline, ning et nende teenuste puudumisel suureneb emade ja imikute surevus ning levivad sugulisel teel nakkavad haigused; rõhutab, et sellistes tingimustes tekkiv koduvägivald, prostitutsioon ja vägistamine suurendavad veelgi nimetatud teenuste prioriteetsust, sealhulgas ka vajadust, et naistel oleks võimalus haiglakeskkonnas sünnitada ilma meessoost sugulase eelneva loata või soovimatut rasedust katkestada ning pääseda ligi psühholoogilisele abile; toetab kõigile vägistamise ohvriks langenud naistele ja tüdrukutele vahekorrajärgsete rasestumisvastaste vahendite kohese kättesaadavuse tagamist; on seisukohal, et abinõud seksuaal- ja soojätkamisõiguste täieliku austamise tagamiseks aitavad vähendada konfliktsituatsioonis toimepandavate seksuaalvägivallaaktide arvu;

| 3. | rõhutab kõikide riikide kohustust teha lõpp karistamatusele ja võtta vastutusele isikud, kes vastutavad genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tüdrukute suhtes toime pandud seksuaalvägivalla eest (vägistamine, seksiorjus, prostitutsioonile sundimine, sunniviisiline rasedus, sunniviisiline steriliseerimine ja kõik muud seksuaalse vägivalla sama rasked väljundid) ning näha nimetatud kuritegusid inimsusevastaste kuritegudena ja sõjakuritegudena, ning rõhutab sellega seoses vajadust võimaluse korral välistada selliste kuritegude korral armuandmine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab kõikide riikide kohustust teha lõpp karistamatusele ja võtta vastutusele isikud, kes vastutavad genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tüdrukute suhtes toime pandud seksuaalvägivalla eest (vägistamine, seksiorjus, prostitutsioonile sundimine, sunniviisiline rasedus, sunniviisiline steriliseerimine ja kõik muud seksuaalse vägivalla sama rasked väljundid) ning näha nimetatud kuritegusid inimsusevastaste kuritegudena ja sõjakuritegudena, ning rõhutab sellega seoses vajadust võimaluse korral välistada selliste kuritegude korral armuandmine;

| 4. | nõuab, et konfliktide ajal väärkohtlemise ja vägivalla ohvriteks langenud naised saaksid esitada kaebusi rahvusvahelistele kohtutele nende väärikusega kooskõlas olevatel tingimustel ja nimetatud kohtute kaitsel füüsilise vägivalla ja trauma eest, mida nad võivad emotsionaalse šokiga mittearvestava küsitlemise ajal kogeda; nõuab, et sellistel juhtudel mõistetakse õigust nii tsiviilõiguslikus kui karistusõiguslikus mõttes ning et rakendatakse toetusprogramme, et neid majanduslikult, sotsiaalselt ja psühholoogiliselt aidata ühiskonda naasta; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et konfliktide ajal väärkohtlemise ja vägivalla ohvriteks langenud naised saaksid esitada kaebusi rahvusvahelistele kohtutele nende väärikusega kooskõlas olevatel tingimustel ja nimetatud kohtute kaitsel füüsilise vägivalla ja trauma eest, mida nad võivad emotsionaalse šokiga mittearvestava küsitlemise ajal kogeda; nõuab, et sellistel juhtudel mõistetakse õigust nii tsiviilõiguslikus kui karistusõiguslikus mõttes ning et rakendatakse toetusprogramme, et neid majanduslikult, sotsiaalselt ja psühholoogiliselt aidata ühiskonda naasta;

| 5. | seab prioriteetseks lapssõdurite kasutamise lõpetamise konfliktides, sealhulgas ka tõelises seksiorjuses elavate väikeste tüdrukute kasutamise; nõuab kindlalt, et nimetatud lastele kehtestataks pikaajalised psühholoogilist, sotsiaalset, hariduslikku ja majanduslikku laadi programmid; |
| --- | --- |

5.

seab prioriteetseks lapssõdurite kasutamise lõpetamise konfliktides, sealhulgas ka tõelises seksiorjuses elavate väikeste tüdrukute kasutamise; nõuab kindlalt, et nimetatud lastele kehtestataks pikaajalised psühholoogilist, sotsiaalset, hariduslikku ja majanduslikku laadi programmid;

| 6. | mõistab hukka naistevastase vägivalla mis tahes asjaoludel, kuid nõuab nulltolerantsi laste, tüdrukute ja naiste seksuaalse ärakasutamise suhtes relvastatud konfliktides ja põgenikelaagrites; nõuab rangete haldus- ja kriminaalkaristuste kehtestamist humanitaartöötajatele, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatele, rahukaitsevägedele ja diplomaatidele, kes on sellises ärakasutamises süüdi; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka naistevastase vägivalla mis tahes asjaoludel, kuid nõuab nulltolerantsi laste, tüdrukute ja naiste seksuaalse ärakasutamise suhtes relvastatud konfliktides ja põgenikelaagrites; nõuab rangete haldus- ja kriminaalkaristuste kehtestamist humanitaartöötajatele, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatele, rahukaitsevägedele ja diplomaatidele, kes on sellises ärakasutamises süüdi;

| 7. | nõuab rahaliste vahendite eraldamist, et tegelda valdkondadevaheliste programmide abil koduvägivalla olulise suurenemisega, mille põhjustavad konfliktijärgsel ajal üldine toorus, füüsiline ja majanduslik ebakindlus ning ka meeste läbielatud traumad; märgib, et konfliktijärgsel ajal esinev koduvägivald on tähelepanuta jäetud teema, mida ei ole peetud kuigi tähtsaks; samas põlistab see juba enne konflikti algust väljakujunenud soorolle ja süvendab traumasid, mida (seksuaalse) vägivalla ohvriks langenud naised peavad taluma; |
| --- | --- |

7.

nõuab rahaliste vahendite eraldamist, et tegelda valdkondadevaheliste programmide abil koduvägivalla olulise suurenemisega, mille põhjustavad konfliktijärgsel ajal üldine toorus, füüsiline ja majanduslik ebakindlus ning ka meeste läbielatud traumad; märgib, et konfliktijärgsel ajal esinev koduvägivald on tähelepanuta jäetud teema, mida ei ole peetud kuigi tähtsaks; samas põlistab see juba enne konflikti algust väljakujunenud soorolle ja süvendab traumasid, mida (seksuaalse) vägivalla ohvriks langenud naised peavad taluma;

| 8. | rõhutab, et naiste ja laste suur osakaal rahvusvaheliste asutuste poolt registreeritud põgenike ja ümberasustatud isikute seas relvastatud konfliktide ja kodusõdade tagajärjel on suur probleem; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et naiste ja laste suur osakaal rahvusvaheliste asutuste poolt registreeritud põgenike ja ümberasustatud isikute seas relvastatud konfliktide ja kodusõdade tagajärjel on suur probleem;

| 9. | rõhutab naiste ja tüdrukute erivajadusi lõhkekehade kõrvaldamisel ning rõhutab, et kuigi jalaväemiine võidi kasutada sõjaolukordades, tapsid või sandistasid need enamjaolt naisi, lapsi ja tavainimesi, kes kaotasid seeläbi võime endale elatist teenida; rõhutab veel kord, et EL peab toetama Ottawa konventsiooni jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise kohta ning nende hävitamise kohta peamiselt Aafrikas, kuid osaliselt ka Euroopas ja mujal; kutsub ELi üles tõhustama meetmeid konfliktijärgsete piirkondade puhastamiseks jalaväemiinidest ning seeläbi tagama ohvrite ravi ja rehabiliteerimise ning mineeritud maa tagastamise, et inimesed saaksid seal taas turvaliselt elada ja töötada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab naiste ja tüdrukute erivajadusi lõhkekehade kõrvaldamisel ning rõhutab, et kuigi jalaväemiine võidi kasutada sõjaolukordades, tapsid või sandistasid need enamjaolt naisi, lapsi ja tavainimesi, kes kaotasid seeläbi võime endale elatist teenida; rõhutab veel kord, et EL peab toetama Ottawa konventsiooni jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise kohta ning nende hävitamise kohta peamiselt Aafrikas, kuid osaliselt ka Euroopas ja mujal; kutsub ELi üles tõhustama meetmeid konfliktijärgsete piirkondade puhastamiseks jalaväemiinidest ning seeläbi tagama ohvrite ravi ja rehabiliteerimise ning mineeritud maa tagastamise, et inimesed saaksid seal taas turvaliselt elada ja töötada;

Naised kui rahu toojad

| 10. | rõhutab naiste positiivset rolli konfliktide lahendamisel ning palub komisjonil ja liimesriikidel tagada piisav tehniline ja finantsabi nende programmide toetamiseks, mis võimaldavad naistel täielikult rahuläbirääkimiste pidamisel osaleda ning tagavad naistele õigused tsiviilühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

10.

rõhutab naiste positiivset rolli konfliktide lahendamisel ning palub komisjonil ja liimesriikidel tagada piisav tehniline ja finantsabi nende programmide toetamiseks, mis võimaldavad naistel täielikult rahuläbirääkimiste pidamisel osaleda ning tagavad naistele õigused tsiviilühiskonnas tervikuna;

| 11. | rõhutab naiste positiivset rolli konfliktijärgses ülesehitustöös ning eriti desarmeerimis-, demobilisatsiooni- ja taasintegratsiooniprogrammides (DDR), iseäranis siis, kui need programmid on suunatud lapssõduritele; kutsub liikmesriike üles tagama naiste täieliku osalemise DDR programmides ning eriti otsima võimalusi lapssõdurite taasintegreerimist soodustavate DDR programmide kujundamiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab naiste positiivset rolli konfliktijärgses ülesehitustöös ning eriti desarmeerimis-, demobilisatsiooni- ja taasintegratsiooniprogrammides (DDR), iseäranis siis, kui need programmid on suunatud lapssõduritele; kutsub liikmesriike üles tagama naiste täieliku osalemise DDR programmides ning eriti otsima võimalusi lapssõdurite taasintegreerimist soodustavate DDR programmide kujundamiseks;

| 12. | toetab tugevalt Kosovo naisorganisatsioonide mõjuka koalitsiooni poolt 8. märtsil 2006. aastal esitatud üleskutset kaasata naisi piirkonna tulevase staatuse üle läbirääkimisi pidavasse rahvusvahelisse seitsmest mehest koosnevasse Kosovo esindusse;kahetseb, et senini on seda üleskutset eiratud; |
| --- | --- |

12.

toetab tugevalt Kosovo naisorganisatsioonide mõjuka koalitsiooni poolt 8. märtsil 2006. aastal esitatud üleskutset kaasata naisi piirkonna tulevase staatuse üle läbirääkimisi pidavasse rahvusvahelisse seitsmest mehest koosnevasse Kosovo esindusse;kahetseb, et senini on seda üleskutset eiratud;

| 13. | rõhutab, et naiste rahuliikumised ja naisorganisatsioonid saaksid konfliktijärgses faasis naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust põhiseaduslike, õiguslike ja poliitiliste reformide tasandil arvesse võtva demokraatliku ühiskonna saavutamiseks pedagoogilist, poliitilist, rahalist ja juriidilist toetust; tervitab erinevaid rahvusvahelisi sellesuunalisi algatusi nagu Austraalia algatus Paapua Uus-Guineas ja Norra algatus Sri Lankas; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et naiste rahuliikumised ja naisorganisatsioonid saaksid konfliktijärgses faasis naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust põhiseaduslike, õiguslike ja poliitiliste reformide tasandil arvesse võtva demokraatliku ühiskonna saavutamiseks pedagoogilist, poliitilist, rahalist ja juriidilist toetust; tervitab erinevaid rahvusvahelisi sellesuunalisi algatusi nagu Austraalia algatus Paapua Uus-Guineas ja Norra algatus Sri Lankas;

| 14. | tervitab erinevaid soopõhiste varajase hoiatamise ja konfliktide järelevalve näitajate loomise algatusi, nagu ÜRO naiste arengufond (UNIFEM), Euroopa Nõukogu, Šveitsi rahufondi, International Alerti ja Forum on Early Warning and Early Response'i algatused; |
| --- | --- |

14.

tervitab erinevaid soopõhiste varajase hoiatamise ja konfliktide järelevalve näitajate loomise algatusi, nagu ÜRO naiste arengufond (UNIFEM), Euroopa Nõukogu, Šveitsi rahufondi, International Alerti ja Forum on Early Warning and Early Response'i algatused;

| 15. | avaldab heameelt, et nõukogu tegeles 2005. aastal UNSCR 1325(2000) rakendamisega Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) raames, käsitledes seda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisena, ning palub nõukogul arvesse võtta vajadust kaasata inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaseid nõunikke Euroopa Liidu juhitud rahuvalve tsiviilvägedesse, ning et tuleb tagada koolitus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teemal; |
| --- | --- |

15.

avaldab heameelt, et nõukogu tegeles 2005. aastal UNSCR 1325(2000) rakendamisega Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) raames, käsitledes seda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisena, ning palub nõukogul arvesse võtta vajadust kaasata inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaseid nõunikke Euroopa Liidu juhitud rahuvalve tsiviilvägedesse, ning et tuleb tagada koolitus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise teemal;

| 16. | kordab oma eelnevaid üleskutseid tõhustada EJKP parlamentaarset kontrolli; |
| --- | --- |

16.

kordab oma eelnevaid üleskutseid tõhustada EJKP parlamentaarset kontrolli;

| 17. | rõhutab käitumise üldstandardite rakendamise ja edasise arengu tähtsust EJKP raames korraldatavate operatsioonide puhul, pöörates erilist tähelepanu mainitud eeskirjade kooskõlale teiste eeskirjadega, mis reguleerivad ELi kohalolu teisi vorme kolmandates riikides, samuti juhtnööridega tsiviilelanikkonna kaitseks ELi juhitud kriisiohjamise operatsioonides; |
| --- | --- |

17.

rõhutab käitumise üldstandardite rakendamise ja edasise arengu tähtsust EJKP raames korraldatavate operatsioonide puhul, pöörates erilist tähelepanu mainitud eeskirjade kooskõlale teiste eeskirjadega, mis reguleerivad ELi kohalolu teisi vorme kolmandates riikides, samuti juhtnööridega tsiviilelanikkonna kaitseks ELi juhitud kriisiohjamise operatsioonides;

| 18. | tervitab nõukogu poolt 2005. aasta novembris vastuvõetud töödokumenti UNSCR 1325 (2000) rakendamise kohta EJKP raames; |
| --- | --- |

18.

tervitab nõukogu poolt 2005. aasta novembris vastuvõetud töödokumenti UNSCR 1325 (2000) rakendamise kohta EJKP raames;

| 19. | kutsub ELi üles toetama meetmeid, mis on suunatud naiste arvu märkimisväärsele suurendamisele EJKP missioonide kõigil tasanditel, eelkõige soodustada naiste kandideerimist ning seadma üles nende kandidatuuri sõjaväelistele, politsei ja poliitilistele ametikohtadele EJKP missioonides juba vastavate missioonide kavandamise algetapis; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles toetama meetmeid, mis on suunatud naiste arvu märkimisväärsele suurendamisele EJKP missioonide kõigil tasanditel, eelkõige soodustada naiste kandideerimist ning seadma üles nende kandidatuuri sõjaväelistele, politsei ja poliitilistele ametikohtadele EJKP missioonides juba vastavate missioonide kavandamise algetapis;

| 20. | on veendunud, et EJKP missioonide kavandamise käigus tuleks ette näha kohalike naisorganisatsioonide kaasamine rahuprotsessi, et kasutada ära nende eriline panus ja teha täpselt kindlaks, millisel viisil konfliktid naisi mõjutavad; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et EJKP missioonide kavandamise käigus tuleks ette näha kohalike naisorganisatsioonide kaasamine rahuprotsessi, et kasutada ära nende eriline panus ja teha täpselt kindlaks, millisel viisil konfliktid naisi mõjutavad;

| 21. | julgustab ELi pöörama suuremat tähelepanu politseijõudude kohalolekule, ettevalmistusele, väljaõppele ja varustusele sõjaväemissioonides, sest politseiüksused on peamised tsiviilelanike, eriti naiste ja laste turvalisuse tagajad; |
| --- | --- |

21.

julgustab ELi pöörama suuremat tähelepanu politseijõudude kohalolekule, ettevalmistusele, väljaõppele ja varustusele sõjaväemissioonides, sest politseiüksused on peamised tsiviilelanike, eriti naiste ja laste turvalisuse tagajad;

| 22. | avaldab heameelt, et ÜRO poolt alates 2000. aastast loodud uutesse rahuvalvemissioonidesse on kaasatud soolise võrdõiguslikkuse nõunikke ning et 2003. aastal loodi selline ametikoht rahuvalveoperatsioonide osakonda; |
| --- | --- |

22.

avaldab heameelt, et ÜRO poolt alates 2000. aastast loodud uutesse rahuvalvemissioonidesse on kaasatud soolise võrdõiguslikkuse nõunikke ning et 2003. aastal loodi selline ametikoht rahuvalveoperatsioonide osakonda;

| 23. | palub, et ei tohi unustata neid julgeid naisi, kes on otsustanud poliitilise vastupanu rahumeelsete vormide kasuks ning kes selle eest on maksnud või maksavad praegugi vangistuse, koduaresti või inimrööviga; |
| --- | --- |

23.

palub, et ei tohi unustata neid julgeid naisi, kes on otsustanud poliitilise vastupanu rahumeelsete vormide kasuks ning kes selle eest on maksnud või maksavad praegugi vangistuse, koduaresti või inimrööviga;

| 24. | rõhutab vajadust suurendada naiste rolli poliitilises otsustamisprotsessis riigi ülesehitamisel ja samuti tagada nende poliitiline esindatus läbirääkimistel; toetab selles küsimuses resolutsiooni 1325 soovitusi ja Euroopa Parlamendi 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust suurendada naiste rolli poliitilises otsustamisprotsessis riigi ülesehitamisel ja samuti tagada nende poliitiline esindatus läbirääkimistel; toetab selles küsimuses resolutsiooni 1325 soovitusi ja Euroopa Parlamendi 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni;

| 25. | peab vajalikuks edendada naiste suuremat osalust ja kohalolekut massiteabevahendites ja avaliku arvamuse kujundamisel, mille kaudu võivad naised oma arvamuse kuuldavaks teha; |
| --- | --- |

25.

peab vajalikuks edendada naiste suuremat osalust ja kohalolekut massiteabevahendites ja avaliku arvamuse kujundamisel, mille kaudu võivad naised oma arvamuse kuuldavaks teha;

| 26. | tervitab komisjoni valimisalast toetust vabade valimiste korraldamisel konfliktidest välja tulnud riikides ning avaldab heameelt naiste osalemise üle valimistel; tervitab ka asjaolu, et naisi on nimetatud mõnede valitavate ametite juhtideks ja nõuab kiiresti üha suurema hulga naiste nimetamise jätkamist valitavate ametite juhtideks; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni valimisalast toetust vabade valimiste korraldamisel konfliktidest välja tulnud riikides ning avaldab heameelt naiste osalemise üle valimistel; tervitab ka asjaolu, et naisi on nimetatud mõnede valitavate ametite juhtideks ja nõuab kiiresti üha suurema hulga naiste nimetamise jätkamist valitavate ametite juhtideks;

| 27. | juhib tähelepanu jätkuvale naiste diskrimineerimisele seoses juurdepääsuga kapitalile ja ressurssidele sealhulgas toidule ja haridusele, infotehnoloogiale, tervishoiule ja muudele sotsiaalteenustele, ning on seisukohal, et naiste osalus majandustegevuses nii maa- kui ka linnapiirkondades on väga olulise tähtsusega nende sotsiaalmajandusliku rolli toetamisel konfliktijärgsetes ühiskondades; rõhutab, et mikrokrediidil on juba positiivne roll naistele võimaluse andmisel ning kutsub rahvusvahelist üldsust üles võtma meetmeid mikrokrediidi kasutamise ergutamiseks konfliktijärgsetes riikides; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu jätkuvale naiste diskrimineerimisele seoses juurdepääsuga kapitalile ja ressurssidele sealhulgas toidule ja haridusele, infotehnoloogiale, tervishoiule ja muudele sotsiaalteenustele, ning on seisukohal, et naiste osalus majandustegevuses nii maa- kui ka linnapiirkondades on väga olulise tähtsusega nende sotsiaalmajandusliku rolli toetamisel konfliktijärgsetes ühiskondades; rõhutab, et mikrokrediidil on juba positiivne roll naistele võimaluse andmisel ning kutsub rahvusvahelist üldsust üles võtma meetmeid mikrokrediidi kasutamise ergutamiseks konfliktijärgsetes riikides;

Naised ja sõda

| 28. | mõistab hukka märtrite apoloogiad, milles tänapäeval pöördutakse noorte, kaasa arvatud noorte naiste poole; märgib, et üleskutsed enesetapurünnakutele ajavad segamini usulise innukuse, meeleheitliku vastupanu okupatsiooni või ebaõigluse vastu ning rünnakute märklauad, milleks on süütud tsiviilohvrid; |
| --- | --- |

28.

mõistab hukka märtrite apoloogiad, milles tänapäeval pöördutakse noorte, kaasa arvatud noorte naiste poole; märgib, et üleskutsed enesetapurünnakutele ajavad segamini usulise innukuse, meeleheitliku vastupanu okupatsiooni või ebaõigluse vastu ning rünnakute märklauad, milleks on süütud tsiviilohvrid;

| 29. | juhib tähelepanu naissoost enesetaputerroristide probleemile ja rõhutab, et vägistamine sõjalise relvana puudutab kõiki naisi, olenemata rahvusest, usust ja vaadetest; märgib, et vägistamise ohvriks langenud naisi häbimärgistatakse ja tõrjutakse sotsiaalses plaanis ning isegi tapetakse; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu naissoost enesetaputerroristide probleemile ja rõhutab, et vägistamine sõjalise relvana puudutab kõiki naisi, olenemata rahvusest, usust ja vaadetest; märgib, et vägistamise ohvriks langenud naisi häbimärgistatakse ja tõrjutakse sotsiaalses plaanis ning isegi tapetakse;

| 30. | avaldab heameelt, et mõned islamivõimud taunivad antud nähtust, selle ulatust ja selle käsitlemist meedias praegu isegi Koraani nimel, mis soodustab elu austamist; |
| --- | --- |

30.

avaldab heameelt, et mõned islamivõimud taunivad antud nähtust, selle ulatust ja selle käsitlemist meedias praegu isegi Koraani nimel, mis soodustab elu austamist;

| 31. | palub uurida veritasu nimel ja poliitilistel, sotsiaalsetel või kultuurilistel põhjustel sooritatud enesetapurünnakuid ning tuletab tungivalt rahvusvahelisele üldsusele meelde, et tuleb järgida rahvusvahelist õigust ja püüelda rahu saavutamise suunas kõikjal, kus on olnud või on naiste enesetapurünnakuteks värbamise oht; |
| --- | --- |

31.

palub uurida veritasu nimel ja poliitilistel, sotsiaalsetel või kultuurilistel põhjustel sooritatud enesetapurünnakuid ning tuletab tungivalt rahvusvahelisele üldsusele meelde, et tuleb järgida rahvusvahelist õigust ja püüelda rahu saavutamise suunas kõikjal, kus on olnud või on naiste enesetapurünnakuteks värbamise oht;

Soovitused

| 32. | toetab kõiki soovitusi, millega alatesUNSCR 1325 (2000) vastuvõtmisest on üritatud parandada naiste saatust konfliktides, ja palub, et nõukogu ja komisjon lisaksid nimetatud soovitused ja eriti oma eespool nimetatud 30. novembri 2000. aasta resolutsioonis toodud soovitused kõikidesse oma poliitikavaldkondadesse ja viiksid need võimalikult kiiresti ellu; |
| --- | --- |

32.

toetab kõiki soovitusi, millega alatesUNSCR 1325 (2000) vastuvõtmisest on üritatud parandada naiste saatust konfliktides, ja palub, et nõukogu ja komisjon lisaksid nimetatud soovitused ja eriti oma eespool nimetatud 30. novembri 2000. aasta resolutsioonis toodud soovitused kõikidesse oma poliitikavaldkondadesse ja viiksid need võimalikult kiiresti ellu;

| 33. | võtab teadmiseks, et vaatamata erinevate rahvusvaheliste ja Euroopa institutsioonide resolutsioonidele, üleskutsetele ning soovitustele, ei saa naised veel täielikult osaleda konfliktide ärahoidmises ja lahendamises, rahuvalveoperatsioonides ja rahu kindlustamisel; võtab seega teadmiseks, mureks ei ole uute soovituste tegemine ning nõuab seetõttu praktilise tegevusprogrammi koostamist, milles määratakse kindlaks selle täitmiseks vajalikud tegurid ning hinnatakse rakendamistulemuste takistusi ja nende tulemuste kontrollimist; nõuab, et Euroopa Parlamendile esitatakse aastaaruanne programmi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks, et vaatamata erinevate rahvusvaheliste ja Euroopa institutsioonide resolutsioonidele, üleskutsetele ning soovitustele, ei saa naised veel täielikult osaleda konfliktide ärahoidmises ja lahendamises, rahuvalveoperatsioonides ja rahu kindlustamisel; võtab seega teadmiseks, mureks ei ole uute soovituste tegemine ning nõuab seetõttu praktilise tegevusprogrammi koostamist, milles määratakse kindlaks selle täitmiseks vajalikud tegurid ning hinnatakse rakendamistulemuste takistusi ja nende tulemuste kontrollimist; nõuab, et Euroopa Parlamendile esitatakse aastaaruanne programmi rakendamise kohta;

| 34. | rõhutab diplomaatilises tegevuses naiste osalemise olulisust ja kutsub liikmesriike üles värbama rohkem naisi oma diplomaatilistesse teenistustesse ning koolitama naissoost diplomaate läbirääkimis- ja vahendamismeetodite osas, et koostada rahu ja turvalisusega seotud ametikohtade täitmiseks erialase ettevalmistusega naiste nimekirju; |
| --- | --- |

34.

rõhutab diplomaatilises tegevuses naiste osalemise olulisust ja kutsub liikmesriike üles värbama rohkem naisi oma diplomaatilistesse teenistustesse ning koolitama naissoost diplomaate läbirääkimis- ja vahendamismeetodite osas, et koostada rahu ja turvalisusega seotud ametikohtade täitmiseks erialase ettevalmistusega naiste nimekirju;

| 35. | nõuab, et üleminekuõigusega seotud mõisteid rakendataks rahuprotsessides ning üleminekul demokraatiale ja õigusriigile, austades ohvrite õigusi, naissoost tunnistajate väärikust, ja et nähtaks ette naiste osalemine lepituse eesmärgil loodavates uurimiskomisjonides ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaasamine nimetatud komisjoni poolt vastu võetud meetmete hulka; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et üleminekuõigusega seotud mõisteid rakendataks rahuprotsessides ning üleminekul demokraatiale ja õigusriigile, austades ohvrite õigusi, naissoost tunnistajate väärikust, ja et nähtaks ette naiste osalemine lepituse eesmärgil loodavates uurimiskomisjonides ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaasamine nimetatud komisjoni poolt vastu võetud meetmete hulka;

| 36. | teeb ettepaneku piirata soovitusi, jättes vaid hädavajaliku, s.o paluda institutsioonidel leida sünergia konkreetsete tegevuste läbiviimiseks koostöös teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, mis püüdlevad samade eesmärkide suunas, ning kasutada võimalikult tõhusalt ergutus- ja mõjutusvahenditena finantsraamistiku 2007-2013 uusi rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

36.

teeb ettepaneku piirata soovitusi, jättes vaid hädavajaliku, s.o paluda institutsioonidel leida sünergia konkreetsete tegevuste läbiviimiseks koostöös teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, mis püüdlevad samade eesmärkide suunas, ning kasutada võimalikult tõhusalt ergutus- ja mõjutusvahenditena finantsraamistiku 2007-2013 uusi rahastamisvahendeid;

| 37. | soovitab komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel edendada rahualase, isiku väärikuse ja soolise võrdõiguslikkuse austamise õppe lisamist konfliktiolukorras olevate riikide kõikidesse kooli- ja koolitusprogrammidesse, et arendada rahumeelsust ja naiste õiguste austamist nendes ühiskondades ning rahuvalve- ja rahusobitamisvägede, ELi ametnike ja teiste rahvusvaheliste abiorganisatsioonide seas; soovitab nimetatud projekti kaasata kohalikke naisorganisatsioone, emade ühendusi, noortelaagrite kasvatajaid ja õpetajaid; |
| --- | --- |

37.

soovitab komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel edendada rahualase, isiku väärikuse ja soolise võrdõiguslikkuse austamise õppe lisamist konfliktiolukorras olevate riikide kõikidesse kooli- ja koolitusprogrammidesse, et arendada rahumeelsust ja naiste õiguste austamist nendes ühiskondades ning rahuvalve- ja rahusobitamisvägede, ELi ametnike ja teiste rahvusvaheliste abiorganisatsioonide seas; soovitab nimetatud projekti kaasata kohalikke naisorganisatsioone, emade ühendusi, noortelaagrite kasvatajaid ja õpetajaid;

| 38. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate 2003. aasta suuniste rakendamise kohta; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate 2003. aasta suuniste rakendamise kohta;

| 39. | soovitab liikmesriikidel suurendada konfliktipiirkondadest pärit laste ja noorte vastuvõtmisprogramme liikmesriikides, et neid päästa vägivalla ja meeleheite maailmast, mis omakorda loob vägivalda, ka naiste vastu; kutsub nõukogu üles paluma liikmesriikidel nimetatud noorte vastuvõtmist lihtsustada, kehtestamata ebavajalikke takistusi; nõuab tungivalt, et transiidiriikidega sõlmitaks kokkulepped, et nad ei takistaks nimetatud humanitaarprogrammide läbiviimist; |
| --- | --- |

39.

soovitab liikmesriikidel suurendada konfliktipiirkondadest pärit laste ja noorte vastuvõtmisprogramme liikmesriikides, et neid päästa vägivalla ja meeleheite maailmast, mis omakorda loob vägivalda, ka naiste vastu; kutsub nõukogu üles paluma liikmesriikidel nimetatud noorte vastuvõtmist lihtsustada, kehtestamata ebavajalikke takistusi; nõuab tungivalt, et transiidiriikidega sõlmitaks kokkulepped, et nad ei takistaks nimetatud humanitaarprogrammide läbiviimist;

| 40. | palub komisjonil toetada naiste ühenduste poolt käivitatud rahualgatusi, eriti multikultuurseid, riigipiire ületavaid ja piirkondlikke algatusi konfliktide lahendamise ja rahu kindlustamisega tegelevatele organisatsioonidele antava poliitilise, tehnilise ja majandusliku toetuse kaudu; nõuab tungivalt, et nõukogu tagaks poliitilise järjepidevuse asjaomaste riikide otsustavate organitega; julgustab Euroopa Parlamenti ja eelkõige naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni looma konfliktipiirkondade segakomisjone, kuhu kuuluksid nimetatud võrgustikest pärit naised ja Euroopa Parlamendi liikmed; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil toetada naiste ühenduste poolt käivitatud rahualgatusi, eriti multikultuurseid, riigipiire ületavaid ja piirkondlikke algatusi konfliktide lahendamise ja rahu kindlustamisega tegelevatele organisatsioonidele antava poliitilise, tehnilise ja majandusliku toetuse kaudu; nõuab tungivalt, et nõukogu tagaks poliitilise järjepidevuse asjaomaste riikide otsustavate organitega; julgustab Euroopa Parlamenti ja eelkõige naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni looma konfliktipiirkondade segakomisjone, kuhu kuuluksid nimetatud võrgustikest pärit naised ja Euroopa Parlamendi liikmed;

| 41. | palub komisjonil ja teistel doonoritel eraldada vahendeid kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamiseks, eelkõige konfliktide rahumeelses lahendamises osalevate kohalike naiste rühmade toetamiseks, ning anda tehnilist tuge ja kutsealast koolitust; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ja teistel doonoritel eraldada vahendeid kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamiseks, eelkõige konfliktide rahumeelses lahendamises osalevate kohalike naiste rühmade toetamiseks, ning anda tehnilist tuge ja kutsealast koolitust;

| 42. | on seisukohal, et komisjon peab finantsraamistikus 2007-2013 tingimata erivahendina säilitama Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse; tuletab meelde, et vahend on eelnevalt ja edukalt, kohapealsete valitsustega kokkuleppeid sõlmimata suutnud naiste õiguste kaitseks korraldada pakkumiste kutseid ja luua erilisi eelarverubriike; palub, et komisjon tagaks, et konfliktide ohjamine stabiliseerimisvahendis sisaldaks soolist mõõdet, mis võimaldaks tegelda naiste probleemidega konfliktiolukordades; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et komisjon peab finantsraamistikus 2007-2013 tingimata erivahendina säilitama Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse; tuletab meelde, et vahend on eelnevalt ja edukalt, kohapealsete valitsustega kokkuleppeid sõlmimata suutnud naiste õiguste kaitseks korraldada pakkumiste kutseid ja luua erilisi eelarverubriike; palub, et komisjon tagaks, et konfliktide ohjamine stabiliseerimisvahendis sisaldaks soolist mõõdet, mis võimaldaks tegelda naiste probleemidega konfliktiolukordades;

| 43. | palub, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kaasataks nähtavalt ja kontrollitavalt kõikidesse rahastamisvahenditesse, eriti ühinemiseelsesse vahendisse, Euroopa naabruspoliitikasse ning arengukoostöö ja majanduskoostöö vahendisse (DCECI) ja stabiliseerimisvahendisse, ning et see kuuluks assotsiatsioonilepingute tingimuste hulka; |
| --- | --- |

43.

palub, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kaasataks nähtavalt ja kontrollitavalt kõikidesse rahastamisvahenditesse, eriti ühinemiseelsesse vahendisse, Euroopa naabruspoliitikasse ning arengukoostöö ja majanduskoostöö vahendisse (DCECI) ja stabiliseerimisvahendisse, ning et see kuuluks assotsiatsioonilepingute tingimuste hulka;

| 44. | rõhutab, et riikide strateegilised plaanid ja tegevuskavad on väga head soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendid, eelkõige pooltevahelise poliitilise tahte olemasolu korral; palub, et kogu EJKP tegevus rakendaks UNSCR 1325 (2000) ja oma eespool nimetatud 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni ning et sellest teavitataks igal aastal Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et riikide strateegilised plaanid ja tegevuskavad on väga head soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendid, eelkõige pooltevahelise poliitilise tahte olemasolu korral; palub, et kogu EJKP tegevus rakendaks UNSCR 1325 (2000) ja oma eespool nimetatud 30. novembri 2000. aasta resolutsiooni ning et sellest teavitataks igal aastal Euroopa Parlamenti;

| 45. | palub, et õigus soojätkamistervishoiule säilitatakse ja et komisjon seab selle oma koostöötegevuste ja stabiliseerimisvahendi prioriteediks konfliktipiirkondades, ning et nimetatud prioriteet kajastuks eelarverubriikides; |
| --- | --- |

45.

palub, et õigus soojätkamistervishoiule säilitatakse ja et komisjon seab selle oma koostöötegevuste ja stabiliseerimisvahendi prioriteediks konfliktipiirkondades, ning et nimetatud prioriteet kajastuks eelarverubriikides;

| 46. | rõhutab vajadust parandada kontrolli toidu, riiete ja tervishoiutoodete, näiteks hügieenisidemete jagamise üle kriisiolukordades ning palub rahvusvahelistel humanitaarabiasutustel tugevdada turvameetmeid pagulaslaagrites, et vähendada naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja seksuaalse väärkohtlemise ohtu, ning alustada pagulaslaagrites soojätkamistervist käsitlevate programmidega ja tagada kõikidele vägistamise ohvriks langenud naistele ja tüdrukutele viivitamatu profülaktika vägistamise järel; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust parandada kontrolli toidu, riiete ja tervishoiutoodete, näiteks hügieenisidemete jagamise üle kriisiolukordades ning palub rahvusvahelistel humanitaarabiasutustel tugevdada turvameetmeid pagulaslaagrites, et vähendada naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja seksuaalse väärkohtlemise ohtu, ning alustada pagulaslaagrites soojätkamistervist käsitlevate programmidega ja tagada kõikidele vägistamise ohvriks langenud naistele ja tüdrukutele viivitamatu profülaktika vägistamise järel;

| 47. | soovitab alustada koostööd Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu, NATO, kõikide pädevate ÜRO organite, sealhulgas UNIFEMi, OSCE ja võimaluse korral teiste pädevate rahvusvaheliste organite vahel, et kehtestada konfliktide ajal kontrollitavaid soopõhiseid näitajaid, mida saaks kaasata uutesse välis- ja arengupoliitika vahenditesse või mida saaks kasutada varajase hoiatamise vahenditena; |
| --- | --- |

47.

soovitab alustada koostööd Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu, NATO, kõikide pädevate ÜRO organite, sealhulgas UNIFEMi, OSCE ja võimaluse korral teiste pädevate rahvusvaheliste organite vahel, et kehtestada konfliktide ajal kontrollitavaid soopõhiseid näitajaid, mida saaks kaasata uutesse välis- ja arengupoliitika vahenditesse või mida saaks kasutada varajase hoiatamise vahenditena;

| 48. | on seisukohal, et naiste osalus sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise elu kõikidel tasanditel konfliktist väljuvas riigis peaks olema võrdne meeste osalusega; on teadlik, et kvootidega ei saa kohe võrdõiguslikkust saavutada, võttes arvesse asjaomase riigi kultuurilist tagapõhja ja sotsiaalset arengut; nõuab seega, et komisjon soodustaks naiste osalemise määra suurenemist UNSCR 1325 (2000) ja oma tegevuskavade rakendamisel ning jälgiks arengut võrdõiguslikkuse suunas ja teavitaks Euroopa Parlamenti tulemustest; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et naiste osalus sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise elu kõikidel tasanditel konfliktist väljuvas riigis peaks olema võrdne meeste osalusega; on teadlik, et kvootidega ei saa kohe võrdõiguslikkust saavutada, võttes arvesse asjaomase riigi kultuurilist tagapõhja ja sotsiaalset arengut; nõuab seega, et komisjon soodustaks naiste osalemise määra suurenemist UNSCR 1325 (2000) ja oma tegevuskavade rakendamisel ning jälgiks arengut võrdõiguslikkuse suunas ja teavitaks Euroopa Parlamenti tulemustest;

| 49. | toetab inimõiguste klausli nõuetekohast rakendamist lepingutes kolmandate riikidega ning rahvusvahelise humanitaarõiguse põhimõtete ja vastavate lepete rakendamist, eelkõige seoses naiste õiguste ja vajadustega; |
| --- | --- |

49.

toetab inimõiguste klausli nõuetekohast rakendamist lepingutes kolmandate riikidega ning rahvusvahelise humanitaarõiguse põhimõtete ja vastavate lepete rakendamist, eelkõige seoses naiste õiguste ja vajadustega;

| 50. | usub, et ELi relvaekspordi toimimisjuhendi muutmine õiguslikult siduvaks võib relvastatud konfliktide arvu vähendamise kaudu igal pool maailmas kaasa aidata naiste kannatuste vähendamisele; |
| --- | --- |

50.

usub, et ELi relvaekspordi toimimisjuhendi muutmine õiguslikult siduvaks võib relvastatud konfliktide arvu vähendamise kaudu igal pool maailmas kaasa aidata naiste kannatuste vähendamisele;

| 51. | soovitab, et Euroopa Parlament arutaks enesetapurünnakute probleemi naiste hulgas, algataks uurimuse nimetatud teemal ja lõpetaks selle konverentsiga, kus osaleksid spetsialistid aga ka asjaomaste riikide muud soolise võrdõiguslikkuse küsimustes pädevad isikud ja kõrged islami vaimulikud; |
| --- | --- |

51.

soovitab, et Euroopa Parlament arutaks enesetapurünnakute probleemi naiste hulgas, algataks uurimuse nimetatud teemal ja lõpetaks selle konverentsiga, kus osaleksid spetsialistid aga ka asjaomaste riikide muud soolise võrdõiguslikkuse küsimustes pädevad isikud ja kõrged islami vaimulikud;

*

- *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning läbirääkija- ja kandidaatriikide valitsustele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning läbirääkija- ja kandidaatriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT C 228, 13.8.2001, lk 186.

(2)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon 48/104.

(3)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon 3318 (XXIX).

(4)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon 3519 (XXX).

(5)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon 37/63.

---