# Den Europæiske Unions C 301E/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 301E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang12. december 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 301E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang12. december 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2006/C 301E/1 | Fælles holdning (EF) nr. 27/2006 af 25. september 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Fælles holdning (EF) nr. 28/2006 af 23. oktober 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Fælles holdning (EF) nr. 29/2006 af 14. november 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremsendelse af statistiske data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Fælles holdning (EF) nr. 30/2006 af 14. november 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Fælles holdning (EF) nr. 31/2006 af 14. november 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram inden for forbrugerpolitik (2007-2013) (
  1
  ) | 103 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2006/C 301E/1

Fælles holdning (EF) nr. 27/2006 af 25. september 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

1

2006/C 301E/2

Fælles holdning (EF) nr. 28/2006 af 23. oktober 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde

51

2006/C 301E/3

Fælles holdning (EF) nr. 29/2006 af 14. november 2006 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremsendelse af statistiske data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Fælles holdning (EF) nr. 30/2006 af 14. november 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for interkulturel dialog (2008)

94

2006/C 301E/5

Fælles holdning (EF) nr. 31/2006 af 14. november 2006 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram inden for forbrugerpolitik (2007-2013) (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 12.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 301/1

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 27/2006

fastlagt af Rådet den 25. september 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2006/EF af ... om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

(2006/C 301 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som anført i traktaten er det Fællesskabets mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets erhvervsliv og dermed sikre en stærk konkurrenceevne på internationalt plan. Fællesskabet fremmer derfor alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige, særlig ved at opmuntre virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder (SMV'er), forskningscentre og universiteter i deres indsats for forskning og teknologisk udvikling. Der bør i den forbindelse gives forrang til de områder og projekter, hvor europæisk finansiering og samarbejde har særlig stor betydning og øger udbyttet af indsatsen. Gennem sin støtte til frontlinjeforskning, anvendt forskning og innovation søger Fællesskabet at fremme samspillet mellem forskningsaktiviteterne i Europa og dermed stabilisere grundlaget for det europæiske forskningsrum. En sådan indsats vil bidrage positivt til det sociale, kulturelle og økonomiske fremskridt i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Som anført i traktaten er det Fællesskabets mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets erhvervsliv og dermed sikre en stærk konkurrenceevne på internationalt plan. Fællesskabet fremmer derfor alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige, særlig ved at opmuntre virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder (SMV'er), forskningscentre og universiteter i deres indsats for forskning og teknologisk udvikling. Der bør i den forbindelse gives forrang til de områder og projekter, hvor europæisk finansiering og samarbejde har særlig stor betydning og øger udbyttet af indsatsen. Gennem sin støtte til frontlinjeforskning, anvendt forskning og innovation søger Fællesskabet at fremme samspillet mellem forskningsaktiviteterne i Europa og dermed stabilisere grundlaget for det europæiske forskningsrum. En sådan indsats vil bidrage positivt til det sociale, kulturelle og økonomiske fremskridt i alle medlemsstater.

| (2) | At forskningen spiller en central rolle anerkendte Det Europæiske Råd på sit møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000, hvor det fastsatte et nyt strategisk mål for EU i det kommende årti: at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Videntrekanten — uddannelse, forskning og innovation — er afgørende for at nå dette mål, og Fællesskabet ønsker derfor at mobilisere og styrke den nødvendige forsknings- og innovationsevne. Syvende rammeprogram er i den forbindelse et centralt fællesskabsinstrument, der supplerer medlemsstaternes og det europæiske erhvervslivs indsats. |
| --- | --- |

(2)

At forskningen spiller en central rolle anerkendte Det Europæiske Råd på sit møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000, hvor det fastsatte et nyt strategisk mål for EU i det kommende årti: at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Videntrekanten — uddannelse, forskning og innovation — er afgørende for at nå dette mål, og Fællesskabet ønsker derfor at mobilisere og styrke den nødvendige forsknings- og innovationsevne. Syvende rammeprogram er i den forbindelse et centralt fællesskabsinstrument, der supplerer medlemsstaternes og det europæiske erhvervslivs indsats.

| (3) | I overensstemmelse med Lissabon-strategien var Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002 enigt i, at de samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation i EU skulle øges, så de nærmer sig 3 % af BNP senest i 2010, hvoraf to tredjedele skulle komme fra den private sektor. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med Lissabon-strategien var Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002 enigt i, at de samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation i EU skulle øges, så de nærmer sig 3 % af BNP senest i 2010, hvoraf to tredjedele skulle komme fra den private sektor.

| (4) | Syvende rammeprograms overordnede mål er at bidrage til at gøre EU til verdens førende forskningsrum. Det forudsætter, at rammeprogrammet får et stærkt fokus på at fremme og investere i den mest avancerede forskning i verdensklasse, der først og fremmest bygger på principperne for fremragende forskningskvalitet. |
| --- | --- |

(4)

Syvende rammeprograms overordnede mål er at bidrage til at gøre EU til verdens førende forskningsrum. Det forudsætter, at rammeprogrammet får et stærkt fokus på at fremme og investere i den mest avancerede forskning i verdensklasse, der først og fremmest bygger på principperne for fremragende forskningskvalitet.

| (5) | Europa-Parlamentet har gentagne gange understreget betydningen af forskning og teknologisk udvikling og den stadig større rolle, viden spiller for den økonomiske vækst og social og miljømæssig velfærd, senest i dets beslutning af 10. marts 2005 om videnskab og teknologi — retningslinjer for den fremtidige EU-politik til støtte for forskningen (4). |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet har gentagne gange understreget betydningen af forskning og teknologisk udvikling og den stadig større rolle, viden spiller for den økonomiske vækst og social og miljømæssig velfærd, senest i dets beslutning af 10. marts 2005 om videnskab og teknologi — retningslinjer for den fremtidige EU-politik til støtte for forskningen (4).

| (6) | Fællesskabet bør opstille de videnskabelige og teknologiske mål, der skal nås under syvende rammeprogram i perioden 2007-2013, under hensyntagen til forskningsbehovene i forbindelse med alle Fællesskabets politikker og på grundlag af den udbredte støtte fra europæisk erhvervsliv, forskersamfundet, universiteterne og andre berørte kredse. |
| --- | --- |

(6)

Fællesskabet bør opstille de videnskabelige og teknologiske mål, der skal nås under syvende rammeprogram i perioden 2007-2013, under hensyntagen til forskningsbehovene i forbindelse med alle Fællesskabets politikker og på grundlag af den udbredte støtte fra europæisk erhvervsliv, forskersamfundet, universiteterne og andre berørte kredse.

| (7) | De europæiske teknologiplatforme og de planlagte fælles teknologiinitiativer er særlig relevante for erhvervsforskningen. De europæiske teknologiplatforme gør det lettere for interessenterne at opstille en langsigtet strategisk forskningsdagsorden og kan desuden udvikle sig til at blive en vigtig mekanisme til fremme af konkurrenceevnen i Europa. |
| --- | --- |

(7)

De europæiske teknologiplatforme og de planlagte fælles teknologiinitiativer er særlig relevante for erhvervsforskningen. De europæiske teknologiplatforme gør det lettere for interessenterne at opstille en langsigtet strategisk forskningsdagsorden og kan desuden udvikle sig til at blive en vigtig mekanisme til fremme af konkurrenceevnen i Europa.

| (8) | Målene for syvende rammeprogram bør bygge på sjette rammeprograms resultater for så vidt angår udbygningen af det europæiske forskningsrum og føre dem videre mod udvikling af en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund i Europa, som skal opfylde målene i Lissabon-strategien på Fællesskabets politikområder. Følgende mål i syvende rammeprogram har særlig stor betydning:






  — | Der bør ydes støtte til tværnationalt samarbejde i enhver størrelsesorden i hele EU. |
| --- | --- | --- |

(8)

Målene for syvende rammeprogram bør bygge på sjette rammeprograms resultater for så vidt angår udbygningen af det europæiske forskningsrum og føre dem videre mod udvikling af en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund i Europa, som skal opfylde målene i Lissabon-strategien på Fællesskabets politikområder. Følgende mål i syvende rammeprogram har særlig stor betydning:

—

Der bør ydes støtte til tværnationalt samarbejde i enhver størrelsesorden i hele EU.

| — | Europæisk frontlinjeforskning bør tilføres øget dynamik, kreativitet og kvalitet, samtidig med, at forskernes ansvar og uafhængighed ved fastlæggelsen af hovedlinjerne for forskningen på dette område anerkendes. På den baggrund bør forskerinitieret grundforskning af høj kvalitet spille en væsentlig rolle i syvende rammeprogram. |
| --- | --- |

—

Europæisk frontlinjeforskning bør tilføres øget dynamik, kreativitet og kvalitet, samtidig med, at forskernes ansvar og uafhængighed ved fastlæggelsen af hovedlinjerne for forskningen på dette område anerkendes. På den baggrund bør forskerinitieret grundforskning af høj kvalitet spille en væsentlig rolle i syvende rammeprogram.

| — | Det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologi i Europa bør styrkes kvantitativt og kvalitativt. Bedre uddannelse og oplæring af forskere, lettere adgang til forskningsmuligheder og anerkendelse af forskererhvervet er hovedvirkemidler til at opfylde dette mål, ikke mindst ved at sørge for at kvinder i langt større grad medvirker i forskningen og ved at tilskynde til forskermobilitet og karriereudvikling for forskere. De generelle principper, der ligger til grund for det europæiske charter for forskere og for adfærdskodeksen for ansættelse af forskere, vil kunne bidrage til opbygningen af et ægte europæisk forskerarbejdsmarked, samtidig med at der tages hensyn til, at de er frivillige. Desuden bør europæiske forskningsinstitutioners og universiteters høje kvalitet videreudvikles og styrkes. |
| --- | --- |

—

Det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologi i Europa bør styrkes kvantitativt og kvalitativt. Bedre uddannelse og oplæring af forskere, lettere adgang til forskningsmuligheder og anerkendelse af forskererhvervet er hovedvirkemidler til at opfylde dette mål, ikke mindst ved at sørge for at kvinder i langt større grad medvirker i forskningen og ved at tilskynde til forskermobilitet og karriereudvikling for forskere. De generelle principper, der ligger til grund for det europæiske charter for forskere og for adfærdskodeksen for ansættelse af forskere, vil kunne bidrage til opbygningen af et ægte europæisk forskerarbejdsmarked, samtidig med at der tages hensyn til, at de er frivillige. Desuden bør europæiske forskningsinstitutioners og universiteters høje kvalitet videreudvikles og styrkes.

| (9) | Dialogen mellem videnskab og samfund i Europa bør endvidere uddybes med det formål at udforme en videnskabs- og forskningsdagsorden, som imødekommer borgernes betænkeligheder, også ved at fremkalde kritisk debat, og som har til formål at styrke borgernes tillid til videnskaben. |
| --- | --- |

(9)

Dialogen mellem videnskab og samfund i Europa bør endvidere uddybes med det formål at udforme en videnskabs- og forskningsdagsorden, som imødekommer borgernes betænkeligheder, også ved at fremkalde kritisk debat, og som har til formål at styrke borgernes tillid til videnskaben.

| (10) | Det gælder særlig om at være opmærksom på at lette den videnskabelige karriere for forskere i deres mest produktive alder. Debuterende forskere kan være en drivkraft for videnskaben i Europa. |
| --- | --- |

(10)

Det gælder særlig om at være opmærksom på at lette den videnskabelige karriere for forskere i deres mest produktive alder. Debuterende forskere kan være en drivkraft for videnskaben i Europa.

| (11) | Forsknings- og innovationskapaciteten bør styrkes kvantitativt og kvalitativt i hele Europa. |
| --- | --- |

(11)

Forsknings- og innovationskapaciteten bør styrkes kvantitativt og kvalitativt i hele Europa.

| (12) | Der bør ydes støtte til udbredt anvendelse og formidling af viden, der frembringes ved offentligt finansieret forskning. |
| --- | --- |

(12)

Der bør ydes støtte til udbredt anvendelse og formidling af viden, der frembringes ved offentligt finansieret forskning.

| (13) | For at nå disse mål er det nødvendigt at fremme fire typer af aktiviteter: tværnationalt samarbejde inden for politisk fastsatte temaer (programmet »Samarbejde«), forskerinitieret forskning, der bygger på initiativer fra forskerkredse (programmet »Idéer«), støtte til den enkelte forsker (programmet »Mennesker«) og støtte til forskningskapacitet (programmet »Kapacitet«). |
| --- | --- |

(13)

For at nå disse mål er det nødvendigt at fremme fire typer af aktiviteter: tværnationalt samarbejde inden for politisk fastsatte temaer (programmet »Samarbejde«), forskerinitieret forskning, der bygger på initiativer fra forskerkredse (programmet »Idéer«), støtte til den enkelte forsker (programmet »Mennesker«) og støtte til forskningskapacitet (programmet »Kapacitet«).

| (14) | Under programmet »Samarbejde« bør der ydes støtte til tværnationalt samarbejde i passende omfang i EU og tredjelande inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor forskningen bør støttes og styrkes for at tage sociale, økonomiske, miljømæssige, folkesundhedsmæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa op, tjene almenvellet og bistå udviklingslandene. I den udstrækning det er muligt, skal programmet sikre fleksibilitet til opgaveorienterede planer, der går på tværs af de opstillede temaer. |
| --- | --- |

(14)

Under programmet »Samarbejde« bør der ydes støtte til tværnationalt samarbejde i passende omfang i EU og tredjelande inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor forskningen bør støttes og styrkes for at tage sociale, økonomiske, miljømæssige, folkesundhedsmæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa op, tjene almenvellet og bistå udviklingslandene. I den udstrækning det er muligt, skal programmet sikre fleksibilitet til opgaveorienterede planer, der går på tværs af de opstillede temaer.

| (15) | Under programmet »Idéer« bør aktiviteterne gennemføres af et europæisk forskningsråd, som bør have en udstrakt grad af selvstændighed, så der på europæisk plan oparbejdes frontlinjeforskning på meget højt niveau, der bygger på europæisk topkvalitet og hæver den europæiske profil på internationalt plan. Det Europæiske Forskningsråd bør holde sig i regelmæssig kontakt med forskningsmiljøet og de europæiske institutioner. |
| --- | --- |

(15)

Under programmet »Idéer« bør aktiviteterne gennemføres af et europæisk forskningsråd, som bør have en udstrakt grad af selvstændighed, så der på europæisk plan oparbejdes frontlinjeforskning på meget højt niveau, der bygger på europæisk topkvalitet og hæver den europæiske profil på internationalt plan. Det Europæiske Forskningsråd bør holde sig i regelmæssig kontakt med forskningsmiljøet og de europæiske institutioner.

| (16) | Under programmet »Mennesker« bør den enkelte tilskyndes til at vælge en forskerkarriere, europæiske forskere bør tilskyndes til at blive i Europa, forskere fra hele verden bør tiltrækkes til Europa, som bør gøres mere attraktiv for de bedste forskere. På grundlag af de gode erfaringer med de foregående rammeprogrammers »Marie Curie-aktiviteter« bør programmet »Mennesker« tilskynde den enkelte til at vælge en forskerkarriere, strukturere udbuddet af og valgmulighederne inden for forskeruddannelser, tilskynde europæiske forskere til at blive i eller vende tilbage til Europa, tilskynde til mobilitet mellem sektorer og tiltrække forskere fra hele verden til Europa. Forskermobiliteten er ikke kun vigtig for forskernes karrierer, den har også stor betydning for formidlingen og overførslen af viden mellem lande og sektorer og for at sikre, at innovativ frontlinjeforskning på forskellige fagområder drager nytte af engagerede og kompetente forskere og får flere midler til rådighed. |
| --- | --- |

(16)

Under programmet »Mennesker« bør den enkelte tilskyndes til at vælge en forskerkarriere, europæiske forskere bør tilskyndes til at blive i Europa, forskere fra hele verden bør tiltrækkes til Europa, som bør gøres mere attraktiv for de bedste forskere. På grundlag af de gode erfaringer med de foregående rammeprogrammers »Marie Curie-aktiviteter« bør programmet »Mennesker« tilskynde den enkelte til at vælge en forskerkarriere, strukturere udbuddet af og valgmulighederne inden for forskeruddannelser, tilskynde europæiske forskere til at blive i eller vende tilbage til Europa, tilskynde til mobilitet mellem sektorer og tiltrække forskere fra hele verden til Europa. Forskermobiliteten er ikke kun vigtig for forskernes karrierer, den har også stor betydning for formidlingen og overførslen af viden mellem lande og sektorer og for at sikre, at innovativ frontlinjeforskning på forskellige fagområder drager nytte af engagerede og kompetente forskere og får flere midler til rådighed.

| (17) | Under programmet »Kapacitet« bør udnyttelsen og udbygningen af forskningsinfrastrukturen optimeres, SMV'ernes innovationsevne og evne til at få udbytte af forskning bør styrkes, udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger bør støttes, forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder bør frigøres, videnskab og samfund bør bringes i tættere indbyrdes kontakt i det europæiske samfund, der bør ydes støtte til en sammenhængende udvikling af forskningspolitikken nationalt og på fællesskabsplan, og der bør iværksættes tværgående aktiviteter og foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

(17)

Under programmet »Kapacitet« bør udnyttelsen og udbygningen af forskningsinfrastrukturen optimeres, SMV'ernes innovationsevne og evne til at få udbytte af forskning bør styrkes, udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger bør støttes, forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder bør frigøres, videnskab og samfund bør bringes i tættere indbyrdes kontakt i det europæiske samfund, der bør ydes støtte til en sammenhængende udvikling af forskningspolitikken nationalt og på fællesskabsplan, og der bør iværksættes tværgående aktiviteter og foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde.

| (18) | Det Fælles Forskningscenter bør bidrage med at yde kundestyret videnskabelig og teknisk bistand til udarbejdelsen, udviklingen, iværksættelsen og overvågningen af fællesskabspolitikker. Det er i den forbindelse nyttigt, at Det Fælles Forskningscenter fortsat fungerer som et uafhængigt referencecenter for videnskab og teknologi i EU på de områder, der henhører under dets specifikke kompetence. |
| --- | --- |

(18)

Det Fælles Forskningscenter bør bidrage med at yde kundestyret videnskabelig og teknisk bistand til udarbejdelsen, udviklingen, iværksættelsen og overvågningen af fællesskabspolitikker. Det er i den forbindelse nyttigt, at Det Fælles Forskningscenter fortsat fungerer som et uafhængigt referencecenter for videnskab og teknologi i EU på de områder, der henhører under dets specifikke kompetence.

| (19) | Regionerne har en vigtig rolle at spille i gennemførelsen af det europæiske forskningsrum. Frigørelse af regionernes udviklingspotentiale og bred formidling af resultaterne af forskning og teknologisk udvikling medvirker til at bygge bro over den teknologiske kløft og bidrager til Europas konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(19)

Regionerne har en vigtig rolle at spille i gennemførelsen af det europæiske forskningsrum. Frigørelse af regionernes udviklingspotentiale og bred formidling af resultaterne af forskning og teknologisk udvikling medvirker til at bygge bro over den teknologiske kløft og bidrager til Europas konkurrenceevne.

| (20) | Syvende rammeprogram supplerer medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på at nå Lissabon-målene, herunder navnlig aktiviteterne og tiltagene under strukturfondene samt inden for landbrug, uddannelse, konkurrenceevne og innovation, industri, beskæftigelse og miljø. |
| --- | --- |

(20)

Syvende rammeprogram supplerer medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på at nå Lissabon-målene, herunder navnlig aktiviteterne og tiltagene under strukturfondene samt inden for landbrug, uddannelse, konkurrenceevne og innovation, industri, beskæftigelse og miljø.

| (21) | Der bør sikres indbyrdes synergier og komplementaritet med Fællesskabets politikker og programmer, samtidig med at behovet for en bedre og mere enkel fremgangsmåde i forbindelse med støtte til forskning, som især er vigtig for SMV'er, også imødekommes. |
| --- | --- |

(21)

Der bør sikres indbyrdes synergier og komplementaritet med Fællesskabets politikker og programmer, samtidig med at behovet for en bedre og mere enkel fremgangsmåde i forbindelse med støtte til forskning, som især er vigtig for SMV'er, også imødekommes.

| (22) | Der bør i syvende rammeprogram særligt tages sigte på, at SMV'er i et passende omfang skal kunne deltage. Aktiviteter vedrørende innovation og SMV'er, som støttes af dette rammeprogram, bør supplere aktiviteterne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. |
| --- | --- |

(22)

Der bør i syvende rammeprogram særligt tages sigte på, at SMV'er i et passende omfang skal kunne deltage. Aktiviteter vedrørende innovation og SMV'er, som støttes af dette rammeprogram, bør supplere aktiviteterne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

| (23) | Alle relevante oplysninger bør offentliggøres og stilles til rådighed i god tid og på en brugervenlig måde for alle potentielle deltagere, så det bliver lettere at deltage i dette rammeprograms aktiviteter. |
| --- | --- |

(23)

Alle relevante oplysninger bør offentliggøres og stilles til rådighed i god tid og på en brugervenlig måde for alle potentielle deltagere, så det bliver lettere at deltage i dette rammeprograms aktiviteter.

| (24) | Under hensyntagen til midtvejsrevisionen af anvendelsen af de nye instrumenter under sjette rammeprogram og femårsevalueringen heraf er der fastlagt en ny fremgangsmåde, som nu skulle gøre det muligt at nå de politiske mål for Fællesskabets forskningspolitik lettere, mere effektivt og på en smidigere måde. Med dette for øje bør der anvendes et mindre sæt enklere finansieringsordninger, som kan udnyttes hver for sig eller i kombination med hinanden med større smidighed og frihed til støtte for de forskellige aktioner, og deltagerne bør tildeles større ledelsesmæssig selvstændighed. |
| --- | --- |

(24)

Under hensyntagen til midtvejsrevisionen af anvendelsen af de nye instrumenter under sjette rammeprogram og femårsevalueringen heraf er der fastlagt en ny fremgangsmåde, som nu skulle gøre det muligt at nå de politiske mål for Fællesskabets forskningspolitik lettere, mere effektivt og på en smidigere måde. Med dette for øje bør der anvendes et mindre sæt enklere finansieringsordninger, som kan udnyttes hver for sig eller i kombination med hinanden med større smidighed og frihed til støtte for de forskellige aktioner, og deltagerne bør tildeles større ledelsesmæssig selvstændighed.

| (25) | Behovet for Fællesskabets forskningsindsats viser sig, når man ser på den brede interesse for rammeprogramaktiviteterne, bevillingernes løftestangsvirkning på nationale og private investeringer, behovet for at sætte Fællesskabet i stand til at tage nye videnskabelige og teknologiske udfordringer op og udnytte sine forskeres potentiale uden forskelsbehandling, fællesskabsindsatsens store betydning som faktor for større effektivitet i det europæiske forskningssystem samt det bidrag, rammeprogrammet eventuelt kan yde til indsatsen for bl.a. at finde løsninger på problemerne med klimaændringer og bæredygtighed og med den europæiske befolknings sundhed og til indsatsen for at sætte fornyet gang i Lissabon-strategien. |
| --- | --- |

(25)

Behovet for Fællesskabets forskningsindsats viser sig, når man ser på den brede interesse for rammeprogramaktiviteterne, bevillingernes løftestangsvirkning på nationale og private investeringer, behovet for at sætte Fællesskabet i stand til at tage nye videnskabelige og teknologiske udfordringer op og udnytte sine forskeres potentiale uden forskelsbehandling, fællesskabsindsatsens store betydning som faktor for større effektivitet i det europæiske forskningssystem samt det bidrag, rammeprogrammet eventuelt kan yde til indsatsen for bl.a. at finde løsninger på problemerne med klimaændringer og bæredygtighed og med den europæiske befolknings sundhed og til indsatsen for at sætte fornyet gang i Lissabon-strategien.

| (26) | Gennemførelsen af syvende rammeprogram kan medføre, at der udarbejdes supplerende programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf. traktatens artikel 168, 169 og 171. |
| --- | --- |

(26)

Gennemførelsen af syvende rammeprogram kan medføre, at der udarbejdes supplerende programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf. traktatens artikel 168, 169 og 171.

| (27) | Fællesskabet har indgået en række internationale aftaler på forskningsområdet, og der bør udfoldes bestræbelser på at styrke det internationale forskningssamarbejde for at høste det fulde udbytte af internationaliseringen inden for FTU, for at bidrage til produktionen af offentlige goder på verdensplan og for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskningsmiljø. |
| --- | --- |

(27)

Fællesskabet har indgået en række internationale aftaler på forskningsområdet, og der bør udfoldes bestræbelser på at styrke det internationale forskningssamarbejde for at høste det fulde udbytte af internationaliseringen inden for FTU, for at bidrage til produktionen af offentlige goder på verdensplan og for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskningsmiljø.

| (28) | Der findes allerede megen videnskabelig viden, som kan føre til drastiske forbedringer af tilværelsen for dem, der bor i udviklingslande, og hvor der er mulighed for det, vil rammeprogrammet — inden for rammerne af ovennævnte aktivitetstyper — bidrage til opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene i 2010. |
| --- | --- |

(28)

Der findes allerede megen videnskabelig viden, som kan føre til drastiske forbedringer af tilværelsen for dem, der bor i udviklingslande, og hvor der er mulighed for det, vil rammeprogrammet — inden for rammerne af ovennævnte aktivitetstyper — bidrage til opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene i 2010.

| (29) | Syvende rammeprogram bør medvirke til at fremme vækst, bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse, og herunder også behandle spørgsmålet om klimaændringer. |
| --- | --- |

(29)

Syvende rammeprogram bør medvirke til at fremme vækst, bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse, og herunder også behandle spørgsmålet om klimaændringer.

| (30) | Forskningsaktiviteter, der støttes af syvende rammeprogram, skal gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem som kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bliver og vil fortsat blive taget hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd og mindske anvendelsen af dyr til forskning og forsøg med henblik på i sidste instans at erstatte anvendelsen af dyr med andre metoder. |
| --- | --- |

(30)

Forskningsaktiviteter, der støttes af syvende rammeprogram, skal gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem som kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bliver og vil fortsat blive taget hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd og mindske anvendelsen af dyr til forskning og forsøg med henblik på i sidste instans at erstatte anvendelsen af dyr med andre metoder.

| (31) | Under syvende rammeprogram vil der blive truffet passende foranstaltninger for aktivt at fremme kvinders rolle i videnskab og forskning for at tilskynde flere til at arbejde på dette område og for yderligere at fremme deres aktive rolle i forskningen. |
| --- | --- |

(31)

Under syvende rammeprogram vil der blive truffet passende foranstaltninger for aktivt at fremme kvinders rolle i videnskab og forskning for at tilskynde flere til at arbejde på dette område og for yderligere at fremme deres aktive rolle i forskningen.

| (32) | Denne retsakt fastlægger for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. (5) |
| --- | --- |

(32)

Denne retsakt fastlægger for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. (5)

| (33) | Desuden bør der træffes passende foranstaltninger — som står i et rimeligt forhold til Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser — til både at kontrollere effektiviteten af den tildelte støtte og den hensigtsmæssige anvendelse af disse midler med henblik på forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (6), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (7) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(33)

Desuden bør der træffes passende foranstaltninger — som står i et rimeligt forhold til Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser — til både at kontrollere effektiviteten af den tildelte støtte og den hensigtsmæssige anvendelse af disse midler med henblik på forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (6), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (7) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8).

| (34) | Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres og adgangen til programmet lettes for alle deltagere. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (9) skal overholdes; samtidig må det sikres, at kravene om forenkling og bedre lovgivning opfyldes |
| --- | --- |

(34)

Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres og adgangen til programmet lettes for alle deltagere. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (9) skal overholdes; samtidig må det sikres, at kravene om forenkling og bedre lovgivning opfyldes

| (35) | Målet for de aktioner, der skal iværksættes i henhold til traktatens artikel 163 for at bidrage til etableringen af et videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi i Europa, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette syvende rammeprogram ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(35)

Målet for de aktioner, der skal iværksættes i henhold til traktatens artikel 163 for at bidrage til etableringen af et videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi i Europa, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette syvende rammeprogram ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Vedtagelse af syvende rammeprogram

Rammeprogrammet for Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU), herunder demonstration, i det følgende benævnt »syvende rammeprogram«, vedtages hermed for perioden 1. januar 2007 — 31. december 2013.

Artikel 2

Mål og aktiviteter

1.   Syvende rammeprogram yder støtte til aktiviteterne i nr. i)-iv). Målene for og hovedlinjerne i disse aktiviteter er omhandlet i bilag I.

| i) | Samarbejde: Der ydes støtte til hele spektret af forskningsaktioner, som gennemføres som led i et tværnationalt samarbejde på følgende temaområder:






  a) | sundhed |
| --- | --- | --- |

i)

Samarbejde: Der ydes støtte til hele spektret af forskningsaktioner, som gennemføres som led i et tværnationalt samarbejde på følgende temaområder:

a)

sundhed

| b) | fødevarer, landbrug og bioteknologi |
| --- | --- |

b)

fødevarer, landbrug og bioteknologi

| c) | informations- og kommunikationsteknologi |
| --- | --- |

c)

informations- og kommunikationsteknologi

| d) | nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi |
| --- | --- |

d)

nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

| e) | energi |
| --- | --- |

e)

energi

| f) | miljø (herunder klimaændringer) |
| --- | --- |

f)

miljø (herunder klimaændringer)

| g) | transport (herunder luftfart) |
| --- | --- |

g)

transport (herunder luftfart)

| h) | samfundsvidenskaber og humaniora |
| --- | --- |

h)

samfundsvidenskaber og humaniora

| i) | rummet |
| --- | --- |

i)

rummet

| j) | sikkerhed. |
| --- | --- |

j)

sikkerhed.

| ii) | Idéer: Der ydes støtte til »forskerinitieret« forskning på alle felter, udført af individuelle nationale eller tværnationale forskergrupper i indbyrdes konkurrence på europæisk plan. |
| --- | --- |

ii)

Idéer: Der ydes støtte til »forskerinitieret« forskning på alle felter, udført af individuelle nationale eller tværnationale forskergrupper i indbyrdes konkurrence på europæisk plan.

| iii) | Mennesker: Der sigtes mod at styrke det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologisk udvikling i Europa, både kvantitativt og kvalitativt, og fremme mobiliteten. |
| --- | --- |

iii)

Mennesker: Der sigtes mod at styrke det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologisk udvikling i Europa, både kvantitativt og kvalitativt, og fremme mobiliteten.

| iv) | Kapacitet: Der ydes støtte til centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet, herunder forskningsinfrastruktur, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, udvikling af et alsidigt forskningspotentiale i Fællesskabets konvergensregioner og fjernområder, forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (10), spørgsmål om forholdet mellem videnskab og samfund, støtte til sammenhængende udvikling af politikker og horisontalt internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

iv)

Kapacitet: Der ydes støtte til centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet, herunder forskningsinfrastruktur, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, udvikling af et alsidigt forskningspotentiale i Fællesskabets konvergensregioner og fjernområder, forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (10), spørgsmål om forholdet mellem videnskab og samfund, støtte til sammenhængende udvikling af politikker og horisontalt internationalt samarbejde.

2.   Syvende rammeprogram yder desuden støtte til Det Fælles Forskningscenters (FFC's) direkte videnskabelige og tekniske aktioner på det ikke-nukleare område, jf. bilag I.

Artikel 3

Særprogrammer

Syvende rammeprogram gennemføres ved hjælp af særprogrammer. I disse programmer fastlægges der præcise mål og detaljerede gennemførelsesbestemmelser.

Artikel 4

Det samlede maksimumsbeløb og dets fordeling på programmerne

1.   Det samlede maksimumsbeløb for Fællesskabets finansieringsbidrag under syvende rammeprogram er 50 521 mio. EUR. (11) Beløbet fordeles mellem de aktiviteter og aktioner, der er omhandlet i artikel 2, på følgende måde (i mio. EUR):

| Samarbejde | 32 365 |
| --- | --- |
| Idéer | 7 460 |
| Mennesker | 4 728 |
| Kapacitet | 4 217 |
| Det Fælles Forskningscenters ikke-nukleare aktiviteter | 1 751 |

Samarbejde

32 365

Idéer

7 460

Mennesker

4 728

Kapacitet

4 217

Det Fælles Forskningscenters ikke-nukleare aktiviteter

1 751

2.   Beløbenes vejledende fordeling mellem temaområderne inden for hver af de aktiviteter, der er omhandlet i stk. 1, er anført i bilag II.

3.   De nærmere regler for Fællesskabets finansieringsbidrag under dette rammeprogram er anført i bilag III.

Artikel 5

Beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser

I forbindelse med de fællesskabsaktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse, finder forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 anvendelse over for enhver overtrædelse af fællesskabsbestemmelser, herunder overtrædelser af kontraktlige forpligtelser, der er fastsat på grundlag af programmet, og som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Den Europæiske Union, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

Artikel 6

Etiske principper

1.   Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under syvende rammeprogram, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

2.   Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette rammeprogram:

| — | forskning i reproduktiv kloning af mennesker |
| --- | --- |

—

forskning i reproduktiv kloning af mennesker

| — | forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige (12) |
| --- | --- |

—

forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige (12)

| — | forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller. |
| --- | --- |

—

forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

3.   Der kan eventuelt ydes finansiering til forskning i menneskelige stamceller, både voksne og embryonale, afhængig af både de videnskabelige forslags indhold og retsgrundlaget i de berørte medlemsstater.

Ansøgninger om finansiering af forskning i menneskelige embryonale stamceller skal efter forholdene omfatte nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har truffet med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilken eller hvilke etiske godkendelser der vil blive forelagt.

Hvad angår derivering af humane embryonale stamceller, skal institutionerne, organisationerne og forskerne være underlagt strenge krav om tilladelse og kontrol efter retsgrundlaget i den eller de berørte medlemsstater.

4.   Forud for dette programs anden fase (2010-2013) tages de i stk. 2 omhandlede forskningsområder op til fornyet overvejelse i lyset af de videnskabelige fremskridt.

Artikel 7

Tilsyn, evaluering og revision

1.   Kommissionen fører løbende og systematisk tilsyn med gennemførelsen af syvende rammeprogram og de tilhørende særprogrammer og skal regelmæssigt aflægge rapport og formidle resultaterne af dette tilsyn.

2.   Senest i 2010 gennemfører Kommissionen med bistand fra eksterne eksperter en dokumentationsbaseret foreløbig evaluering af rammeprogrammet og særprogrammerne på grundlag af ex post-evalueringen af sjette rammeprogram. Denne evaluering skal omfatte en bedømmelse af kvaliteten af den igangværende forskning og kvaliteten af gennemførelsen og forvaltningen samt de fremskridt, der er sket i forhold til de opstillede mål.

Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger samt forslag til tilpasning af dette rammeprogram, hvis det er relevant, til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Forud for den foreløbige evaluering udarbejdes der en statusrapport, så snart der foreligger tilstrækkelige oplysninger, med en første vurdering af effektiviteten af de nye aktioner, der er indledt under syvende rammeprogram, og de forenklingsbestræbelser, der er gjort.

3.   To år efter rammeprogrammets gennemførelse, lader Kommissionen uafhængige eksperter foretage en ekstern evaluering af programmets grundlag, gennemførelse og resultater.

Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 65 af 17.3.2006, s. 9.

1

(2)  EUT C 115 af 16.5.2006, s. 20.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 15.6.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 25. september 2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EUT L 320 E af 15.12.2005, s. 259.

4

(5)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

9

(10)  I hele syvende rammeprogram forstås »SMV'er« som omfattende mikrovirksomheder.

10

(11)  Bemærk.: alle tal er i løbende priser og afspejler den interinstitutionelle aftale (IIA) om den finansielle ramme (2007-2013). IIA-tallet for syvende rammeprogram for 2007-2013 på 48 081 mio. EUR i 2004-priser svarer således til 54 582 mio. EUR for 2007-2013 i løbende priser, heraf 50 521 mio. EUR til syvende rammeprogram (EF) for 2007-2013, 2 751 mio. EUR til syvende rammeprogram (Euratom) for 2007-2011 og 1 310 mio. EUR (vejledende angivelse) til Euratom-programmet for 2012-2013.

11

(12)  Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft.

12

---

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIVITETERNE

Syvende rammeprogram gennemføres for at arbejde hen imod de generelle mål, der er omhandlet i traktatens artikel 163, nemlig at styrke industriens konkurrenceevne og opfylde andre fællesskabspolitikkers forskningsbehov, på en sådan måde at det bidrager til opbygningen af et vidensamfund på grundlag af et europæisk forskningsrum og supplerer aktiviteterne på nationalt og regionalt plan. Det skal fremme kvaliteten i den videnskabelige og teknologiske forskning, udvikling og demonstration ved hjælp af følgende fire programmer: samarbejde, idéer, mennesker og kapacitet.

I.   Samarbejde

I denne del af syvende rammeprogram ydes der støtte til forskellige former for tværnationalt samarbejde i og uden for EU inden for en række temaområder, som modsvarer vigtige videnskabs- og teknologiområder, hvor forskning af højeste kvalitet skal støttes og styrkes for at tage de sociale, økonomiske, miljømæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa op. Størstedelen af denne indsats rettes mod en forbedring af industriens konkurrenceevne med en forskningsdagsorden, der afspejler brugernes behov i hele Europa.

Det overordnede sigte er at bidrage til en bæredygtig udvikling.

Følgende ti temaer er udvalgt som områder for Fællesskabets indsats:

| 1) | sundhed |
| --- | --- |

1)

sundhed

| 2) | fødevarer, landbrug og bioteknologi |
| --- | --- |

2)

fødevarer, landbrug og bioteknologi

| 3) | informations- og kommunikationsteknologi |
| --- | --- |

3)

informations- og kommunikationsteknologi

| 4) | nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi |
| --- | --- |

4)

nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

| 5) | energi |
| --- | --- |

5)

energi

| 6) | miljø (herunder klimaændringer) |
| --- | --- |

6)

miljø (herunder klimaændringer)

| 7) | transport (herunder luftfart) |
| --- | --- |

7)

transport (herunder luftfart)

| 8) | samfundsvidenskaber og humaniora |
| --- | --- |

8)

samfundsvidenskaber og humaniora

| 9) | rummet |
| --- | --- |

9)

rummet

| 10) | sikkerhed |
| --- | --- |

10)

sikkerhed

Temaerne defineres bredt, på et relativt højt niveau, således at de kan tilpasses til behovsudviklingen og til de muligheder, der kan dukke op senere i syvende rammeprograms løbetid. For hvert tema er der udvalgt en række aktiviteter, der viser hovedlinjerne for den påtænkte fællesskabsstøtte. Aktiviteterne er udvalgt ud fra, hvordan de bidrager til Fællesskabets mål, herunder overgangen til vidensamfundet, det relevante europæiske forskningspotentiale og merværdien af fællesskabsstøtte til netop disse emner.

Der vil blive lagt særlig vægt på at sikre en effektiv samordning mellem temaområderne og på højt prioriterede forskningsområder, der går på tværs af temaerne, f.eks. skovbrugsforskning, kulturarv, havforskning og -teknologi.

Der vil blive tilskyndet til tværfaglighed gennem tværtematiske tilgange til forsknings- og teknologiemner med relevans for mere end ét tema, og fælles indkaldelser bliver en vigtig tværtematisk samarbejdsform.

Hvad særlig angår områder af interesse for erhvervslivet, har man ved udvælgelsen af emner bl.a. henholdt sig til arbejdet i de forskellige »europæiske teknologiplatforme«, der er oprettet på områder, hvor Europas konkurrenceevne, økonomiske vækst og velstand afhænger af betydelige fremskridt inden for forskning og teknologi på mellemlang til lang sigt. I de europæiske teknologiplatforme samles interessenter for under erhvervsmæssig ledelse at fastlægge og gennemføre en strategisk forskningsdagsorden. Rammeprogrammet vil bidrage til at gennemføre disse strategiske forskningsdagsordener, hvis de rummer en reel europæisk merværdi. De europæiske teknologiplatforme kan spille en rolle i forbindelse med at lette og tilrettelægge erhvervslivets, herunder SMV'ernes, deltagelse i forskningsprojekter, der henhører under deres særlige område, herunder projekter, der kan ydes støtte til over rammeprogrammet.

Derudover omfatter de ti temaer forskning, der er nødvendig for at underbygge udformningen, gennemførelsen og evalueringen af fællesskabspolitikker på områder som sundhed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklingsbistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyrevelfærd, transport, uddannelse, beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, foruden den standardforberedende og standardiseringsledsagende forskning, der har betydning for en forbedring af interoperabiliteten og standardernes kvalitet og deres gennemførelse.

Under hvert tema vil to typer af muligheder ud over disse aktiviteter blive taget op på en åben og fleksibel måde:

| — | Fremtidige og fremspirende teknologier: Her kan der ydes støtte til forskning, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i kombination med andre relevante områder og discipliner gennem særlig støtte til spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af fælles indkaldelser; fremme af nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforskning af nye muligheder som led i køreplaner for forskning, ikke mindst når der stilles væsentlige gennembrud i udsigt; der sørges for en hensigtsmæssig koordinering med de aktiviteter, der gennemføres under programmet Idéer, således at der undgås overlapning og sikres en optimal anvendelse af midlerne. |
| --- | --- |

—

Fremtidige og fremspirende teknologier: Her kan der ydes støtte til forskning, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i kombination med andre relevante områder og discipliner gennem særlig støtte til spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af fælles indkaldelser; fremme af nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforskning af nye muligheder som led i køreplaner for forskning, ikke mindst når der stilles væsentlige gennembrud i udsigt; der sørges for en hensigtsmæssig koordinering med de aktiviteter, der gennemføres under programmet Idéer, således at der undgås overlapning og sikres en optimal anvendelse af midlerne.

| — | Uforudsete policy-behov: Formålet er at kunne reagere smidigt på nye policy-behov for forskning, som måtte opstå i rammeprogrammets løbetid, f.eks. uforudsete udviklinger eller begivenheder, der kræver hurtig reaktion, som f.eks. nye epidemier, nye problemer med fødevaresikkerhed eller reaktioner på naturkatastrofer. |
| --- | --- |

—

Uforudsete policy-behov: Formålet er at kunne reagere smidigt på nye policy-behov for forskning, som måtte opstå i rammeprogrammets løbetid, f.eks. uforudsete udviklinger eller begivenheder, der kræver hurtig reaktion, som f.eks. nye epidemier, nye problemer med fødevaresikkerhed eller reaktioner på naturkatastrofer.

Formidling og videnoverførsel er en vigtig gevinst ved EU's forskningsindsats, og der vil blive truffet foranstaltninger til at øge erhvervslivets, politikernes og hele samfundets brug af resultaterne. Formidling vil blive betragtet som en integrerende del af opgaverne under alle temaområderne, dog med relevante begrænsninger i forbindelse med temaet sikkerhed på grund af fortrolighedsaspekterne i forbindelse med aktiviteterne, og herunder vil der bl.a. blive ydet tilskud til netværksinitiativer, seminarer og arrangementer, ekstern ekspertbistand samt informationstjenester og elektroniske tjenester, særlig CORDIS.

Der vil blive sikret komplementaritet og synergi mellem dette program og andre fællesskabsprogrammer. Til støtte for innovation vil der blive iværksat foranstaltninger under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

Der bør især lægges vægt på at sikre en passende deltagelse af SMV'er (1), navnlig videnintensive SMV'er, i det tværnationale samarbejde. Der vil blive iværksat konkrete foranstaltninger, herunder støtteforanstaltninger, der skal lette SMV'ernes deltagelse, under hele programmets samarbejdsdel inden for rammerne af en strategi, der skal udvikles for hvert tema. Strategierne vil blive ledsaget af kvantitativ og kvalitativ overvågning i forhold til de opstillede mål. Målet er, at mindst 15 % af den finansiering, der er til rådighed under programmets samarbejdsdel, skal gå til SMV'er.

Endvidere vil der blive ydet støtte til initiativer, der skal stimulere den bredest mulige offentlighed, ud over forskersamfundet, til at deltage i debatten om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater og til initiativer vedrørende videnskabsformidling og -uddannelse, herunder, når det er relevant, inddragelse af civilsamfundsorganisationer eller netværk af sådanne organisationer. Kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene vil blive integreret i alle forskningsområder.

For at øge den europæiske forsknings konkurrenceevne er det nødvendigt, at potentialet i hele det europæiske forskningsrum udnyttes fuldt ud. Projekter, der har til formål at tilvejebringe videnskabelig topkvalitet, bør forvaltes optimalt, så der tages særligt hensyn til anvendelsen af ressourcer.

På tværs af alle disse temaer vil der blive ydet støtte til tværnationalt samarbejde via:

| — | forskningssamarbejde |
| --- | --- |

—

forskningssamarbejde

| — | fælles teknologiinitiativer |
| --- | --- |

—

fælles teknologiinitiativer

| — | samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets |
| --- | --- |

—

samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets

| — | internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

internationalt samarbejde.

Forskningssamarbejde

Kernen i og den overvejende del af Fællesskabets forskningsstøtte vil blive ydet til forskningssamarbejde. Målet er på hovedområderne for videnskabelige fremskridt at starte forskningsprojekter og -netværk af høj kvalitet, som kan tiltrække forskere og investeringer fra Europa og hele verden.

Det skal opnås ved at yde støtte til forskningssamarbejde med en række forskellige finansieringsordninger: samarbejdsprojekter, ekspertisenet og samordnings- og støtteaktiviteter (se bilag III).

Fælles teknologiinitiativer

I et meget begrænset antal tilfælde er et FTU-mål så omfattende og ressourcebehovet så stort, at det kunne berettige til etablering af længerevarende offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer. Disse initiativer, der hovedsagelig udspringer af de europæiske teknologiplatformes arbejde, og som omfatter et enkelt aspekt eller et lille antal udvalgte aspekter af forskning på deres område, vil omfatte investeringer fra den private sektor i kombination med national og europæisk offentlig finansiering, herunder tilskud fra syvende rammeprogram og lån og garantier fra Den Europæiske Investeringsbank. Der vil blive truffet individuel afgørelse om hvert enkelt af de fælles teknologiinitiativer, enten på grundlag af traktatens artikel 171 (dette kan betyde, at der oprettes et fællesforetagende) eller på grundlag af afgørelserne om særprogrammer i overensstemmelse med traktatens artikel 166, stk. 3.

Potentielle fælles teknologiinitiativer vil blive udvalgt åbent og gennemsigtigt på grundlag af en evaluering, hvor der anvendes en række kriterier:

| — | hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter |
| --- | --- |

—

hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter

| — | hvor store virkninger det vil få for industriens konkurrenceevne og vækst |
| --- | --- |

—

hvor store virkninger det vil få for industriens konkurrenceevne og vækst

| — | hvor stor merværdien bliver ved støtte på europæisk plan |
| --- | --- |

—

hvor stor merværdien bliver ved støtte på europæisk plan

| — | hvor detaljeret og klart de tilstræbte mål og resultater er defineret |
| --- | --- |

—

hvor detaljeret og klart de tilstræbte mål og resultater er defineret

| — | hvor stærkt erhvervslivet har engageret sig med økonomiske og andre ressourcer |
| --- | --- |

—

hvor stærkt erhvervslivet har engageret sig med økonomiske og andre ressourcer

| — | i hvor høj grad bidraget vil medvirke til bredere policy-mål, og herunder være til nytte for samfundet |
| --- | --- |

—

i hvor høj grad bidraget vil medvirke til bredere policy-mål, og herunder være til nytte for samfundet

| — | hvor store mulighederne er for at tiltrække yderligere national støtte og øge erhvervslivets tilførsel af midler nu og i fremtiden. |
| --- | --- |

—

hvor store mulighederne er for at tiltrække yderligere national støtte og øge erhvervslivets tilførsel af midler nu og i fremtiden.

De fælles teknologiinitiativers indhold skal defineres klart, især hvad angår:

| — | de finansielle forpligtelser |
| --- | --- |

—

de finansielle forpligtelser

| — | varigheden af deltagernes forpligtelser |
| --- | --- |

—

varigheden af deltagernes forpligtelser

| — | betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten |
| --- | --- |

—

betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten

| — | intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

—

intellektuelle ejendomsrettigheder.

Under hensyn til de fælles teknologiinitiativers omfang og kompleksitet vil der blive udfoldet store bestræbelser på at sikre, at de gennemføres på en gennemsigtig måde, og at enhver tildeling af fællesskabsmidler over de fælles teknologiinitiativer sker på grundlag af rammeprogrammets principper om topkvalitet og konkurrence.

Opmærksomheden vil særligt blive rettet mod den overordnede sammenhæng og samordning mellem fælles teknologiinitiativer og programmer og projekter på samme områder (2), med hensyntagen til de procedurer, der gælder for gennemførelsen heraf, og mod at sikre, at deltagelse i projekterne er åben for en bred vifte af deltagere fra hele Europa, navnlig SMV'er.

Samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets

På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to instrumenter: ERA-NET-ordningen og fællesskabsstøtte til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169). Indsatsen kan omfatte emner, der ikke er direkte knyttet til de ti temaer, hvis de kan opvise tilstrækkelig europæisk merværdi. Derudover vil denne aktivitet blive anvendt til at øge komplementariteten og synergien mellem syvende rammeprogram og arbejdet i mellemstatslige strukturer som Eureka og Cost (3).

ERA-NET-ordningen vil videreudvikle og styrke samordningen af national og regional forskning ved:

| — | at udstikke en ramme for de aktører, der gennemfører offentlige forskningsprogrammer, således at de kan øge koordineringen af deres aktiviteter. I den forbindelse vil der blive ydet støtte til nye ERA-netværk og til at udbygge eksisterende ERA-netværk i bredden og dybden, f.eks. ved at udvide antallet af partnerskaber samt ved at åbne deres programmer gensidigt. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan ERA-netværk anvendes til programkoordinering mellem europæiske regioner og medlemsstaterne for at muliggøre et samarbejde med stort anlagte initiativer. |
| --- | --- |

—

at udstikke en ramme for de aktører, der gennemfører offentlige forskningsprogrammer, således at de kan øge koordineringen af deres aktiviteter. I den forbindelse vil der blive ydet støtte til nye ERA-netværk og til at udbygge eksisterende ERA-netværk i bredden og dybden, f.eks. ved at udvide antallet af partnerskaber samt ved at åbne deres programmer gensidigt. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan ERA-netværk anvendes til programkoordinering mellem europæiske regioner og medlemsstaterne for at muliggøre et samarbejde med stort anlagte initiativer.

| — | i et begrænset antal tilfælde at yde ekstra fællesskabstilskud til de deltagere, der samler ressourcer med henblik på fælles forslagsindkaldelse for deres respektive nationale og regionale programmer (»ERA-NET Plus«). |
| --- | --- |

—

i et begrænset antal tilfælde at yde ekstra fællesskabstilskud til de deltagere, der samler ressourcer med henblik på fælles forslagsindkaldelse for deres respektive nationale og regionale programmer (»ERA-NET Plus«).

Fællesskabsdeltagelse i forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab på grundlag af artikel 169, er særlig relevante for europæisk samarbejde i stor skala, hvor deltagerkredsen skifter efter medlemsstaternes fælles behov og/eller interesser. Sådanne artikel 169-tiltag vil i velidentificerede tilfælde kunne blive lanceret på områder, der udpeges i tæt samarbejde med medlemsstaterne og, eventuelt også i samarbejde med mellemstatslige programmer, på grundlag af en række kriterier:

| — | deres relevans for Fællesskabets mål |
| --- | --- |

—

deres relevans for Fællesskabets mål

| — | om de har et klart defineret mål, som er relevant for rammeprogrammets mål |
| --- | --- |

—

om de har et klart defineret mål, som er relevant for rammeprogrammets mål

| — | om der på forhånd er et grundlag at gå ud fra (igangværende eller påtænkte forskningsprogrammer) |
| --- | --- |

—

om der på forhånd er et grundlag at gå ud fra (igangværende eller påtænkte forskningsprogrammer)

| — | hvilken europæisk merværdi et samarbejde vil indebære |
| --- | --- |

—

hvilken europæisk merværdi et samarbejde vil indebære

| — | om der opnås kritisk masse for så vidt angår størrelsen og antallet af involverede programmer og ligheden mellem de aktiviteter, de omfatter |
| --- | --- |

—

om der opnås kritisk masse for så vidt angår størrelsen og antallet af involverede programmer og ligheden mellem de aktiviteter, de omfatter

| — | om artikel 169-samarbejde vil være effektivt og det mest velegnede middel til at nå målene. |
| --- | --- |

—

om artikel 169-samarbejde vil være effektivt og det mest velegnede middel til at nå målene.

Internationalt samarbejde

Under denne del af syvende rammeprogram vil der blive iværksat internationalt samarbejde, der udviser europæisk merværdi og er af fælles interesse, på følgende måder:

| — | Der tilstræbes øget deltagelse på temaområderne af forskere og forskningsinstitutioner fra tredjelande, som vil blive kraftigt tilskyndet til at benytte denne mulighed, dog med relevante restriktioner for så vidt angår sikkerhedstemaet på grund af fortrolighedsaspekterne. |
| --- | --- |

—

Der tilstræbes øget deltagelse på temaområderne af forskere og forskningsinstitutioner fra tredjelande, som vil blive kraftigt tilskyndet til at benytte denne mulighed, dog med relevante restriktioner for så vidt angår sikkerhedstemaet på grund af fortrolighedsaspekterne.

| — | Under hvert temaområde vil der blive iværksat specifikke samarbejdsaktioner for tredjelande, hvor der foreligger en gensidig interesse i samarbejde om bestemte emner, der udvælges på grundlag af deres videnskabelige og teknologiske niveau og behovene i de berørte lande. I nær tilknytning til de bilaterale samarbejdsaftaler eller multilaterale dialoger mellem EU og disse lande eller landegrupper vil sådanne aktiviteter være et hovedværktøj for gennemførelse af aktioner mellem EU og disse lande. Der vil navnlig blive tale om aktioner, der skal styrke kandidatlandenes og nabolandenes forskningskapacitet, og om samarbejde rettet mod udviklingslande og nye vækstlande med fokus på disses særlige behov på områder som f.eks. sundhed, landbrug, fiskeri og miljø og med økonomiske gennemførelsesvilkår, der er tilpasset deres kapacitet. |
| --- | --- |

—

Under hvert temaområde vil der blive iværksat specifikke samarbejdsaktioner for tredjelande, hvor der foreligger en gensidig interesse i samarbejde om bestemte emner, der udvælges på grundlag af deres videnskabelige og teknologiske niveau og behovene i de berørte lande. I nær tilknytning til de bilaterale samarbejdsaftaler eller multilaterale dialoger mellem EU og disse lande eller landegrupper vil sådanne aktiviteter være et hovedværktøj for gennemførelse af aktioner mellem EU og disse lande. Der vil navnlig blive tale om aktioner, der skal styrke kandidatlandenes og nabolandenes forskningskapacitet, og om samarbejde rettet mod udviklingslande og nye vækstlande med fokus på disses særlige behov på områder som f.eks. sundhed, landbrug, fiskeri og miljø og med økonomiske gennemførelsesvilkår, der er tilpasset deres kapacitet.

Denne del af rammeprogrammet omfatter internationalt samarbejde inden for hvert temaområde og på tværs af temaerne. Gennemførelsen vil blive samordnet med indsatsen under programmerne om »Mennesker« og »Kapacitet«. En samlet strategi for det internationale samarbejde under syvende rammeprogram vil understøtte denne aktivitet.

TEMAER

1.   Sundhed

Mål

At forbedre sundheden for europæiske borgere og styrke konkurrenceevnen samt fremme innovationsevnen i europæiske sundhedsrelaterede erhverv og virksomheder, samtidig med at også globale sundhedsspørgsmål tages op, herunder nye epidemier. Vægten vil blive lagt på translationel forskning (omsætning af grundlæggende opdagelser til kliniske anvendelser, herunder videnskabelig validering af forsøgsresultater), udvikling og validering af nye behandlingsmetoder, metoder til sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, herunder fremme af sund aldring, diagnoseværktøjer og medicinske teknologier samt bæredygtige og effektive sundhedssystemer.

Grundlag

Sekventeringen af det humane genom og de seneste fremskridt inden for post-genomforskningen har revolutioneret forskningen i menneskers sundhed og sygdomme. For at kunne integrere de umådelige mængder af data og forstå de underliggende biologiske processer og udvikle nøgleteknologier for sundhedsrelaterede bio-erhverv, er det nødvendigt at samle ekspertviden og ressourcer på forskellige områder for at tilvejebringe en kritisk masse, som ikke findes på nationalt plan, med henblik på at udvikle viden og kapacitet til at foretage indgreb.

Skal der ske reelle fremskridt inden for translationel sundhedsforskning, som er afgørende for, at den biomedicinske forskning munder ud i praktisk anvendelige resultater og bedre livskvalitet, kræves der endvidere en tværfaglig og paneuropæisk tilgang med inddragelse af diverse interessenter. Herved vil Europa kunne bidrage mere effektivt til den internationale indsats for at bekæmpe sygdomme af global betydning.

Klinisk forskning i mange sygdomme (f.eks. kræft, hjerte-kar-sygdomme og infektionssygdomme, mentale og neurologiske lidelser, navnlig aldersbetingede lidelser, såsom Alzheimers og Parkinsons sygdom) er kun mulig gennem internationale multicenterforsøg, hvor det fornødne antal patienter kan tilvejebringes på kort tid.

Den epidemiologiske forskning kan kun nå frem til signifikante konklusioner, hvis den har adgang til et bredt spektrum af befolkningsgrupper og internationale net. Også ved udvikling af nye diagnose- og behandlingsmetoder til sjældne lidelser og ved epidemiologisk forskning i sådanne lidelser må flere lande inddrages i projekterne, så de enkelte undersøgelser kan råde over et tilstrækkeligt antal patienter. Med en sundhedspolitisk orienteret forskning på europæisk plan er det endvidere muligt at foretage sammenligninger mellem modeller, systemer, data og patientmateriale, der findes i de nationale databaser og biobanker.

En stærk EU-baseret biomedicinsk forskning vil medvirke til at styrke konkurrenceevnen for de europæiske virksomheder inden for sundhedsrelateret bioteknologi, medicinsk teknologi og lægemidler. EU's samarbejde med udviklingslande vil gøre det muligt for disse lande at udvikle forskningskapaciteter. EU skal også spille en aktiv rolle i etableringen af et innovationsfremmende miljø i den offentlige sektor og i lægemiddelsektoren, som beskæftiger sig med behov inden for folkesundhed, navnlig for at maksimere de positive resultater inden for klinisk forskning. Forskningsbaserede SMV'er er de vigtigste økonomiske drivkræfter inden for sundhedsrelateret bioteknologi og medicinsk teknologi. Selv om Europa nu har flere bioteknologiske virksomheder end USA, er de fleste af dem små og ikke så modne som deres konkurrenter. Offentlig-privat forskning på EU-plan vil gavne udviklingen af disse virksomheder. EU's forskning vil også bidrage til udformningen af nye normer og standarder, der kan danne grundlag for en passende lovramme for ny medicinsk teknologi (f.eks. regenerativ medicin). Det bør sikres, at europæisk forskning og innovation inden for alternative forsøgsstrategier, især metoder uden anvendelse af dyr, kommer til at indtage en global førerposition.

Nedenfor beskrives de aktiviteter, der vil blive tale om, og som omfatter forskning, der er afgørende for opfyldelsen af policy-behovene. De strategiske emner vedrørende børns og den aldrende befolknings sundhed, vil blive genstand for særlig opmærksomhed på tværs af de forskellige aktiviteter. Der kan i relevante tilfælde ydes støtte til langsigtede forskningsdagsordener som dem, der er opstillet af de europæiske teknologiplatforme, f.eks. platformen for innovativ medicin. For at imødekomme nye policy-behov kan der ydes støtte til yderligere foranstaltninger, f.eks. inden for sundhedspolitiske emner og inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

Etiske, juridiske og samfundsøkonomiske spørgsmål vil blive taget i betragtning under hver af de følgende aktiviteter.

Aktiviteter

| — | Bioteknologi, generiske værktøjer og medicinske teknologier på sundhedsområdet






  — | Højkapacitetsforskning: katalysere udviklingen inden for grundlæggende genomforskning (genomik og post-genomforskning) og biomedicinsk forskning ved at fremme generering, standardisering, indsamling og analyse af data |
| --- | --- | --- |

—

Bioteknologi, generiske værktøjer og medicinske teknologier på sundhedsområdet

—

Højkapacitetsforskning: katalysere udviklingen inden for grundlæggende genomforskning (genomik og post-genomforskning) og biomedicinsk forskning ved at fremme generering, standardisering, indsamling og analyse af data

| — | Detektion, diagnose og overvågning: der lægges vægt på non-invasive eller minimalt invasive metoder og teknologier såsom nye forebyggelsesværktøjer til regenerativ medicin (f.eks. ved hjælp af molekylær billeddannelse og diagnose) |
| --- | --- |

—

Detektion, diagnose og overvågning: der lægges vægt på non-invasive eller minimalt invasive metoder og teknologier såsom nye forebyggelsesværktøjer til regenerativ medicin (f.eks. ved hjælp af molekylær billeddannelse og diagnose)

| — | Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet: udvikle og validere biologiske markører, in vivo- og in vitro-metoder og -modeller, herunder simulation, farmakogenomik, målretnings- og leveringsmetoder og alternativer til dyreforsøg |
| --- | --- |

—

Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet: udvikle og validere biologiske markører, in vivo- og in vitro-metoder og -modeller, herunder simulation, farmakogenomik, målretnings- og leveringsmetoder og alternativer til dyreforsøg

| — | Innovative behandlingsformer og indgreb: forske og konsolidere udviklingen og sikre videreudvikling af avancerede behandlingsformer og -teknologier, der har anvendelsesmuligheder i forbindelse med mange sygdomme og lidelser, såsom nye terapeutiske redskaber til regenerativ medicin. |
| --- | --- |

—

Innovative behandlingsformer og indgreb: forske og konsolidere udviklingen og sikre videreudvikling af avancerede behandlingsformer og -teknologier, der har anvendelsesmuligheder i forbindelse med mange sygdomme og lidelser, såsom nye terapeutiske redskaber til regenerativ medicin.

| — | Omsætning af forskning i sundhedsøjemed






  — | Integrering af biologiske data og processer — storskala-dataindsamling, systembiologi (herunder modellering af komplekse systemer): generere og analysere de store datamængder, der er nødvendige for bedre at kunne forstå de komplekse regulerende net af tusinder af gener og genprodukter, der styrer vigtige biologiske processer i alle relevante organismer og på alle organisationsniveauer |
| --- | --- | --- |

—

Omsætning af forskning i sundhedsøjemed

—

Integrering af biologiske data og processer — storskala-dataindsamling, systembiologi (herunder modellering af komplekse systemer): generere og analysere de store datamængder, der er nødvendige for bedre at kunne forstå de komplekse regulerende net af tusinder af gener og genprodukter, der styrer vigtige biologiske processer i alle relevante organismer og på alle organisationsniveauer

| — | Hjerneforskning og forskning i hjernesygdomme, i menneskets udvikling og i aldringsprocessen: undersøge processen for sund aldring, og hvordan gener og miljø samspiller med hjerneaktiviteten, både under normale omstændigheder og ved hjernesygdomme og relevante aldersbetingede sygdomme (f.eks. demens) |
| --- | --- |

—

Hjerneforskning og forskning i hjernesygdomme, i menneskets udvikling og i aldringsprocessen: undersøge processen for sund aldring, og hvordan gener og miljø samspiller med hjerneaktiviteten, både under normale omstændigheder og ved hjernesygdomme og relevante aldersbetingede sygdomme (f.eks. demens)

| — | Translationel forskning i infektionssygdomme: finde en løsning på problemet med resistens over for lægemidler, de globale trusler fra hiv/aids, malaria og tuberkulose samt hepatitis C og mulige nye og genopblussede epidemier (f.eks. sars og højpatogen influenza) |
| --- | --- |

—

Translationel forskning i infektionssygdomme: finde en løsning på problemet med resistens over for lægemidler, de globale trusler fra hiv/aids, malaria og tuberkulose samt hepatitis C og mulige nye og genopblussede epidemier (f.eks. sars og højpatogen influenza)

| — | Translationel forskning i vigtige sygdomme — kræft, hjerte-karsygdomme, diabetes/fedme; sjældne sygdomme; andre kroniske sygdomme, herunder reumatoide sygdomme, arthritis og muskuloskeletale lidelser: udvikle patientorienterede strategier, fra forebyggelse til diagnose med særlig vægt på behandling, herunder klinisk forskning. Der skal tages hensyn til aspekter vedrørende palliativ medicin. |
| --- | --- |

—

Translationel forskning i vigtige sygdomme — kræft, hjerte-karsygdomme, diabetes/fedme; sjældne sygdomme; andre kroniske sygdomme, herunder reumatoide sygdomme, arthritis og muskuloskeletale lidelser: udvikle patientorienterede strategier, fra forebyggelse til diagnose med særlig vægt på behandling, herunder klinisk forskning. Der skal tages hensyn til aspekter vedrørende palliativ medicin.

| — | Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere






  — | Omsætning af kliniske resultater til klinisk praksis: skabe en videnbase om den kliniske beslutningsproces og om, hvordan resultaterne af klinisk forskning kan omsættes til klinisk praksis, med fokus på patientsikkerhed og bedre lægemiddelanvendelse (herunder visse aspekter vedrørende lægemiddelovervågning og videnskabeligt testede komplementære og alternative lægemidler) samt de særlige forhold, der gør sig gældende for børn, kvinder og ældre |
| --- | --- | --- |

—

Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere

—

Omsætning af kliniske resultater til klinisk praksis: skabe en videnbase om den kliniske beslutningsproces og om, hvordan resultaterne af klinisk forskning kan omsættes til klinisk praksis, med fokus på patientsikkerhed og bedre lægemiddelanvendelse (herunder visse aspekter vedrørende lægemiddelovervågning og videnskabeligt testede komplementære og alternative lægemidler) samt de særlige forhold, der gør sig gældende for børn, kvinder og ældre

| — | Sundhedssystemernes kvalitet, effektivitet og solidaritet, herunder sundhedssystemer, der er under omstilling, samt strategier for hjemmepleje: omsætte effektive indgreb til ledelsesbeslutninger, vurdere omkostninger, effektivitet og fordele ved de forskellige indgreb, herunder med hensyn til patienternes sikkerhed, indkredse behovet og betingelserne for tilstrækkelige menneskelige ressourcer, analysere faktorer, der har indflydelse på mulighederne for lige adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet (også for ugunstigt stillede grupper), herunder analyser af befolkningsændringer (f.eks. aldring, mobilitet og migration, ændrede arbejdsforhold) |
| --- | --- |

—

Sundhedssystemernes kvalitet, effektivitet og solidaritet, herunder sundhedssystemer, der er under omstilling, samt strategier for hjemmepleje: omsætte effektive indgreb til ledelsesbeslutninger, vurdere omkostninger, effektivitet og fordele ved de forskellige indgreb, herunder med hensyn til patienternes sikkerhed, indkredse behovet og betingelserne for tilstrækkelige menneskelige ressourcer, analysere faktorer, der har indflydelse på mulighederne for lige adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet (også for ugunstigt stillede grupper), herunder analyser af befolkningsændringer (f.eks. aldring, mobilitet og migration, ændrede arbejdsforhold)

| — | Øget sygdomsforebyggelse og bedre lægemiddelanvendelse: udvikle effektive folkesundhedspolitiske indgreb med fokus på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter (f.eks. stress, kost, livsstil og miljøfaktorer samt deres samspil med lægemidler). Indkredse succesfulde indgreb i forskellige sundhedstjenestemiljøer med henblik på at forbedre medicinordinering og patienternes medicinanvendelse (herunder lægemiddelovervågning og samspillet mellem lægemidler) |
| --- | --- |

—

Øget sygdomsforebyggelse og bedre lægemiddelanvendelse: udvikle effektive folkesundhedspolitiske indgreb med fokus på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter (f.eks. stress, kost, livsstil og miljøfaktorer samt deres samspil med lægemidler). Indkredse succesfulde indgreb i forskellige sundhedstjenestemiljøer med henblik på at forbedre medicinordinering og patienternes medicinanvendelse (herunder lægemiddelovervågning og samspillet mellem lægemidler)

| — | Hensigtsmæssig anvendelse af nye sundhedsbehandlinger og -teknologier: vurdering af sikkerheden på lang sigt og af effektiviteten samt overvågning i forbindelse med storskala-anvendelse af nye medicinske teknologier (herunder udstyr) og avancerede behandlinger til sikring af et højt niveau for beskyttelse af og fordele for folkesundheden. |
| --- | --- |

—

Hensigtsmæssig anvendelse af nye sundhedsbehandlinger og -teknologier: vurdering af sikkerheden på lang sigt og af effektiviteten samt overvågning i forbindelse med storskala-anvendelse af nye medicinske teknologier (herunder udstyr) og avancerede behandlinger til sikring af et højt niveau for beskyttelse af og fordele for folkesundheden.

2.   Fødevarer, landbrug og bioteknologi

Mål

At opbygge en europæisk videnbaseret bioøkonomi (4) ved at bringe videnskab, industri og andre interessenter sammen, udnytte nye forskningsmuligheder og forskningsmuligheder, der vokser frem, til at imødekomme sociale, miljømæssige og økonomiske udfordringer: den voksende efterspørgsel efter sikrere, sundere og bedre fødevarer og bæredygtig anvendelse og produktion af vedvarende bioressourcer; den voksende risiko for epizootiske og zoonotiske sygdomme og fødevarerelaterede lidelser; trusler mod en bæredygtig og sikker landbrugs-, akvakultur- og fiskeriproduktion; og den stigende efterspørgsel efter fødevarer af høj kvalitet, der er fremstillet under hensyntagen til dyrevelfærd og lokale landbrugs- og kystforhold, og imødekommelse af forbrugernes særlige kostbehov.

Grundlag

For landbruget, fiskeriet, foder- og fødevareindustrien, sundhedsindustrien og skovbruget og dertil knyttede industrier vil innovation og øget viden inden for bæredygtig forvaltning, produktion og anvendelse af biologiske ressourcer (mikroorganismer, planter og dyr) være udgangspunkt for nye bæredygtige, sikre, miljøeffektive og konkurrencedygtige produkter. Dette vil i tråd med den europæiske strategi for biovidenskab og bioteknologi (5) bidrage til at styrke konkurrenceevnen for det europæiske landbrug og de europæiske bioteknologiske virksomheder samt frø- og fødevarevirksomheder, navnlig små og mellemstore højteknologiske virksomheder, og samtidig øge velfærd og livskvalitet.

Forskning i fødevare- og foderkædens sikkerhed, kostrelaterede sygdomme, fødevarevalg og fødevarernes og ernæringens betydning for sundheden vil bidrage til bekæmpelsen af fødevarerelaterede lidelser (f.eks. fedme og allergier) og infektionssygdomme (f.eks. overførbare spongiforme encephalopatier og aviær influenza) og samtidig spille en vigtig rolle for gennemførelsen af den nuværende og for udformningen af fremtidens politik og lovgivning inden for folkesundhed, dyre- og plantesundhed og forbrugerbeskyttelse.

De europæiske virksomheder på disse områder er forskelligartede og i overvejende grad små, hvilket kan have store fordele, men også føre til, at der ofte vælges forskellige tilgange til de samme problemer. Disse problemer løses imidlertid bedre gennem øget samarbejde og udveksling af ekspertviden, f.eks. om nye metoder, teknologier, processer og standarder, som skyldes ændringer i fællesskabslovgivningen.

En række europæiske teknologiplatforme bidrager hertil ved at opstille fælles forskningsprioriteringer på områder som plantegenomik og bioteknologi, skovbrug og træ- og papirindustrien, dyresundhed globalt set, husdyropdræt, fødevarer og industriel bioteknologi. Forskningen vil også skabe det fornødne videngrundlag til støtte for: den fælles landbrugspolitik og EU's skovbrugsstrategi; landbrugs- og handelsrelaterede spørgsmål; sikkerhedsaspekter i forbindelse med genetisk modificerede organismer (gmo'er), lovgivning om fødevaresikkerhed; EU-standarder for dyresundhed, bekæmpelse af dyresygdomme og dyrevelfærd; reformen af den fælles fiskeripolitik, der sigter mod bæredygtig udvikling inden for fiskeri og akvakultur samt sikre fødevarer fra havet (6). Der er i betragtning af den sociale betydning også taget højde for, at nye policy-behov skal kunne imødekommes på en fleksibel måde, navnlig hvad angår nye risici og udviklinger og behov på det sociale og økonomiske område.

Aktiviteter

| — | Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer fra land-, skov- og vandmiljø: støtteforskning (enabling research), herunder »omik-teknologier« som genomik, proteomik, metabolomik, systembiologi, bioinformatik og konvergerende teknologier med sigte på mikroorganismer, planter og dyr, herunder forskning i udnyttelse og bæredygtig anvendelse af deres biodiversitet.
  Hvad angår landbaserede biologiske ressourcer skal forskningen fokusere på: jordens frugtbarhed, forbedrede afgrøder og produktionssystemer af enhver art, herunder økologisk landbrug, kvaltitetsproduktionsordninger og overvågning og vurdering af virkningerne fra gmo'er på miljøet og på mennesker; plantesundhed, bæredygtigt, konkurrencedygtigt og multifunktionelt landbrug og skovbrug; udvikling af landdistrikterne; dyresundhed og -velfærd, opdræt og husdyrproduktion; infektionssygdomme hos dyr, herunder epidemiologiske undersøgelser zoonoser og deres patogene mekanismer samt sygdomme, som er forbundet med dyrefoder; andre trusler mod fødevareproduktionens bæredygtighed og sikkerhed, herunder klimaændringer; sikker bortskaffelse af animalsk affald.
  Hvad angår biologiske ressourcer fra vandmiljøer skal forskningen støtte fiskeriets bæredygtighed og konkurrenceevne, skabe videnskabeligt og teknisk grundlag for fiskeriforvaltning og støtte bæredygtig udvikling af akvakultur, herunder opdræt og velfærd.
  Udvikling af værktøjer (herunder ikt-værktøjer) til brug for beslutningstagere og andre aktører på områder som landbrug, fiskeri og akvakultur og udvikling af landdistrikterne (landskabs- og arealforvaltningsmetoder osv.); samfundsøkonomiske og etiske produktionssammenhænge. |
| --- | --- |

—

Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer fra land-, skov- og vandmiljø: støtteforskning (enabling research), herunder »omik-teknologier« som genomik, proteomik, metabolomik, systembiologi, bioinformatik og konvergerende teknologier med sigte på mikroorganismer, planter og dyr, herunder forskning i udnyttelse og bæredygtig anvendelse af deres biodiversitet.

Hvad angår landbaserede biologiske ressourcer skal forskningen fokusere på: jordens frugtbarhed, forbedrede afgrøder og produktionssystemer af enhver art, herunder økologisk landbrug, kvaltitetsproduktionsordninger og overvågning og vurdering af virkningerne fra gmo'er på miljøet og på mennesker; plantesundhed, bæredygtigt, konkurrencedygtigt og multifunktionelt landbrug og skovbrug; udvikling af landdistrikterne; dyresundhed og -velfærd, opdræt og husdyrproduktion; infektionssygdomme hos dyr, herunder epidemiologiske undersøgelser zoonoser og deres patogene mekanismer samt sygdomme, som er forbundet med dyrefoder; andre trusler mod fødevareproduktionens bæredygtighed og sikkerhed, herunder klimaændringer; sikker bortskaffelse af animalsk affald.

Hvad angår biologiske ressourcer fra vandmiljøer skal forskningen støtte fiskeriets bæredygtighed og konkurrenceevne, skabe videnskabeligt og teknisk grundlag for fiskeriforvaltning og støtte bæredygtig udvikling af akvakultur, herunder opdræt og velfærd.

Udvikling af værktøjer (herunder ikt-værktøjer) til brug for beslutningstagere og andre aktører på områder som landbrug, fiskeri og akvakultur og udvikling af landdistrikterne (landskabs- og arealforvaltningsmetoder osv.); samfundsøkonomiske og etiske produktionssammenhænge.

| — | »Fra bord til jord«: fødevarer, sundhed og velvære: De forbrugermæssige, samfundsmæssige, kulturelle, industrielle og sundhedsmæssige samt traditionelle aspekter ved fødevarer og foder, herunder adfærdsvidenskab og kognitiv videnskab; ernæring, kostrelaterede sygdomme og lidelser, herunder fedme og allergi blandt børn og voksne; ernæring i forbindelse med sygdomsforebyggelse (herunder øget viden om fødevarers sundhedsfremmende sammensætning og egenskaber); innovative fødevare- og foderforarbejdningsteknologier (herunder emballering og nonfoodteknologi); forbedret kvalitet og sikkerhed ved fødevarer, drikkevarer og foder, i både kemisk og mikrobiologisk henseende; bedre metoder til sikring af fødevaresikkerheden; fødevarekædens integritet (og kontrol hermed); fysiske og biologiske miljøvirkninger på og fra fødevare- og foderkæden; betydningen af og fødevarekædens modstandsdygtighed over for globale forandringer; konceptet om den samlede fødevarekæde (herunder fisk og skaldyr og andre råvarer og bestanddele til fødevarer); sporbarhed og videreudvikling heraf; fødevarers ægthed; udvikling af nye ingredienser og produkter. |
| --- | --- |

—

»Fra bord til jord«: fødevarer, sundhed og velvære: De forbrugermæssige, samfundsmæssige, kulturelle, industrielle og sundhedsmæssige samt traditionelle aspekter ved fødevarer og foder, herunder adfærdsvidenskab og kognitiv videnskab; ernæring, kostrelaterede sygdomme og lidelser, herunder fedme og allergi blandt børn og voksne; ernæring i forbindelse med sygdomsforebyggelse (herunder øget viden om fødevarers sundhedsfremmende sammensætning og egenskaber); innovative fødevare- og foderforarbejdningsteknologier (herunder emballering og nonfoodteknologi); forbedret kvalitet og sikkerhed ved fødevarer, drikkevarer og foder, i både kemisk og mikrobiologisk henseende; bedre metoder til sikring af fødevaresikkerheden; fødevarekædens integritet (og kontrol hermed); fysiske og biologiske miljøvirkninger på og fra fødevare- og foderkæden; betydningen af og fødevarekædens modstandsdygtighed over for globale forandringer; konceptet om den samlede fødevarekæde (herunder fisk og skaldyr og andre råvarer og bestanddele til fødevarer); sporbarhed og videreudvikling heraf; fødevarers ægthed; udvikling af nye ingredienser og produkter.

| — | Biovidenskaber og bioteknologi til fremme af bæredygtige non-food produkter og -processer: forbedrede afgrøder og skovressourcer, råvarer, marine produkter og biomasse (herunder marine ressourcer) til brug for energifremstilling, miljøbeskyttelse, fremstilling af produkter med høj merværdi, såsom materialer og kemikalier (herunder biologiske ressourcer, der kan anvendes i lægemiddelindustrien og lægemidler), inkl. nye landbrugssystemer, bioprocesser og bioraffineringskoncepter; biokatalyse; nye og forbedrede mikroorganismer og enzymer; skovbrug og skovbaserede produkter og processer; bioremediering af miljøskader og renere bioforarbejdningsteknik; anvendelse af agroindustrielt affald og biprodukter. |
| --- | --- |

—

Biovidenskaber og bioteknologi til fremme af bæredygtige non-food produkter og -processer: forbedrede afgrøder og skovressourcer, råvarer, marine produkter og biomasse (herunder marine ressourcer) til brug for energifremstilling, miljøbeskyttelse, fremstilling af produkter med høj merværdi, såsom materialer og kemikalier (herunder biologiske ressourcer, der kan anvendes i lægemiddelindustrien og lægemidler), inkl. nye landbrugssystemer, bioprocesser og bioraffineringskoncepter; biokatalyse; nye og forbedrede mikroorganismer og enzymer; skovbrug og skovbaserede produkter og processer; bioremediering af miljøskader og renere bioforarbejdningsteknik; anvendelse af agroindustrielt affald og biprodukter.

3.   Informations- og kommunikationsteknologi (ikt)

Mål

At forbedre den europæiske industris konkurrenceevne og sætte Europa i stand til at styre og forme den fremtidige udvikling inden for ikt, så de samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Ikt er selve kernen i det videnbaserede samfund. Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og sikre dets førerposition på verdensplan inden for ikt, sætte gang i innovation og kreativitet både inden for produkter, tjenesteydelser og processer gennem brug af ikt og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes til fordele for Europas borgere, virksomheder, industri og myndigheder. Disse aktiviteter skal også bidrage til at mindske den digitale kløft og den sociale udstødelse.

Grundlag

Ikt er af kritisk betydning for Europas fremtid og et grundlæggende redskab i gennemførelsen af Lissabon-strategien. Den virker som en katalysator på tre centrale områder: produktivitet og innovation, modernisering af de offentlige tjenester og fremskridt inden for videnskab og teknologi. Halvdelen af produktivitetsstigningen i vores økonomier skyldes effekten af ikt på varer, tjenesteydelser og virksomhedsprocesser. Ikt er den vigtigste faktor, når det gælder fremme af innovation og kreativitet samt styring af ændringer i værdikæderne på tværs af industri- og servicesektorerne.

Ikt er afgørende for, at vi kan imødekomme den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser og sociale tjenester, navnlig blandt befolkningsgrupper med særlige behov, herunder det stigende antal ældre, og modernisere tjenesterne på en række områder af offentlig interesse som f.eks. uddannelse, kulturarv, sikkerhed, energi, transport og miljø samt fremme tilgængelighed og gennemsigtighed i forbindelse med forvaltning og udvikling af politikker. Ikt spiller en vigtig rolle i forvaltning af og kommunikation om forskning og teknologisk udvikling og sætter samtidig også gang i fremskridt på andre videnskabelige og teknologiske områder, fordi den ændrer forskernes måde at forske, samarbejde og nytænke på.

De voksende økonomiske og samfundsmæssige krav, den fortsatte integration af ikt overalt i samfundet og behovet for at flytte teknologiens grænser yderligere samt for at udvikle innovative, ikt-baserede produkter og tjenesteydelser af høj værdi betyder, at dagsordenen for forskningen bliver mere og mere omfattende. Hvis teknologien skal tættere på borgerne og opfylde organisatoriske behov er det nødvendigt at skjule dens kompleksitet og kun vise funktioner, når der er behov for dem. Endvidere skal teknologien gøres funktionel, yderst enkel at anvende, lettilgængelig og prismæssigt overkommelig, og der skal udvikles nye ikt-baserede applikationer, løsninger og tjenester, som brugerne har tillid til, som er pålidelige, og som kan tilpasses til brugernes særlige forhold og præferencer. Som følge af ønsket om mere-for-mindre deltager ikt-forskerne i et verdensomspændende kapløb, der fokuserer på at miniaturisere, få kontrol over sammensmeltningen mellem it, kommunikations- og medieteknologi, herunder større interoperabilitet mellem de forskellige systemer, og sammensmeltningen med andre relevante videnskaber og discipliner samt opbygning af systemer, der er i stand til at lære og udvikle sig.

Ud af disse forskelligartede bestræbelser vokser en ny stribe af teknologier frem. Ikt-forskningen vil også trække på en bredere vifte af videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder biovidenskab, psykologi, pædagogik, kognitiv videnskab og samfundsvidenskaber samt humaniora.

Ikt er en af de mest forskningsintensive sektorer. Ikt-indsatsen i den offentlige og den private sektor udgør tilsammen en tredjedel af den samlede forskningsindsats i alle betydelige økonomier. Selv om Europa allerede industrielt og teknologisk set indtager en førerposition på centrale ikt-områder, halter det bagefter sine største konkurrenter, når det gælder investering i ikt-forskning. Kun gennem en fornyet og mere intensiv indsats for at forene kræfterne på europæisk plan vil vi fuldt ud kunne udnytte de muligheder, som fremskridt på ikt-området giver. Ikt-forskning baseret på »open source«-udviklingsmodellen har vist sig at være nyttig som innovationskilde, samtidig med at den fremmer samarbejdet. Resultaterne af ikt-forskningen kan give forskellige udnyttelsesmuligheder og føre til forskellige forretningsmodeller.

Forskningsaktiviteterne inden for ikt vil blive nøje koordineret med politiske tiltag for at udbrede brugen af ikt og med reguleringsforanstaltninger som led i en omfattende helhedsstrategi. Prioriteringen af emner er sket efter omfattende høringer, herunder bidrag fra en række europæiske teknologiplatforme og erhvervsinitiativer på områder som nanoelektronik, mikrosystemer, indlejrede systemer, mobil og trådløs kommunikation, elektroniske medier, fotonik, robotteknologi og software, tjenester og Grid-net, herunder gratis, fri og open source software (FLOSS). Der skal også tages hensyn til spørgsmål om bæredygtighed, navnlig inden for elektronik.

Aktiviteter

Betydningen af forskning i fremtidige og fremspirende teknologier er særlig relevant i forbindelse med dette tema, der går ud på at støtte frontlinjeforskning i centrale ikt-teknologier og i, hvordan disse kan kombineres med andre relevante områder og discipliner; at fremme nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for ikt-forskning, herunder udnyttelse af kvantevirkninger, systemintegration og intelligente systemer.

| — | Ikt-nøgleområder:






  — | Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nano-systemer: at flytte grænserne for miniaturisering, integration, varietet, lagring og tæthed; at øge ydeevnen og mulighederne for fremstilling til lavere omkostninger; at lette indarbejdelsen af ikt i en række applikationer; grænseflader; upstream-forskning, der kræver udforskning af nye koncepter. |
| --- | --- | --- |

—

Ikt-nøgleområder:

—

Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nano-systemer: at flytte grænserne for miniaturisering, integration, varietet, lagring og tæthed; at øge ydeevnen og mulighederne for fremstilling til lavere omkostninger; at lette indarbejdelsen af ikt i en række applikationer; grænseflader; upstream-forskning, der kræver udforskning af nye koncepter.

| — | Fuldt udbredte kommunikationsnet med ubegrænset kapacitet: netadgang overalt via heterogene net — fastnet, mobilnet, trådløse net og radio-/tv-net, der strækker sig fra det personlige plan til det regionale og verdensdækkende plan — og som muliggør ubegrænset levering af stadig stigende mængder data og tjenester hvor som helst og når som helst. |
| --- | --- |

—

Fuldt udbredte kommunikationsnet med ubegrænset kapacitet: netadgang overalt via heterogene net — fastnet, mobilnet, trådløse net og radio-/tv-net, der strækker sig fra det personlige plan til det regionale og verdensdækkende plan — og som muliggør ubegrænset levering af stadig stigende mængder data og tjenester hvor som helst og når som helst.

| — | Indlejrede systemer, databehandling og -styring: kraftige, sikre og distribuerede, pålidelige og effektive databehandlings-, lagrings- og kommunikationssystemer og -produkter, der indlejres i objekter og fysiske infrastrukturer, og som kan føle, styre og tilpasse sig omgivelserne; interoperabilitet mellem diskrete og kontinuerte systemer. |
| --- | --- |

—

Indlejrede systemer, databehandling og -styring: kraftige, sikre og distribuerede, pålidelige og effektive databehandlings-, lagrings- og kommunikationssystemer og -produkter, der indlejres i objekter og fysiske infrastrukturer, og som kan føle, styre og tilpasse sig omgivelserne; interoperabilitet mellem diskrete og kontinuerte systemer.

| — | Software, Grid-net, sikkerhed og pålidelighed: dynamiske, fleksible, pålidelige softwareprodukter og tjenester, som brugerne har tillid til, software- og tjenesteplatforme, komplekse systemer, samt nye databehandlingsarkitekturer og levering af sådanne som hjælpeværktøj. |
| --- | --- |

—

Software, Grid-net, sikkerhed og pålidelighed: dynamiske, fleksible, pålidelige softwareprodukter og tjenester, som brugerne har tillid til, software- og tjenesteplatforme, komplekse systemer, samt nye databehandlingsarkitekturer og levering af sådanne som hjælpeværktøj.

| — | Viden, kognitive systemer og læringssystemer: semantiske systemer; fastholdelse og udnyttelse af viden, der er indbygget i web- og multimedieindhold; kunstige systemer inspireret af biologiske systemer, der opfatter, forstår, lærer, udvikler sig og handler selvstændigt; brugervenlige maskiners og menneskers måde at lære på, baseret på en bedre indsigt i den menneskelige erkendelsesevne. |
| --- | --- |

—

Viden, kognitive systemer og læringssystemer: semantiske systemer; fastholdelse og udnyttelse af viden, der er indbygget i web- og multimedieindhold; kunstige systemer inspireret af biologiske systemer, der opfatter, forstår, lærer, udvikler sig og handler selvstændigt; brugervenlige maskiners og menneskers måde at lære på, baseret på en bedre indsigt i den menneskelige erkendelsesevne.

| — | Simulering, visualisering, interaktion og blandet virkelighed (mixed reality): værktøjer til innovativt design og kreativitet i produkter, tjenester og digitale medier samt til naturlig, talebaseret og kontekstrig interaktion og kommunikation. |
| --- | --- |

—

Simulering, visualisering, interaktion og blandet virkelighed (mixed reality): værktøjer til innovativt design og kreativitet i produkter, tjenester og digitale medier samt til naturlig, talebaseret og kontekstrig interaktion og kommunikation.

| — | Nye perspektiver for ikt, der opstår ved at trække på andre videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder matematik og fysik, bioteknologi, materiale- og biovidenskab. Der er her tale om at miniaturisere ikt til størrelser, der er forenelige med og kan indgå i en vekselvirkning med levende organismer, at gøre systemteknik og informationsbehandling mere effektiv og brugervenlig og at modellere og simulere den levende verden. |
| --- | --- |

—

Nye perspektiver for ikt, der opstår ved at trække på andre videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder matematik og fysik, bioteknologi, materiale- og biovidenskab. Der er her tale om at miniaturisere ikt til størrelser, der er forenelige med og kan indgå i en vekselvirkning med levende organismer, at gøre systemteknik og informationsbehandling mere effektiv og brugervenlig og at modellere og simulere den levende verden.

| — | Integration af teknologi:






  — | På personplan: individuelt tilpasset kommunikations- og databehandlingsudstyr, tilbehør, wearables, implantater; disses grænseflader og tilslutning til tjenester og ressourcer. |
| --- | --- | --- |

—

Integration af teknologi:

—

På personplan: individuelt tilpasset kommunikations- og databehandlingsudstyr, tilbehør, wearables, implantater; disses grænseflader og tilslutning til tjenester og ressourcer.

| — | I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontrol, assistance; ubegrænset interoperabilitet og brug af alle apparater; interaktivt digitalt indhold og tjenester. |
| --- | --- |

—

I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontrol, assistance; ubegrænset interoperabilitet og brug af alle apparater; interaktivt digitalt indhold og tjenester.

| — | Robotsystemer: avancerede selvstyrende systemer; kognition, kontrol, handlefærdigheder, naturlig interaktion og samarbejde, miniaturisering, humanoidteknologi. |
| --- | --- |

—

Robotsystemer: avancerede selvstyrende systemer; kognition, kontrol, handlefærdigheder, naturlig interaktion og samarbejde, miniaturisering, humanoidteknologi.

| — | Intelligent infrastruktur: værktøjer, der gør infrastruktur, som er af kritisk betydning i hverdagen, mere effektiv og brugervenlig, nemmere at tilpasse og vedligeholde, mere robust og fejlresistent. |
| --- | --- |

—

Intelligent infrastruktur: værktøjer, der gør infrastruktur, som er af kritisk betydning i hverdagen, mere effektiv og brugervenlig, nemmere at tilpasse og vedligeholde, mere robust og fejlresistent.

| — | Anvendelsesforskning:






  — | Ikt, der opfylder samfundsmæssige behov: nye systemer, nye materialer, strukturer, teknologier og tjenester inden for områder af almen interesse, der giver øget kvalitet, effektivitet, adgang og integration i samfundet, herunder adgang for handicappede; brugervenlige applikationer, integration af ny teknologi og nye initiativer såsom intelligente omgivelser






  — | på sundhedsområdet: forbedret sygdomsforebyggelse og bedre sundhedsydelser, tidlig diagnose, behandling og individuel tilpasning; patienters uafhængighed, sikkerhed, overvågning og mobilitet; sundhedsinformationssystemer og -tjenester til at opdage og forvalte ny viden |
| --- | --- | --- | --- |

—

Anvendelsesforskning:

—

Ikt, der opfylder samfundsmæssige behov: nye systemer, nye materialer, strukturer, teknologier og tjenester inden for områder af almen interesse, der giver øget kvalitet, effektivitet, adgang og integration i samfundet, herunder adgang for handicappede; brugervenlige applikationer, integration af ny teknologi og nye initiativer såsom intelligente omgivelser

—

på sundhedsområdet: forbedret sygdomsforebyggelse og bedre sundhedsydelser, tidlig diagnose, behandling og individuel tilpasning; patienters uafhængighed, sikkerhed, overvågning og mobilitet; sundhedsinformationssystemer og -tjenester til at opdage og forvalte ny viden

| — | aktiviteter for at forbedre integration og lige deltagelse samt forebygge it-kløfter; støtteteknologi til ældre og handicappede; design for alle |
| --- | --- |

—

aktiviteter for at forbedre integration og lige deltagelse samt forebygge it-kløfter; støtteteknologi til ældre og handicappede; design for alle

| — | med hensyn til mobilitet: ikt-baserede transportsystemer, køretøjer og intelligente serviceløsninger for turisme, der kan transportere mennesker og varer sikkert, økologisk, komfortabelt og effektivt |
| --- | --- |

—

med hensyn til mobilitet: ikt-baserede transportsystemer, køretøjer og intelligente serviceløsninger for turisme, der kan transportere mennesker og varer sikkert, økologisk, komfortabelt og effektivt

| — | til gavn for miljøet, risikostyring og en bæredygtig udvikling: aktiviteter for at forebygge eller reducere sårbarheden over for og afbøde følgerne af naturkatastrofer, industriulykker og menneskelige aktiviteter i forbindelse med økonomisk vækst |
| --- | --- |

—

til gavn for miljøet, risikostyring og en bæredygtig udvikling: aktiviteter for at forebygge eller reducere sårbarheden over for og afbøde følgerne af naturkatastrofer, industriulykker og menneskelige aktiviteter i forbindelse med økonomisk vækst

| — | til gavn for offentlige administrationer på alle niveauer: øget effektivitet, åbenhed og ansvarlighed, for at skabe en offentlig administration i verdensklasse, der er tæt på borgerne og erhvervslivet, således at demokratiet styrkes og alle får adgang til oplysninger. |
| --- | --- |

—

til gavn for offentlige administrationer på alle niveauer: øget effektivitet, åbenhed og ansvarlighed, for at skabe en offentlig administration i verdensklasse, der er tæt på borgerne og erhvervslivet, således at demokratiet styrkes og alle får adgang til oplysninger.

| — | Ikt til fremme af indhold, kreativitet og personlig udvikling:






  — | nye medieparadigmer og nye former for indhold, herunder underholdning; fremstilling af og adgang til interaktivt digitalt indhold; forbedrede brugeroplevelser; omkostningseffektiv indholdslevering; digital rettighedsforvaltning; hybride medier |
| --- | --- | --- |

—

Ikt til fremme af indhold, kreativitet og personlig udvikling:

—

nye medieparadigmer og nye former for indhold, herunder underholdning; fremstilling af og adgang til interaktivt digitalt indhold; forbedrede brugeroplevelser; omkostningseffektiv indholdslevering; digital rettighedsforvaltning; hybride medier

| — | teknologistøttet læring; fleksible læreformer, afpasset efter sammenhængen; aktiv læring |
| --- | --- |

—

teknologistøttet læring; fleksible læreformer, afpasset efter sammenhængen; aktiv læring

| — | ikt-baserede systemer, der støtter fremtidssikret adgang til og brug af digitale kulturelle og videnskabelige ressourcer og aktiver i et flersproget/multikulturelt miljø. |
| --- | --- |

—

ikt-baserede systemer, der støtter fremtidssikret adgang til og brug af digitale kulturelle og videnskabelige ressourcer og aktiver i et flersproget/multikulturelt miljø.

| — | Ikt til støtte for virksomheder og erhvervslivet:






  — | nye former for dynamiske netværks- og samarbejdsbaserede virksomhedsprocesser, digitale økosystemer bl.a. til styrkelse af små og mellemstore organisationer og samfund; optimeret arbejdstilrettelæggelse og samarbejdsrammer, såsom videndeling og interaktive tjenester (f.eks. for turisme). |
| --- | --- | --- |

—

Ikt til støtte for virksomheder og erhvervslivet:

—

nye former for dynamiske netværks- og samarbejdsbaserede virksomhedsprocesser, digitale økosystemer bl.a. til styrkelse af små og mellemstore organisationer og samfund; optimeret arbejdstilrettelæggelse og samarbejdsrammer, såsom videndeling og interaktive tjenester (f.eks. for turisme).

| — | fremstilling, herunder traditionelle industrier: hurtig og fleksibel konstruktion, produktion og levering af varer med en høj grad af individuel tilpasning; digital og virtuel produktion; modellerings-, simulerings-, optimerings- og præsentationsværktøjer; miniaturiserede og integrerede ikt-produkter. |
| --- | --- |

—

fremstilling, herunder traditionelle industrier: hurtig og fleksibel konstruktion, produktion og levering af varer med en høj grad af individuel tilpasning; digital og virtuel produktion; modellerings-, simulerings-, optimerings- og præsentationsværktøjer; miniaturiserede og integrerede ikt-produkter.

| — | Tillidsfremmende ikt: identitetsstyring; autentificering og autorisering; privatlivsfremmende teknologier; forvaltning af rettigheder og aktiver; beskyttelse mod internettrusler. |
| --- | --- |

—

Tillidsfremmende ikt: identitetsstyring; autentificering og autorisering; privatlivsfremmende teknologier; forvaltning af rettigheder og aktiver; beskyttelse mod internettrusler.

4.   Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

Mål

At forbedre den europæiske industris konkurrenceevne og skabe viden, der kan sikre omstillingen fra en ressourceintensiv til en videnintensiv industri ved at generere trinvise vidensændringer og gøre brug af afgørende viden til nye formål i grænseområdet mellem forskellige teknologier og discipliner. Dette bliver til gavn både for nye højteknologiske virksomheder og for traditionelle videnbaserede højværdivirksomheder, idet der særligt fokuseres på relevant formidling af FTU-resultater til SMV'er. Disse aktiviteter vedrører hovedsagelig støtteteknologi, der berører alle virksomhedssektorer og mange andre temaer under syvende rammeprogram.

Grundlag

De stigende vanskeligheder, der rammer mange industriaktiviteter, lader nu ikke længere til at være begrænset til traditionelle, meget arbejdskraftintensive sektorer; de ses nu også i mellemsektorerne, som traditionelt er den europæiske industris store styrke, og endog i nogle højteknologiske sektorer. Det er nødvendigt at fastholde et stærkt industrigrundlag ved at styrke videnindholdet i den eksisterende industri og ved at etablere en stærk videnbaseret og videnintensiv industri i Europa, idet der særligt lægges vægt på udnyttelse af grundforskningen til industrielle formål. Det kræver bl.a., at det eksisterende SMV-grundlag moderniseres, og at der oprettes og efterfølgende tilføres vækst til nye videnbaserede SMV'er gennem formidling af viden og ekspertise via samarbejdsprogrammer.

Industriens konkurrenceevne i fremtiden kommer i vid udstrækning til at afhænge af nanoteknologien og dens anvendelser. Den FTU, der er påbegyndt på en række områder inden for nanovidenskab og nanoteknologi, kan fremskynde forvandlingen af den europæiske industri. EU har en anerkendt førerstilling på områder som nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og produktionsteknologi, som må styrkes for at sikre og forbedre EU's position i den stærkt konkurrenceprægede globale kontekst.

Materialer med nye egenskaber er nøglen til europæisk industris konkurrenceevne i fremtiden og grundlaget for tekniske fremskridt på mange områder.

Brancherelevante prioriteter og disses integration med henblik på anvendelsen i forskellige sektorer kan opstilles og realiseres ved hjælp af aktiviteter som f.eks. europæiske teknologiplatforme på områder som nanoelektronik, fremstilling, el-produktion, stål, kemi, energi, transporterhverv, bygge og anlæg, arbejdssikkerhed, tekstiler, keramik, skovbrugsbaseret industri og nanomedicin. Dette vil bidrage til fastlæggelsen af fælles forskningsprioriteter og -mål. Desuden vil en fleksibel reaktion på nye policy-behov, der måtte opstå i syvende rammeprograms løbetid, også betyde, at relevante spørgsmål vedrørende politik, regulering, standardisering og virkninger behandles.

Aktiviteter

| — | Nanovidenskab og nanoteknologi






  — | Generering af ny viden om grænseflade- og størrelsesafhængige fænomener, kontrol over materialeegenskaber på nanoniveau med henblik på nye applikationer, integration af teknologier på nanoniveau, herunder overvågning og anvendelse af sensorer, selvsamlende egenskaber, nanomotorer, -maskiner og -systemer, metoder og værktøjer til bestemmelse og manipulation på nanoniveauet, nano- og højpræcisionsteknologi i kemien til fremstilling af grundmaterialer og komponenter, undersøgelse og fremstilling af komponenter med nanometerpræcision, indvirkning på menneskers sikkerhed og sundhed samt på miljøet; metrologi, overvågning og anvendelse af sensorer, nomenklatur og standarder samt udforskning af nye koncepter og tilgange i forbindelse med anvendelsen i forskellige sektorer, herunder integration og konvergens mellem fremspirende teknologier. Aktiviteterne skal også undersøge nanoteknologiens indvirkning på samfundet og nanovidenskabens og teknologiens relevans for løsning af samfundsproblemer. |
| --- | --- | --- |

—

Nanovidenskab og nanoteknologi

—

Generering af ny viden om grænseflade- og størrelsesafhængige fænomener, kontrol over materialeegenskaber på nanoniveau med henblik på nye applikationer, integration af teknologier på nanoniveau, herunder overvågning og anvendelse af sensorer, selvsamlende egenskaber, nanomotorer, -maskiner og -systemer, metoder og værktøjer til bestemmelse og manipulation på nanoniveauet, nano- og højpræcisionsteknologi i kemien til fremstilling af grundmaterialer og komponenter, undersøgelse og fremstilling af komponenter med nanometerpræcision, indvirkning på menneskers sikkerhed og sundhed samt på miljøet; metrologi, overvågning og anvendelse af sensorer, nomenklatur og standarder samt udforskning af nye koncepter og tilgange i forbindelse med anvendelsen i forskellige sektorer, herunder integration og konvergens mellem fremspirende teknologier. Aktiviteterne skal også undersøge nanoteknologiens indvirkning på samfundet og nanovidenskabens og teknologiens relevans for løsning af samfundsproblemer.

| — | Materialer






  — | Generering af ny viden om højperformante overflader og materialer til nye produkter og processer samt til reparation af disse, videnbaserede materialer med individuelt tilpassede egenskaber og forudsigelig ydeevne, mere pålidelig udformning og simulation, datamodellering; større kompleksitet, miljøkompatibilitet, integration af nano-, mikro- og makrofunktioner inden for kemisk teknologi og materialebearbejdning, nye nanomaterialer, herunder nanokompositmaterialer, biomaterialer og hybridmaterialer, herunder design og kontrol af deres bearbejdning, egenskaber og ydeevne. |
| --- | --- | --- |

—

Materialer

—

Generering af ny viden om højperformante overflader og materialer til nye produkter og processer samt til reparation af disse, videnbaserede materialer med individuelt tilpassede egenskaber og forudsigelig ydeevne, mere pålidelig udformning og simulation, datamodellering; større kompleksitet, miljøkompatibilitet, integration af nano-, mikro- og makrofunktioner inden for kemisk teknologi og materialebearbejdning, nye nanomaterialer, herunder nanokompositmaterialer, biomaterialer og hybridmaterialer, herunder design og kontrol af deres bearbejdning, egenskaber og ydeevne.

| — | Ny produktionsteknologi






  — | Tilvejebringelse af vilkår for og aktiver til bæredygtig videnintensiv produktion, herunder konstruktion, udvikling og validering af nye paradigmer, som opfylder nye industrielle behov og fremmer moderniseringen af det europæiske industrigrundlag, udvikling af generiske produktionsaktiver til fleksibel, netværkskoblet og videnbaseret produktion, udvikling af nye konstruktionskoncepter, der udnytter teknologikonvergensen (f.eks. nano-, mikro-, bio-, geo- og informationsteknologi samt optisk og kognitiv teknologi og de dermed forbundne konstruktionskrav), til den næste generation af stærkt værdiforøgede nye eller fornyede produkter og tjenester, samt tilpasning til ændrede behov, indførelse af produktionsteknologi med høj kapacitet. |
| --- | --- | --- |

—

Ny produktionsteknologi

—

Tilvejebringelse af vilkår for og aktiver til bæredygtig videnintensiv produktion, herunder konstruktion, udvikling og validering af nye paradigmer, som opfylder nye industrielle behov og fremmer moderniseringen af det europæiske industrigrundlag, udvikling af generiske produktionsaktiver til fleksibel, netværkskoblet og videnbaseret produktion, udvikling af nye konstruktionskoncepter, der udnytter teknologikonvergensen (f.eks. nano-, mikro-, bio-, geo- og informationsteknologi samt optisk og kognitiv teknologi og de dermed forbundne konstruktionskrav), til den næste generation af stærkt værdiforøgede nye eller fornyede produkter og tjenester, samt tilpasning til ændrede behov, indførelse af produktionsteknologi med høj kapacitet.

| — | Integration af teknologi til industrielle formål






  — | Integration af ny viden, nano- og mikroteknologi, materialer og produktion i sektoropdelte og tværsektorielle applikationer på områder som sundhed, fødevarer, bygge og anlæg, transport, energi, information og kommunikation, kemi, miljø, tekstiler og beklædning, fodtøj, skovbrugsbaseret industri, stål samt maskinteknik. |
| --- | --- | --- |

—

Integration af teknologi til industrielle formål

—

Integration af ny viden, nano- og mikroteknologi, materialer og produktion i sektoropdelte og tværsektorielle applikationer på områder som sundhed, fødevarer, bygge og anlæg, transport, energi, information og kommunikation, kemi, miljø, tekstiler og beklædning, fodtøj, skovbrugsbaseret industri, stål samt maskinteknik.

5.   Energi

Mål

At tilpasse det nuværende energisystem, så det bliver et mere bæredygtigt system, som er mindre afhængigt af importerede brændstoffer og bygger på flere forskellige energikilder, navnlig vedvarende energikilder, energibærere og ikke-forurenende energikilder, øge energieffektiviteten, herunder ved at rationalisere energianvendelsen og -lagringen; søge løsninger på presserende problemer som forsyningssikkerhed og klimaændringer, samtidig med at den europæiske industris konkurrenceevne øges.

Grundlag

Energisystemerne står over for store problemer. Der er et presserende behov for at identificere og finde hensigtsmæssige og rettidige løsninger på grund af de foruroligende tendenser inden for den globale energiefterspørgsel, udtømmelsen af de konventionelle olie- og gasreserver og behovet for at skære voldsomt ned på udledningen af drivhusgasser for at afbøde de ødelæggende konsekvenser af klimaændringer, de skadelige udsving i oliepriserne (navnlig for den stærkt olieafhængige transportsektor) og ustabile geopolitiske forhold i leverandørområderne. Energiforskning er et vigtigt bidrag med henblik på at sikre borgerne og virksomhederne energipriser, de kan betale. Forskning og demonstration er nødvendig for at tilvejebringe de mest miljøvenlige og omkostningseffektive teknologier og foranstaltninger, som gør EU i stand til at opfylde sine forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen og videre frem samt til at realisere sine energipolitiske målsætninger som beskrevet i grønbogen fra 2000 om energiforsyningssikkerhed (7), grønbogen fra 2005 om energieffektivitet (8) og grønbogen fra 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed (9).

Europa er blevet førende i verden inden for en række teknologier til energiproduktion og energieffektivitet. Bl.a. er der tale om en pionerrolle inden for moderne teknologi til vedvarende energi, f.eks. solenergi, bioenergi og vindenergi. EU er også en af lederne på verdensplan, når det gælder el-produktions- og distributionsteknologi og har herudover en stærk forskningskapacitet inden for kulstofopsamling og -lagring. Disse positioner får dog nu stærk konkurrence (navnlig fra USA og Japan). Europa må derfor fastholde og udbygge sin førerposition, hvilket kræver en væsentlig indsats og internationalt samarbejde.

En radikal omstilling af energisystemerne til et pålideligt, konkurrencedygtigt og bæredygtigt energisystem, der udsender mindre eller ingen CO2, kræver nye teknologier, men risikoen er for stor, og den økonomiske gevinst er for usikker til, at private virksomheder kan foretage alle de investeringer, der er nødvendige til forskning, udvikling, demonstration og implementering. Offentlig støtte bør derfor spille en afgørende rolle i forbindelse med mobiliseringen af private investeringer, og den europæiske indsats og ressourcerne bør kombineres på en mere sammenhængende og effektiv måde, så der er mulighed for at tage konkurrencen op med lande, som løbende foretager betydelige investeringer i lignende teknologier. Europæiske teknologiplatforme spiller en vigtig rolle i denne sammenhæng, idet de mobiliserer den nødvendige forskningsindsats på en koordineret måde. Nedenfor beskrives de aktiviteter, der skal bidrage til at nå målet. Der er medtaget en særlig aktivitet vedrørende videngrundlaget for energipolitiske beslutninger, og den kan også anvendes ved nye policy-behov, f.eks. i forbindelse med den europæiske energipolitiks rolle i udviklingen af internationale foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, svingende energipriser eller svigtende forsyninger.

Aktiviteter

| — | Brint og brændselsceller
  Integreret indsats med sigte på at tilvejebringe et solidt teknologisk grundlag for konkurrencedygtige EU-industrier inden for brændselsceller og brint, både til stationære og transportable anvendelser samt transport. Den europæiske teknologiplatform for brint og brændstofceller bidrager til denne aktivitet ved at komme med forslag til en integreret forsknings- og implementeringsstrategi. |
| --- | --- |

—

Brint og brændselsceller

Integreret indsats med sigte på at tilvejebringe et solidt teknologisk grundlag for konkurrencedygtige EU-industrier inden for brændselsceller og brint, både til stationære og transportable anvendelser samt transport. Den europæiske teknologiplatform for brint og brændstofceller bidrager til denne aktivitet ved at komme med forslag til en integreret forsknings- og implementeringsstrategi.

| — | El-produktion med vedvarende energi
  Teknologi, som sigter mod at forbedre konversionseffektiviteten, omkostningseffektiviteten og pålideligheden generelt, så omkostningerne i forbindelse med el-produktion på grundlag af lokale vedvarende energikilder sænkes, herunder affald, og udvikling og demonstration af teknologier, der er egnede til forskellige regionale forhold. |
| --- | --- |

—

El-produktion med vedvarende energi

Teknologi, som sigter mod at forbedre konversionseffektiviteten, omkostningseffektiviteten og pålideligheden generelt, så omkostningerne i forbindelse med el-produktion på grundlag af lokale vedvarende energikilder sænkes, herunder affald, og udvikling og demonstration af teknologier, der er egnede til forskellige regionale forhold.

| — | Brændstofproduktion med vedvarende energi
  Integrere brændstofproduktionssystemer og konversionsteknologi: udvikling af faste, flydende og gasformige (herunder brint) brændstoffer, der produceres ud fra vedvarende energikilder, herunder biomasse og affald, og sænke enhedsprisen på dem med sigte på en omkostningseffektiv produktion, lagring, distribution og udnyttelse af kulstofneutrale brændstoffer, herunder navnlig biobrændstoffer til transport og el-produktion. |
| --- | --- |

—

Brændstofproduktion med vedvarende energi

Integrere brændstofproduktionssystemer og konversionsteknologi: udvikling af faste, flydende og gasformige (herunder brint) brændstoffer, der produceres ud fra vedvarende energikilder, herunder biomasse og affald, og sænke enhedsprisen på dem med sigte på en omkostningseffektiv produktion, lagring, distribution og udnyttelse af kulstofneutrale brændstoffer, herunder navnlig biobrændstoffer til transport og el-produktion.

| — | Vedvarende energikilder til opvarmning og køling
  Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi og udstyr, herunder lagringteknologi, som øger udnyttelsesgraden og tvinger prisen ned på aktiv og passiv opvarmning og køling med vedvarende energikilder, og sikring af deres anvendelse under forskellige regionale forhold, hvis der kan påvises at være tilstrækkeligt potentiale herfor. |
| --- | --- |

—

Vedvarende energikilder til opvarmning og køling

Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi og udstyr, herunder lagringteknologi, som øger udnyttelsesgraden og tvinger prisen ned på aktiv og passiv opvarmning og køling med vedvarende energikilder, og sikring af deres anvendelse under forskellige regionale forhold, hvis der kan påvises at være tilstrækkeligt potentiale herfor.

| — | CO2-opsamlings- og lagringsteknologier til emissionsfri el-produktion
  Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi til en drastisk nedbringelse af miljøpåvirkningen fra anvendelsen af fossile brændstoffer ved hjælp af højeffektive og omkostningseffektive el-produktionsanlæg og/eller varmeproduktionsanlæg med næsten-nul-emission på grundlag af CO2-opsamlings- og lagringsteknologier, især underjordisk oplagring. |
| --- | --- |

—

CO2-opsamlings- og lagringsteknologier til emissionsfri el-produktion

Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi til en drastisk nedbringelse af miljøpåvirkningen fra anvendelsen af fossile brændstoffer ved hjælp af højeffektive og omkostningseffektive el-produktionsanlæg og/eller varmeproduktionsanlæg med næsten-nul-emission på grundlag af CO2-opsamlings- og lagringsteknologier, især underjordisk oplagring.

| — | Rene kulstofteknologier
  Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi til en væsentlig forbedring af anlæggenes effektivitet. driftssikkerhed og omkostningsniveau ved hjælp af udvikling og demonstration af rene teknologier til konversion af kulstof og andet fast brændsel, hvorved der også produceres sekundære energibærere (herunder brint) og flydende og gasformige brændstoffer. Aktiviteterne sammenkædes, når det er relevant, med CO2-opsamlings- og lagringsteknologier eller samtidig anvendelse af biomasse. |
| --- | --- |

—

Rene kulstofteknologier

Forskning i og udvikling og demonstration af teknologi til en væsentlig forbedring af anlæggenes effektivitet. driftssikkerhed og omkostningsniveau ved hjælp af udvikling og demonstration af rene teknologier til konversion af kulstof og andet fast brændsel, hvorved der også produceres sekundære energibærere (herunder brint) og flydende og gasformige brændstoffer. Aktiviteterne sammenkædes, når det er relevant, med CO2-opsamlings- og lagringsteknologier eller samtidig anvendelse af biomasse.

| — | Intelligente energinet
  Forskning i og udvikling og demonstration af, hvordan det er muligt at øge effektiviteten, sikkerheden, pålideligheden og kvaliteten af de europæiske el- og gassystemer og -net, navnlig i forbindelse med et mere integreret europæisk energimarked, f.eks. ved at omdanne de nuværende elnet til et interaktivt (kunder/operatører) tjenestenet, udvikle muligheder for energilagring og fjerne hindringer for storstilet anvendelse og effektiv integration af distribuerede og vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

—

Intelligente energinet

Forskning i og udvikling og demonstration af, hvordan det er muligt at øge effektiviteten, sikkerheden, pålideligheden og kvaliteten af de europæiske el- og gassystemer og -net, navnlig i forbindelse med et mere integreret europæisk energimarked, f.eks. ved at omdanne de nuværende elnet til et interaktivt (kunder/operatører) tjenestenet, udvikle muligheder for energilagring og fjerne hindringer for storstilet anvendelse og effektiv integration af distribuerede og vedvarende energikilder.

| — | Energieffektivitet og -besparelser
  Forskning i og udvikling og demonstration af nye koncepter, optimering af etablerede koncepter og teknologier til forbedring af energieffektivitet og til opnåelse af yderligere besparelser i det endelige og primære energiforbrug gennem hele livscyklussen i bygninger (herunder belysning) samt transport, service- og industrisektoren. Dette omfatter bl.a. integration af strategier og teknologi vedrørende energieffektivitet (herunder kraftvarmeproduktion og kombineret produktion af forskellige energiformer), anvendelsen af ny teknologi og teknologi til vedvarende energikilder samt foranstaltninger og udstyr til styring af energiefterspørgslen og demonstration af bygninger, der belaster klimaet minimalt. |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet og -besparelser

Forskning i og udvikling og demonstration af nye koncepter, optimering af etablerede koncepter og teknologier til forbedring af energieffektivitet og til opnåelse af yderligere besparelser i det endelige og primære energiforbrug gennem hele livscyklussen i bygninger (herunder belysning) samt transport, service- og industrisektoren. Dette omfatter bl.a. integration af strategier og teknologi vedrørende energieffektivitet (herunder kraftvarmeproduktion og kombineret produktion af forskellige energiformer), anvendelsen af ny teknologi og teknologi til vedvarende energikilder samt foranstaltninger og udstyr til styring af energiefterspørgslen og demonstration af bygninger, der belaster klimaet minimalt.

| — | Videngrundlag for energipolitiske beslutninger
  Udvikling af værktøjer, metoder og modeller til vurdering af de vigtigste økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med energiteknologi og til tilvejebringelse af kvantificerbare mål og scenarier på mellemlang og lang sigt (herunder videnskabelig støtte til politikudformning). |
| --- | --- |

—

Videngrundlag for energipolitiske beslutninger

Udvikling af værktøjer, metoder og modeller til vurdering af de vigtigste økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med energiteknologi og til tilvejebringelse af kvantificerbare mål og scenarier på mellemlang og lang sigt (herunder videnskabelig støtte til politikudformning).

6.   Miljø (herunder klimaændringer)

Mål

Bæredygtig forvaltning af miljøet og dets ressourcer baseret på øget viden om samspillet mellem klimaet, biosfæren, økosystemerne og menneskelige aktiviteter og på udvikling af nye teknologier, værktøjer og tjenester som udgangspunkt for en integreret tilgang til løsning af de globale miljøproblemer. Hovedvægten vil blive lagt på forudsigelse af ændringer i klimasystemet, det økologiske system og jord- og havsystemet; på værktøjer og teknologier til overvågning, forebyggelse, afbødning og tilpasning af miljøbelastninger og -risici, herunder sundhedsrisici, og til bæredygtighed i det naturlige og menneskeskabte miljø.

Grundlag

Miljøproblemerne overskrider landegrænserne og kræver derfor en samordnet tilgang på paneuropæisk plan og ofte også på globalt plan. Jordens naturressourcer og det menneskeskabte miljø er under stærkt pres fra den voksende befolkning, urbanisering, byggeri, den fortsatte vækst i landbrugs-, akvakultur-, fiskeri-, transport- og energisektorerne samt klimaændringerne og opvarmningen på lokalt, regionalt og globalt plan. Europa må indgå i et nyt bæredygtigt forhold til miljøet og samtidig forbedre konkurrenceevnen og styrke den europæiske industri. Miljøforskningens betydelige målestok, omfang og kompleksitet gør, at den nødvendige kritiske masse kun kan skabes gennem et EU-dækkende samarbejde. Et sådant samarbejde fremmer fælles planlægning, anvendelse af sammenkoblede og interoperable databaser og udvikling af sammenhængende og omfattende observations- og prognosesystemer. Forskningen bør fokusere på behovet for dataforvaltnings- og informationstjenester og på problemerne i forbindelse med dataoverførsel, -integration og -mapping.

Der er behov for forskning på EU-plan for at opfylde internationale forpligtelser, som f.eks. De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og Kyoto-protokollen hertil, FN-konventionen om den biologiske mangfoldighed, FN-konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse, Stockholm-konventionen om persistente organiske miljøgifte og målsætningerne fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling 2002, herunder EU's vandinitiativ, og bidragene til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) og jordobservationsinitiativet.

Der kræves desuden en betydelig forskningsindsats for at gennemføre den nuværende og kommende politik på EU-plan, sjette miljøhandlingsplan og de dertil knyttede temastrategier (f.eks. EU's havstrategi), handlingsplanerne, programmerne og direktiverne vedrørende miljøteknologi og miljø og sundhed, vandrammedirektivet og Natura 2000.

EU må styrke sin stilling på verdensmarkederne for miljøteknologi. Miljøteknologi bidrager til bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion, der gør det lettere at opnå en bæredygtig vækst ved at levere miljøeffektive løsninger på miljøproblemer i forskellig målestok og ved at beskytte vores kultur- og naturarv. Miljøkrav stimulerer innovation og kan give nye forretningsmuligheder og forbedre konkurrenceevnen, samtidig med at de kommende generationer sikres en mere bæredygtig fremtid. De europæiske teknologiplatforme for vandforsyning og sanitet og for bæredygtig kemi bekræfter, at der er behov for en indsats på EU-plan, og deres forskningsdagsordener er taget i betragtning ved opstillingen af aktiviteterne nedenfor. Andre fora (f.eks. bygge og anlæg samt skovbrug) har en vis berøring med miljøspørgsmål og er derfor også taget i betragtning. Samfundsøkonomiske forhold påvirker i særlig høj grad udviklingen og indførelsen af miljøteknologier på markedet og den efterfølgende anvendelse af disse teknologier f.eks. i forvaltningen af vandressourcerne. Aktiviteterne skal tage hensyn til politikkernes og den teknologiske udviklings samfundsøkonomiske aspekter, når det er relevant for emnet.

Nedenfor er anført en række aktiviteter (10), hvoraf mange har direkte relevans for policy-behov. Der kan imidlertid ydes supplerende støtte til nyopdukkede policy-behov, f.eks. i tilknytning til bæredygtighedsvurderinger af EU-politikker; opfølgning af post-Kyoto indsatsen til bekæmpelse af klimaændringerne; og nye miljøpolitikker, f.eks. i forbindelse med den europæiske jordstrategi og inden for søfartspolitik, -standarder og -regler.

Aktiviteter

| — | Klimaændringer, forurening og risici






  — | Miljøbelastninger og klima: klimaets og jordsystemets, herunder polarområdernes, funktionsmåder; tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger; luft-, jord- og vandforurening; ændringer i atmosfærens sammensætning og vandkredsløbet; globalt og regionalt samspil mellem klimaet og atmosfæren, jordoverfladen, isen og havene; virkninger på biodiversiteten og økosystemerne, herunder virkningerne på kystområder af den stigende vandstand i havene samt virkninger på særlige sårbare områder. |
| --- | --- | --- |

—

Klimaændringer, forurening og risici

—

Miljøbelastninger og klima: klimaets og jordsystemets, herunder polarområdernes, funktionsmåder; tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger; luft-, jord- og vandforurening; ændringer i atmosfærens sammensætning og vandkredsløbet; globalt og regionalt samspil mellem klimaet og atmosfæren, jordoverfladen, isen og havene; virkninger på biodiversiteten og økosystemerne, herunder virkningerne på kystområder af den stigende vandstand i havene samt virkninger på særlige sårbare områder.

| — | Miljø og sundhed: samspillet mellem miljømæssige stressfaktorer og sundhed, herunder identifikation af kilder, forskning i biomonitering med henblik på miljørelateret sundhed, indendørs luftkvalitet og sammenhæng med indendørs miljø, bymiljø, emissioner fra biler samt virkninger og nye risikofaktorer, metoder til integreret risikovurdering af farlige stoffer, herunder alternativer til dyreforsøg, kvantificering og cost-benefit-analyse af miljøbetingede sundhedsrisici og indikatorer til brug for forebyggelsesstrategier. |
| --- | --- |

—

Miljø og sundhed: samspillet mellem miljømæssige stressfaktorer og sundhed, herunder identifikation af kilder, forskning i biomonitering med henblik på miljørelateret sundhed, indendørs luftkvalitet og sammenhæng med indendørs miljø, bymiljø, emissioner fra biler samt virkninger og nye risikofaktorer, metoder til integreret risikovurdering af farlige stoffer, herunder alternativer til dyreforsøg, kvantificering og cost-benefit-analyse af miljøbetingede sundhedsrisici og indikatorer til brug for forebyggelsesstrategier.

| — | Naturkatastrofer: bedre forudsigelse og integrerede fare-, sårbarheds- og risikovurderinger af geologisk betingede katastrofer (f.eks. jordskælv, vulkanudbrud og tsunamier) og klimabetingede katastrofer (f.eks. storme, tørke, oversvømmelser, skovbrande, jordskred, laviner og andre ekstreme fænomener) samt virkningerne heraf, udvikle varslingssystemer og forbedre forebyggelses-, afbødnings- og forvaltningsstrategier, også som led i en multirisikostrategi. |
| --- | --- |

—

Naturkatastrofer: bedre forudsigelse og integrerede fare-, sårbarheds- og risikovurderinger af geologisk betingede katastrofer (f.eks. jordskælv, vulkanudbrud og tsunamier) og klimabetingede katastrofer (f.eks. storme, tørke, oversvømmelser, skovbrande, jordskred, laviner og andre ekstreme fænomener) samt virkningerne heraf, udvikle varslingssystemer og forbedre forebyggelses-, afbødnings- og forvaltningsstrategier, også som led i en multirisikostrategi.

| — | Bæredygtig ressourceforvaltning






  — | Bevaring og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og menneskeskabte ressourcer og biodiversitet: økosystemer, forvaltning af vandressourcerne, affaldshåndtering og affaldsforebyggelse, beskyttelse og forvaltning af biodiversiteten, herunder kontrol af invasive fremmede arter, beskyttelse af jordbund, havbund, laguner og kystområder, metoder til bekæmpelse af ørkendannelse og jordforringelse, landskabsbevarelse, bæredygtig udnyttelse og forvaltning af skove, bæredygtig forvaltning og planlægning af bymiljøet, herunder postindustrielle områder, dataforvaltning og informationstjenester, vurdering og fremsyn i tilknytning til naturlige processer. |
| --- | --- | --- |

—

Bæredygtig ressourceforvaltning

—

Bevaring og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og menneskeskabte ressourcer og biodiversitet: økosystemer, forvaltning af vandressourcerne, affaldshåndtering og affaldsforebyggelse, beskyttelse og forvaltning af biodiversiteten, herunder kontrol af invasive fremmede arter, beskyttelse af jordbund, havbund, laguner og kystområder, metoder til bekæmpelse af ørkendannelse og jordforringelse, landskabsbevarelse, bæredygtig udnyttelse og forvaltning af skove, bæredygtig forvaltning og planlægning af bymiljøet, herunder postindustrielle områder, dataforvaltning og informationstjenester, vurdering og fremsyn i tilknytning til naturlige processer.

| — | Havmiljøforvaltning: menneskelige aktiviteters påvirkning af havmiljøet og dets ressourcer, forurening og eutrofiering i regionale have og kystområder, dybhavsøkosystemer, vurdering af udviklingen i havets biodiversitet, af økosystemprocesser og af havstrømmene, havbundsgeologi; udvikling af strategier, koncepter og værktøjer med henblik på en bæredygtig udnyttelse af havet og dets ressourcer. |
| --- | --- |

—

Havmiljøforvaltning: menneskelige aktiviteters påvirkning af havmiljøet og dets ressourcer, forurening og eutrofiering i regionale have og kystområder, dybhavsøkosystemer, vurdering af udviklingen i havets biodiversitet, af økosystemprocesser og af havstrømmene, havbundsgeologi; udvikling af strategier, koncepter og værktøjer med henblik på en bæredygtig udnyttelse af havet og dets ressourcer.

| — | Miljøteknologi






  — | Miljøteknologi til observation, simulation, forebyggelse, afbødning, tilpasning, udbedring af miljøskader og genoprettelse af det naturlige og det menneskeskabte miljø: i tilknytning til vand, klima, luft, hav, bymiljøet og miljøet i landområderne, jordbund, affaldsbehandling og -genanvendelse, rene produktionsprocesser og bæredygtige produkter, kemikaliesikkerhed. |
| --- | --- | --- |

—

Miljøteknologi

—

Miljøteknologi til observation, simulation, forebyggelse, afbødning, tilpasning, udbedring af miljøskader og genoprettelse af det naturlige og det menneskeskabte miljø: i tilknytning til vand, klima, luft, hav, bymiljøet og miljøet i landområderne, jordbund, affaldsbehandling og -genanvendelse, rene produktionsprocesser og bæredygtige produkter, kemikaliesikkerhed.

| — | Beskyttelse, bevarelse og forbedring af kulturarven, herunder boliger og bebyggelse: forbedret skadesvurdering i kulturarvsspørgsmål, udvikling af nye bevaringsstrategier, bedre integrering af kulturarven i bymiljøet. |
| --- | --- |

—

Beskyttelse, bevarelse og forbedring af kulturarven, herunder boliger og bebyggelse: forbedret skadesvurdering i kulturarvsspørgsmål, udvikling af nye bevaringsstrategier, bedre integrering af kulturarven i bymiljøet.

| — | Teknologivurdering, -verifikation og -afprøvning: metoder og værktøjer til miljørisiko- og livscyklusvurdering af processer, teknologier og produkter, herunder alternative teststrategier og navnlig metoder til at afprøve industrikemikalier uden brug af forsøgsdyr, støtte til europæiske teknologiplatforme for bæredygtig kemi, skovbrugsbaseret teknologi, vandforsyning og sanitet (11), de videnskabelige og teknologiske aspekter af et fremtidigt europæisk program for verifikation og afprøvning af miljøteknologi, der supplerer uafhængige evalueringsværktøjer. |
| --- | --- |

—

Teknologivurdering, -verifikation og -afprøvning: metoder og værktøjer til miljørisiko- og livscyklusvurdering af processer, teknologier og produkter, herunder alternative teststrategier og navnlig metoder til at afprøve industrikemikalier uden brug af forsøgsdyr, støtte til europæiske teknologiplatforme for bæredygtig kemi, skovbrugsbaseret teknologi, vandforsyning og sanitet (11), de videnskabelige og teknologiske aspekter af et fremtidigt europæisk program for verifikation og afprøvning af miljøteknologi, der supplerer uafhængige evalueringsværktøjer.

| — | Jordobservation og vurderingsværktøjer






  — | Jord- og havobservationssystemer og moniteringsmetoder til gavn for miljøet og en bæredygtig udvikling: bidrage til udvikling og integrering af observationssystemer til brug for miljø- og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål inden for rammerne af GEOSS (som GMES supplerer), interoperabilitet mellem systemerne og optimering af informationerne med henblik på forståelse, modelberegning og forudsigelse af miljøfænomener samt vurdering, efterforskning og forvaltning af naturressourcer. |
| --- | --- | --- |

—

Jordobservation og vurderingsværktøjer

—

Jord- og havobservationssystemer og moniteringsmetoder til gavn for miljøet og en bæredygtig udvikling: bidrage til udvikling og integrering af observationssystemer til brug for miljø- og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål inden for rammerne af GEOSS (som GMES supplerer), interoperabilitet mellem systemerne og optimering af informationerne med henblik på forståelse, modelberegning og forudsigelse af miljøfænomener samt vurdering, efterforskning og forvaltning af naturressourcer.

| — | Prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer, der tager hensyn til de forskellige observationsskalaer, til støtte for en bæredygtig udvikling: modellering af forbindelserne mellem økonomi, miljø og samfund, herunder markedsbaserede instrumenter, eksterne omkostninger, tærskler og udvikling af videngrundlaget samt af metoder til brug for bæredygtighedsvurdering af vigtige spørgsmål, såsom arealanvendelse og havspørgsmål, byudvikling, sociale og økonomiske spændinger som følge af klimaændringer. |
| --- | --- |

—

Prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer, der tager hensyn til de forskellige observationsskalaer, til støtte for en bæredygtig udvikling: modellering af forbindelserne mellem økonomi, miljø og samfund, herunder markedsbaserede instrumenter, eksterne omkostninger, tærskler og udvikling af videngrundlaget samt af metoder til brug for bæredygtighedsvurdering af vigtige spørgsmål, såsom arealanvendelse og havspørgsmål, byudvikling, sociale og økonomiske spændinger som følge af klimaændringer.

7.   Transport (herunder luftfart)

Mål

At udnytte de teknologiske og operationelle fremskridt og EU's transportpolitik til at udvikle integrerede, sikrere, grønnere og mere intelligente paneuropæiske transportsystemer til gavn for alle borgerne og for samfunds- og klimapolitikken, under hensyn til miljøet og naturressourcerne, at sikre og videreudvikle den konkurrenceevne, de europæiske virksomheder har opnået på det globale marked.

Grundlag

Transportsektoren står stærkt i Europa — lufttransportsektoren tegner sig for 2,6 % af EU's BNP (med 3,1 mio. ansatte) og overfladetransportsektoren for 11 % af EU's BNP (med ca. 16 mio. ansatte). Transporten tegner sig imidlertid også for 25 % af EU's samlede CO2-emissioner, hvorfor der er påtrængende behov for at gøre systemet grønnere, så transportmønstrene kan blive mere bæredygtige og mere i overensstemmelse med vækstraterne, som fremstillet i hvidbogen »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (12).

EU's udvidelse (arealet øget med 25 % og befolkningen med 20 %) og økonomiske udvikling betyder nye udfordringer, når det drejer sig om effektiv, omkostningseffektiv og bæredygtig transport af passagerer og gods. Transportsektoren har også direkte berøring med andre vigtige sektorpolitikker, f.eks. handel, konkurrence, beskæftigelse, miljø, samhørighed, energi, sikkerhed og det indre marked.

En forudsætning for, at vi kan sikre os teknologiske konkurrencefordele på de globale markeder, er at der investeres i FTU inden for EU's transportindustri (13). Aktiviteter på europæisk plan vil også stimulere omstruktureringen af industrien, herunder integrering af forsyningskædens forskellige led, navnlig SMV'er.

De europæiske teknologiplatformes forskningsdagsordener (14) bekræfter, at der må anlægges et nyt helhedsperspektiv på transportsystemet, som tager samspillet mellem køretøjer eller fartøjer, transportnet eller infrastrukturanlæg og anvendelsen af trafikforbindelser i betragtning, og som kun kan udvikles på europæisk plan. FTU-omkostningerne på alle disse områder vokser stærkt, og samarbejde på EU-plan er en absolut forudsætning for, at der kan skabes en »kritisk masse« af forskellige FTU-leverandører, så der kan findes en løsning på de vidtrækkende og tværfaglige udfordringer på en omkostningseffektiv måde og de politiske, teknologiske og samfundsøkonomiske udfordringer kan tages op, f.eks. fremtidens »rene og sikre bil«, interoperabilitet og intermodalitet med særligt fokus på søtransport og transport ad indre vandveje, samt jernbanetransport, overkommelige priser, sikkerhed, kapacitet og miljøkonsekvenser i et udvidet EU. For gennemførelsen af den europæiske politik er det endvidere vigtigt, at der udvikles teknologier til støtte for Galileo-systemet og dets applikationer.

Nedennævnte temaer og aktiviteter har stor betydning for industrien og imødekommer også beslutningstagernes behov på en integreret måde, der både omfatter transportpolitikkens økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter. Herudover ydes der støtte til, at både eksisterende og nye policy-behov kan imødekommes, f.eks. i tilknytning til udviklingen inden for søfartspolitikken eller gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum.

Aktiviteter

| — | Luftfart og lufttransport






  — | Grønnere lufttransport: reduktion af emissioner, herunder drivhusgasser, og støjgener, bl.a. gennem arbejde med motorer og alternative brændstoffer, strukturer og nye flykonstruktioner, herunder bærerotorfly, lufthavnsdrift og lufttrafikstyring. |
| --- | --- | --- |

—

Luftfart og lufttransport

—

Grønnere lufttransport: reduktion af emissioner, herunder drivhusgasser, og støjgener, bl.a. gennem arbejde med motorer og alternative brændstoffer, strukturer og nye flykonstruktioner, herunder bærerotorfly, lufthavnsdrift og lufttrafikstyring.

| — | Øget tidseffektivitet: effektivisering af flyveplaner, med særligt fokus på innovative lufttrafikstyringssystemer, i tråd den praktiske implementering af det fælles luftrum, hvor luft-, jord- og rumkomponenterne, herunder trafikstrømme og større flyrækkevidde, integreres. |
| --- | --- |

—

Øget tidseffektivitet: effektivisering af flyveplaner, med særligt fokus på innovative lufttrafikstyringssystemer, i tråd den praktiske implementering af det fælles luftrum, hvor luft-, jord- og rumkomponenterne, herunder trafikstrømme og større flyrækkevidde, integreres.

| — | Bedre kundetilfredshed og -sikkerhed: forbedring af passagerernes komfort, innovative tjenester under flyvningen og mere effektiv passagerhåndtering, forbedring af samtlige sikkerhedsaspekter ved lufttransport, større udvalg af fly, fra store (wide body) til mindre fly, der er egnede til forskellige formål (herunder regionale formål). |
| --- | --- |

—

Bedre kundetilfredshed og -sikkerhed: forbedring af passagerernes komfort, innovative tjenester under flyvningen og mere effektiv passagerhåndtering, forbedring af samtlige sikkerhedsaspekter ved lufttransport, større udvalg af fly, fra store (wide body) til mindre fly, der er egnede til forskellige formål (herunder regionale formål).

| — | Øget omkostningseffektivitet: mindskelse af omkostningerne ved produktudvikling, fremstilling og drift med særligt fokus på innovative og vedligeholdelsesfrie, reparations- og eftersynsfrie fly, øget brug af automatisering og simulering. |
| --- | --- |

—

Øget omkostningseffektivitet: mindskelse af omkostningerne ved produktudvikling, fremstilling og drift med særligt fokus på innovative og vedligeholdelsesfrie, reparations- og eftersynsfrie fly, øget brug af automatisering og simulering.

| — | Beskyttelse af fly og passagerer: udvidede foranstaltninger til beskyttelse af rejsende, besætning, fly og lufttransportsystem, f.eks. bedre data og identifikationsmetoder, beskyttelse af flyene mod angreb, forbedret sikkerhedsdesign af fly. |
| --- | --- |

—

Beskyttelse af fly og passagerer: udvidede foranstaltninger til beskyttelse af rejsende, besætning, fly og lufttransportsystem, f.eks. bedre data og identifikationsmetoder, beskyttelse af flyene mod angreb, forbedret sikkerhedsdesign af fly.

| — | Banebrydende forskning med sigte på fremtidens lufttransport: løsning af luftfartens langsigtede udfordringer med mere gennemgribende, miljøeffektive, lettilgængelige og innovative teknologikombinationer, som vil kunne betyde reelle fremskridt inden for lufttransporten. |
| --- | --- |

—

Banebrydende forskning med sigte på fremtidens lufttransport: løsning af luftfartens langsigtede udfordringer med mere gennemgribende, miljøeffektive, lettilgængelige og innovative teknologikombinationer, som vil kunne betyde reelle fremskridt inden for lufttransporten.

| — | Bæredygtig overfladetransport (bane, vej og skib)






  — | Grønnere overfladetransport: reduktion af miljø- og støjforurening, herunder drivhusgasser, mindskelse af transportens indvirkning på klimaændringer gennem emissionsreduktion ved hjælp af teknologiske og samfundsøkonomiske midler samt oplæring af brugere, udvikling af miljørene og effektive motorer og fremdriftsteknologier, herunder hybrid teknologi og anvendelse af alternative brændstoffer til transport, såsom brint- og brændselsceller, under hensyntagen til omkostningseffektivitet og energieffektivitet, strategier for udtjente køretøjer og skibe. |
| --- | --- | --- |

—

Bæredygtig overfladetransport (bane, vej og skib)

—

Grønnere overfladetransport: reduktion af miljø- og støjforurening, herunder drivhusgasser, mindskelse af transportens indvirkning på klimaændringer gennem emissionsreduktion ved hjælp af teknologiske og samfundsøkonomiske midler samt oplæring af brugere, udvikling af miljørene og effektive motorer og fremdriftsteknologier, herunder hybrid teknologi og anvendelse af alternative brændstoffer til transport, såsom brint- og brændselsceller, under hensyntagen til omkostningseffektivitet og energieffektivitet, strategier for udtjente køretøjer og skibe.

| — | Fremme og øget anvendelse af modalskift og aflastning af transportkorridorer: udvikling af bæredygtige innovative, intermodale og interoperable regionale og nationale transport- og logistiknet, -infrastrukturer og -systemer i Europa, internalisering af omkostningerne, informationsudveksling mellem køretøj/skib og transportinfrastruktur, optimering af infrastrukturkapaciteten, modalskiftstrategier for at tilskynde til energieffektive transportmidler. |
| --- | --- |

—

Fremme og øget anvendelse af modalskift og aflastning af transportkorridorer: udvikling af bæredygtige innovative, intermodale og interoperable regionale og nationale transport- og logistiknet, -infrastrukturer og -systemer i Europa, internalisering af omkostningerne, informationsudveksling mellem køretøj/skib og transportinfrastruktur, optimering af infrastrukturkapaciteten, modalskiftstrategier for at tilskynde til energieffektive transportmidler.

| — | Sikring af bæredygtig trafik i byområder for alle borgere, herunder handicappede: innovative organisationsformer, herunder rene og sikre køretøjer og mindre forurenende transportmidler, nye kollektive transportformer af høj kvalitet og rationalisering af individuel transport, kommunikationsinfrastruktur, integration af byplanlægning og transport, herunder i forbindelse med vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

—

Sikring af bæredygtig trafik i byområder for alle borgere, herunder handicappede: innovative organisationsformer, herunder rene og sikre køretøjer og mindre forurenende transportmidler, nye kollektive transportformer af høj kvalitet og rationalisering af individuel transport, kommunikationsinfrastruktur, integration af byplanlægning og transport, herunder i forbindelse med vækst og beskæftigelse.

| — | Forbedring af sikkerhed og tryghed: som en integrerende del af transportsystemet, for førere, passagerer, mandskab, cyklister og fodgængere samt i forbindelse med godstransport ved konstruktionen og driften af køretøjer, og skibe og infrastruktur og inden for transportsystemet som helhed. |
| --- | --- |

—

Forbedring af sikkerhed og tryghed: som en integrerende del af transportsystemet, for førere, passagerer, mandskab, cyklister og fodgængere samt i forbindelse med godstransport ved konstruktionen og driften af køretøjer, og skibe og infrastruktur og inden for transportsystemet som helhed.

| — | Styrkelse af konkurrenceevnen: forbedring af konstruktions- og projekteringsprocesserne, udvikling af avancerede fremdrifts- og køretøjs- og skibsteknologier, innovation og omkostningseffektivitet i produktionssystemer og i forbindelse med anlæg af infrastruktur og vedligeholdelse, integrationsfremmende systemstrukturer. |
| --- | --- |

—

Styrkelse af konkurrenceevnen: forbedring af konstruktions- og projekteringsprocesserne, udvikling af avancerede fremdrifts- og køretøjs- og skibsteknologier, innovation og omkostningseffektivitet i produktionssystemer og i forbindelse med anlæg af infrastruktur og vedligeholdelse, integrationsfremmende systemstrukturer.

| — | Støtte til det europæiske globale navigationssatellitsystem (Galileo og EGNOS): nøjagtige systemer for navigation og tidsbestemmelse til brug i en række sektorer, effektiv anvendelse af satellitnavigation og støtte til definitionen af andengenerationsteknologier og -applikationer. |
| --- | --- |

—

Støtte til det europæiske globale navigationssatellitsystem (Galileo og EGNOS): nøjagtige systemer for navigation og tidsbestemmelse til brug i en række sektorer, effektiv anvendelse af satellitnavigation og støtte til definitionen af andengenerationsteknologier og -applikationer.

8.   Samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora

Mål

At nå frem til en dybtgående, fælles forståelse af de komplekse og indbyrdes forbundne samfundsøkonomiske udfordringer, som Europa står over for, herunder vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne, social samhørighed, sociale, kulturelle og uddannelsesmæssige udfordringer i et udvidet EU, bæredygtighed, demografiske forandringer, migration og integration, livskvalitet og global indbyrdes afhængighed, navnlig for at skabe et forbedret videngrundlag for politikkerne på de pågældende områder.

Grundlag

Europa har et solidt forskningsgrundlag inden for samfundsøkonomiske og sociokulturelle samfundsvidenskaber og humaniora. De mange forskellige fremgangsmåder i EU på det økonomiske, sociale, politiske og kulturelle område danner et særdeles frugtbart grundlag for forskning i disse emner på EU-plan. Der er en betydelig gevinst at hente på europæisk plan gennem forskningssamarbejde om europæiske samfundsøkonomiske og sociokulturelle spørgsmål inden for de nævnte områder. For det første har de pågældende spørgsmål og udfordringer høj prioritet på europæisk plan, og de indgår i Fællesskabets politikker. For det andet udgør sammenlignende forskning inden for EU eller i andre lande et særlig effektivt redskab, der desuden giver rig mulighed for at udveksle viden mellem lande og regioner.

For det tredje har forskning på EU-plan særlige fordele i kraft af muligheden for at foretage EU-dækkende dataindsamling og anlægge de mange forskellige perspektiver, der er nødvendige for at forstå komplekse spørgsmål. Endelig vil et ægte europæisk samfundsøkonomisk videngrundlag som udgangspunkt for at tackle disse centrale udfordringer i høj grad fremme en fælles forståelse af udfordringerne i hele EU og navnlig blandt EU's borgere.

De aktiviteter, der vil blive støttet, er opført nedenfor og forventes at bidrage væsentligt til en bedre formulering, gennemførelse, virkning og vurdering af politikken og fastlæggelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger på en lang række områder, som f.eks. økonomi, socialpolitik, kulturpolitik, uddannelse, ligestilling, erhvervspolitik, international handel, forbrugerpolitik, eksterne forbindelser, videnskab og teknologi, officielle statistikker og indførelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Desuden vil der blive mulighed for at tage nye samfundsøkonomiske udfordringer op samt udføre forskning i forbindelse med nye eller uforudsete policy-behov. Der kan også gøres brug af sociale platforme til at drøfte fremtidige forskningsdagsordener.

Aktiviteter

| — | Vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne i et vidensamfund: udvikling og integration af forskning i emner, der har betydning for vækst, samfundsøkonomisk stabilitet, beskæftigelse og konkurrenceevne, der omfatter emner som innovation, uddannelse, herunder livslang læring, og den rolle, videnskabelig og anden viden samt immaterielle goder spiller på globalt plan, ungdom og ungdomspolitik, tilpasning af arbejdsmarkedspolitikker og nationale institutionelle sammenhænge. |
| --- | --- |

—

Vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne i et vidensamfund: udvikling og integration af forskning i emner, der har betydning for vækst, samfundsøkonomisk stabilitet, beskæftigelse og konkurrenceevne, der omfatter emner som innovation, uddannelse, herunder livslang læring, og den rolle, videnskabelig og anden viden samt immaterielle goder spiller på globalt plan, ungdom og ungdomspolitik, tilpasning af arbejdsmarkedspolitikker og nationale institutionelle sammenhænge.

| — | Forening af økonomiske, sociale og miljømæssige mål i et europæisk perspektiv: dette vil ske ved at behandle de to centrale og indbyrdes nært forbundne spørgsmål om europæiske samfundsøkonomiske modellers løbende udvikling og økonomisk og social og regional samhørighed i et udvidet EU, samtidig med at der tages hensyn til bæredygtighed og miljøbeskyttelse, bæredygtig byplanlægning, samspillet mellem miljø, energi og samfund og den rolle, byer og bymæssige regioner spiller, og de samfundsøkonomiske virkninger af europæisk politik og lovgivning. |
| --- | --- |

—

Forening af økonomiske, sociale og miljømæssige mål i et europæisk perspektiv: dette vil ske ved at behandle de to centrale og indbyrdes nært forbundne spørgsmål om europæiske samfundsøkonomiske modellers løbende udvikling og økonomisk og social og regional samhørighed i et udvidet EU, samtidig med at der tages hensyn til bæredygtighed og miljøbeskyttelse, bæredygtig byplanlægning, samspillet mellem miljø, energi og samfund og den rolle, byer og bymæssige regioner spiller, og de samfundsøkonomiske virkninger af europæisk politik og lovgivning.

| — | Vigtige tendenser i samfundet og deres følgevirkninger: f.eks. demografiske forandringer i form af aldrende befolkninger og disses indvirkning på pensionssystemer, migration og integration, analyse af de demografiske ændringers følgevirkninger for byudvikling, livsstil, arbejde, familier, muligheder for at forene arbejde og familieliv, kønspolitiske spørgsmål, handicapspørgsmål, sundhed og livskvalitet, økonomisk forbrugerbeskyttelse, uligheder, erhvervslivets rolle i samfundet og befolkningsdiversitet, etniske spørgsmål, religiøs pluralisme, samspillet mellem forskellige kulturer, multikulturelle spørgsmål samt spørgsmål om beskyttelse af grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af enhver form for diskrimination. |
| --- | --- |

—

Vigtige tendenser i samfundet og deres følgevirkninger: f.eks. demografiske forandringer i form af aldrende befolkninger og disses indvirkning på pensionssystemer, migration og integration, analyse af de demografiske ændringers følgevirkninger for byudvikling, livsstil, arbejde, familier, muligheder for at forene arbejde og familieliv, kønspolitiske spørgsmål, handicapspørgsmål, sundhed og livskvalitet, økonomisk forbrugerbeskyttelse, uligheder, erhvervslivets rolle i samfundet og befolkningsdiversitet, etniske spørgsmål, religiøs pluralisme, samspillet mellem forskellige kulturer, multikulturelle spørgsmål samt spørgsmål om beskyttelse af grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af enhver form for diskrimination.

| — | Europa i verden: forståelse af, hvordan samspil, tværkulturelle forbindelser og indbyrdes afhængighedsforhold mellem forskellige regioner i verden, herunder udviklingslandene ændrer sig, og hvilke følger det har, tiltag for at tackle nye trusler og risici uden at underminere menneskerettigheder, frihed og velfærd og for at fremme fred. |
| --- | --- |

—

Europa i verden: forståelse af, hvordan samspil, tværkulturelle forbindelser og indbyrdes afhængighedsforhold mellem forskellige regioner i verden, herunder udviklingslandene ændrer sig, og hvilke følger det har, tiltag for at tackle nye trusler og risici uden at underminere menneskerettigheder, frihed og velfærd og for at fremme fred.

| — | Borger i Den Europæiske Union: i forbindelse med det udvidede EU's fremtidige udvikling behandles spørgsmålet om, hvordan man giver de europæiske borgere en følelse af demokratisk »ejerskab« og aktiv deltagelse, effektiv og demokratisk samfundsforvaltning på alle niveauer, herunder økonomisk og juridisk samfundsforvaltning og civilsamfundets rolle, forskning med henblik på udvikling af en fælles forståelse og respekt for Europas mangfoldighed og fælles træk for så vidt angår kultur, religioner, kulturarv, institutioner og retssystemer, historie, sprog og værdier som de byggestene, der udgør vores europæiske multikulturelle identitet og arv. |
| --- | --- |

—

Borger i Den Europæiske Union: i forbindelse med det udvidede EU's fremtidige udvikling behandles spørgsmålet om, hvordan man giver de europæiske borgere en følelse af demokratisk »ejerskab« og aktiv deltagelse, effektiv og demokratisk samfundsforvaltning på alle niveauer, herunder økonomisk og juridisk samfundsforvaltning og civilsamfundets rolle, forskning med henblik på udvikling af en fælles forståelse og respekt for Europas mangfoldighed og fælles træk for så vidt angår kultur, religioner, kulturarv, institutioner og retssystemer, historie, sprog og værdier som de byggestene, der udgør vores europæiske multikulturelle identitet og arv.

| — | Samfundsøkonomiske og videnskabelige indikatorer: brugen af sådanne i formulering, gennemførelse og opfølgning af politikker, forbedring af eksisterende indikatorer, teknikker til at analysere dem og udvikling af nye til dette formål og til evaluering af forskningsprogrammer, herunder indikatorer baseret på officielle statistikker. |
| --- | --- |

—

Samfundsøkonomiske og videnskabelige indikatorer: brugen af sådanne i formulering, gennemførelse og opfølgning af politikker, forbedring af eksisterende indikatorer, teknikker til at analysere dem og udvikling af nye til dette formål og til evaluering af forskningsprogrammer, herunder indikatorer baseret på officielle statistikker.

| — | Fremtidsstudier vedrørende større videnskabelige, teknologiske og dermed forbundne samfundsøkonomiske spørgsmål, såsom fremtidige demografiske tendenser, globalisering af viden, formidling af viden og forskningssystemernes udvikling, såvel som den fremtidige udvikling inden for og på tværs af vigtige forskningsområder og videnskabelige discipliner. |
| --- | --- |

—

Fremtidsstudier vedrørende større videnskabelige, teknologiske og dermed forbundne samfundsøkonomiske spørgsmål, såsom fremtidige demografiske tendenser, globalisering af viden, formidling af viden og forskningssystemernes udvikling, såvel som den fremtidige udvikling inden for og på tværs af vigtige forskningsområder og videnskabelige discipliner.

9.   Rummet

Mål

Støtte til et europæisk rumprogram, som fokuserer på applikationer som GMES (global miljø- og sikkerhedsovervågning) til gavn for borgerne og den europæiske rumindustris konkurrenceevne. Dette vil bidrage til udviklingen af en europæisk rumpolitik og fungere som et supplement til indsatsen fra medlemsstaterne og andre vigtige aktører, herunder Den Europæiske Rumorganisation (ESA).

Grundlag

På dette område kan Fællesskabet bidrage til en bedre definition af fælles mål på grundlag af brugerkrav og policy-mål, til koordineringen af aktiviteter, så dobbeltarbejde undgås og interoperabilitet fremmes mest muligt, til forbedring af omkostningseffektiviteten samt til fastlæggelsen af standarder. Offentlige myndigheder og beslutningstagere er vigtige potentielle brugere, og den europæiske industri vil også nyde godt af en veldefineret europæisk rumpolitik, som implementeres gennem det europæiske rumprogram, delvist understøttet af de foreslåede forsknings- og teknologiudviklingsaktioner. Der er også behov for aktioner på europæisk plan for at støtte Fællesskabets policy-mål, f.eks. på områderne landbrug, skovbrug, fiskeri, miljø, sundhed, telekommunikation, sikkerhed og transport samt for at sikre, at Europa er en respekteret partner i regionalt og internationalt samarbejde.

I løbet af de seneste 40 år har Europa opbygget en enestående teknologisk kompetence på nationalt plan og gennem ESA. Ny forskning og teknologi er en forudsætning for at opretholde en konkurrencedygtig industri (herunder fabrikanter, tjenesteudbydere og operatører). Rumapplikationer er til stor nytte for borgerne i kraft af teknologiske spin-off-effekter, og er uundværlige i et højteknologisk samfund.

De aktiviteter, som nævnes nedenfor, har følgende formål: effektiv udnyttelse af rumaktiver (i sammenhæng med in situ-aktiver, herunder luftbårne aktiver) til implementering af applikationer, herunder navnlig GMES, og af deres bidrag til retshåndhævelsen af Fællesskabets politikker samt til rumudforskning, som giver mulighed for internationale samarbejdsprojekter og spektakulære teknologiske gennembrud og omkostningseffektive missioner, og udnyttelse og udforskning af rummet ved hjælp af støtteaktiviteter, som garanterer EU en strategisk rolle. Aktiviteterne suppleres med andre aktiviteter fra rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne samt uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammet. Den samfundsmæssige fordel ved nedennævnte aktiviteter maksimeres ligeledes, herunder gennem yderligere støtte til nye policy-behov, der måtte opstå, f.eks.: rumbaserede løsninger til støtte for udviklingslande og anvendelse af rumobservationsværktøjer og -metoder til at støtte udviklingen af Fællesskabets politikker.

Aktiviteter

| — | Rumbaserede applikationer i det europæiske samfunds tjeneste






  — | GMES: udvikling af satellitbaserede og in situ-overvågningssystemer, systemer til hurtig varsling, bl.a. med henblik på borgernes sikkerhed og teknikker i forbindelse med miljøforvaltning og sikkerhed (herunder forvaltningen af naturkatastrofer) samt deres integration i jord- og skibsbaserede samt luftbårne komponenter og støtte til integration, harmonisering, anvendelse og levering af GMES-data (både satellitbaserede og in situ-data, herunder jordbaserede, skibsbaserede og luftbårne) og -tjenester. |
| --- | --- | --- |

—

Rumbaserede applikationer i det europæiske samfunds tjeneste

—

GMES: udvikling af satellitbaserede og in situ-overvågningssystemer, systemer til hurtig varsling, bl.a. med henblik på borgernes sikkerhed og teknikker i forbindelse med miljøforvaltning og sikkerhed (herunder forvaltningen af naturkatastrofer) samt deres integration i jord- og skibsbaserede samt luftbårne komponenter og støtte til integration, harmonisering, anvendelse og levering af GMES-data (både satellitbaserede og in situ-data, herunder jordbaserede, skibsbaserede og luftbårne) og -tjenester.

| — | Innovative satellitkommunikationstjenester, som er sømløst integreret i de verdensomspændende elektroniske kommunikationsnet, til borgere og virksomheder i forskellige applikationssektorer, herunder civilbeskyttelse, e-forvaltning, telemedicin, teleuddannelse, eftersøgnings- og redningsaktioner, turisme og fritidsaktiviteter, individuel navigation, flådestyring, landbrug og skovbrug, meteorologi samt generiske brugere. |
| --- | --- |

—

Innovative satellitkommunikationstjenester, som er sømløst integreret i de verdensomspændende elektroniske kommunikationsnet, til borgere og virksomheder i forskellige applikationssektorer, herunder civilbeskyttelse, e-forvaltning, telemedicin, teleuddannelse, eftersøgnings- og redningsaktioner, turisme og fritidsaktiviteter, individuel navigation, flådestyring, landbrug og skovbrug, meteorologi samt generiske brugere.

| — | Udvikling af overvågningsteknologier og -systemer, der mindsker rumbaserede tjenesters sårbarhed, og som bidrager til overvågningen af rummet. |
| --- | --- |

—

Udvikling af overvågningsteknologier og -systemer, der mindsker rumbaserede tjenesters sårbarhed, og som bidrager til overvågningen af rummet.

| — | Rumbaserede systemapplikationer til forebyggelse og håndtering af risici og alle former for krisesituationer, som fremmer konvergens med ikke-rumbaserede systemer. |
| --- | --- |

—

Rumbaserede systemapplikationer til forebyggelse og håndtering af risici og alle former for krisesituationer, som fremmer konvergens med ikke-rumbaserede systemer.

| — | Rumudforskning






  — | Tilvejebringelse af støtte til FTU og styrkelse af videnskabelig merværdi gennem synergier med ESAs eller nationale rumfartsagenturers initiativer i forbindelse med udforskning af rummet og lettelse af adgangen til videnskabelige data. |
| --- | --- | --- |

—

Rumudforskning

—

Tilvejebringelse af støtte til FTU og styrkelse af videnskabelig merværdi gennem synergier med ESAs eller nationale rumfartsagenturers initiativer i forbindelse med udforskning af rummet og lettelse af adgangen til videnskabelige data.

| — | Støtte til koordinering af indsatsen med henblik på udvikling af rumbårne teleskoper og detektorer og dataanalyse inden for rumvidenskab. |
| --- | --- |

—

Støtte til koordinering af indsatsen med henblik på udvikling af rumbårne teleskoper og detektorer og dataanalyse inden for rumvidenskab.

| — | FTU til styrkelse af rumfartsgrundlaget






  — | Rumforskning og –udvikling i et langsigtet perspektiv, herunder rumtransport, forskningsaktiviteter, som skal fremme den europæiske rumteknologisektors konkurrenceevne og omkostningseffektivitet. |
| --- | --- | --- |

—

FTU til styrkelse af rumfartsgrundlaget

—

Rumforskning og –udvikling i et langsigtet perspektiv, herunder rumtransport, forskningsaktiviteter, som skal fremme den europæiske rumteknologisektors konkurrenceevne og omkostningseffektivitet.

| — | Rumvidenskab, herunder biomedicin og biovidenskaber og fysik i rummet. |
| --- | --- |

—

Rumvidenskab, herunder biomedicin og biovidenskaber og fysik i rummet.

10.   Sikkerhed

Mål

At udvikle teknologi og viden for at opbygge de nødvendige kompetencer til at sikre borgerne mod trusler fra f.eks. terrorisme, naturkatastrofer og kriminalitet under overholdelse af de grundlæggende menneskerettigheder, herunder privatlivets fred, sikring af optimal og samordnet anvendelse af den tilgængelige teknologi til gavn for Europas civile sikkerhed og stimulering af samarbejdet mellem udbydere og brugere med henblik på løsninger inden for civil sikkerhed gennem forbedring af den europæiske sikkerhedsindustris konkurrenceevne og gennem opgaveorienterede forskningsresultater for at mindske sikkerhedsmangler.

Grundlag

Sikkerhed i Europa er en forudsætning for velstand og frihed. EU's sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som er vedtaget af Det Europæiske Råd, vedrører behovet for en sammenhængende sikkerhedsstrategi, som både omfatter civilt orienterede og forsvarsrelaterede sikkerhedsforanstaltninger.

Sikkerhedsrelateret forskning er en vigtig byggesten i virkeliggørelsen af et højt sikkerhedsniveau i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Denne forskning vil også bidrage til udvikling af teknologi og kompetencer, der støtter andre fællesskabspolitikker inden for områder som transport, civilbeskyttelse, energi, og miljø og sundhed. Sikkerhedsforskning kræver særlige gennemførelsesbestemmelser for at tage hensyn til dens særlige karakter.

Den nuværende sikkerhedsrelaterede forskning i Europa lider under fragmenteringen af indsatsen, manglen på kritisk masse for så vidt angår omfang og dækning samt manglen på forbindelser og interoperabilitet. Europa er nødt til at forbedre sammenhængen i indsatsen ved at udvikle effektive institutionelle arrangementer og tilskynde de forskellige nationale og internationale aktører til at samarbejde og samordne deres indsats, så man undgår dobbeltarbejde og udnytter eventuelle synergieffekter, hvor det er muligt. Sikkerhedsforskningen på fællesskabsniveau er fortsat udelukkende civilt orienteret og rettes mod aktiviteter, som giver en klar merværdi i forhold til det nationale niveau. Som følge heraf vil forskning i civil sikkerhed under syvende rammeprogram styrke den europæiske sikkerhedsindustris konkurrenceevne. I erkendelse af, at der findes områder med dobbelt anvendelsesteknologi, er det nødvendigt med tæt koordination med aktiviteterne inden for Det Europæiske Forsvarsagentur for at sikre komplementaritet.

I sikkerhedsforskningen lægges der vægt på EU's kapacitet inden for overvågning, formidling af informationer og viden om trusler og hændelser samt systemer til bedre vurderinger og situationskontrol gennem en bedre anvendelse af fælles ikt-systemer inden for forskellige operationer.

De ikke-forsvarsrelaterede aktiviteter, der er beskrevet nedenfor, supplerer og integrerer den teknologi- og systemorienterede forskning i civil sikkerhed, som gennemføres under andre temaer. Aktiviteterne bliver opgaveorienterede, idet der udvikles teknologi og kompetencer efter behov til specifikke sikkerhedsopgaver. De er udformet fleksibelt, således at det er muligt at inddrage hidtil ukendte trusler mod sikkerheden og dermed beslægtede politiske behov, som kan opstå, og den europæiske sikkerhedsforskning vil stimulere udveksling og udbredelse af nuværende teknologi i den civile sikkerhedssektor samt opmuntre til udvikling af flerformålsteknologi med størst muligt anvendelsesområde.

Aktiviteter

| — | Borgernes sikkerhed: tilvejebringelse af teknologiske løsninger for civilbeskyttelse, herunder bio-sikkerhed og beskyttelse mod risici, som er forbundet med kriminalitet og terrorangreb. |
| --- | --- |

—

Borgernes sikkerhed: tilvejebringelse af teknologiske løsninger for civilbeskyttelse, herunder bio-sikkerhed og beskyttelse mod risici, som er forbundet med kriminalitet og terrorangreb.

| — | Infrastruktur- og forsyningssystemsikkerhed: analyse og beskyttelse af nuværende og fremtidige offentlige og private kritiske/netforbundne infrastrukturer (f.eks. inden for transport, energi, ikt), systemer og tjenester (herunder finansielle og administrative tjenester). |
| --- | --- |

—

Infrastruktur- og forsyningssystemsikkerhed: analyse og beskyttelse af nuværende og fremtidige offentlige og private kritiske/netforbundne infrastrukturer (f.eks. inden for transport, energi, ikt), systemer og tjenester (herunder finansielle og administrative tjenester).

| — | Intelligent overvågning og grænsesikkerhed: fokusering på teknologi og kompetencer, som øger effektiviteten af alle systemer, udstyr, værktøjer og processer samt metoder til hurtig identifikation, der kræves for at forbedre sikkerheden ved Europas land- og søgrænser, herunder grænsekontrol- og overvågningsspørgsmål. |
| --- | --- |

—

Intelligent overvågning og grænsesikkerhed: fokusering på teknologi og kompetencer, som øger effektiviteten af alle systemer, udstyr, værktøjer og processer samt metoder til hurtig identifikation, der kræves for at forbedre sikkerheden ved Europas land- og søgrænser, herunder grænsekontrol- og overvågningsspørgsmål.

| — | Retablering af orden og sikkerhed i krisesituationer: fokusering på teknologi, som giver overblik over og støtter forskellige krisestyringsoperationer (f.eks. civilbeskyttelse, humanitær bistand og redningsoperationer) og på emner som forberedelse, koordinering og kommunikation mellem organisationer samt distribuerede systemer og menneskelige faktorer. |
| --- | --- |

—

Retablering af orden og sikkerhed i krisesituationer: fokusering på teknologi, som giver overblik over og støtter forskellige krisestyringsoperationer (f.eks. civilbeskyttelse, humanitær bistand og redningsoperationer) og på emner som forberedelse, koordinering og kommunikation mellem organisationer samt distribuerede systemer og menneskelige faktorer.

Ovennævnte fire områder støttes af følgende emner, som er af mere tværgående karakter:

| — | Sikkerhedssystemers integration, sammenkobling og interoperabilitet: efterretningsvirksomhed, informationsindsamling og civil sikkerhed, fokusering på teknologi, som fremmer interoperabiliteten af systemer, udstyr, tjenester og processer, herunder informationsinfrastrukturer til retshåndhævelse, brandslukning, civilforsvar og lægeindsats samt på datas pålidelighed, organisatoriske aspekter, beskyttelse og integritet og på sporbarhed af alle former for transaktioner og databehandling. |
| --- | --- |

—

Sikkerhedssystemers integration, sammenkobling og interoperabilitet: efterretningsvirksomhed, informationsindsamling og civil sikkerhed, fokusering på teknologi, som fremmer interoperabiliteten af systemer, udstyr, tjenester og processer, herunder informationsinfrastrukturer til retshåndhævelse, brandslukning, civilforsvar og lægeindsats samt på datas pålidelighed, organisatoriske aspekter, beskyttelse og integritet og på sporbarhed af alle former for transaktioner og databehandling.

| — | Sikkerhed og samfund: opgaveorienteret forskning, som fokuserer på samfundsøkonomiske og kulturbaserede analyser, scenarieudvikling og aktiviteter vedrørende kulturrelaterede, sociale, politiske og økonomiske aspekter af sikkerhed, kommunikation med samfundet, de menneskelige værdiers rolle og politikformulering, terrorismens psykologi og sociale miljø, borgernes opfattelse af sikkerhed, etik, beskyttelse af privatlivets fred, samfundsmæssigt fremsyn og systemisk risikoanalyse. Forskningen vil også omfatte teknologi, som sikrer privatlivets fred og frihedsrettighederne bedre, sårbarheder, nye trusler samt styring og vurdering af omfanget af eventuelle følgevirkninger. |
| --- | --- |

—

Sikkerhed og samfund: opgaveorienteret forskning, som fokuserer på samfundsøkonomiske og kulturbaserede analyser, scenarieudvikling og aktiviteter vedrørende kulturrelaterede, sociale, politiske og økonomiske aspekter af sikkerhed, kommunikation med samfundet, de menneskelige værdiers rolle og politikformulering, terrorismens psykologi og sociale miljø, borgernes opfattelse af sikkerhed, etik, beskyttelse af privatlivets fred, samfundsmæssigt fremsyn og systemisk risikoanalyse. Forskningen vil også omfatte teknologi, som sikrer privatlivets fred og frihedsrettighederne bedre, sårbarheder, nye trusler samt styring og vurdering af omfanget af eventuelle følgevirkninger.

| — | Koordinering og strukturering af sikkerhedsforskning: koordinering af den europæiske og internationale sikkerhedsforskningsindsats samt udvikling af synergieffekter mellem forskning til civile formål og til sikkerheds- og forsvarsformål, forbedring af retssituationen og tilskyndelse til en optimal udnyttelse af eksisterende infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Koordinering og strukturering af sikkerhedsforskning: koordinering af den europæiske og internationale sikkerhedsforskningsindsats samt udvikling af synergieffekter mellem forskning til civile formål og til sikkerheds- og forsvarsformål, forbedring af retssituationen og tilskyndelse til en optimal udnyttelse af eksisterende infrastruktur.

II.   Idéer

Mål

Dette program har til formål at øge dynamikken, kreativiteten og kvalitet en i den europæiske frontlinjeforskning. Der vil blive ydet støtte til »forskerinitierede« projekter på alle felter, udført af individuelle forskergrupper i indbyrdes konkurrence på europæisk plan. Projekterne finansieres på grundlag af forslag, som forskere i den private eller den offentlige sektor forelægger om emner efter eget valg, og som udelukkende bedømmes ud fra kvalitetskriterier ved peer-review. Bekendtgørelse og videreformidling af forskningsresultaterne er et vigtigt aspekt af dette program.

Grundlag

Forskerinitieret frontlinjeforskning inden for rammerne af de aktiviteter, der normalt betragtes som grundforskning, er en vigtig drivkraft for velstand og sociale fremskridt, da den åbner nye muligheder for videnskabelige og teknologiske fremskridt og medvirker til at tilvejebringe ny viden, der fører til fremtidige anvendelser og markeder.

Trods mange resultater og et højt præstationsniveau på en lang række områder udnytter Europa ikke sit forskningspotentiale og sine ressourcer fuldt ud, og der er et akut behov for større kapacitet til at generere viden og omsætte denne viden til økonomisk og social værdi og vækst.

En Europa-dækkende konkurrencebaseret finansieringsstruktur (foruden, men ikke i stedet for national finansiering) for frontlinjeforskning udført af individuelle forskerhold, der kan have nationalt eller tværnationalt præg, er et centralt led i det europæiske forskningsrum, der supplerer andre foranstaltninger på EF-plan og i medlemsstaterne. En sådan ordning vil øge Europas dynamik og tiltrækningskraft for de bedste forskere fra både europæiske lande og tredjelande samt for erhvervsinvesteringer.

Aktiviteter

Programmet tager sigte på de mest lovende og produktive forskningsområder og de felter, hvor der er størst potentiale for videnskabelige og teknologiske fremskridt, inden for og på tværs af de forskellige fag, herunder teknik, samfundsvidenskaber og humaniora. Aktiviteterne vil blive gennemført uafhængigt af de tematiske retningslinjer i de andre dele af syvende rammeprogram, og der vil blive lagt vægt på at inddrage såvel næste generation af forskere og nye forskergrupper som etablerede hold.

Fællesskabets aktiviteter inden for frontlinjeforskning vil blive forvaltet af et europæisk forskningsråd bestående af et uafhængigt videnskabeligt råd, der støttes af en enkel og omkostningseffektiv specifik struktur for gennemførelsen. Ledelsen af Det Europæiske Forskningsråd vil blive varetaget af personale, der ansættes til formålet, herunder tjenestemænd fra EU-institutionerne, og dækker kun det faktiske administrationsbehov med henblik på at sikre den stabilitet og kontinuitet, der er nødvendig for en effektiv administration.

Det Videnskabelige Råd sammensættes af repræsentanter for det europæiske forskersamfund inden for en mangfoldighed af forskningsområder og på højeste plan, som handler personligt og uafhængigt af politiske eller andre interesser. Medlemmerne udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig udpegningsprocedure. De udnævnes for en periode på fire år, der kan forlænges én gang, efter en rotationsordning, som sikrer kontinuiteten i det videnskabelige råds arbejde.

Det Videnskabelige Råd skal bl.a. fastlægge en overordnet videnskabelig strategi, have fuld beslutningskompetence med hensyn til, hvilken type forskning der skal finansieres, og stå som garant for forskningens kvalitet set ud fra en videnskabelig synsvinkel. Dets opgaver vil navnlig bestå i at udarbejde det årlige arbejdsprogram, fastlægge rammer for peer-review-processen samt føre tilsyn med og udføre kvalitetskontrol af gennemførelsen af programmet ud fra en videnskabelig synsvinkel. Rådet skal vedtage en adfærdskodeks, der bl.a. skal forebygge interessekonflikter.

Den specifikke struktur for gennemførelsen får ansvaret for alle aspekter af gennemførelsen og iværksættelsen af programmet i overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram. Den skal navnlig gennemføre peer review- og udvælgelsesprocessen efter de principper, som Det Videnskabelige Råd fastlægger, og varetage den økonomiske og videnskabelige forvaltning af støtten.

Administrations- og personaleudgifterne til Det Europæiske Forskningsråd med hensyn til Det Videnskabelige Råd og specifik struktur for gennemførelsen vil følge principperne for enkel og omkostningseffektiv forvaltning; administrationsudgifterne vil blive holdt på det minimum, der er foreneligt med sikring af de nødvendige ressourcer til høj kvalitet i gennemførelsen.

Kommissionen vil stå som garant for Det Europæiske Forskningsråds fulde uafhængighed og integritet. Den sikrer, at Det Europæiske Forskningsråd optræder i overensstemmelse med principperne om fremragende videnskabelig kvalitet, uafhængighed, effektivitet og gennemskuelighed, og at det nøje følger den strategi og gennemførelsesmetode, som Det Videnskabelige Råd fastlægger. Kommissionen udarbejder i samarbejde med Det Videnskabelige Råd hvert år en rapport om Det Europæiske Forskningsråds arbejde og gennemførelsen af målene og forelægger den for Europa-Parlamentet og Rådet.

Det Europæiske Forskningsråd skal have mulighed for at gennemføre sine egne strategiske undersøgelser som forberedelse og støtte til sine operative aktiviteter. Det kan bl.a. konsultere europæiske, mellemstatslige og nationale initiativer, så det kan planlægge sin virksomhed i lyset af anden forskning på europæisk og nationalt plan.

Gennemførelsen og forvaltningen af aktiviteten vil blive undersøgt og evalueret løbende, så resultaterne vurderes og procedurerne tilpasses og forbedres på grundlag af de erfaringer, der er gjort. I forbindelse med den foreløbige evaluering, der nævnes i artikel 7, stk. 2, vil der også blive foretaget en uafhængig undersøgelse af Det Europæiske Forskningsråds strukturer og mekanismer efter kriterier som videnskabelig kompetence, selvstyre, effektivitet og gennemsigtighed og med Det Videnskabelige Råds fulde medvirken. Undersøgelsen vil eksplicit se på fordele og ulemper ved en struktur, der bygger på et forvaltningsorgan, og en struktur, der bygger på traktatens artikel 171. Der bør på grundlag af denne undersøgelse foretages ændringer af disse strukturer og mekanismer, hvis det er relevant. Kommissionen sørger for, at det nødvendige forberedende arbejde udføres og fremlægges for Europa-Parlamentet og Rådet, således at overgangen til den påkrævede ændrede struktur kan ske så hurtigt som muligt. Den statusrapport, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, og som udarbejdes forud for den foreløbige evaluering, vil indeholde en første vurdering af, hvorledes Det Europæiske Forskningsråd fungerer.

III.   Mennesker

Mål

Styrkelse af det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologi i Europa, både kvantitativt og kvalitativt, ved at tilskynde flere til at vælge en forskerkarriere, tilskynde europæiske forskere til at blive i Europa og tiltrække forskere fra hele verden til Europa, således at Europa bliver mere tiltrækkende for topforskere. Med dette mål for øje vil der blive bygget videre på de gode erfaringer med de foregående rammeprogrammers Marie Curie-aktiviteter ved at iværksætte et sammenhængende sæt Marie Curie-aktiviteter, hvor der navnlig sigtes mod europæisk merværdi i form af den virkning, de har på det europæiske forskningsrum. Disse aktiviteter rettes mod forskere i alle faser af karriereforløbet, fra den grundlæggende forskeruddannelse specifikt rettet mod unge til livslang læring og karriereudvikling inden for såvel den offentlige som den private sektor. Der vil ligeledes blive gjort en indsats for at øge kvindelige forskeres deltagelse ved at tilskynde til ligebehandling af mænd og kvinder i alle Marie Curie-aktiviteter, ved at tilrettelægge foranstaltningerne sådan, at forskerne kan bevare en passende balance mellem arbejds- og privatliv, og ved at gøre det lettere at genoptage en forskerkarriere efter en pause.

Grundlag

Højtuddannede forskere i stort tal er en nødvendig forudsætning for fremskridt inden for videnskab og for styrkelse af innovation, men også en vigtig faktor, når det gælder om at tiltrække og fastholde investeringer i forskning fra offentlige og private foretagender. På baggrund af den stigende konkurrence på verdensplan er det afgørende, at der skabes et åbent europæisk arbejdsmarked for forskere uden nogen form for forskelsbehandling, og at forskernes kvalifikationer og karriereveje bliver mere varierede, så vi kan høste de fordele, der er forbundet med at lade forskere og deres viden cirkulere frit, både i Europa og i resten af verden. Der vil blive indført særlige foranstaltninger for at opmuntre yngre forskere og bistå dem i de tidlige stadier af en videnskabelig karriere og foranstaltninger som f.eks. reintegrationslegater, der kan modvirke hjerneflugt.

Mobilitet, både på tværs af landegrænser og sektorer, herunder fremme af erhvervslivets deltagelse og adgang til forskerkarrierer og akademiske stillinger på europæisk plan, er et centralt led i det europæiske forskningsrum, som er uundværligt for at styrke Europas kapacitet og resultater inden for forskning. International konkurrence blandt forskere vil fortsat spille en væsentlig rolle for sikring af den højeste kvalitet af forskningen under denne aktivitet. En forøgelse af forskernes mobilitet og af ressourcerne til de institutioner, der tiltrækker forskere fra hele verden, vil fremme udviklingen af ekspertisecentre rundt om i EU. For at sikre uddannelse og mobilitet inden for de nye forsknings- og teknologiområder vil der blive sørget for passende koordination med andre dele af syvende rammeprogram, og det vil blive tilstræbt at opnå et samspil med eksempelvis uddannelses-, samhørigheds- og beskæftigelsespolitikken i Fællesskabet. I den del af programmet »Kapacitet«, der handler om forholdet mellem videnskab og samfund, er det tanken at iværksætte foranstaltninger for at knytte forskeruddannelse sammen med karrierer og at starte forsknings- og koordineringstiltag vedrørende nye undervisningsmetoder inden for naturvidenskab.

Aktiviteter

| — | Grunduddannelse af forskere for at forbedre deres karriereudsigter, både i den offentlige og den private sektor, bl.a. ved at give dem bredere videnskabelige og almene kvalifikationer, herunder kvalifikationer på områderne teknologioverførsel og iværksættervirksomhed, og tiltrækning af flere unge til en videnskabelig karriere. Dette vil blive gennemført ved hjælp af Marie Curie-netværk med det overordnede formål at afhjælpe opsplitningen af og styrke den grundlæggende forskeruddannelse og forskernes karriereudvikling på europæisk plan. Der vil blive ydet støtte, således at de bedste debuterende forskere kan indgå i etablerede forskerhold. Medlemmerne af de tværnationale netværk skal udnytte deres indbyrdes komplementære kvalifikationer gennem integrerede uddannelsesprogrammer. Der vil blive ydet støtte til rekruttering af nyuddannede forskere, uddannelsesarrangementer, der også er åbne for forskere uden for nettet, og desuden til seniorprofessorater og/eller stillinger i erhvervsvirksomheder med henblik på videnoverførsel og –overvågning. |
| --- | --- |

—

Grunduddannelse af forskere for at forbedre deres karriereudsigter, både i den offentlige og den private sektor, bl.a. ved at give dem bredere videnskabelige og almene kvalifikationer, herunder kvalifikationer på områderne teknologioverførsel og iværksættervirksomhed, og tiltrækning af flere unge til en videnskabelig karriere. Dette vil blive gennemført ved hjælp af Marie Curie-netværk med det overordnede formål at afhjælpe opsplitningen af og styrke den grundlæggende forskeruddannelse og forskernes karriereudvikling på europæisk plan. Der vil blive ydet støtte, således at de bedste debuterende forskere kan indgå i etablerede forskerhold. Medlemmerne af de tværnationale netværk skal udnytte deres indbyrdes komplementære kvalifikationer gennem integrerede uddannelsesprogrammer. Der vil blive ydet støtte til rekruttering af nyuddannede forskere, uddannelsesarrangementer, der også er åbne for forskere uden for nettet, og desuden til seniorprofessorater og/eller stillinger i erhvervsvirksomheder med henblik på videnoverførsel og –overvågning.

| — | Livslang uddannelse og karriereudvikling for at fremme erfarne forskeres karriereudvikling. For at give forskere mulighed for at erhverve nye eller supplere eksisterende færdigheder og kvalifikationer og for at fremme tværfaglighed og/eller mobilitet på tværs af sektorer vil der blive ydet støtte til forskere med særlige behov for yderligere/supplerende kvalifikationer og færdigheder, til forskere, der vil genoptage forskerkarrieren efter en pause, og til at (re)integrere forskere i en mere langsigtet forskerstilling i Europa, herunder i deres hjemland, efter et ophold i et andet land i eller uden for Europa. Denne aktivitet vil blive gennemført ved hjælp af både individuelle stipendier, der tildeles direkte på fællesskabsplan, og samfinansiering af regionale, nationale eller internationale programmer, når kriterierne om europæisk merværdi, gennemsigtighed og åbenhed er opfyldt. |
| --- | --- |

—

Livslang uddannelse og karriereudvikling for at fremme erfarne forskeres karriereudvikling. For at give forskere mulighed for at erhverve nye eller supplere eksisterende færdigheder og kvalifikationer og for at fremme tværfaglighed og/eller mobilitet på tværs af sektorer vil der blive ydet støtte til forskere med særlige behov for yderligere/supplerende kvalifikationer og færdigheder, til forskere, der vil genoptage forskerkarrieren efter en pause, og til at (re)integrere forskere i en mere langsigtet forskerstilling i Europa, herunder i deres hjemland, efter et ophold i et andet land i eller uden for Europa. Denne aktivitet vil blive gennemført ved hjælp af både individuelle stipendier, der tildeles direkte på fællesskabsplan, og samfinansiering af regionale, nationale eller internationale programmer, når kriterierne om europæisk merværdi, gennemsigtighed og åbenhed er opfyldt.

Til at begynde med vil samfinansiering blive benyttet med tilbageholdenhed, så de nødvendige erfaringer kan indhøstes.

| — | Karriereforløb og partnerskaber på tværs af erhvervslivet og den akademiske verden: Der vil blive ydet støtte til mere langsigtede samarbejdsprogrammer mellem organisationer i den akademiske verden og erhvervslivet, navnlig SMV'er, men også traditionelle fremstillingsvirksomheder, med det formål at stimulere branchemobiliteten og udveksle viden gennem fælles forskningspartnerskaber med støtte fra rekruttering af erfarne forskere, udstationering af medarbejdere på tværs af sektorer og forskellige arrangementer. |
| --- | --- |

—

Karriereforløb og partnerskaber på tværs af erhvervslivet og den akademiske verden: Der vil blive ydet støtte til mere langsigtede samarbejdsprogrammer mellem organisationer i den akademiske verden og erhvervslivet, navnlig SMV'er, men også traditionelle fremstillingsvirksomheder, med det formål at stimulere branchemobiliteten og udveksle viden gennem fælles forskningspartnerskaber med støtte fra rekruttering af erfarne forskere, udstationering af medarbejdere på tværs af sektorer og forskellige arrangementer.

| — | Den internationale dimension. Kvaliteten af den europæiske forskning skal øges ved at tiltrække dygtige forskere fra lande uden for Europa og fremme samarbejdet med forskere fra lande uden for Europa til gensidig fordel. For at opnå dette vil der blive gjort brug af internationale rejsestipendier (med en indbygget obligatorisk fase for tilbagevenden), internationale modtagelsesstipendier og partnerskaber for at støtte udvekslingen af forskere. Fælles initiativer mellem europæiske organisationer og organisationer fra EU's nabolande og lande, som Fællesskabet har en videnskabs- og teknologiaftale med, vil også blive støttet. Desuden vil der blive iværksat tiltag for at modvirke risikoen for »hjerneflugt« fra udviklingslande og vækst-økonomier samt tiltag for at etablere netværk mellem europæiske forskere, der arbejder i udlandet. Disse foranstaltninger vil blive koordineret med de internationale aktiviteter under programmerne »Samarbejde« og »Kapacitet«. |
| --- | --- |

—

Den internationale dimension. Kvaliteten af den europæiske forskning skal øges ved at tiltrække dygtige forskere fra lande uden for Europa og fremme samarbejdet med forskere fra lande uden for Europa til gensidig fordel. For at opnå dette vil der blive gjort brug af internationale rejsestipendier (med en indbygget obligatorisk fase for tilbagevenden), internationale modtagelsesstipendier og partnerskaber for at støtte udvekslingen af forskere. Fælles initiativer mellem europæiske organisationer og organisationer fra EU's nabolande og lande, som Fællesskabet har en videnskabs- og teknologiaftale med, vil også blive støttet. Desuden vil der blive iværksat tiltag for at modvirke risikoen for »hjerneflugt« fra udviklingslande og vækst-økonomier samt tiltag for at etablere netværk mellem europæiske forskere, der arbejder i udlandet. Disse foranstaltninger vil blive koordineret med de internationale aktiviteter under programmerne »Samarbejde« og »Kapacitet«.

| — | Særlige foranstaltninger for at støtte etableringen af et virkeligt europæisk arbejdsmarked for forskere ved at fjerne hindringer for mobilitet og styrke forskernes karriereudsigter i Europa. Incitamentsordninger for offentlige institutioner, der fremmer deres forskeres mobilitet, kvalitet og mængde vil også blive støttet. Endvidere vil der blive ydet støtte til at gøre Marie Curie-aktiviteterne og deres mål bedre kendt blandt offentligheden. |
| --- | --- |

—

Særlige foranstaltninger for at støtte etableringen af et virkeligt europæisk arbejdsmarked for forskere ved at fjerne hindringer for mobilitet og styrke forskernes karriereudsigter i Europa. Incitamentsordninger for offentlige institutioner, der fremmer deres forskeres mobilitet, kvalitet og mængde vil også blive støttet. Endvidere vil der blive ydet støtte til at gøre Marie Curie-aktiviteterne og deres mål bedre kendt blandt offentligheden.

IV.   Kapacitet

Denne del af syvende rammeprogram har til formål at styrke forsknings- og innovationskapaciteten overalt i Europa og sikre, at den udnyttes bedst muligt. Dette opnås ved at:

| — | anvende og udvikle forskningsinfrastruktur på den bedst mulige måde |
| --- | --- |

—

anvende og udvikle forskningsinfrastruktur på den bedst mulige måde

| — | styrke SMV'ernes innovationsevne og deres evne til at drage fordel af forskning |
| --- | --- |

—

styrke SMV'ernes innovationsevne og deres evne til at drage fordel af forskning

| — | støtte udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger |
| --- | --- |

—

støtte udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger

| — | frigøre forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder |
| --- | --- |

—

frigøre forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder

| — | bringe videnskab og samfund tættere på hinanden med henblik på en harmonisk integration af videnskab og teknologi i det europæiske samfund |
| --- | --- |

—

bringe videnskab og samfund tættere på hinanden med henblik på en harmonisk integration af videnskab og teknologi i det europæiske samfund

| — | støtte en sammenhængende udvikling af forskningspolitikker |
| --- | --- |

—

støtte en sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

| — | gennemføre horisontale foranstaltninger og tiltag til støtte for internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

gennemføre horisontale foranstaltninger og tiltag til støtte for internationalt samarbejde.

FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Mål

At anvende og udvikle den eksisterende forskningsinfrastruktur i Europa på den bedst mulige måde og medvirke til på alle videnskabelige og teknologiske områder at skabe ny forskningsinfrastruktur af paneuropæisk interesse, som det europæiske forskersamfund behøver for fortsat at kunne føre an i forskningen og hjælpe erhvervslivet til at styrke dets videngrundlag og teknologiske knowhow.

Grundlag

Forskningsinfrastruktur spiller en stadig stigende rolle i udvikling og udnyttelse af viden og teknologi. En sådan infrastruktur har allerede stor betydning på områder som energi, rummet og partikelfysik og får det i stigende omfang på andre områder. Mange former for infrastruktur er uundværlige for forskningen, f.eks. strålingskilder, databanker for genomik og for samfundsvidenskab, observatorier for miljø- og rumforskning, billeddannelsessystemer og sterile rum til undersøgelse og udvikling af nye materialer og nanoelektronik. De er kostbare, der kræves ekspertviden på mange forskellige områder for at udvikle dem, og de bør derfor kunne udnyttes af et stort antal forskere og kundevirksomheder på europæisk plan.

Hvis der udformes en europæisk strategi for forskningsinfrastruktur, herunder edb- og kommunikationsbaseret e-infrastruktur og virtuel infrastruktur, og hvis der gennemføres aktiviteter på dette felt på EU-plan, kan det i høj grad medvirke til at styrke det europæiske forskningspotentiale og udnyttelsen heraf og bidrage til udviklingen af det europæiske forskningsrum.

Mens medlemsstaterne fortsat vil spille en central rolle i udviklingen og finansieringen af infrastruktur, kan og bør Fællesskabet fungere som katalysator og løftestang ved at bidrage til at sikre en bredere og mere effektiv adgang til og brug af eksisterende infrastruktur i de forskellige medlemsstater, ved at stimulere udviklingen af denne infrastruktur og dens netværksdannelse på en koordineret måde og ved at fremme opbygning af ny forskningsinfrastruktur af fælleseuropæisk interesse på mellemlang til lang sigt. I denne forbindelse spiller Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) en central rolle med hensyn til at fastlægge behov og udarbejde en køreplan for europæisk forskningsinfrastruktur.

Aktiviteter

Aktiviteterne på dette felt vil blive gennemført på hele det videnskabelige og teknologiske område. De vil blive koordineret nøje med de aktiviteter, der finder sted på temaområderne for at sikre, at alle foranstaltninger, der iværksættes på europæisk plan i fællesskabsregi, opfylder behovene for forskningsinfrastruktur på deres respektive områder, herunder internationalt samarbejde.

Der bliver tale om følgende aktiviteter:

| — | Støtte til eksisterende forskningsinfrastruktur






  — | integration af aktiviteterne for at opnå en mere struktureret forvaltning på europæisk plan af forskningsinfrastrukturens funktion på et givet område og fremme en kohærent drift og udvikling, navnlig via adgang på tværs af landegrænser for at sikre, at europæiske forskere, herunder forskere fra erhvervslivet og SMV'er, kan anvende den højeffektive infrastruktur til at udføre deres forskning, uanset infrastrukturens placering |
| --- | --- | --- |

—

Støtte til eksisterende forskningsinfrastruktur

—

integration af aktiviteterne for at opnå en mere struktureret forvaltning på europæisk plan af forskningsinfrastrukturens funktion på et givet område og fremme en kohærent drift og udvikling, navnlig via adgang på tværs af landegrænser for at sikre, at europæiske forskere, herunder forskere fra erhvervslivet og SMV'er, kan anvende den højeffektive infrastruktur til at udføre deres forskning, uanset infrastrukturens placering

| — | e-infrastruktur til forskning for at fremme den videre udvikling og globale sammenkobling af kommunikations- og gridinfrastruktur med høj kapacitet og ydeevne og styrke den europæiske kapacitet inden for databehandling samt for at fremme udbredelsen heraf i brugerkredse, når det er relevant, forbedre infrastrukturens globale relevans og øge tilliden på grundlag af resultaterne med Geant- og Grid-infrastruktur og åbne standarder for interoperabilitet. |
| --- | --- |

—

e-infrastruktur til forskning for at fremme den videre udvikling og globale sammenkobling af kommunikations- og gridinfrastruktur med høj kapacitet og ydeevne og styrke den europæiske kapacitet inden for databehandling samt for at fremme udbredelsen heraf i brugerkredse, når det er relevant, forbedre infrastrukturens globale relevans og øge tilliden på grundlag af resultaterne med Geant- og Grid-infrastruktur og åbne standarder for interoperabilitet.

| — | Støtte til ny forskningsinfrastruktur






  — | opbygning af ny og omfattende modernisering af eksisterende infrastruktur, hovedsagelig med fokus på de forberedende faser, for at fremme etableringen af nye forskningsfaciliteter i overensstemmelse med princippet om variabel geometri, primært på grundlag af det arbejde, der er udført af ESFRI (15) |
| --- | --- | --- |

—

Støtte til ny forskningsinfrastruktur

—

opbygning af ny og omfattende modernisering af eksisterende infrastruktur, hovedsagelig med fokus på de forberedende faser, for at fremme etableringen af nye forskningsfaciliteter i overensstemmelse med princippet om variabel geometri, primært på grundlag af det arbejde, der er udført af ESFRI (15)

| — | konstruktionsundersøgelser baseret på en bottom-up-strategi med indkaldelser af forslag med det formål at fremme opbygningen af ny forskningsinfrastruktur ved at finansiere sonderingspræmier og gennemførlighedsundersøgelser vedrørende ny infrastruktur. |
| --- | --- |

—

konstruktionsundersøgelser baseret på en bottom-up-strategi med indkaldelser af forslag med det formål at fremme opbygningen af ny forskningsinfrastruktur ved at finansiere sonderingspræmier og gennemførlighedsundersøgelser vedrørende ny infrastruktur.

Forslag til infrastrukturprojekter vil blive udvalgt på grundlag af en række kriterier, der navnlig omfatter

| — | eksisterende mekanismers uegnethed til at nå dette mål |
| --- | --- |

—

eksisterende mekanismers uegnethed til at nå dette mål

| — | merværdien ved finansieringsstøtte fra Fællesskabet |
| --- | --- |

—

merværdien ved finansieringsstøtte fra Fællesskabet

| — | kapacitet til ud fra forskerkredses (den akademiske verdens og erhvervslivets) behov at betjene disse i hele Europa, herunder merværdien for det europæiske forskningsrum |
| --- | --- |

—

kapacitet til ud fra forskerkredses (den akademiske verdens og erhvervslivets) behov at betjene disse i hele Europa, herunder merværdien for det europæiske forskningsrum

| — | videnskabelig ekspertise |
| --- | --- |

—

videnskabelig ekspertise

| — | relevans på internationalt plan |
| --- | --- |

—

relevans på internationalt plan

| — | bidrag til teknologisk udviklingskapacitet |
| --- | --- |

—

bidrag til teknologisk udviklingskapacitet

| — | bidrag til at udvikle forskningsbaserede ekspertisecentre |
| --- | --- |

—

bidrag til at udvikle forskningsbaserede ekspertisecentre

| — | teknologisk og organisatorisk gennemførlighed |
| --- | --- |

—

teknologisk og organisatorisk gennemførlighed

| — | Mulighederne for europæiske partnerskaber og finansiel og anden inddragelse i væsentligt omfang af medlemsstaterne og andre af de vigtigste interessenter samt eventuel brug af EIB-lån og strukturfondene |
| --- | --- |

—

Mulighederne for europæiske partnerskaber og finansiel og anden inddragelse i væsentligt omfang af medlemsstaterne og andre af de vigtigste interessenter samt eventuel brug af EIB-lån og strukturfondene

| — | Evaluering af anlægs- og driftsomkostninger. |
| --- | --- |

—

Evaluering af anlægs- og driftsomkostninger.

Hvad angår anlæg af ny infrastruktur, bør der i det relevante omfang tages hensyn til potentialet for forskning på højt niveau i konvergensregionerne og i fjernområderne. Der vil blive sørget for en effektiv koordinering mellem navnlig Fællesskabets finansielle instrumenter, især syvende rammeprogram og strukturfondene.

FORSKNING TIL FORDEL FOR SMV'ER

Mål

At styrke SMV'ernes innovationsevne og deres bidrag til udvikling af nye teknologibaserede produkter og markeder ved at hjælpe dem med at outsource forskningsopgaver, øge deres forskningsindsats, udbygge deres netværk, udnytte forskningsresultater bedre og erhverve teknologisk knowhow og bygge bro over kløften mellem forskning og innovation.

Grundlag

SMV'er er kernen i det europæiske erhvervsliv. De bør være et nøgleelement i innovationssystemet og i omsætningen af viden i nye produkter, processer og tjenesteydelser. Stillet over for den stigende konkurrence på det indre marked og på verdensplan er de europæiske SMV'er nødt til at intensivere deres viden og forskningsindsats, få mere ud af forskningen, udbrede deres forretningsvirksomhed over større markeder og internationalisere deres vidennet. Hovedparten af de foranstaltninger i medlemsstaterne, der er relevante for SMV'er, hverken stimulerer eller støtter tværnationalt forskningssamarbejde og teknologioverførsel. Det er nødvendigt med tiltag på EU-plan for at supplere og øge virkningerne af de tiltag, der iværksættes på nationalt og regionalt plan. Ud over de aktiviteter, der er opført nedenfor, vil der blive sat ind på at stimulere og lette SMV'ers deltagelse i alle dele af syvende rammeprogram.

Aktiviteter

Der er planlagt specifikke foranstaltninger til støtte for SMV'er eller sammenslutninger af SMV'er, der er nødt til at outsource forskningsopgaver, dvs. hovedsagelig lav- og mellemteknologiske SMV'er med ringe eller ingen forskningskapacitet. Forskningsintensive SMV'er kan deltage som leverandører af forskningsydelser eller lade forskningsopgaver outsource for at supplere deres centrale forskningskapacitet. Der vil blive gennemført tiltag på alle videnskabelige og teknologiske felter efter bottom-up-metoden. Foranstaltningerne vil omfatte støtte til demonstrations- og andre aktiviteter, der kan gøre det lettere at udnytte forskningsresultaterne, idet det sikres at disse foranstaltninger supplerer rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. Den økonomiske støtte vil blive tildelt via to ordninger:

| — | Forskning for SMV'er: For at bistå små grupper af innovative SMV'er med at løse fælles eller komplementære teknologiske problemer |
| --- | --- |

—

Forskning for SMV'er: For at bistå små grupper af innovative SMV'er med at løse fælles eller komplementære teknologiske problemer

| — | Forskning for SMV-sammenslutninger: For at bistå SMV-sammenslutninger og -grupperinger med at udvikle tekniske løsninger på problemer, der er fælles for et stort antal SMV'er i bestemte erhvervssektorer eller segmenter af værdikæden. |
| --- | --- |

—

Forskning for SMV-sammenslutninger: For at bistå SMV-sammenslutninger og -grupperinger med at udvikle tekniske løsninger på problemer, der er fælles for et stort antal SMV'er i bestemte erhvervssektorer eller segmenter af værdikæden.

Der vil klart blive fokuseret på at støtte forskningsprojekter. Derudover vil der blive ydet støtte til nationale ordninger, der stiller finansielle midler til rådighed for SMV'er eller sammenslutninger af SMV'er, så de kan udarbejde forslag til aktioner under »Forskning til fordel for SMV'er«. Under gennemførelsen af syvende rammeprogram vil der blive sikret komplementaritet og synergi med aktionerne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation vil stimulere og lette SMV'ers deltagelse i syvende rammeprogram gennem sine horisontale tjenester til støtte for erhvervsliv og innovation. Der vil blive sikret komplementaritet og synergi med andre fællesskabsprogrammer.

VIDENBASEREDE REGIONER

Mål

At styrke europæiske regioners forskningspotentiale, navnlig ved at stimulere og støtte udviklingen i hele Europa af regionale »forskningsbaserede kompetenceklynger«, der knytter forbindelse mellem universiteter, forskningscentre, virksomheder og regionale myndigheder.

Grundlag

Det anerkendes i stigende grad, at regionerne spiller en vigtig rolle i EU's forskning og udvikling. Forskningspolitik og -aktiviteter på regionalt plan afhænger ofte af, at der skabes »kompetenceklynger«, som knytter offentlige og private aktører sammen. Pilotprojektet om videnbaserede regioner har påvist dynamikken i denne udvikling og behovet for at støtte og stimulere opbygningen af sådanne strukturer.

De aktioner, der iværksættes på dette område, skal sætte de europæiske regioner i stand til at styrke deres kapacitet til at investere i FTU og udføre forskningsaktiviteter, samtidig med at muligheden for, at regionernes aktører deltager med succes i europæiske forskningsprojekter, øges, og de skal lette fremkomsten af kompetenceklynger og dermed regionaludviklingen i Europa. Aktiviteterne vil også lette etableringen af regionale kompetenceklynger, der bidrager til udviklingen af det europæiske forskningsrum.

Aktiviteter

Det nye initiativ vedrørende »videnbaserede regioner« skal inddrage og samle regionale aktører inden for forskning, herunder bl.a. universiteter, forskningscentre, erhvervslivet, offentlige myndigheder (regionale råd eller regionale udviklingskontorer). Projekterne vil omfatte fælles analyse af regionale kompetenceklyngers forskningsdagsordener (samordnet med andre aktiviteter vedrørende det bredere spørgsmål om regionale innovationsklynger) og udformning af et sæt instrumenter til at behandle dem som led i bestemte forskningsaktiviteter, bl.a. ved at regioner med en mindre udviklet forskningsprofil vejledes af regioner med et højt forskningsniveau og gennem støtte til nye videnbaserede regioner.

Der vil bl.a. blive gennemført tiltag for at styrke samarbejdet via forskningsnet og adgangen til finansieringskilder såvel som en bedre integration af og indbyrdes forbindelse mellem forskningsaktører og -institutioner i de regionale økonomier. Aktiviteterne vil blive koordineret nøje med Fællesskabets regionalpolitik (strukturfonde) og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation samt programmerne for uddannelse.

I forbindelse med den særlige aktivitet vedrørende videnbaserede regioner vil der blive tilstræbt et samspil med såvel Fællesskabets regionalpolitik som med relevante nationale og regionale programmer, navnlig hvad angår konvergensregioner og fjernområder.

FORSKNINGSPOTENTIALE

Mål

At medvirke til at realisere det udvidede EU's fulde forskningspotentiale ved at frigøre og udvikle eksisterende eller ny topforskning i EU's konvergensregioner og fjernområder (16) og bidrage til at styrke forskernes kompetencer i disse regioner, således at de med succes kan deltage i forskningsaktiviteter på fællesskabsniveau.

Grundlag

Europa udnytter ikke sit forskningspotentiale fuldt ud, og det gælder navnlig for mindre gunstigt stillede regioner, som ligger langt fra de europæiske centre for forskning og industriel udvikling. For at hjælpe forskere og institutioner i såvel den offentlige som den private sektor i disse regioner til at bidrage til den samlede europæiske forskningsindsats, samtidig med at viden og erfaring i andre dele af Europa udnyttes, tager denne aktivitet sigte på at tilvejebringe vilkår, som giver dem muligheder for at udnytte deres potentiale, og på at bidrage til at realisere det europæiske forskningsrum fuldt ud i et udvidet EU. Aktiviteterne skal bygge på tidligere og igangværende foranstaltninger som f.eks. europæiske ekspertisecentre under femte rammeprogram i de lande, der var tiltrædelseslande og kandidatlande, samt Marie Curie-stipendier med henblik på videnoverførsel.

Aktiviteter

Inden for dette område gives støtte til:

| — | Udveksling af forskningspersonale på tværs af grænserne mellem udvalgte organisationer i konvergensregionerne og en eller flere partnerorganisationer, støtte til udvalgte centre med eksisterende eller ny topforskning med henblik på rekruttering af erfarne gæsteforskere fra andre lande |
| --- | --- |

—

Udveksling af forskningspersonale på tværs af grænserne mellem udvalgte organisationer i konvergensregionerne og en eller flere partnerorganisationer, støtte til udvalgte centre med eksisterende eller ny topforskning med henblik på rekruttering af erfarne gæsteforskere fra andre lande

| — | Anskaffelse og udvikling af forskningsudstyr og udvikling af et fysisk miljø, som gør det muligt fuldt ud at udnytte det tilstedeværende intellektuelle potentiale i konvergensregionernes udvalgte centre med eksisterende eller spirende topforskning |
| --- | --- |

—

Anskaffelse og udvikling af forskningsudstyr og udvikling af et fysisk miljø, som gør det muligt fuldt ud at udnytte det tilstedeværende intellektuelle potentiale i konvergensregionernes udvalgte centre med eksisterende eller spirende topforskning

| — | Tilrettelæggelse af workshopper og konferencer med sigte på at fremme videnudveksling, oplysningskampagner samt initiativer med henblik på udbredelse og overførsel af forskningsresultater til andre lande og internationale markeder |
| --- | --- |

—

Tilrettelæggelse af workshopper og konferencer med sigte på at fremme videnudveksling, oplysningskampagner samt initiativer med henblik på udbredelse og overførsel af forskningsresultater til andre lande og internationale markeder

| — | »Evalueringsfaciliteter«, som giver alle forskningscentre i konvergensregionerne mulighed for at få en international og uafhængig ekspertvurdering af deres generelle forskningskvalitet og -infrastrukturer. |
| --- | --- |

—

»Evalueringsfaciliteter«, som giver alle forskningscentre i konvergensregionerne mulighed for at få en international og uafhængig ekspertvurdering af deres generelle forskningskvalitet og -infrastrukturer.

Der søges en stærk synergivirkning med Fællesskabets regionalpolitik. Aktioner, som støttes inden for dette område, vil identificere behov og muligheder for at styrke forskningskapaciteten ved nye og eksisterende ekspertisecentre i konvergensregionerne, som kan finansieres med midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden.

Der søges også synergivirkning med programmet for konkurrenceevne og innovation med henblik på at fremme den regionale kommercialisering af FoU i samarbejde med erhvervslivet.

FORHOLDET MELLEM VIDENSKAB OG SAMFUND

Mål

For at opbygge et åbent, effektivt og demokratisk europæisk vidensamfund er sigtet at fremme den harmoniske integration af den videnskabelige og teknologiske indsats og tilhørende forskningspolitikker i det europæiske samfund ved at tilskynde til en debat over hele Europa om videnskab og teknologi og om deres forhold til hele samfunds- og kulturspektret.

Grundlag

Videnskab og teknologi får stadig større betydning for vores daglige tilværelse. Skønt der er tale om produkter af samfundets aktiviteter, som formes af sociale og kulturelle faktorer, forbliver videnskab og teknologi ikke desto mindre fjerne områder, langt fra en stor del af offentlighedens og de politiske beslutningstageres daglige overvejelser, og de giver fortsat anledning til misforståelser. Borgere og samfund bør løse problemer i forbindelse med ny teknologi på grundlag af en informeret debat, som fører til velbegrundede valg og beslutninger.

Aktiviteter

De omfattende og integrerede foranstaltninger, som gennemføres på dette område, omfatter støtte til:

| — | Styrkelse og forbedring af det europæiske videnskabelige system, og de vil omfatte følgende spørgsmål: forbedring af anvendelsen og overvågningen af effekten af videnskabelig rådgivning og ekspertise med henblik på politikformulering (herunder risikostyring), videnskabelige publikationers fremtid, forbedret adgang til videnskabelige publikationer for den interesserede offentlighed, sikringsforanstaltninger for videnskabelige domæner, som kan misbruges, samt spørgsmål i forbindelse med bedrageri, tillid og selvregulering. |
| --- | --- |

—

Styrkelse og forbedring af det europæiske videnskabelige system, og de vil omfatte følgende spørgsmål: forbedring af anvendelsen og overvågningen af effekten af videnskabelig rådgivning og ekspertise med henblik på politikformulering (herunder risikostyring), videnskabelige publikationers fremtid, forbedret adgang til videnskabelige publikationer for den interesserede offentlighed, sikringsforanstaltninger for videnskabelige domæner, som kan misbruges, samt spørgsmål i forbindelse med bedrageri, tillid og selvregulering.

| — | En bredere inddragelse af forskere og offentligheden generelt, herunder det organiserede civilsamfund, i videnskabsrelaterede spørgsmål med henblik på at foregribe og afklare politiske spørgsmål og samfundsspørgsmål, herunder etiske problemer. |
| --- | --- |

—

En bredere inddragelse af forskere og offentligheden generelt, herunder det organiserede civilsamfund, i videnskabsrelaterede spørgsmål med henblik på at foregribe og afklare politiske spørgsmål og samfundsspørgsmål, herunder etiske problemer.

| — | Refleksion og debat om videnskab og teknologi samt deres plads i samfundet under inddragelse af discipliner som historie, sociologi, videnskabsfilosofi og teknologi. |
| --- | --- |

—

Refleksion og debat om videnskab og teknologi samt deres plads i samfundet under inddragelse af discipliner som historie, sociologi, videnskabsfilosofi og teknologi.

| — | Kønsforskning, herunder integration af kønspolitiske aspekter på alle forskningsområder og fremme af kvinders rolle i forskningen og de videnskabelige beslutningsorganer. |
| --- | --- |

—

Kønsforskning, herunder integration af kønspolitiske aspekter på alle forskningsområder og fremme af kvinders rolle i forskningen og de videnskabelige beslutningsorganer.

| — | Etablering af et åbent miljø, som gør unge mennesker interesserede i videnskab, ved at styrke den naturvidenskabelige uddannelse på alle niveauer, herunder i skolen, og ved at fremme interessen for og den fulde deltagelse i videnskabelige aktiviteter blandt unge med forskellig baggrund. |
| --- | --- |

—

Etablering af et åbent miljø, som gør unge mennesker interesserede i videnskab, ved at styrke den naturvidenskabelige uddannelse på alle niveauer, herunder i skolen, og ved at fremme interessen for og den fulde deltagelse i videnskabelige aktiviteter blandt unge med forskellig baggrund.

| — | Styrkelse af forskningens rolle på universiteter og andre højere uddannelsesinstitutioner og inddragelse af disse i globaliseringens udfordringer. |
| --- | --- |

—

Styrkelse af forskningens rolle på universiteter og andre højere uddannelsesinstitutioner og inddragelse af disse i globaliseringens udfordringer.

| — | Forbedret indbyrdes kommunikation og gensidig forståelse mellem den videnskabelige verden og et bredere publikum bestående af politiske beslutningstagere, medierne og offentligheden generelt via hjælp til forskere med at formidle og fremlægge deres arbejde bedre og støtte til videnskabelig information, videnskabelige publikationer og videnskabelige medier. |
| --- | --- |

—

Forbedret indbyrdes kommunikation og gensidig forståelse mellem den videnskabelige verden og et bredere publikum bestående af politiske beslutningstagere, medierne og offentligheden generelt via hjælp til forskere med at formidle og fremlægge deres arbejde bedre og støtte til videnskabelig information, videnskabelige publikationer og videnskabelige medier.

Disse aktiviteter gennemføres navnlig som forskningsprojekter, undersøgelser, netværksarbejde og udvekslingsprojekter, offentlige arrangementer og initiativer, priser, meningsmålinger og dataindsamling. I mange tilfælde vil der blive tale om internationale partnerskaber med organisationer i tredjelande.

STØTTE TIL EN SAMMENHÆNGENDE UDVIKLING AF FORSKNINGSPOLITIKKER

Mål

At styrke effektiviteten af og sammenhængen i medlemsstaternes og Fællesskabets forskningspolitikker og deres forbindelse med andre politikker, forbedre effekten af den offentlige forskning og dens bånd til erhvervslivet samt fremme den offentlige støtte og dens løftestangseffekt på private investeringer.

Grundlag

Øgede investeringer i forskning og udvikling for at nå målet på 3 % og forbedring af effektiviteten i overensstemmelse med topprioriteterne i Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. Udvikling af effektive politikker for at sikre en løftestangseffekt mellem offentlige og private forskningsinvesteringer er således af væsentlig betydning for de offentlige myndigheder i lyset af behovet for at fremskynde overgangen til en konkurrencedygtig videnbaseret økonomi. Dette kræver tilpasningsegnede forskningspolitikker, mobilisering af en bredere vifte af instrumenter, koordinering af bestræbelserne på tværs af de nationale grænser og et beredskab af andre politikker for at skabe bedre rammebetingelser for forskning.

Aktiviteter

Aktiviteterne under dette udgiftsområde supplerer koordineringsaktiviteterne under programmet »Samarbejde« og tager sigte på at forbedre sammenhængen i og effekten af regional-, national- og fællesskabspolitikker og -initiativer (f.eks. finansieringsprogrammer, lovgivning, henstillinger og retningslinjer). Der bliver tale om følgende aktiviteter:

| — | Overvågning og analyse af forskningsrelaterede offentlige politikker og erhvervsstrategier, herunder deres virkninger, og udvikling af indikatorer for at fremskaffe oplysninger og materiale til støtte for udformning, gennemførelse, evaluering og tværnational koordinering af politikker. |
| --- | --- |

—

Overvågning og analyse af forskningsrelaterede offentlige politikker og erhvervsstrategier, herunder deres virkninger, og udvikling af indikatorer for at fremskaffe oplysninger og materiale til støtte for udformning, gennemførelse, evaluering og tværnational koordinering af politikker.

| — | Frivillig styrkelse af samordningen af forskningspolitikker gennem foranstaltninger til støtte for iværksættelsen af den åbne koordinationsmetode og bottom-up-baserede tværnationale samarbejdsinitiativer på nationalt eller regionalt plan omkring spørgsmål af fælles interesse. |
| --- | --- |

—

Frivillig styrkelse af samordningen af forskningspolitikker gennem foranstaltninger til støtte for iværksættelsen af den åbne koordinationsmetode og bottom-up-baserede tværnationale samarbejdsinitiativer på nationalt eller regionalt plan omkring spørgsmål af fælles interesse.

INTERNATIONALT SAMARBEJDE

For at Det Europæiske Fællesskab kan blive konkurrencedygtigt og komme til at spille en førende rolle på verdensplan, må det have en stærk og sammenhængende international videnskabs- og teknologipolitik. De internationale aktiviteter under syvende rammeprograms forskellige delprogrammer, vil blive gennemført som led i en helhedsstrategi for internationalt samarbejde.

Denne internationale politik har tre indbyrdes forbundne mål:

| — | At støtte den europæiske konkurrenceevne ved at indgå strategiske partnerskaber med tredjelande på udvalgte videnskabelige områder og ved at indbyde de bedste tredjelandsforskere til at arbejde i og med Europa. |
| --- | --- |

—

At støtte den europæiske konkurrenceevne ved at indgå strategiske partnerskaber med tredjelande på udvalgte videnskabelige områder og ved at indbyde de bedste tredjelandsforskere til at arbejde i og med Europa.

| — | At fremme forbindelserne med partnere i tredjelande, hvorved de får nemmere adgang til forskning, der udføres i andre dele af verden. |
| --- | --- |

—

At fremme forbindelserne med partnere i tredjelande, hvorved de får nemmere adgang til forskning, der udføres i andre dele af verden.

| — | At behandle særlige problemer, som tredjelandene står overfor, eller som er af global karakter, på grundlag af gensidig interesse og til gensidig fordel. |
| --- | --- |

—

At behandle særlige problemer, som tredjelandene står overfor, eller som er af global karakter, på grundlag af gensidig interesse og til gensidig fordel.

Samarbejdet med tredjelande under syvende rammeprogram vil navnlig blive rettet mod følgende landegrupper:

| — | kandidatlande |
| --- | --- |

—

kandidatlande

| — | EU's nabolande, Middelhavspartnerlande, landene på det vestlige Balkan (17) samt østeuropæiske og centralasiatiske lande (18) |
| --- | --- |

—

EU's nabolande, Middelhavspartnerlande, landene på det vestlige Balkan (17) samt østeuropæiske og centralasiatiske lande (18)

| — | udviklingslande, med fokus på de særlige behov i det enkelte berørte land eller den enkelte berørte region (19) |
| --- | --- |

—

udviklingslande, med fokus på de særlige behov i det enkelte berørte land eller den enkelte berørte region (19)

| — | vækstøkonomier. |
| --- | --- |

—

vækstøkonomier.

Temaorienteret internationalt samarbejde vil blive gennemført under programmet »Samarbejde«. Internationalt samarbejde på området det menneskelige potentiale vil blive gennemført under programmet »Mennesker«.

Under programmet »Kapacitet« gennemføres horisontale støtteforanstaltninger og -tiltag, som ikke sigter mod de specifikke tematiske eller tværfaglige områder, der er omfattet af programmet »Samarbejde«, og som i et begrænset antal tilfælde kan suppleres med specifikke samarbejdsforanstaltninger af gensidig interesse. Sammenhængen mellem de nationale aktiviteter søges styrket ved at støtte samordningen af nationale programmer for internationalt forskningssamarbejde. Under hensyn til INTAS-erfaringerne med samarbejde med de østeuropæiske og centralasiatiske lande vil der blive iværksat aktiviteter, der skal sikre kontinuiteten, under syvende rammeprogram og programmerne »Samarbejde« og »Mennesker«.

Der vil blive sikret en overordnet samordning af det internationale samarbejde under rammeprogrammets forskellige programmer såvel som med andre fællesskabsinstrumenter.

DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS (FFC's) IKKE-NUKLEARE AKTIVITETER

Mål

At levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politiske beslutningsproces, sikre støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker samt reagere på nye policy-behov.

Grundlag

FFC's uafhængighed af særinteresser af privat eller national karakter i kombination med forskningscentrets tekniske ekspertise gør det i stand til at lette kommunikationen og konsensusdannelsen mellem forskellige interessenter (industrisammenslutninger, miljøgrupper, medlemsstaternes kompetente myndigheder, andre forskningscentre osv.) og de politiske beslutningstagere, navnlig på fællesskabsniveau. Ved hjælp af videnskabelig og teknologisk støtte bidrager FFC til at gøre den politiske beslutningsproces i Fællesskabet mere effektiv, gennemskuelig og videnskabeligt velunderbygget. I alle relevante tilfælde bør FFC's forskning samordnes med den forskning, der iværksættes under temaerne i særprogrammet »Samarbejde«, således at overlapning og dobbeltarbejde undgås.

FFC's nytte og troværdighed i forbindelse med støtten til Fællesskabets politikker hænger nøje sammen med kvaliteten af forskningscentrets videnskabelige ekspertise og dets integration i det internationale forskersamfund. FFC vil derfor fortsætte med at investere i forskning og netværksaktiviteter med andre videncentre inden for relevante områder. Centret vil deltage i indirekte aktioner på alle områder med særlig vægt på fælles videnskabelige referencesystemer, netværksaktiviteter, uddannelse og mobilitet, forskningsinfrastruktur og deltagelse i teknologiplatforme samt koordineringsinstrumenter på områder, hvor FFC har relevant ekspertise til at kunne skabe en merværdi.

FFC vil aktivt søge at fremme integrationen af de nye medlemsstater og kandidatlandene i centrets aktiviteter, så de når op på EU15's nuværende niveau.

Aktiviteter

FFC prioriterer områder, som er af strategisk betydning for EU, og hvor centrets bidrag skaber en ekstra stor merværdi. Der vil fortsat blive ydet videnskabelig og teknisk bistand til Fællesskabets politikker inden for kerneområder som bæredygtig udvikling, klimaændringer, fødevarer, energi, transport, kemikalier, alternative metoder til dyreforsøg, forskningspolitik, informationsteknologi, referencemetoder og –materialer, bioteknologi, risici, farer og samfundsøkonomiske virkninger. Væksten vil ske inden for områder, som er særlig vigtige for Fællesskabet:

| — | Velstand i et videnintensivt samfund






  — | Gennemføre og udvikle avancerede økonomiske modellerings- og analyseteknikker i forbindelse med politikfastlæggelse og -overvågning som f.eks. opfølgning af Lissabon-strategien, det indre marked samt EF-forsknings- og uddannelsespolitikker. |
| --- | --- | --- |

—

Velstand i et videnintensivt samfund

—

Gennemføre og udvikle avancerede økonomiske modellerings- og analyseteknikker i forbindelse med politikfastlæggelse og -overvågning som f.eks. opfølgning af Lissabon-strategien, det indre marked samt EF-forsknings- og uddannelsespolitikker.

| — | Udvikle modeller, som understøtter en ny, ansvarlig vægtning mellem målsætninger for bæredygtighed og konkurrence. |
| --- | --- |

—

Udvikle modeller, som understøtter en ny, ansvarlig vægtning mellem målsætninger for bæredygtighed og konkurrence.

| — | Yde videnskabelig og teknisk støtte til udviklingen af procedurer til risikovurdering og -håndtering, der kan bruges som værktøj i den europæiske beslutningsproces. |
| --- | --- |

—

Yde videnskabelig og teknisk støtte til udviklingen af procedurer til risikovurdering og -håndtering, der kan bruges som værktøj i den europæiske beslutningsproces.

| — | Solidaritet og ansvarlig forvaltning af ressourcer






  — | Blive et anerkendt VT-referencecenter for bæredygtigt landbrug med fokus på fødevarekvalitet, sporbarhed og sikkerhed (herunder for genmodificerede fødevarer og foderstoffer), arealforvaltning og miljøkobling samt støtte gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- | --- |

—

Solidaritet og ansvarlig forvaltning af ressourcer

—

Blive et anerkendt VT-referencecenter for bæredygtigt landbrug med fokus på fødevarekvalitet, sporbarhed og sikkerhed (herunder for genmodificerede fødevarer og foderstoffer), arealforvaltning og miljøkobling samt støtte gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

| — | Yde VT-støtte til den fælles fiskeripolitik. |
| --- | --- |

—

Yde VT-støtte til den fælles fiskeripolitik.

| — | Forbedre leveringen af harmoniserede europæiske geo-referencedata og spatiale informationssystemer (støtte til Inspire) og fortsat udvikling af nye tilgange til global miljø- og ressourceovervågning (støtte til GMES). |
| --- | --- |

—

Forbedre leveringen af harmoniserede europæiske geo-referencedata og spatiale informationssystemer (støtte til Inspire) og fortsat udvikling af nye tilgange til global miljø- og ressourceovervågning (støtte til GMES).

| — | Stille ekspertviden til rådighed og spille en central rolle i GMES-forskningen og i udviklingen af nye applikationer på dette område. |
| --- | --- |

—

Stille ekspertviden til rådighed og spille en central rolle i GMES-forskningen og i udviklingen af nye applikationer på dette område.

| — | Støtte implementeringen af EU's handlingsplan for miljø og sundhed, herunder levering af støtte til igangværende aktiviteter med sigte på at etablere et fællesskabsintegreret miljø- og sundhedsinformationssystem. |
| --- | --- |

—

Støtte implementeringen af EU's handlingsplan for miljø og sundhed, herunder levering af støtte til igangværende aktiviteter med sigte på at etablere et fællesskabsintegreret miljø- og sundhedsinformationssystem.

| — | Fremme og forbedre udviklingen og valideringen af alternative strategier og især forsøgsmetoder uden anvendelse af dyr på alle relevante forskningsområder (sikkerhedsvurdering, afprøvning af vacciner, sundhedsforskning, biomedicinsk forskning osv.). |
| --- | --- |

—

Fremme og forbedre udviklingen og valideringen af alternative strategier og især forsøgsmetoder uden anvendelse af dyr på alle relevante forskningsområder (sikkerhedsvurdering, afprøvning af vacciner, sundhedsforskning, biomedicinsk forskning osv.).

| — | Frihed, sikkerhed og retfærdighed






  — | Udvikle aktiviteter, som bidrager til oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig på områder, der vedrører beskyttelse mod terrorisme, organiseret kriminalitet og svig, grænsesikkerhed og forebyggelse af store risici i samarbejde med relevante organer. |
| --- | --- | --- |

—

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

—

Udvikle aktiviteter, som bidrager til oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig på områder, der vedrører beskyttelse mod terrorisme, organiseret kriminalitet og svig, grænsesikkerhed og forebyggelse af store risici i samarbejde med relevante organer.

| — | Støtte Fællesskabets indsats ved naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. |
| --- | --- |

—

Støtte Fællesskabets indsats ved naturkatastrofer og teknologiske katastrofer.

| — | Europa som global partner






  — | Øge støtten til Fællesskabets eksterne politikker på særlige områder som f.eks. eksterne aspekter i forbindelse med indre sikkerhed, udviklingssamarbejde og humanitær bistand. |
| --- | --- | --- |

—

Europa som global partner

—

Øge støtten til Fællesskabets eksterne politikker på særlige områder som f.eks. eksterne aspekter i forbindelse med indre sikkerhed, udviklingssamarbejde og humanitær bistand.

---

(1)  I hele syvende rammeprogram forstås »SMV'er« som omfattende mikrovirksomheder.

(2)  Navnlig med de aktiviteter, der gennemføres af den mellemstatslige Eureka-struktur. Desuden kunne den erfaring, der er opnået af Eureka-kompetenceklyngerne, være relevant for de fælles teknologiinitiativer på beslægtede områder.

(3)  Der vil i den forbindelse blive ydet tilskud til Cost-programmets administrations- og samordningsarbejde.

(4)  Termen »bioøkonomi« dækker alle erhvervsgrene og økonomiske sektorer, der fremstiller, forvalter og på anden måde udnytter biologiske ressourcer og hertil knyttede tjeneste-, forsynings- eller forbrugerindustrier, såsom landbrug, fødevarer, fiskeri, skovbrug osv.

(5)  »Biovidenskab og bioteknologi — En strategi for Europa« — KOM(2002) 27.

(6)  Yderligere forskning i tilknytning til bæredygtig forvaltning og bevaring af naturressourcerne behandles under temaet »Miljø (herunder klimaændringer)«.

(7)  KOM(2000) 0769.

(8)  KOM(2005) 0265.

(9)  KOM(2006) 0105.

(10)  Supplerende forskning vedrørende fremstilling og anvendelse af biologiske ressourcer behandles under temaet »Fødevarer, landbrug og bioteknologi«.

(11)  Forskningsdagsordenerne for relevante europæiske teknologiplatforme vil blive taget i betragtning i forbindelse med de forskellige aktiviteter.

(12)  KOM(2001) 370.

(13)  Den europæiske luftfartsindustri investerer 14 % af sin omsætning i forskning, den europæiske bilindustri næsten 5 % af sin omsætning, og EU's skibsbygningsindustris konkurrencefordel beror udelukkende på FTU.

(14)  ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe (Rådgivende Udvalg for Luftfartsforskning i Europa), som blev oprettet i 2001, er det første operationelle eksempel på en teknologiplatform, ERRAC: European Rail Research Advisory Council, ERTRAC: European Rail Research Advisory Council, WATERBORNE Technology Platform.

(15)  ESFRI blev etableret i april 2002. Det omfatter repræsentanter fra de 25 EU-medlemsstater, der udpeges af ministrene for forskning, samt en repræsentant for Kommissionen. De lande, der er associeret rammeprogrammerne for forskning, blev opfordret til at deltage i forummet i 2004.

(16)  Konvergensregioner omfatter de områder, der er omhandlet i artikel 5 i forslaget til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25). De omfatter »konvergens-målregioner«, regioner, som kan modtage støtte fra Samhørighedsfonden, og fjernområder.

(17)  Andre lande end associerede kandidatlande.

(18)  (Tidligere kaldet de nye uafhængige stater: Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan.).

(19)  Idet Latinamerika omfatter både udviklingslande og vækstøkonomier.

---

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING PÅ PROGRAMMERNE

Den vejledende fordeling på programmerne er som følger (mio. EUR):

| Samarbejde (1)
   (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Sundhed | 6 050 |
| Fødevarer, landbrug og bioteknologi | 1 935 |
| Informations- og kommunikationsteknologi | 9 110 |
| Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | 3 500 |
| Energi | 2 300 |
| Miljø (herunder klimaændringer) | 1 900 |
| Transport (herunder luftfart) | 4 180 |
| Samfundsvidenskaber og humaniora | 610 |
| Rummet | 1 430 |
| Sikkerhed | 1 350 |
| Idéer | 7 460 |
| Mennesker | 4 728 |
| Kapacitet | 4 217 |
| Forskningsinfrastruktur | 1 850 |
| Forskning til fordel for SMV'er | 1 336 |
| Videnbaserede regioner | 126 |
| Forskningspotentiale | 370 |
| Forholdet mellem videnskab og samfund | 280 |
| Sammenhængende udvikling af forskningspolitikker | 70 |
| Internationalt samarbejde | 185 |
| Det Fælles Forskningscenters ikke-nukleare aktiviteter | 1 751 |
| I alt | 50 521 |

Samarbejde (1)
   (2)

32 365

Sundhed

6 050

Fødevarer, landbrug og bioteknologi

1 935

Informations- og kommunikationsteknologi

9 110

Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

3 500

Energi

2 300

Miljø (herunder klimaændringer)

1 900

Transport (herunder luftfart)

4 180

Samfundsvidenskaber og humaniora

610

Rummet

1 430

Sikkerhed

1 350

Idéer

7 460

Mennesker

4 728

Kapacitet

4 217

Forskningsinfrastruktur

1 850

Forskning til fordel for SMV'er

1 336

Videnbaserede regioner

126

Forskningspotentiale

370

Forholdet mellem videnskab og samfund

280

Sammenhængende udvikling af forskningspolitikker

70

Internationalt samarbejde

185

Det Fælles Forskningscenters ikke-nukleare aktiviteter

1 751

I alt

50 521

Særlige bestemmelser vedrørende finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

De vejledende budgetter for programmerne »Samarbejde« og »Kapacitet« omfatter bidrag til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) oprettelse af den finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF), som er omhandlet i bilag III. I Rådets særprogrambeslutninger fastsættes bl.a., på hvilke vilkår Kommissionen træffer afgørelse om omfordeling til andre aktiviteter af Fællesskabets bidrag til RSFF og af de indkomster, det medfører, og som ikke anvendes af EIB.

Syvende rammeprogram bidrager med et beløb på indtil 1 mia. EUR til RSFF, som skal modsvares af et tilsvarende beløb fra EIB. Det vil komme fra programmerne »Samarbejde« (indtil 800 mio. EUR ved et proportionelt bidrag fra alle temaprioriteter med undtagelse af samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora) og »Kapacitet« (indtil 200 mio. EUR fra posten for forskningsinfrastruktur).

Beløbet vil blive stillet til rådighed for EIB efterhånden under hensyn til efterspørgslen.

For at sikre en hurtig lancering med en kritisk masse af ressourcer vil et beløb på ca. 500 mio. EUR gradvist blive allokeret på budgettet i tiden op til den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram, jf. artikel 7, stk. 2. Der vil blive taget hensyn til resultaterne af den foreløbige evaluering, når beløbet for resten af perioden allokeres.

---

(1)  Herunder fælles teknologiinitiativer (inkl. finansieringsplan mv.) og den del af samordningsindsatsen og det internationale samarbejde, der skal finansieres under temaerne.

(2)  Målet er, at mindst 15 % af den finansiering, der er til rådighed under programmets »samarbejdsdel«, skal gå til SMV'er.

---

BILAG III

FINANSIERINGSORDNINGER

Indirekte aktioner

Aktiviteter, der støttes gennem syvende rammeprogram, finansieres via en række finansieringsordninger. Disse ordninger vil enten alene eller kombineret med andre, blive anvendt til at finansiere aktiviteter, der gennemføres i rammeprogrammets løbetid.

I afgørelserne om vedtagelse af særprogrammerne, arbejdsprogrammerne og forslagsindkaldelserne specificeres det alt efter omstændighederne:

| — | hvilke typer ordninger der anvendes til finansiering af de forskellige aktiviteter |
| --- | --- |

—

hvilke typer ordninger der anvendes til finansiering af de forskellige aktiviteter

| — | hvilke deltagerkategorier (f.eks. forskningsorganisationer, universiteter, industri, SMV'er, myndigheder) der kan komme i betragtning |
| --- | --- |

—

hvilke deltagerkategorier (f.eks. forskningsorganisationer, universiteter, industri, SMV'er, myndigheder) der kan komme i betragtning

| — | hvilke aktivitetstyper (f.eks. forskning og teknologisk udvikling, demonstration, forvaltning, uddannelse, formidling og andre beslægtede aktiviteter) der kan finansieres gennem de forskellige ordninger. |
| --- | --- |

—

hvilke aktivitetstyper (f.eks. forskning og teknologisk udvikling, demonstration, forvaltning, uddannelse, formidling og andre beslægtede aktiviteter) der kan finansieres gennem de forskellige ordninger.

Kan flere finansieringsordninger komme i betragtning, anføres det i givet fald i arbejdsprogrammerne, hvilken ordning der skal bruges til det emne, forslagsindkaldelsen vedrører.

Der er følgende finansieringsordninger:

| a) | Støtte til aktioner, der primært gennemføres på grundlag af forslagsindkaldelser:






  1. | Samarbejdsprojekter
  Støtte til forskningsprojekter, der gennemføres af konsortier med deltagere fra forskellige lande, og som sigter mod at udvikle ny viden, ny teknologi, produkter, demonstrationsaktiviteter eller fælles forskningsressourcer. Projekternes størrelse, omfang og interne organisation kan variere alt efter område og emne. Projekterne kan variere i størrelse fra små eller mellemstore fokuserede forskningsprojekter til store integrerede projekter til virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål. Projekterne kan også målrettes mod særlige kategorier som f.eks. SMV'er. |
| --- | --- | --- |

a)

Støtte til aktioner, der primært gennemføres på grundlag af forslagsindkaldelser:

1.

Samarbejdsprojekter

Støtte til forskningsprojekter, der gennemføres af konsortier med deltagere fra forskellige lande, og som sigter mod at udvikle ny viden, ny teknologi, produkter, demonstrationsaktiviteter eller fælles forskningsressourcer. Projekternes størrelse, omfang og interne organisation kan variere alt efter område og emne. Projekterne kan variere i størrelse fra små eller mellemstore fokuserede forskningsprojekter til store integrerede projekter til virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål. Projekterne kan også målrettes mod særlige kategorier som f.eks. SMV'er.

| 2. | Ekspertisenet
  Støtte til et fælles aktivitetsprogram, der udføres af forskerhold som led i langsigtet samarbejde, og som gennemføres af forskellige forskningsorganisationer, som integrerer deres aktiviteter på et givet område. Dette fælles aktivitetsprogram gennemføres på grundlag af et formelt tilsagn fra de institutioner, der integrerer en del af deres ressourcer og aktiviteter heri. |
| --- | --- |

2.

Ekspertisenet

Støtte til et fælles aktivitetsprogram, der udføres af forskerhold som led i langsigtet samarbejde, og som gennemføres af forskellige forskningsorganisationer, som integrerer deres aktiviteter på et givet område. Dette fælles aktivitetsprogram gennemføres på grundlag af et formelt tilsagn fra de institutioner, der integrerer en del af deres ressourcer og aktiviteter heri.

| 3. | Samordning og støtte
  Støtte til aktiviteter, der sigter mod at samordne eller støtte forskning og forskningspolitik (netværkssamarbejde, udveksling, tværnational adgang til forskningsinfrastruktur, undersøgelser, konferencer osv.). Disse aktiviteter kan også gennemføres med andre midler end gennem forslagsindkaldelser. |
| --- | --- |

3.

Samordning og støtte

Støtte til aktiviteter, der sigter mod at samordne eller støtte forskning og forskningspolitik (netværkssamarbejde, udveksling, tværnational adgang til forskningsinfrastruktur, undersøgelser, konferencer osv.). Disse aktiviteter kan også gennemføres med andre midler end gennem forslagsindkaldelser.

| 4. | Støtte til »frontlinjeforskning«
  Støtte til projekter, der gennemføres af individuelle nationale eller tværnationale forskerhold. Denne ordning vil blive anvendt til at støtte forskerinitierede frontlinje-projekter, der finansieres inden for rammerne af Det Europæiske Forskningsråd. |
| --- | --- |

4.

Støtte til »frontlinjeforskning«

Støtte til projekter, der gennemføres af individuelle nationale eller tværnationale forskerhold. Denne ordning vil blive anvendt til at støtte forskerinitierede frontlinje-projekter, der finansieres inden for rammerne af Det Europæiske Forskningsråd.

| 5. | Støtte til forskeruddannelse og udvikling af forskernes karrieremuligheder
  Støtte til uddannelse og karriereudvikling for forskere, hovedsagelig til gennemførelse af Marie Curie-aktiviteter. |
| --- | --- |

5.

Støtte til forskeruddannelse og udvikling af forskernes karrieremuligheder

Støtte til uddannelse og karriereudvikling for forskere, hovedsagelig til gennemførelse af Marie Curie-aktiviteter.

| 6. | Forskning med sigte på særlige grupper (især SMV)
  Støtte til forskningsprojekter, hvor hovedparten af forskningsarbejdet og teknologiudviklingen gennemføres af universiteter, forskningscentre eller andre juridiske enheder med sigte på særlige grupper, navnlig SMV'er eller sammenslutninger heraf. Der vil blive gjort en indsats for at mobilisere supplerende finansiering fra EIB og andre finansielle institutioner. |
| --- | --- |

6.

Forskning med sigte på særlige grupper (især SMV)

Støtte til forskningsprojekter, hvor hovedparten af forskningsarbejdet og teknologiudviklingen gennemføres af universiteter, forskningscentre eller andre juridiske enheder med sigte på særlige grupper, navnlig SMV'er eller sammenslutninger heraf. Der vil blive gjort en indsats for at mobilisere supplerende finansiering fra EIB og andre finansielle institutioner.

| b) | For at støtte aktiviteter, der gennemføres på grundlag af afgørelser truffet af Rådet og Europa-Parlamentet (eller af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet) på forslag af Kommissionen, vil Fællesskabet yde økonomisk støtte til omfattende initiativer, der finansieres fra flere kilder.






  — | Finansielt bidrag fra Fællesskabet til fælles gennemførelse af veldefinerede nationale forskningsprogrammer på grundlag af traktatens artikel 169. En sådan fælles gennemførelse indebærer, at der etableres eller allerede forefindes en specifik struktur for gennemførelsen. Fællesskabsstøtte ydes under forudsætning af, at der opstilles en finansieringsplan, som er baseret på formelle tilsagn fra de kompetente nationale myndigheder. |
| --- | --- | --- |

b)

For at støtte aktiviteter, der gennemføres på grundlag af afgørelser truffet af Rådet og Europa-Parlamentet (eller af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet) på forslag af Kommissionen, vil Fællesskabet yde økonomisk støtte til omfattende initiativer, der finansieres fra flere kilder.

—

Finansielt bidrag fra Fællesskabet til fælles gennemførelse af veldefinerede nationale forskningsprogrammer på grundlag af traktatens artikel 169. En sådan fælles gennemførelse indebærer, at der etableres eller allerede forefindes en specifik struktur for gennemførelsen. Fællesskabsstøtte ydes under forudsætning af, at der opstilles en finansieringsplan, som er baseret på formelle tilsagn fra de kompetente nationale myndigheder.

| — | Finansielt bidrag fra Fællesskabet til gennemførelse af fælles teknologiinitiativer til realisering af mål, som ikke kan nås med de finansieringsordninger, der er nævnt i litra a). Gennem fælles teknologiinitiativer mobiliseres en kombination af forskellige private og offentlige, europæiske og nationale finansieringsformer og -kilder. Denne finansiering kan antage forskellige former og tildeles eller mobiliseres gennem forskellige mekanismer: støtte fra rammeprogrammet, lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), støtte til risikovillig kapital. Fælles teknologiinitiativer kan vedtages og gennemføres på grundlag af traktatens artikel 171 (dette kan omfatte oprettelse af fællesforetagender) eller på grundlag af særprogrammerne. Fællesskabsstøtte ydes under forudsætning af, at der opstilles en samlet finansieringsteknisk plan, der er baseret på formelle tilsagn fra alle berørte parter. |
| --- | --- |

—

Finansielt bidrag fra Fællesskabet til gennemførelse af fælles teknologiinitiativer til realisering af mål, som ikke kan nås med de finansieringsordninger, der er nævnt i litra a). Gennem fælles teknologiinitiativer mobiliseres en kombination af forskellige private og offentlige, europæiske og nationale finansieringsformer og -kilder. Denne finansiering kan antage forskellige former og tildeles eller mobiliseres gennem forskellige mekanismer: støtte fra rammeprogrammet, lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), støtte til risikovillig kapital. Fælles teknologiinitiativer kan vedtages og gennemføres på grundlag af traktatens artikel 171 (dette kan omfatte oprettelse af fællesforetagender) eller på grundlag af særprogrammerne. Fællesskabsstøtte ydes under forudsætning af, at der opstilles en samlet finansieringsteknisk plan, der er baseret på formelle tilsagn fra alle berørte parter.

| — | Finansielt bidrag fra Fællesskabet til udvikling af ny infrastruktur af europæisk interesse. Dette bidrag kan vedtages på grundlag af traktatens artikel 171 eller på grundlag af afgørelserne om særprogrammerne. Til opbygning af ny infrastruktur anvendes en kombination af forskellige finansieringsformer og -kilder: national finansiering, rammeprogrammet, strukturfondene, lån fra EIB og andre. Fællesskabsstøtte ydes under forudsætning af, at der opstilles en samlet finansieringsplan, der er baseret på tilsagn fra alle berørte parter. |
| --- | --- |

—

Finansielt bidrag fra Fællesskabet til udvikling af ny infrastruktur af europæisk interesse. Dette bidrag kan vedtages på grundlag af traktatens artikel 171 eller på grundlag af afgørelserne om særprogrammerne. Til opbygning af ny infrastruktur anvendes en kombination af forskellige finansieringsformer og -kilder: national finansiering, rammeprogrammet, strukturfondene, lån fra EIB og andre. Fællesskabsstøtte ydes under forudsætning af, at der opstilles en samlet finansieringsplan, der er baseret på tilsagn fra alle berørte parter.

Fællesskabet gennemfører finansieringsordningerne, se litra a), i overensstemmelse med den forordning, der skal vedtages i medfør af traktatens artikel 167, de relevante statsstøtteinstrumenter, særlig Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling, samt internationale regler på området. Hvor store finansieringstilskud der ydes over dette rammeprogram, og hvilken form de antager, skal kunne tilpasses i hvert enkelt tilfælde efter disse internationale regler, især hvis der kan påregnes tilskud fra andre former for offentlig finansiering, herunder fra andre EF-finansieringskilder, f.eks. EIB.

Ud over direkte økonomisk støtte til deltagerne i FTU-foranstaltninger vil Fællesskabet forbedre disses adgang til gældsfinansiering gennem finansieringsfaciliteten for risikodeling ved at yde EIB et bidrag. EIB, som bliver risikodelingspartner, skal bruge Fællesskabets tilskud som bidrag til tilvejebringelse af kapital og kapitaltildeling med henblik på lån og som garanti for finansiering via egne midler. Dette indebærer ingen yderligere forpligtelser for Fællesskabets budget. Denne mekanisme åbner mulighed for, at EIB kan øge finansieringen af europæiske FTU-aktiviteter (f.eks. fælles teknologiinitiativer, store projekter herunder Eureka-projekter, og ny forskningsinfrastruktur og projekter, der gennemføres af SMV'er) med forbehold af og i overensstemmelse med de nærmere bestemmelser, der forelægges i forordningen i medfør af traktatens artikel 167 og Rådets afgørelser om vedtagelse af særprogrammerne for at afhjælpe mangler på markedet.

Hvis der er tale om deltagere i en indirekte aktion, der er etableret i en region med udviklingsefterslæb (konvergensregioner og fjernområder (1)), ydes der supplerende tilskud fra strukturfondene, hvor dette er muligt og hensigtsmæssigt. Deltager enheder fra kandidatlandene, kan der på tilsvarende betingelser ydes et supplerende tilskud fra de finansielle førtiltrædelsesinstrumenter. Hvad angår aktioner, der hører under forskningsinfrastruktur i programmet »Kapacitet« i syvende rammeprogram, vil de nærmere finansieringsbestemmelser blive fastlagt med henblik på at opnå reel komplementaritet mellem Fællesskabets forskningsfinansiering og andre fællesskabsinstrumenter og nationale instrumenter, navnlig strukturfondene.

Direkte aktioner

Fællesskabet vil iværksætte aktiviteter, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter, og som benævnes direkte aktioner.

---

(1)  Konvergensregioner omfatter de områder, der er omhandlet i artikel 5 i forslag til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006. De omfatter konvergensmålregioner, regioner, som kan modtage støtte fra Samhørighedsfonden og fjernområder.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 15. april 2005 forelagde Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet sine forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) og til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2013) (1). |
| --- | --- |

1.

Den 15. april 2005 forelagde Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet sine forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) og til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2013) (1).

| 2. | Forslaget bygger på EF-traktatens artikel 166, stk. 1. |
| --- | --- |

2.

Forslaget bygger på EF-traktatens artikel 166, stk. 1.

| 3. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 15. december 2005 (2). Regionsudvalget afgav udtalelse den 17. november 2005 (3). |
| --- | --- |

3.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 15. december 2005 (2). Regionsudvalget afgav udtalelse den 17. november 2005 (3).

| 4. | Europa-Parlamentet afgav udtalelse om forslaget den 15. juni 2006 (4). |
| --- | --- |

4.

Europa-Parlamentet afgav udtalelse om forslaget den 15. juni 2006 (4).

| 5. | Rådet vedtog sin fælles holdning til Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) den 25. september 2006 i overensstemmelse med traktatens artikel 251. (5) |
| --- | --- |

5.

Rådet vedtog sin fælles holdning til Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) den 25. september 2006 i overensstemmelse med traktatens artikel 251. (5)

II.   FORSLAGETS BAGGRUND OG FORMÅL

| a) | I henhold til EF-traktatens afsnit XVIII (artikel 163-173) gennemfører Fællesskabet aktiviteter vedrørende forskning og teknologisk udvikling. Navnlig






  — | har Fællesskabet i henhold til EF-traktatens artikel 163, stk. 1, som formål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i denne traktat |
| --- | --- | --- |

a)

I henhold til EF-traktatens afsnit XVIII (artikel 163-173) gennemfører Fællesskabet aktiviteter vedrørende forskning og teknologisk udvikling. Navnlig

—

har Fællesskabet i henhold til EF-traktatens artikel 163, stk. 1, som formål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i denne traktat

| — | samordner Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til EF-traktatens artikel 165, stk. 1, deres indsats inden for forskning og teknologisk udvikling for at sikre den indbyrdes sammenhæng mellem de nationale politikker og Fællesskabets politik |
| --- | --- |

—

samordner Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til EF-traktatens artikel 165, stk. 1, deres indsats inden for forskning og teknologisk udvikling for at sikre den indbyrdes sammenhæng mellem de nationale politikker og Fællesskabets politik

| — | fastsættes samtlige Fællesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling i henhold til EF-traktatens artikel 166, stk. 1, i et flerårigt rammeprogram (det igangværende sjette rammeprogram udløber ved udgangen af 2006). |
| --- | --- |

—

fastsættes samtlige Fællesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling i henhold til EF-traktatens artikel 166, stk. 1, i et flerårigt rammeprogram (det igangværende sjette rammeprogram udløber ved udgangen af 2006).

| b) | Det Europæiske Råd vedtog i marts 2000 i Lissabon, i juni 2000 i Santa Maria da Feira og i marts 2001 i Stockholm konklusioner, der sigter mod hurtig oprettelse af et europæisk rum for forskning og innovation (ERA) med henblik på inden 2010 at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden med mulighed for at skabe en holdbar økonomisk vækst, øget og bedre beskæftigelse og større social samhørighed. Relanceringen af Lissabon-strategien i 2005 og rapporten fra gruppen på højt plan af uafhængige eksperter under ledelse af Esko Aho med mandat fra mødet mellem de europæiske stats- og regeringschefer på Hampton Court bekræftede strategiens gyldighed med hensyn til videnskabelig forskning, teknologisk udvikling og innovation.
  På denne baggrund har Kommissionen foreslået, at syvende rammeprogram, med henblik på at opfylde traktatens mål og bidrage til Lissabon-processen ved at hjælpe med til at realisere forsknings- og innovationsrummet og muliggøre en åben koordination, således at der på nationalt og europæisk plan iværksættes et passende samarbejde om videnskabelige og teknologiske forskningsaktiviteter, skal have følgende nye hovedtræk:






  — | koncentration om en række udvalgte forskningstemaer, hvor Fællesskabets indsats kan få største mulig nytteværdi, og hvor der i nogle behørigt begrundede tilfælde kan gives støtte til en langsigtet strategisk forskningsdagsorden inden for rammerne af de fælles teknologiinitiativer |
| --- | --- | --- |

b)

Det Europæiske Råd vedtog i marts 2000 i Lissabon, i juni 2000 i Santa Maria da Feira og i marts 2001 i Stockholm konklusioner, der sigter mod hurtig oprettelse af et europæisk rum for forskning og innovation (ERA) med henblik på inden 2010 at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden med mulighed for at skabe en holdbar økonomisk vækst, øget og bedre beskæftigelse og større social samhørighed. Relanceringen af Lissabon-strategien i 2005 og rapporten fra gruppen på højt plan af uafhængige eksperter under ledelse af Esko Aho med mandat fra mødet mellem de europæiske stats- og regeringschefer på Hampton Court bekræftede strategiens gyldighed med hensyn til videnskabelig forskning, teknologisk udvikling og innovation.

På denne baggrund har Kommissionen foreslået, at syvende rammeprogram, med henblik på at opfylde traktatens mål og bidrage til Lissabon-processen ved at hjælpe med til at realisere forsknings- og innovationsrummet og muliggøre en åben koordination, således at der på nationalt og europæisk plan iværksættes et passende samarbejde om videnskabelige og teknologiske forskningsaktiviteter, skal have følgende nye hovedtræk:

—

koncentration om en række udvalgte forskningstemaer, hvor Fællesskabets indsats kan få største mulig nytteværdi, og hvor der i nogle behørigt begrundede tilfælde kan gives støtte til en langsigtet strategisk forskningsdagsorden inden for rammerne af de fælles teknologiinitiativer

| — | støtte til forskning gennem forskerinitieret grundforskning udført af de fremmeste forskergrupper i Europa, ved oprettelse af et uafhængigt europæisk forskningsråd |
| --- | --- |

—

støtte til forskning gennem forskerinitieret grundforskning udført af de fremmeste forskergrupper i Europa, ved oprettelse af et uafhængigt europæisk forskningsråd

| — | bedre uddannelse og oplæring af forskere, lettere adgang til forskningsmuligheder og anerkendelse af forskernes bidrag til samfundets mål gennem styrkelse af politikken for menneskelige ressourcer inden for rammeprogrammet på grundlag af de positive erfaringer med de foregående rammeprogrammers »Marie Curie-aktiviteter« |
| --- | --- |

—

bedre uddannelse og oplæring af forskere, lettere adgang til forskningsmuligheder og anerkendelse af forskernes bidrag til samfundets mål gennem styrkelse af politikken for menneskelige ressourcer inden for rammeprogrammet på grundlag af de positive erfaringer med de foregående rammeprogrammers »Marie Curie-aktiviteter«

| — | anvende og udvikle forskningsinfrastruktur på den bedst mulige måde, styrke SMV'ernes innovationsevne og deres evne til at drage fordel af forskning, støtte udviklingen af forskningsbaserede kompetenceklynger, frigøre potentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder, bringe videnskab og samfund tættere på hinanden og støtte en sammenhængende udvikling af forskningspolitikker på fællesskabsniveau og nationalt |
| --- | --- |

—

anvende og udvikle forskningsinfrastruktur på den bedst mulige måde, styrke SMV'ernes innovationsevne og deres evne til at drage fordel af forskning, støtte udviklingen af forskningsbaserede kompetenceklynger, frigøre potentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder, bringe videnskab og samfund tættere på hinanden og støtte en sammenhængende udvikling af forskningspolitikker på fællesskabsniveau og nationalt

| — | styrke den vigtige rolle, som Det Fælles Forskningscenter spiller med hensyn til at yde kundestyret videnskabelig og teknologisk bistand til udarbejdelsen, udviklingen, iværksættelsen og overvågningen af fællesskabspolitikker og fungere som et uafhængigt referencecenter for videnskab og teknologi i EU på de områder, der henhører under dets specifikke kompetence |
| --- | --- |

—

styrke den vigtige rolle, som Det Fælles Forskningscenter spiller med hensyn til at yde kundestyret videnskabelig og teknologisk bistand til udarbejdelsen, udviklingen, iværksættelsen og overvågningen af fællesskabspolitikker og fungere som et uafhængigt referencecenter for videnskab og teknologi i EU på de områder, der henhører under dets specifikke kompetence

| — | forenkling og rationalisering af gennemførelsesordningerne på grundlag af bedre forvaltningsprocedurer. |
| --- | --- |

—

forenkling og rationalisering af gennemførelsesordningerne på grundlag af bedre forvaltningsprocedurer.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

A.   Generelle bemærkninger

Rådets fælles holdning afspejler i væsentlig grad både Kommissionens forslag og Europa-Parlamentets udtalelse hvad angår struktur, videnskabeligt og teknologisk indhold, rammeprogrammets gennemførelsesmidler samt det finansielle grundlag og dets vejledende fordeling.

Ved behandlingen af Kommissionens forslag har Rådet så vidt muligt søgt at indarbejde Europa-Parlamentets ændringer og at lade det fremgå, at der er en væsentlig grad af enighed mellem de to lovgivende organer, samtidig med at det har respekteret ånden i Kommissionens forslag. Rådet har i den forbindelse fulgt følgende vejledende principper:

| 1) | anerkendelse af rammeprogrammets rolle som instrument til at nå overordnede fællesskabsmål, idet det tages i betragtning, at hovedparten af indsatsen inden for europæisk forskning og teknologisk udvikling finansieres af medlemsstaterne på nationalt plan |
| --- | --- |

1)

anerkendelse af rammeprogrammets rolle som instrument til at nå overordnede fællesskabsmål, idet det tages i betragtning, at hovedparten af indsatsen inden for europæisk forskning og teknologisk udvikling finansieres af medlemsstaterne på nationalt plan

| 2) | behovet for en koncentration af Fællesskabets forskningsindsats, så der tilvejebringes en kritisk masse af ekspertise og europæisk nytteværdi, samtidig med at der sikres en tilstrækkeligt dybtgående dækning af relevante emner inden for de udvalgte fællesskabsforskningstemaer |
| --- | --- |

2)

behovet for en koncentration af Fællesskabets forskningsindsats, så der tilvejebringes en kritisk masse af ekspertise og europæisk nytteværdi, samtidig med at der sikres en tilstrækkeligt dybtgående dækning af relevante emner inden for de udvalgte fællesskabsforskningstemaer

| 3) | behovet for at supplere koncentrationen om hovedforskningstemaerne ved at yde en fleksibel støtte til EF's politikker og give mulighed for at opfylde nye videnskabelige og teknologiske behov i et forskningsmiljø, der hurtigt udvikler sig, samtidig med at der fastsættes passende parametre for en sådan fleksibilitet for at sikre juridisk klarhed |
| --- | --- |

3)

behovet for at supplere koncentrationen om hovedforskningstemaerne ved at yde en fleksibel støtte til EF's politikker og give mulighed for at opfylde nye videnskabelige og teknologiske behov i et forskningsmiljø, der hurtigt udvikler sig, samtidig med at der fastsættes passende parametre for en sådan fleksibilitet for at sikre juridisk klarhed

| 4) | behovet for at gennemføre rammeprogrammet med instrumenter, der er egnet til at tilvejebringe den kritiske masse af ekspertise og europæisk nytteværdi inden for forskningsindsatsen, samtidig med at der sikres en glidende overgang fra sjette rammeprogram og mulighed for alle berørte parter/enheder for at deltage i Fællesskabets forskning, forudsat at kriteriet om videnskabelig topkvalitet er opfyldt |
| --- | --- |

4)

behovet for at gennemføre rammeprogrammet med instrumenter, der er egnet til at tilvejebringe den kritiske masse af ekspertise og europæisk nytteværdi inden for forskningsindsatsen, samtidig med at der sikres en glidende overgang fra sjette rammeprogram og mulighed for alle berørte parter/enheder for at deltage i Fællesskabets forskning, forudsat at kriteriet om videnskabelig topkvalitet er opfyldt

| 5) | behovet for at tillægge offentlig-private partnerskaber større betydning, herunder en væsentlig styrkelse af støtten til smv'ers forskningsarbejde og teknologiudvikling og langsigtede strategiske forskningsdagsordener for hele industrisektorer som dem, der er fastsat ved de europæiske energiplatforme, og — i nogle få omhyggeligt udvalgte tilfælde — etablering af fælles teknologiinitiativer |
| --- | --- |

5)

behovet for at tillægge offentlig-private partnerskaber større betydning, herunder en væsentlig styrkelse af støtten til smv'ers forskningsarbejde og teknologiudvikling og langsigtede strategiske forskningsdagsordener for hele industrisektorer som dem, der er fastsat ved de europæiske energiplatforme, og — i nogle få omhyggeligt udvalgte tilfælde — etablering af fælles teknologiinitiativer

| 6) | behovet for klarhed, navnlig ved at sikre den nødvendige detaljeringsgrad, både med hensyn til det videnskabelige og teknologiske indhold og finansieringen, idet det tages i betragtning, at rammeprogrammet skal gennemføres ved hjælp af særprogrammer, som i sagens natur vil omfatte mere detaljerede gennemførelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

6)

behovet for klarhed, navnlig ved at sikre den nødvendige detaljeringsgrad, både med hensyn til det videnskabelige og teknologiske indhold og finansieringen, idet det tages i betragtning, at rammeprogrammet skal gennemføres ved hjælp af særprogrammer, som i sagens natur vil omfatte mere detaljerede gennemførelsesbestemmelser.

B.   Specifikke bemærkninger

1.   Hovedændringer til Kommissionens forslag

a)   Etiske spørgsmål

Hvad angår de etiske spørgsmål har Rådet tilsluttet sig den linje, Europa-Parlamentet foreslår i sin førstebehandlingsudtalelse: artikel 6 i afgørelsen om rammeprogrammet opstiller nu præcise regler med hensyn til etiske spørgsmål i syvende rammeprogram, navnlig med hensyn til embryonal stamcelleforskning. Derudover har Kommissionen gjort det klart, at den vil fortsætte den praksis, der blev indført under sjette rammeprogram, og udelukke aktiviteter, som indebærer destruktion af menneskelige embryoner, herunder med henblik på fremskaffelse af stamceller, fra fællesskabsstøtte under FTU-rammeprogrammet.

b)   Videnskabeligt og teknologisk indhold

i)   Samarbejde

Rådet har stort set opretholdt Kommissionens forslag med hensyn til det videnskabelige og teknologiske indhold af de temaprioriteterne, men har på baggrund af Europa-Parlamentets ændringer også afklaret og udvidet området for nogle af disse:

| — | antallet af prioriteter er forøget fra ni til ti, idet sikkerhedsforskning er udskilt fra rumforskning |
| --- | --- |

—

antallet af prioriteter er forøget fra ni til ti, idet sikkerhedsforskning er udskilt fra rumforskning

| — | der vil blive lagt særlig vægt på at sikre en effektiv samordning mellem temaområderne og højt prioriterede forskningsområder, der går på tværs af temaerne, f.eks. skovbrugsforskning, kulturarv, havforskning og -teknologi |
| --- | --- |

—

der vil blive lagt særlig vægt på at sikre en effektiv samordning mellem temaområderne og højt prioriterede forskningsområder, der går på tværs af temaerne, f.eks. skovbrugsforskning, kulturarv, havforskning og -teknologi

| — | for at støtte forskning, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og i kombination med andre relevante områder og discipliner, vil fremtidige og fremspirende teknologier og uforudsete policy-behov blive taget op på en åben og fleksibel måde gennem særlig støtte til spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af fælles indkaldelser, for at fremme nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for forskning, ikke mindst når der stilles væsentlige gennembrud i udsigt |
| --- | --- |

—

for at støtte forskning, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og i kombination med andre relevante områder og discipliner, vil fremtidige og fremspirende teknologier og uforudsete policy-behov blive taget op på en åben og fleksibel måde gennem særlig støtte til spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af fælles indkaldelser, for at fremme nye idéer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for forskning, ikke mindst når der stilles væsentlige gennembrud i udsigt

| — | formidling og videnoverførsel vil blive prioriteret for at lette erhvervslivets, politikernes og samfundets brug af resultaterne med relevante begrænsninger i forbindelse med temaet sikkerhed på grund af fortrolighedsaspekterne i forbindelse med aktiviteterne |
| --- | --- |

—

formidling og videnoverførsel vil blive prioriteret for at lette erhvervslivets, politikernes og samfundets brug af resultaterne med relevante begrænsninger i forbindelse med temaet sikkerhed på grund af fortrolighedsaspekterne i forbindelse med aktiviteterne

| — | der vil især blive lagt vægt på at sikre en passende deltagelse af SMV'er. Med henblik herpå og i bred overensstemmelse med Europa-Parlamentets synspunkter er målet, at mindst 15 % af den finansiering, der er til rådighed under programmets samarbejdsdel, skal gå til SMV'er. Rådet har også anerkendt de europæiske teknologiplatformes rolle, men foreslår dog ikke direkte finansiering heraf ud fra den betragtning, at en projektbaseret tilgang er bedre egnet til opfyldelsen af dette mål |
| --- | --- |

—

der vil især blive lagt vægt på at sikre en passende deltagelse af SMV'er. Med henblik herpå og i bred overensstemmelse med Europa-Parlamentets synspunkter er målet, at mindst 15 % af den finansiering, der er til rådighed under programmets samarbejdsdel, skal gå til SMV'er. Rådet har også anerkendt de europæiske teknologiplatformes rolle, men foreslår dog ikke direkte finansiering heraf ud fra den betragtning, at en projektbaseret tilgang er bedre egnet til opfyldelsen af dette mål

| — | med hensyn til de fælles teknologiinitiativer har Rådet accepteret Europa-Parlamentets ændring vedrørende tilføjelse af yderligere kriterier for etableringen. De fælles teknologiinitiativers indhold skal således defineres klart, især hvad angår de finansielle forpligtelser, varigheden af deltagernes forpligtelser, betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten og intellektuelle ejendomsrettigheder. Desuden vil der blive udfoldet store bestræbelser for at sikre, at de gennemføres på en gennemsigtig måde, og at enhver tildeling af fællesskabsmidler over de fælles teknologiinitiativer sker på grundlag af principper om topkvalitet og konkurrence |
| --- | --- |

—

med hensyn til de fælles teknologiinitiativer har Rådet accepteret Europa-Parlamentets ændring vedrørende tilføjelse af yderligere kriterier for etableringen. De fælles teknologiinitiativers indhold skal således defineres klart, især hvad angår de finansielle forpligtelser, varigheden af deltagernes forpligtelser, betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten og intellektuelle ejendomsrettigheder. Desuden vil der blive udfoldet store bestræbelser for at sikre, at de gennemføres på en gennemsigtig måde, og at enhver tildeling af fællesskabsmidler over de fælles teknologiinitiativer sker på grundlag af principper om topkvalitet og konkurrence

| — | i den første prioritet (sundhed) er et bredere forskningsområde blevet accepteret efter ønske fra Parlamentet, således at det især kommer til at omfatte post-genomforskning, nye forebyggelsesværktøjer til regenerativ medicin, nye leveringsmetoder, modellering af komplekse systemer, aldersbetingede sygdomme, herunder demens, hepatitis C og mulige opblussende epidemier, f.eks. sars, reumatoide og muskuloskeletale lidelser, aspekter vedrørende palliativ medicin, patientsikkerhed og bedre lægemiddelanvendelse, herunder aspekter vedrørende lægemiddelovervågning og videnskabeligt testede komplementære og alternative lægemidler, forskning i sundhedssystemer, herunder strategier for hjemmepleje og vurdering af omkostninger, effektivitet og fordele ved de forskellige indgreb samt forskning i livsstil og miljøfaktorer og deres samspil med lægemidler |
| --- | --- |

—

i den første prioritet (sundhed) er et bredere forskningsområde blevet accepteret efter ønske fra Parlamentet, således at det især kommer til at omfatte post-genomforskning, nye forebyggelsesværktøjer til regenerativ medicin, nye leveringsmetoder, modellering af komplekse systemer, aldersbetingede sygdomme, herunder demens, hepatitis C og mulige opblussende epidemier, f.eks. sars, reumatoide og muskuloskeletale lidelser, aspekter vedrørende palliativ medicin, patientsikkerhed og bedre lægemiddelanvendelse, herunder aspekter vedrørende lægemiddelovervågning og videnskabeligt testede komplementære og alternative lægemidler, forskning i sundhedssystemer, herunder strategier for hjemmepleje og vurdering af omkostninger, effektivitet og fordele ved de forskellige indgreb samt forskning i livsstil og miljøfaktorer og deres samspil med lægemidler

| — | i den anden prioritet (fødevarer, landbrug og bioteknologi) er målet blevet bredere, så det omfatter miljømæssige udfordringer, akvakultur, kystforhold og imødekommelse af forbrugernes særlige kostbehov. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte bioinformatik, bæredygtig anvendelse af biodiversitet, landbaserede biologiske ressourcer, herunder jordens frugtbarhed, plantesundhed, epidemiologiske undersøgelser, sygdomme, som er forbundet med dyrefoder, og andre trusler mod fødevareproduktionens bæredygtighed og sikkerhed, herunder klimaændringer; fiskeriets rolle er blevet fremhævet på baggrund af Parlamentets synspunkter |
| --- | --- |

—

i den anden prioritet (fødevarer, landbrug og bioteknologi) er målet blevet bredere, så det omfatter miljømæssige udfordringer, akvakultur, kystforhold og imødekommelse af forbrugernes særlige kostbehov. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte bioinformatik, bæredygtig anvendelse af biodiversitet, landbaserede biologiske ressourcer, herunder jordens frugtbarhed, plantesundhed, epidemiologiske undersøgelser, sygdomme, som er forbundet med dyrefoder, og andre trusler mod fødevareproduktionens bæredygtighed og sikkerhed, herunder klimaændringer; fiskeriets rolle er blevet fremhævet på baggrund af Parlamentets synspunkter

| — | den tredje prioritet (informations- og kommunikationsteknologi) er på grundlag af de ændringer, som Europa-Parlamentet har foreslået, blevet styrket, så den omfatter innovation og kreativitet inden for produkter, tjenesteydelser og processer, mindskelse af den digitale kløft og social udstødelse, befolkningsgrupper med særlige behov, herunder det stigende antal ældre, fremme af tilgængelighed og gennemsigtighed i forbindelse med forvaltning og udvikling af politikker, forvaltning af og kommunikation om forskning og teknologisk udvikling, innovative, ikt-baserede produkter og tjenesteydelser af høj værdi, ikt-forskning baseret på »open source«-udviklingsmodellen, forskellige udnyttelsesmuligheder og forretningsmodeller som følge af ikt-forskning, fotonik, gratis, fri og open source-software (FLOSS), spørgsmål om bæredygtighed inden for elektronik, udnyttelse af kvantevirkninger, lagring, matematik, naturligt samarbejde, bedre sundhedsydelser, sundhedsinformationssystemer og -tjenester til forvaltning af viden, miljøaspekter af mobilitet og adgang til interaktivt digitalt indhold |
| --- | --- |

—

den tredje prioritet (informations- og kommunikationsteknologi) er på grundlag af de ændringer, som Europa-Parlamentet har foreslået, blevet styrket, så den omfatter innovation og kreativitet inden for produkter, tjenesteydelser og processer, mindskelse af den digitale kløft og social udstødelse, befolkningsgrupper med særlige behov, herunder det stigende antal ældre, fremme af tilgængelighed og gennemsigtighed i forbindelse med forvaltning og udvikling af politikker, forvaltning af og kommunikation om forskning og teknologisk udvikling, innovative, ikt-baserede produkter og tjenesteydelser af høj værdi, ikt-forskning baseret på »open source«-udviklingsmodellen, forskellige udnyttelsesmuligheder og forretningsmodeller som følge af ikt-forskning, fotonik, gratis, fri og open source-software (FLOSS), spørgsmål om bæredygtighed inden for elektronik, udnyttelse af kvantevirkninger, lagring, matematik, naturligt samarbejde, bedre sundhedsydelser, sundhedsinformationssystemer og -tjenester til forvaltning af viden, miljøaspekter af mobilitet og adgang til interaktivt digitalt indhold

| — | fremtidssikret adgang til og brug af videnskabelige ressourcer og aktiver i et multikulturelt miljø, styrkelse af små og mellemstore organisationer og samfund, traditionelle industrier og optimering. Desuden er forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier i modsætning til Kommissionens oprindelige forslag gjort til en integrerende del af alle aktiviteter under denne prioritet og ikke kun en af aktiviteterne |
| --- | --- |

—

fremtidssikret adgang til og brug af videnskabelige ressourcer og aktiver i et multikulturelt miljø, styrkelse af små og mellemstore organisationer og samfund, traditionelle industrier og optimering. Desuden er forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier i modsætning til Kommissionens oprindelige forslag gjort til en integrerende del af alle aktiviteter under denne prioritet og ikke kun en af aktiviteterne

| — | i den fjerde prioritet (nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi) er grundlaget gjort bredere, således at det omfatter el-produktion, energi, keramik og nanomedicin. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte fremstilling af grundmaterialer og komponenter, komponenter med nanometerpræcision, overvågning og anvendelse af sensorer, nanokompositmaterialer, geoteknologi og optisk teknologi, fodtøj og stål |
| --- | --- |

—

i den fjerde prioritet (nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi) er grundlaget gjort bredere, således at det omfatter el-produktion, energi, keramik og nanomedicin. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte fremstilling af grundmaterialer og komponenter, komponenter med nanometerpræcision, overvågning og anvendelse af sensorer, nanokompositmaterialer, geoteknologi og optisk teknologi, fodtøj og stål

| — | i den femte prioritet (energi) er grundlaget og aktiviteterne blevet udvidet til at omfatte identifikation af hensigtsmæssige og rettidige løsninger for energisystemer på grund af udtømmelsen af de konventionelle olie- og gasreserver, energipriser, som borgerne og virksomhederne kan betale, henvisning til grønbøgerne fra både 2005 og 2006 (6), Europa som førende i verden inden for en række teknologier til energiproduktion og energieffektivitet, el-produktion på grundlag af affald, brændstofproduktion på grundlag af biomasse og affald, lagring, distribution og udnyttelse af kulstofneutrale brændstoffer, herunder navnlig biobrændstoffer til el-produktion, højeffektive og omkostningseffektive el-produktionsanlæg og/eller varmeproduktionsanlæg med næsten-nul-emission på grundlag af især underjordisk oplagring, udvikling og demonstration af teknologier til konversion af andet fast brændsel, hvorved der også produceres sekundære energibærere og flydende og gasformige brændstoffer, udvikling af muligheder for energilagring, yderligere besparelser i det endelige og primære energiforbrug i bygninger og transport, anvendelsen af ny teknologi og teknologi til vedvarende energikilder samt foranstaltninger og udstyr til styring af energiefterspørgslen og videnskabelig støtte til politikudformning. Med hensyn til kombineret produktion af forskellige energiformer har man desuden fundet det hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at integrere emnet under aktiviteten »Energieffektivitet og -besparelser« på grund af begrænsede midler og ikke som en særskilt aktivitet som foreslået af Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

—

i den femte prioritet (energi) er grundlaget og aktiviteterne blevet udvidet til at omfatte identifikation af hensigtsmæssige og rettidige løsninger for energisystemer på grund af udtømmelsen af de konventionelle olie- og gasreserver, energipriser, som borgerne og virksomhederne kan betale, henvisning til grønbøgerne fra både 2005 og 2006 (6), Europa som førende i verden inden for en række teknologier til energiproduktion og energieffektivitet, el-produktion på grundlag af affald, brændstofproduktion på grundlag af biomasse og affald, lagring, distribution og udnyttelse af kulstofneutrale brændstoffer, herunder navnlig biobrændstoffer til el-produktion, højeffektive og omkostningseffektive el-produktionsanlæg og/eller varmeproduktionsanlæg med næsten-nul-emission på grundlag af især underjordisk oplagring, udvikling og demonstration af teknologier til konversion af andet fast brændsel, hvorved der også produceres sekundære energibærere og flydende og gasformige brændstoffer, udvikling af muligheder for energilagring, yderligere besparelser i det endelige og primære energiforbrug i bygninger og transport, anvendelsen af ny teknologi og teknologi til vedvarende energikilder samt foranstaltninger og udstyr til styring af energiefterspørgslen og videnskabelig støtte til politikudformning. Med hensyn til kombineret produktion af forskellige energiformer har man desuden fundet det hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at integrere emnet under aktiviteten »Energieffektivitet og -besparelser« på grund af begrænsede midler og ikke som en særskilt aktivitet som foreslået af Europa-Parlamentet.

| — | i den sjette prioritet (miljø, herunder klimaændringer) har Rådet fulgt Europa-Parlamentets linje og udvidet målet til at omfatte klima og tilpasning af miljøbelastninger og grundlaget til at omfatte byggeri og fiskeri, henvisninger til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), FN-konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse og Stockholm-konventionen om persistente organiske miljøgifte, foruden miljøteknologiens bidrag til bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion, naturarv og bedre konkurrenceevne, samtidig med at de kommende generationer sikres en mere bæredygtig fremtid. Aktiviteternes rækkevidde er blevet tydeliggjort, så de nu mere eksplicit omfatter polarområdernes funktionsmåde, globalt og regionalt samspil, atmosfæren, virkningerne på kystområder af den stigende vandstand i havene samt virkninger på særligt sårbare områder, bedre forudsigelse, tørke, skovbrande, jordskred, laviner og andre ekstreme fænomener i forbindelse med klimabetingede katastrofer, virkningerne af geologisk betingede og klimabetingede katastrofer, forbedring af forvaltningsstrategier, også som led i en multirisikostrategi, kontrol af invasive fremmede arter, laguner, landskabsbevarelse, bæredygtige produkter, beskyttelse, bevarelse og forbedring af kulturarven, herunder boliger og bebyggelse, alternative teststrategier og navnlig metoder til at afprøve industrikemikalier uden brug af forsøgsdyr, uafhængige evalueringsværktøjer, vurdering, efterforskning og forvaltning af naturressourcer og forskellige observationsskalaer |
| --- | --- |

—

i den sjette prioritet (miljø, herunder klimaændringer) har Rådet fulgt Europa-Parlamentets linje og udvidet målet til at omfatte klima og tilpasning af miljøbelastninger og grundlaget til at omfatte byggeri og fiskeri, henvisninger til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), FN-konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse og Stockholm-konventionen om persistente organiske miljøgifte, foruden miljøteknologiens bidrag til bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion, naturarv og bedre konkurrenceevne, samtidig med at de kommende generationer sikres en mere bæredygtig fremtid. Aktiviteternes rækkevidde er blevet tydeliggjort, så de nu mere eksplicit omfatter polarområdernes funktionsmåde, globalt og regionalt samspil, atmosfæren, virkningerne på kystområder af den stigende vandstand i havene samt virkninger på særligt sårbare områder, bedre forudsigelse, tørke, skovbrande, jordskred, laviner og andre ekstreme fænomener i forbindelse med klimabetingede katastrofer, virkningerne af geologisk betingede og klimabetingede katastrofer, forbedring af forvaltningsstrategier, også som led i en multirisikostrategi, kontrol af invasive fremmede arter, laguner, landskabsbevarelse, bæredygtige produkter, beskyttelse, bevarelse og forbedring af kulturarven, herunder boliger og bebyggelse, alternative teststrategier og navnlig metoder til at afprøve industrikemikalier uden brug af forsøgsdyr, uafhængige evalueringsværktøjer, vurdering, efterforskning og forvaltning af naturressourcer og forskellige observationsskalaer

| — | den syvende prioritet (transport, herunder luftfart) er blevet forbedret, så den omfatter transport til gavn for alle borgerne, transportens berøring med miljø, interoperabilitet og intermodalitet inden for søtransport og transport ad indre vandveje, mindre fly til forskellige formål, innovative løsninger på vedligeholdelse, reparation og eftersyn, lettilgængelige teknologikombinationer, bæredygtig overfladetransport, anvendelse af alternative brændstoffer til transport, såsom brint- og brændselsceller under hensyntagen til omkostningseffektivitet og energieffektivitet, logistik, mindre forurenende transportmidler, vedligeholdelse af infrastruktur og EGNOS |
| --- | --- |

—

den syvende prioritet (transport, herunder luftfart) er blevet forbedret, så den omfatter transport til gavn for alle borgerne, transportens berøring med miljø, interoperabilitet og intermodalitet inden for søtransport og transport ad indre vandveje, mindre fly til forskellige formål, innovative løsninger på vedligeholdelse, reparation og eftersyn, lettilgængelige teknologikombinationer, bæredygtig overfladetransport, anvendelse af alternative brændstoffer til transport, såsom brint- og brændselsceller under hensyntagen til omkostningseffektivitet og energieffektivitet, logistik, mindre forurenende transportmidler, vedligeholdelse af infrastruktur og EGNOS

| — | den ottende prioritet (samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora) er udvidet til at omfatte demografiske forandringer, fastlæggelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger inden for det kulturelle, videnskabelige og teknologiske område og inden for ligestilling, immaterielle goder, regional samhørighed, de samfundsøkonomiske virkninger af europæisk politik og lovgivning, muligheder for at forene arbejde og familieliv, handicapspørgsmål, uligheder, etniske spørgsmål og religiøs pluralisme, regioner i udviklingslande, fremme af fred, det udvidede EU's fremtidige udvikling, civilsamfundets rolle og formidling af viden |
| --- | --- |

—

den ottende prioritet (samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora) er udvidet til at omfatte demografiske forandringer, fastlæggelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger inden for det kulturelle, videnskabelige og teknologiske område og inden for ligestilling, immaterielle goder, regional samhørighed, de samfundsøkonomiske virkninger af europæisk politik og lovgivning, muligheder for at forene arbejde og familieliv, handicapspørgsmål, uligheder, etniske spørgsmål og religiøs pluralisme, regioner i udviklingslande, fremme af fred, det udvidede EU's fremtidige udvikling, civilsamfundets rolle og formidling af viden

| — | i den niende prioritet (rummet) er grundlaget udvidet til at omfatte skovbrug, sundhed, teknologiske spin-off-effekter og rumapplikationer som uundværlige elementer i et højteknologisk samfund, effektiv udnyttelse af rumaktiver i sammenhæng med in situ-aktiver, herunder luftbårne aktiver, og omkostningseffektive missioner. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte in situ-overvågning, støtte til integration og harmonisering af GMES-data (data fra global miljø- og sikkerhedsovervågning) (både satellitbaserede og in situ-data, herunder jordbaserede, skibsbaserede og luftbårne), udvikling af rumbaserede systemapplikationer til forebyggelse og håndtering af risici og alle former for krisesituationer, som fremmer konvergens med ikke-rumbaserede systemer, styrkelse af videnskabelig merværdi gennem synergier med ESAs eller nationale rumfartsagenturers initiativer i forbindelse med udforskning af rummet og lettelse af adgangen til videnskabelige data, koordinering af indsatsen med henblik på udvikling af rumbårne teleskoper og detektorer og dataanalyse inden for rumvidenskab samt biomedicin |
| --- | --- |

—

i den niende prioritet (rummet) er grundlaget udvidet til at omfatte skovbrug, sundhed, teknologiske spin-off-effekter og rumapplikationer som uundværlige elementer i et højteknologisk samfund, effektiv udnyttelse af rumaktiver i sammenhæng med in situ-aktiver, herunder luftbårne aktiver, og omkostningseffektive missioner. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte in situ-overvågning, støtte til integration og harmonisering af GMES-data (data fra global miljø- og sikkerhedsovervågning) (både satellitbaserede og in situ-data, herunder jordbaserede, skibsbaserede og luftbårne), udvikling af rumbaserede systemapplikationer til forebyggelse og håndtering af risici og alle former for krisesituationer, som fremmer konvergens med ikke-rumbaserede systemer, styrkelse af videnskabelig merværdi gennem synergier med ESAs eller nationale rumfartsagenturers initiativer i forbindelse med udforskning af rummet og lettelse af adgangen til videnskabelige data, koordinering af indsatsen med henblik på udvikling af rumbårne teleskoper og detektorer og dataanalyse inden for rumvidenskab samt biomedicin

| — | i den tiende prioritet (sikkerhed) er målet blevet forbedret, så det omfatter naturkatastrofer og privatlivets fred. Det bredere grundlag omfatter støtte til fællesskabspolitikken vedrørende sundhed, og der er i sikkerhedsforskningen lagt vægt på EU's kapacitet inden for overvågning, formidling af informationer og viden om trusler og hændelser samt systemer til bedre vurderinger og situationskontrol gennem en bedre anvendelse af fælles ikt-systemer inden for forskellige operationer. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte metoder til hurtig identifikation, retablering af sikkerhed i krisesituationer, overblik over og støtte til forskellige krisestyringsoperationer, sikkerhedssystemers interoperabilitet, efterretningsvirksomhed, informationsindsamling og civil sikkerhed, opgaveorienteret forskning vedrørende kulturrelaterede, sociale, politiske og økonomiske aspekter af sikkerhed, de menneskelige værdiers rolle og politikformulering samt terrorismens psykologi og sociale miljø. |
| --- | --- |

—

i den tiende prioritet (sikkerhed) er målet blevet forbedret, så det omfatter naturkatastrofer og privatlivets fred. Det bredere grundlag omfatter støtte til fællesskabspolitikken vedrørende sundhed, og der er i sikkerhedsforskningen lagt vægt på EU's kapacitet inden for overvågning, formidling af informationer og viden om trusler og hændelser samt systemer til bedre vurderinger og situationskontrol gennem en bedre anvendelse af fælles ikt-systemer inden for forskellige operationer. Aktiviteterne er udvidet til at omfatte metoder til hurtig identifikation, retablering af sikkerhed i krisesituationer, overblik over og støtte til forskellige krisestyringsoperationer, sikkerhedssystemers interoperabilitet, efterretningsvirksomhed, informationsindsamling og civil sikkerhed, opgaveorienteret forskning vedrørende kulturrelaterede, sociale, politiske og økonomiske aspekter af sikkerhed, de menneskelige værdiers rolle og politikformulering samt terrorismens psykologi og sociale miljø.

ii)   Idéer

Rådet har fulgt Europa-Parlamentets linje, at muliggøre en hurtig etablering af Det Europæiske Forskningsråd, der består af et uafhængigt videnskabeligt råd og en specifik struktur for gennemførelsen. På grundlag af Europa-Parlamentets ændringer har Rådet også udbygget teksten yderligere for at sikre, at forvaltningen Det Europæiske Forskningsråd vil blive udført af personale, der rekrutteres med henblik herpå, at Det Videnskabelige Råd repræsenterer en mangfoldighed af forskningsområder, og at de vil blive udnævnt for en periode på fire år, der kan fornyes én gang, på grundlag af en rotationsordning, at Det Videnskabelige Råd også vil udarbejde en overordnet videnskabelig strategi, få fuld myndighed over afgørelser af, hvilke typer forskning der skal finansieres, og også udarbejde en adfærdskodeks, der bl.a. skal behandle, hvorledes man undgår interessekonflikter, at Det Europæiske Forskningsråds administrations- og personaleomkostninger vil være underlagt en trimmet og omkostningseffektiv forvaltning, at Kommissionen skal sikre, at Det Europæiske Forskningsråd handler i overensstemmelse med principperne om videnskabelig topkvalitet, autonomi, effektivitet og gennemsigtighed, samt udarbejde en årsberetning om Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter og gennemførelse af målsætninger og forelægge denne for Europa-Parlamentet og Rådet, og at Det Europæiske Forskningsråd skal være i stand til at udføre sine egne strategiske undersøgelser med henblik på forberedelse af og støtte til sine aktiviteter.

Rådet har imidlertid valgt en mere fleksibel tilgang end Europa-Parlamentet med hensyn til Det Europæiske Forskningsråds struktur. Der bør derfor først træffes afgørelse om en eventuel ændring af dets struktur efter den foreløbige evaluering af rammeprogrammet, der forventes senest i 2010, og i denne forbindelse vil der i en uafhængig revision af Det Europæiske Forskningsråds strukturer eksplicit blive set på fordele og ulemper ved strukturer såsom et forvaltningsorgan eller traktatens artikel 171 sammenholdt med kriterierne vedrørende videnskabelig topkvalitet, autonomi, effektivitet og gennemsigtighed.

iii)   Mennesker

Rådet har tilsluttet sig langt de fleste af Europa-Parlamentets ændringer. Programmet indeholder nu en henvisning til udnyttelse af erfaringerne med »Marie Curie«-aktiviteterne under de tidligere rammeprogrammer og deres indvirkning på det europæiske forskningsrum, uddannelse, specielt for unge, øget deltagelse af kvindelige forskere, et åbent europæisk arbejdsmarked for forskere uden nogen form for forskelsbehandling, særlige foranstaltninger til at opmuntre yngre forskere og bistå dem i de tidlige stadier af en videnskabelig karriere samt foranstaltninger til at mindske »hjerneflugt«, fremme af topforskningscentre i hele EU, synergier med andre EF-politikker og udbygning af videnskabelige og generiske færdigheder, også færdigheder vedrørende teknologioverførsel og iværksætterånd.

iv)   Kapacitet

Rådet har generelt bibeholdt Kommissionens forslag, men har dog besluttet at medtage konsekvent udvikling af politikker som en særskilt aktivitet som led i denne del af rammeprogrammet snarere end at bibeholde den som en horisontal del af andre aktiviteter i programmet »Kapacitet«.

På baggrund af Europa-Parlamentets ændringer har Rådet yderligere tydeliggjort anvendelsesområdet for følgende aktiviteter:

| — | som led i aktiviteten »forskningsinfrastruktur« er målsætningen nu udvikling af det europæiske forskningsrum. Rækkevidden af aktiviteterne vedrørende eksisterende infrastruktur er blevet præciseret, så de også omfatter adgang til højeffektive forskningsinfrastrukturer også i forbindelse med forskere fra erhvervslivet og SMV, udvikling af global konnektivitet og åbne standarder for interoperabilitet. Hvad angår ny infrastruktur bør Fællesskabets aktiviteter navnlig fokusere på de forberedende faser, da medlemsstaterne fortsat vil have en central rolle for så vidt angår deres udvikling og finansiering. Med hensyn til kriterierne for finansiering udvidede Rådet listen, så at den også omfatter bidrag til teknologisk udviklingskapacitet og til udvikling af forskningsbaserede ekspertisecentre og muligheden for at anvende EIB-lån og strukturfonde |
| --- | --- |

—

som led i aktiviteten »forskningsinfrastruktur« er målsætningen nu udvikling af det europæiske forskningsrum. Rækkevidden af aktiviteterne vedrørende eksisterende infrastruktur er blevet præciseret, så de også omfatter adgang til højeffektive forskningsinfrastrukturer også i forbindelse med forskere fra erhvervslivet og SMV, udvikling af global konnektivitet og åbne standarder for interoperabilitet. Hvad angår ny infrastruktur bør Fællesskabets aktiviteter navnlig fokusere på de forberedende faser, da medlemsstaterne fortsat vil have en central rolle for så vidt angår deres udvikling og finansiering. Med hensyn til kriterierne for finansiering udvidede Rådet listen, så at den også omfatter bidrag til teknologisk udviklingskapacitet og til udvikling af forskningsbaserede ekspertisecentre og muligheden for at anvende EIB-lån og strukturfonde

| — | som led i aktiviteten »forskning til fordel for SMV« har Rådet fulgt Europa-Parlamentets linje og således medtaget overvindelse af kløften mellem forskning og innovation, øget udnyttelse af forskning, leverandører af forskning og komplementaritet med programmet for konkurrenceevne og innovation samt med andre EF-programmer; på baggrund af en ændring fra Europa-Parlamentet har Rådet tilføjet støtte til nationale sonderingspræmier, men har begrænset rækkevidden til udarbejdelse af forslag til aktioner under »Forskning til fordel for SMV«, eftersom Rådet er af den opfattelse, at der bør være klart fokus på støtte til forskningsprojekter |
| --- | --- |

—

som led i aktiviteten »forskning til fordel for SMV« har Rådet fulgt Europa-Parlamentets linje og således medtaget overvindelse af kløften mellem forskning og innovation, øget udnyttelse af forskning, leverandører af forskning og komplementaritet med programmet for konkurrenceevne og innovation samt med andre EF-programmer; på baggrund af en ændring fra Europa-Parlamentet har Rådet tilføjet støtte til nationale sonderingspræmier, men har begrænset rækkevidden til udarbejdelse af forslag til aktioner under »Forskning til fordel for SMV«, eftersom Rådet er af den opfattelse, at der bør være klart fokus på støtte til forskningsprojekter

| — | som led i aktiviteten »videnbaserede regioner« udvidede Rådet anvendelsesområdet til også at omfatte fremme af etablering og oprettelse af regionale kompetenceklynger, der bidrager til udviklingen af det europæiske forskningsrum, støtte til de fremspirende videnbaserede regioner, forbindelse med strukturfonde samt synergi med Fællesskabet og relevante nationale og regionale programmer |
| --- | --- |

—

som led i aktiviteten »videnbaserede regioner« udvidede Rådet anvendelsesområdet til også at omfatte fremme af etablering og oprettelse af regionale kompetenceklynger, der bidrager til udviklingen af det europæiske forskningsrum, støtte til de fremspirende videnbaserede regioner, forbindelse med strukturfonde samt synergi med Fællesskabet og relevante nationale og regionale programmer

| — | som led i aktiviteten »forskningspotentiale« er aktiviteterne blevet tydeliggjort, så at de også omfatter synergier med programmet for konkurrenceevne og innovation for således at fremme den regionale kommercielle udnyttelse af FoU i samarbejde med erhvervslivet |
| --- | --- |

—

som led i aktiviteten »forskningspotentiale« er aktiviteterne blevet tydeliggjort, så at de også omfatter synergier med programmet for konkurrenceevne og innovation for således at fremme den regionale kommercielle udnyttelse af FoU i samarbejde med erhvervslivet

| — | som led i aktiviteten »forholdet mellem videnskab og samfund« har Rådet udvidet aktiviteterne til også at omfatte foranstaltninger med henblik på at gøre videnskabelige udgivelser mere tilgængelige for de dele af offentligheden, der ønsker at konsultere dem, fremme af kvinders rolle i forskning og i videnskabelige beslutningsorganer, etablering af et åbent miljø, der vækker unges interesse for videnskab, fremme af unges fulde deltagelse i videnskab, bedre indbyrdes kommunikation og gensidig forståelse mellem den videnskabelige verden og et bredere publikum, bedre præsentation af videnskabeligt arbejde, støtte til videnskabelige udgivelser |
| --- | --- |

—

som led i aktiviteten »forholdet mellem videnskab og samfund« har Rådet udvidet aktiviteterne til også at omfatte foranstaltninger med henblik på at gøre videnskabelige udgivelser mere tilgængelige for de dele af offentligheden, der ønsker at konsultere dem, fremme af kvinders rolle i forskning og i videnskabelige beslutningsorganer, etablering af et åbent miljø, der vækker unges interesse for videnskab, fremme af unges fulde deltagelse i videnskab, bedre indbyrdes kommunikation og gensidig forståelse mellem den videnskabelige verden og et bredere publikum, bedre præsentation af videnskabeligt arbejde, støtte til videnskabelige udgivelser

| — | som led i aktiviteten »internationalt samarbejde« har Rådet fastsat, at de aktiviteter, der før øjeblikket varetages af INTAS, og som vil blive afviklet senest ved udgangen af 2006, skal indgå i dette program samt i særprogrammerne »Samarbejde« og »Mennesker«. Rådet har også udvidet målsætningen til at omfatte fremme af kontakter med partnere i tredjelande for således at forbedre adgangen til forskning, der udføres andre steder i verden; aktiviteterne skal også omfatte særlige samarbejdsaktioner af fælles interesse. |
| --- | --- |

—

som led i aktiviteten »internationalt samarbejde« har Rådet fastsat, at de aktiviteter, der før øjeblikket varetages af INTAS, og som vil blive afviklet senest ved udgangen af 2006, skal indgå i dette program samt i særprogrammerne »Samarbejde« og »Mennesker«. Rådet har også udvidet målsætningen til at omfatte fremme af kontakter med partnere i tredjelande for således at forbedre adgangen til forskning, der udføres andre steder i verden; aktiviteterne skal også omfatte særlige samarbejdsaktioner af fælles interesse.

v)   Ikke-nukleare aktiviteter på Det Fælles Forskningscenter

Rådet tydeliggjorde størrelsesordenen, således at man medtager samordning af aktioner under denne del med den forskning, der udføres under »temaer« i særprogrammet »Samarbejde«, således at man undgår overlapning og dobbeltarbejde. Aktiviteterne er blevet udvidet til også at omfatte videnskabelig/teknisk støtte til udarbejdelse af risikovurderings- og forvaltningsprocedurer som et redskab i den europæiske beslutningsproces, ekspertise og rolle i GMES-forskningsaktiviteter og i udvikling af nye anvendelsesmuligheder på dette område, samt udvikling og validering af alternative strategier og især metoder uden anvendelse af forsøgsdyr på alle relevante forskningsområder.

c)   Samlet beløb og opdeling af midlerne

Efter indgåelsen af den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (7) skulle det oprindeligt foreslåede budget for syvende rammeprogram på 72 726 mio. EUR nedskæres, medens der blev bibeholdt en hensigtsmæssig fokusering og kritisk masse. Rådet har bibeholdt Kommissionens ændrede forslag med hensyn til et samlet maksimumbeløb på 50 521 mio. EUR i overensstemmelse med Europa-Parlamentets udtalelse. Rådet har imidlertid foreslået følgende justeringer i opdelingen af dette beløb:

| — | I delen »Samarbejde« har Rådet fulgt linjen i Europa-Parlamentets ændringer og øget finansieringen af de temaer, der har store muligheder for at forbedre Europas konkurrenceevne, især med hensyn til den første (sundhed), femte (energi) og ottende prioritet (samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora), men ikke i samme udstrækning. Efter opdelingen af temaet »sikkerhed og rummet« i to særskilte prioriteter vedtog Rådet at afsætte 80 mio. EUR mindre til sikkerhed end til rummet, fordi Fællesskabets kompetencer på dette område efter Rådets mening fortsat er begrænsede |
| --- | --- |

—

I delen »Samarbejde« har Rådet fulgt linjen i Europa-Parlamentets ændringer og øget finansieringen af de temaer, der har store muligheder for at forbedre Europas konkurrenceevne, især med hensyn til den første (sundhed), femte (energi) og ottende prioritet (samfundsøkonomiske videnskaber og humaniora), men ikke i samme udstrækning. Efter opdelingen af temaet »sikkerhed og rummet« i to særskilte prioriteter vedtog Rådet at afsætte 80 mio. EUR mindre til sikkerhed end til rummet, fordi Fællesskabets kompetencer på dette område efter Rådets mening fortsat er begrænsede

| — | Under »Kapacitet« har Rådet tilsluttet sig Europa-Parlamentets forslag om at nedskære den foreslåede finansiering af »forskningsinfrastruktur« og øge finansieringen af »forskning til fordel for smv'er« markant. Rådet er ikke desto mindre af den opfattelse, at aktiviteterne under »Kapacitet« udgør et vigtigt element i rammeprogrammet, idet de støtter centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet; derfor er disse blevet nedskåret med langt mindre beløb, end Europa-Parlamentet har foreslået |
| --- | --- |

—

Under »Kapacitet« har Rådet tilsluttet sig Europa-Parlamentets forslag om at nedskære den foreslåede finansiering af »forskningsinfrastruktur« og øge finansieringen af »forskning til fordel for smv'er« markant. Rådet er ikke desto mindre af den opfattelse, at aktiviteterne under »Kapacitet« udgør et vigtigt element i rammeprogrammet, idet de støtter centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet; derfor er disse blevet nedskåret med langt mindre beløb, end Europa-Parlamentet har foreslået

| — | Hvad angår »Idéer« og »Mennesker« har Rådet bevaret den finansiering, Kommissionen har foreslået, og således ikke accepteret Europa-Parlamentets ændringer, som øgede finansieringen til begge disse dele af rammeprogrammet mod til gengæld at skære ned på »Kapacitet«. |
| --- | --- |

—

Hvad angår »Idéer« og »Mennesker« har Rådet bevaret den finansiering, Kommissionen har foreslået, og således ikke accepteret Europa-Parlamentets ændringer, som øgede finansieringen til begge disse dele af rammeprogrammet mod til gengæld at skære ned på »Kapacitet«.

2.   Rådets holdning til Europa-Parlamentets ændringer

Rådet har enten fuldt ud, indholdsmæssigt eller delvis indarbejdet en lang række af Europa-Parlamentets ændringer i sin fælles holdning (232 af de 326 foreslåede ændringer), i visse tilfælde i en ændret form eller et andet sted og ofte i den form, som Kommissionen foreslog i sit ændrede forslag, jf. ovenfor.

| a) | Følgende ændringer er fuldt ud eller indholdsmæssigt blevet indarbejdet i Rådets fælles holdning:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Følgende ændringer er fuldt ud eller indholdsmæssigt blevet indarbejdet i Rådets fælles holdning:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Rådet har i princippet eller delvis indarbejdet følgende ændringer:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Rådet har i princippet eller delvis indarbejdet følgende ændringer:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Rådet har fulgt Kommissionen ved ikke at indarbejde følgende ændringer:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Rådet har fulgt Kommissionen ved ikke at indarbejde følgende ændringer:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   KONKLUSION

I forbindelse med udarbejdelsen af sin fælles holdning har Rådet i fuldt omfang taget hensyn til Kommissionens forslag og Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse. Et stort antal af ændringerne er helt eller delvis indarbejdet i den fælles holdning med henblik på at imødekomme de fleste af Europa-Parlamentets betænkeligheder. Rådet finder, at den fælles holdning er en velafbalanceret tekst, og ser frem til konstruktive drøftelser med Europa-Parlamentet, således at syvende rammeprogram og gennemførelsesbestemmelserne til dette (dvs. reglerne for deltagelse og særprogrammerne) hurtigt kan vedtages.

---

(1)  Dok. 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 — KOM(2005) 119 endelig.

(2)  EUT C 65 af 17.3.2006, s. 9.

(3)  EUT C 115 af 16.5.2006, s. 20.

(4)  Jf. dok. P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Rådet er også nået til politisk enighed om teksten til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011). Den endelige vedtagelse af denne afgørelse sker samtidig med den endelige vedtagelse af afgørelsen om EF-rammeprogrammet. Tekstudkastet er sendt til Europa-Parlamentet til orientering.

(6)  Grønbogen fra 2005 om energieffektivitet (KOM(2005 265) Grønbogen fra 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed (KOM(2006) 105).

(7)  EUT C 139 af 14.6.2006, s.1.

---

| 12.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 301/51

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 28/2006

fastlagt af Rådet den 23. oktober 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2006 af ... om koordinering af de sociale sikringsordninger

(2006/C 301 E/02)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 179, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at gøre Fællesskabets eksterne bistand mere effektiv er der udarbejdet nye rammer for planlægning og levering af bistanden. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af (2) oprettes der et førtiltrædelsesinstrument (Ipa) for Fællesskabets bistand til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. Ved forordning (EF) nr. [...] (3) opstilles almindelige principper for oprettelse af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI). Ved Rådets forordning (EF) nr. [...] (4) oprettes der et finansieringsinstrument for samarbejde med industrialiserede og andre højindkomstlande og -territorier. Ved forordning (EF) nr. [...] (5) oprettes der et stabilitetsinstrument. Ved forordning (EF) nr. [...] (6) oprettes der et instrument for bistand til sikkerhed på det nukleare område. Ved forordning (EF) nr. [...] (7) oprettes der et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan. Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 (8) vedrører humanitær bistand. Ved nærværende forordning oprettes der et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, der skal yde direkte støtte til Fællesskabets politik for udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

(1)

For at gøre Fællesskabets eksterne bistand mere effektiv er der udarbejdet nye rammer for planlægning og levering af bistanden. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af (2) oprettes der et førtiltrædelsesinstrument (Ipa) for Fællesskabets bistand til kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. Ved forordning (EF) nr. [...] (3) opstilles almindelige principper for oprettelse af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI). Ved Rådets forordning (EF) nr. [...] (4) oprettes der et finansieringsinstrument for samarbejde med industrialiserede og andre højindkomstlande og -territorier. Ved forordning (EF) nr. [...] (5) oprettes der et stabilitetsinstrument. Ved forordning (EF) nr. [...] (6) oprettes der et instrument for bistand til sikkerhed på det nukleare område. Ved forordning (EF) nr. [...] (7) oprettes der et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan. Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 (8) vedrører humanitær bistand. Ved nærværende forordning oprettes der et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, der skal yde direkte støtte til Fællesskabets politik for udviklingssamarbejde.

| (2) | Fællesskabet fører en politik for udviklingssamarbejde, der sigter mod at realisere målene om fattigdomsreduktion, bæredygtig økonomisk og social udvikling og en harmonisk og gradvis integration af udviklingslandene i verdensøkonomien. |
| --- | --- |

(2)

Fællesskabet fører en politik for udviklingssamarbejde, der sigter mod at realisere målene om fattigdomsreduktion, bæredygtig økonomisk og social udvikling og en harmonisk og gradvis integration af udviklingslandene i verdensøkonomien.

| (3) | Fællesskabet fører en samarbejdspolitik, der støtter samarbejde, partnerskaber og fællesforetagender mellem økonomiske aktører i Fællesskabet og partnerlande og -regioner og fremmer dialog mellem de politiske, økonomiske og sociale partnere i de relevante sektorer. |
| --- | --- |

(3)

Fællesskabet fører en samarbejdspolitik, der støtter samarbejde, partnerskaber og fællesforetagender mellem økonomiske aktører i Fællesskabet og partnerlande og -regioner og fremmer dialog mellem de politiske, økonomiske og sociale partnere i de relevante sektorer.

| (4) | Fællesskabets politik for udviklingssamarbejde og dets internationale indsats er styret af årtusindudviklingsmålene såsom udryddelse af ekstrem fattigdom og sult, der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 8. september 2000, samt af de mål og principper for udvikling, som Fællesskabet og dets medlemsstater har godkendt inden for rammerne af De Forenede Nationer og andre kompetente internationale organisationer på området udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

(4)

Fællesskabets politik for udviklingssamarbejde og dets internationale indsats er styret af årtusindudviklingsmålene såsom udryddelse af ekstrem fattigdom og sult, der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 8. september 2000, samt af de mål og principper for udvikling, som Fællesskabet og dets medlemsstater har godkendt inden for rammerne af De Forenede Nationer og andre kompetente internationale organisationer på området udviklingssamarbejde.

| (5) | Af hensyn til sammenhængen i udviklingspolitikken er det vigtigt, at Fællesskabets politikker inden for andre områder end udviklingssamarbejde bidrager til udviklingslandenes bestræbelser på at nå årtusindudviklingsmålene i overensstemmelse med traktatens artikel 178. |
| --- | --- |

(5)

Af hensyn til sammenhængen i udviklingspolitikken er det vigtigt, at Fællesskabets politikker inden for andre områder end udviklingssamarbejde bidrager til udviklingslandenes bestræbelser på at nå årtusindudviklingsmålene i overensstemmelse med traktatens artikel 178.

| (6) | Et politisk klima, der sikrer fred og stabilitet, respekt for menneskerettighederne, grundlæggende frihedsrettigheder, demokratiske principper, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og ligestilling mellem kønnene, er afgørende for en udvikling på lang sigt. |
| --- | --- |

(6)

Et politisk klima, der sikrer fred og stabilitet, respekt for menneskerettighederne, grundlæggende frihedsrettigheder, demokratiske principper, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og ligestilling mellem kønnene, er afgørende for en udvikling på lang sigt.

| (7) | En forsvarlig og bæredygtig økonomisk politik er en forudsætning for udvikling. |
| --- | --- |

(7)

En forsvarlig og bæredygtig økonomisk politik er en forudsætning for udvikling.

| (8) | Medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) forpligtede sig på den fjerde ministerkonference i Doha til at integrere handel i udviklingsstrategierne og til at yde handelsrelateret teknisk bistand og bistand til kapacitetsopbygning samt træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fremme overførsel af teknologi gennem og med henblik på handel, styrke forholdet mellem direkte udenlandske investeringer og handel og den gensidige relation mellem handel og miljø og hjælpe udviklingslandene med at deltage i nye handelsforhandlinger og gennemføre resultaterne heraf. |
| --- | --- |

(8)

Medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) forpligtede sig på den fjerde ministerkonference i Doha til at integrere handel i udviklingsstrategierne og til at yde handelsrelateret teknisk bistand og bistand til kapacitetsopbygning samt træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fremme overførsel af teknologi gennem og med henblik på handel, styrke forholdet mellem direkte udenlandske investeringer og handel og den gensidige relation mellem handel og miljø og hjælpe udviklingslandene med at deltage i nye handelsforhandlinger og gennemføre resultaterne heraf.

| (9) | Fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen af 20. december 2005 om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (9), med efterfølgende ændringer, udgør den generelle ramme for Fællesskabets indsats på udviklingsområdet. Den udstikker retningslinjer for planlægningen og gennemførelsen af udviklingsbistanden og strategier for samarbejde. |
| --- | --- |

(9)

Fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen af 20. december 2005 om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (9), med efterfølgende ændringer, udgør den generelle ramme for Fællesskabets indsats på udviklingsområdet. Den udstikker retningslinjer for planlægningen og gennemførelsen af udviklingsbistanden og strategier for samarbejde.

| (10) | Udviklingssamarbejde bør gennemføres ved hjælp af geografiske og tematiske programmer. De geografiske programmer bør støtte udviklingen og styrke samarbejdet med lande og regioner i Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellemøsten og Sydafrika. |
| --- | --- |

(10)

Udviklingssamarbejde bør gennemføres ved hjælp af geografiske og tematiske programmer. De geografiske programmer bør støtte udviklingen og styrke samarbejdet med lande og regioner i Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellemøsten og Sydafrika.

| (11) | Fællesskabet og dets medlemsstater har indgået partnerskabs- og samarbejdsaftaler med nogle af disse partnerlande og -regioner med henblik på at yde et væsentligt bidrag til udviklingen på lang sigt i partnerlandene og til deres befolknings velfærd. Disse partnerskabs- og samarbejdsaftaler bygger på fælles og universelle værdier, nemlig respekt for og fremme af menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder, de demokratiske principper og retsstatsprincippet. I denne forbindelse skal der også lægges vægt på retten til et anstændigt arbejde samt på handicappedes rettigheder. Videreførelsen og udbygningen af de bilaterale forbindelser mellem Fællesskabet og partnerlandene og konsolideringen af de multilaterale institutioner er væsentlige faktorer, der bidrager betydeligt til verdensøkonomiens balance og udvikling, og som også styrker Fællesskabets og partnerlandenes og -regionernes rolle og position i verden. |
| --- | --- |

(11)

Fællesskabet og dets medlemsstater har indgået partnerskabs- og samarbejdsaftaler med nogle af disse partnerlande og -regioner med henblik på at yde et væsentligt bidrag til udviklingen på lang sigt i partnerlandene og til deres befolknings velfærd. Disse partnerskabs- og samarbejdsaftaler bygger på fælles og universelle værdier, nemlig respekt for og fremme af menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder, de demokratiske principper og retsstatsprincippet. I denne forbindelse skal der også lægges vægt på retten til et anstændigt arbejde samt på handicappedes rettigheder. Videreførelsen og udbygningen af de bilaterale forbindelser mellem Fællesskabet og partnerlandene og konsolideringen af de multilaterale institutioner er væsentlige faktorer, der bidrager betydeligt til verdensøkonomiens balance og udvikling, og som også styrker Fællesskabets og partnerlandenes og -regionernes rolle og position i verden.

| (12) | Tematiske programmer bør fortrinsvis støtte udviklingslande, men to modtagerlande samt de oversøiske lande og territorier (OLT), der ikke opfylder de krav, OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC) har opstillet for modtagelse af statslig udviklingsbistand, og som er omfattet af artikel 2, stk. 4, andet afsnit, første led, bør også kunne deltage i tematiske programmer på de betingelser, der er fastsat i denne forordning. Fællesskabet bør finansiere tematiske programmer i lande, territorier og regioner, der er berettiget til at modtage bistand i henhold til et geografisk program som omhandlet i denne forordning, til at modtage bistand i henhold til forordning (EF) nr. [...] eller til geografisk samarbejde under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (»associeringsafgørelse«) (10), der finder anvendelse indtil den 31. december 2011, fastlægger betingelserne for OLT's deltagelse i de tematiske aktiviteter inden for udviklingsbistand finansieret over Den Europæiske Unions almindelige budget, der ikke ændres ved denne forordning. |
| --- | --- |

(12)

Tematiske programmer bør fortrinsvis støtte udviklingslande, men to modtagerlande samt de oversøiske lande og territorier (OLT), der ikke opfylder de krav, OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC) har opstillet for modtagelse af statslig udviklingsbistand, og som er omfattet af artikel 2, stk. 4, andet afsnit, første led, bør også kunne deltage i tematiske programmer på de betingelser, der er fastsat i denne forordning. Fællesskabet bør finansiere tematiske programmer i lande, territorier og regioner, der er berettiget til at modtage bistand i henhold til et geografisk program som omhandlet i denne forordning, til at modtage bistand i henhold til forordning (EF) nr. [...] eller til geografisk samarbejde under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (»associeringsafgørelse«) (10), der finder anvendelse indtil den 31. december 2011, fastlægger betingelserne for OLT's deltagelse i de tematiske aktiviteter inden for udviklingsbistand finansieret over Den Europæiske Unions almindelige budget, der ikke ændres ved denne forordning.

| (13) | De tematiske programmer bør tilføre en tydelig merværdi og supplere programmer af geografisk karakter, der er den vigtigste ramme for Fællesskabets samarbejde med tredjelande. Udviklingssamarbejde, der gennemføres gennem tematiske programmer, bør supplere de geografiske programmer, der er omhandlet i denne forordning og i forordning (EF) nr. [...] samt det geografiske samarbejde under EUF. De omfatter et specifikt aktivitetsområde, som vedrører en gruppe partnerlande, der ikke er bestemt ud fra et geografisk synspunkt, eller dækker samarbejdsaktiviteter, der henvender sig til forskellige partnerregioner eller grupper af partnerlande, eller en international aktion uden noget specifikt geografisk grundlag. De spiller også en vigtig rolle for udviklingen af Fællesskabets politikker udadtil og for sikring af sektormæssig sammenhæng og synlighed. |
| --- | --- |

(13)

De tematiske programmer bør tilføre en tydelig merværdi og supplere programmer af geografisk karakter, der er den vigtigste ramme for Fællesskabets samarbejde med tredjelande. Udviklingssamarbejde, der gennemføres gennem tematiske programmer, bør supplere de geografiske programmer, der er omhandlet i denne forordning og i forordning (EF) nr. [...] samt det geografiske samarbejde under EUF. De omfatter et specifikt aktivitetsområde, som vedrører en gruppe partnerlande, der ikke er bestemt ud fra et geografisk synspunkt, eller dækker samarbejdsaktiviteter, der henvender sig til forskellige partnerregioner eller grupper af partnerlande, eller en international aktion uden noget specifikt geografisk grundlag. De spiller også en vigtig rolle for udviklingen af Fællesskabets politikker udadtil og for sikring af sektormæssig sammenhæng og synlighed.

| (14) | De tematiske programmer bør støtte tiltag inden for menneskelig og social udvikling, miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, fødevaresikkerhed og indvandring og asyl. Indholdet i de tematiske programmer er udarbejdet på grundlag af de tilsvarende meddelelser fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

(14)

De tematiske programmer bør støtte tiltag inden for menneskelig og social udvikling, miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, fødevaresikkerhed og indvandring og asyl. Indholdet i de tematiske programmer er udarbejdet på grundlag af de tilsvarende meddelelser fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet.

| (15) | De tematiske programmer vedrørende miljø og bæredygtig udvikling af ressourcer, herunder energi, bør bl.a. fremme international miljøforvaltning og Fællesskabets miljø- og energipolitik over for tredjelande. |
| --- | --- |

(15)

De tematiske programmer vedrørende miljø og bæredygtig udvikling af ressourcer, herunder energi, bør bl.a. fremme international miljøforvaltning og Fællesskabets miljø- og energipolitik over for tredjelande.

| (16) | Det tematiske program vedrørende migration og asyl bør bidrage til at nå det mål, der er fastlagt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 15. og 16. december 2005, nemlig at øge Fællesskabets finansielle bistand på områder, der vedrører eller hænger sammen med migration, for så vidt angår dens forbindelser med tredjelande. |
| --- | --- |

(16)

Det tematiske program vedrørende migration og asyl bør bidrage til at nå det mål, der er fastlagt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 15. og 16. december 2005, nemlig at øge Fællesskabets finansielle bistand på områder, der vedrører eller hænger sammen med migration, for så vidt angår dens forbindelser med tredjelande.

| (17) | Fællesskabets fødevaresikkerhedspolitik har udviklet sig i retning af bredt anlagte fødevaresikkerhedsstrategier på nationalt, regionalt og globalt plan, hvor fødevarebistanden begrænses til humanitære situationer og fødevarekriser, og skadelige virkninger på den lokale produktion og de lokale markeder undgås, og må tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i lande, der er strukturmæssigt skrøbelige og i høj grad afhængige af støtte til fødevaresikkerhed, for at undgå et brat fald i Fællesskabets bistand til disse lande. |
| --- | --- |

(17)

Fællesskabets fødevaresikkerhedspolitik har udviklet sig i retning af bredt anlagte fødevaresikkerhedsstrategier på nationalt, regionalt og globalt plan, hvor fødevarebistanden begrænses til humanitære situationer og fødevarekriser, og skadelige virkninger på den lokale produktion og de lokale markeder undgås, og må tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i lande, der er strukturmæssigt skrøbelige og i høj grad afhængige af støtte til fødevaresikkerhed, for at undgå et brat fald i Fællesskabets bistand til disse lande.

| (18) | I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 24. maj 2005 bør der gives støtte til foranstaltninger til at forbedre den reproduktive og seksuelle sundhed i udviklingslandene og sikre respekten for de dermed forbundne rettigheder, og der bør ydes finansiel bistand og relevant ekspertbistand med henblik på at fremme en holistisk tilgang til og anerkendelse af reproduktiv og seksuel sundhed og de dermed forbundne rettigheder, som defineret i handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD), herunder sikkert moderskab og universel adgang til en lang række sikre og pålidelige sundhedsydelser på området reproduktiv og seksuel sundhed. Når samarbejdsforanstaltninger gennemføres, skal afgørelser truffet på ICPD nøje overholdes, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 24. maj 2005 bør der gives støtte til foranstaltninger til at forbedre den reproduktive og seksuelle sundhed i udviklingslandene og sikre respekten for de dermed forbundne rettigheder, og der bør ydes finansiel bistand og relevant ekspertbistand med henblik på at fremme en holistisk tilgang til og anerkendelse af reproduktiv og seksuel sundhed og de dermed forbundne rettigheder, som defineret i handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD), herunder sikkert moderskab og universel adgang til en lang række sikre og pålidelige sundhedsydelser på området reproduktiv og seksuel sundhed. Når samarbejdsforanstaltninger gennemføres, skal afgørelser truffet på ICPD nøje overholdes, hvor dette er relevant.

| (19) | Til opfølgning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 266/2006 af 15. februar 2006 om fastlæggelse af ledsageforanstaltninger for sukkerprotokollande, der påvirkes af reformen af EU's sukkerordning (11), bør der også ydes bistand til AVS-sukkerprotokollande, der påvirkes af reformen af den fælles markedsordning for sukker, med det formål at støtte deres tilpasningsproces. |
| --- | --- |

(19)

Til opfølgning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 266/2006 af 15. februar 2006 om fastlæggelse af ledsageforanstaltninger for sukkerprotokollande, der påvirkes af reformen af EU's sukkerordning (11), bør der også ydes bistand til AVS-sukkerprotokollande, der påvirkes af reformen af den fælles markedsordning for sukker, med det formål at støtte deres tilpasningsproces.

| (20) | Til gennemførelse af Fællesskabets udviklingspolitik kræves en mere effektiv bistand, en større komplementaritet og en bedre harmonisering, tilpasning og koordination af procedurer, både mellem Fællesskabet og dets medlemsstater og i forholdet til andre donorer og udviklingsaktører. Dette er nødvendigt for at sikre bistandens konsistens og relevans, samtidig med at omkostningerne for partnerlandene mindskes, således som det blev besluttet i den erklæring om bistandseffektivitet, der blev vedtaget af forummet på højt plan den 2. marts 2005 i Paris. |
| --- | --- |

(20)

Til gennemførelse af Fællesskabets udviklingspolitik kræves en mere effektiv bistand, en større komplementaritet og en bedre harmonisering, tilpasning og koordination af procedurer, både mellem Fællesskabet og dets medlemsstater og i forholdet til andre donorer og udviklingsaktører. Dette er nødvendigt for at sikre bistandens konsistens og relevans, samtidig med at omkostningerne for partnerlandene mindskes, således som det blev besluttet i den erklæring om bistandseffektivitet, der blev vedtaget af forummet på højt plan den 2. marts 2005 i Paris.

| (21) | For at nå målene i denne forordning er det nødvendigt at følge en differentieret tilgang, der er afhængig af udviklingssammenhænge og -behov, og som støtter partnerlande eller -regioner med særlige, skræddersyede programmer baseret på deres egne behov, strategier, prioriteter og aktiver. |
| --- | --- |

(21)

For at nå målene i denne forordning er det nødvendigt at følge en differentieret tilgang, der er afhængig af udviklingssammenhænge og -behov, og som støtter partnerlande eller -regioner med særlige, skræddersyede programmer baseret på deres egne behov, strategier, prioriteter og aktiver.

| (22) | Partnerlandenes ejerskab af udviklingsstrategierne er nøglen til udviklingspolitikkernes succes, og der bør i dette perspektiv anspores til størst mulig inddragelse af alle dele af et samfund, herunder handicappede og andre sårbare grupper. Samarbejdsstrategierne og procedurerne for gennemførelse af donorernes interventioner bør så vidt muligt afpasses efter partnerlandenes med henblik på ejerskab, effektivitet og åbenhed. |
| --- | --- |

(22)

Partnerlandenes ejerskab af udviklingsstrategierne er nøglen til udviklingspolitikkernes succes, og der bør i dette perspektiv anspores til størst mulig inddragelse af alle dele af et samfund, herunder handicappede og andre sårbare grupper. Samarbejdsstrategierne og procedurerne for gennemførelse af donorernes interventioner bør så vidt muligt afpasses efter partnerlandenes med henblik på ejerskab, effektivitet og åbenhed.

| (23) | Under hensyntagen til nødvendigheden af at garantere en effektiv overgang mellem humanitær bistand og udviklingsbistand på lang sigt bør foranstaltninger, der er berettiget til støtte i henhold til forordning (EF) nr. [...], i princippet ikke finansieres i henhold til denne forordning, bortset fra tilfælde, hvor der er behov for at sikre kontinuitet i samarbejdet fra krisesituation til stabile vilkår for udviklingen. |
| --- | --- |

(23)

Under hensyntagen til nødvendigheden af at garantere en effektiv overgang mellem humanitær bistand og udviklingsbistand på lang sigt bør foranstaltninger, der er berettiget til støtte i henhold til forordning (EF) nr. [...], i princippet ikke finansieres i henhold til denne forordning, bortset fra tilfælde, hvor der er behov for at sikre kontinuitet i samarbejdet fra krisesituation til stabile vilkår for udviklingen.

| (24) | En afbinding af bistanden i overensstemmelse med bedste praksis som fastlagt af OECD/DAC er af stor betydning for en forøgelse af bistandens merværdi og en styrkelse af den lokale kapacitet. Reglerne for deltagelse i udbuds- og tilskudskontrakter samt reglerne om leverancers oprindelse bør være i overensstemmelse med den seneste udvikling inden for afbinding af bistand. |
| --- | --- |

(24)

En afbinding af bistanden i overensstemmelse med bedste praksis som fastlagt af OECD/DAC er af stor betydning for en forøgelse af bistandens merværdi og en styrkelse af den lokale kapacitet. Reglerne for deltagelse i udbuds- og tilskudskontrakter samt reglerne om leverancers oprindelse bør være i overensstemmelse med den seneste udvikling inden for afbinding af bistand.

| (25) | Bistanden bør forvaltes i overensstemmelse med reglerne for ekstern bistand i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) med passende bestemmelser, der tager sigte på at forsvare Fællesskabets finansielle interesser. Der bør fortsat arbejdes på at forbedre gennemførelsen af udviklingssamarbejdet for at opnå en god balance mellem de afsatte finansielle ressourcer og absorptionskapaciteten samt på at begrænse de uindfriede forpligtelser. |
| --- | --- |

(25)

Bistanden bør forvaltes i overensstemmelse med reglerne for ekstern bistand i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) med passende bestemmelser, der tager sigte på at forsvare Fællesskabets finansielle interesser. Der bør fortsat arbejdes på at forbedre gennemførelsen af udviklingssamarbejdet for at opnå en god balance mellem de afsatte finansielle ressourcer og absorptionskapaciteten samt på at begrænse de uindfriede forpligtelser.

| (26) | I denne forordning fastlægges der for perioden 2007-2013 en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (13) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden. |
| --- | --- |

(26)

I denne forordning fastlægges der for perioden 2007-2013 en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (13) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden.

| (27) | Foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14). Programmeringsdokumenter og visse specifikke gennemførelsesforanstaltninger bør vedtages efter forvaltningsudvalgsproceduren. |
| --- | --- |

(27)

Foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (14). Programmeringsdokumenter og visse specifikke gennemførelsesforanstaltninger bør vedtages efter forvaltningsudvalgsproceduren.

| (28) | Målene for denne forordning, nemlig det foreslåede samarbejde med udviklingslande, -territorier og -regioner, der ikke er medlemsstater i Fællesskabet og ikke er berettiget til fællesskabsbistand i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006 eller forordning (EF) nr. [...], kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af handlingens omfang bedre gennemføres af Fællesskabet. Fællesskabet kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(28)

Målene for denne forordning, nemlig det foreslåede samarbejde med udviklingslande, -territorier og -regioner, der ikke er medlemsstater i Fællesskabet og ikke er berettiget til fællesskabsbistand i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006 eller forordning (EF) nr. [...], kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af handlingens omfang bedre gennemføres af Fællesskabet. Fællesskabet kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (29) | Denne forordning gør det nødvendigt at ophæve de nuværende retsakter på baggrund af omstruktureringen af det udenrigspolitiske instrument, især inden for udviklingssamarbejde — |
| --- | --- |

(29)

Denne forordning gør det nødvendigt at ophæve de nuværende retsakter på baggrund af omstruktureringen af det udenrigspolitiske instrument, især inden for udviklingssamarbejde —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Generelt formål og anvendelsesområde

1.   Fællesskabet finansierer foranstaltninger med sigte på at understøtte samarbejdet med de udviklingslande, -territorier og -regioner, der er opført på den liste over bistandsmodtagere, som OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC) har opstillet, og som er gengivet i bilag I (i det følgende benævnt »partnerlande og -regioner«). Kommissionen ændrer bilag I i overensstemmelse med OECD/DAC's regelmæssige revision af sin liste over bistandsmodtagere og underretter Europa-Parlamentet og Rådet herom.

2.   Fællesskabet finansierer tematiske programmer i lande, territorier og regioner, der er berettiget til modtagelse af bistand i henhold til et geografisk program som omhandlet i denne forordning, jf. artikel 5-10, til modtagelse af bistand i henhold til forordning (EF) nr. [...] eller til geografisk samarbejde under Den Europæiske Udviklingsfond.

3.   I denne forordning forstås ved »region« en geografisk enhed, der omfatter mere end et udviklingsland.

AFSNIT I

MÅL OG GENERELLE PRINCIPPER

Artikel 2

Mål

1.   Det primære og overordnede mål for samarbejdet i henhold til denne forordning er udryddelse af fattigdom i partnerlande og -regioner inden for rammerne af bæredygtig udvikling, herunder en indsats for at nå årtusindudviklingsmålene, samt fremme af demokrati, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet. I overensstemmelse med dette mål skal samarbejdet med partnerlande og -regioner:

| — | konsolidere og styrke demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, god regeringsførelse, ligestilling mellem kønnene og beslægtede instrumenter inden for folkeretten |
| --- | --- |

—

konsolidere og styrke demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, god regeringsførelse, ligestilling mellem kønnene og beslægtede instrumenter inden for folkeretten

| — | fremme bæredygtig udvikling — herunder politiske, økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter — i partnerlande og -regioner, og især i de mest ugunstigt stillede blandt disse |
| --- | --- |

—

fremme bæredygtig udvikling — herunder politiske, økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter — i partnerlande og -regioner, og især i de mest ugunstigt stillede blandt disse

| — | bidrage til en harmonisk og gradvis integration af udviklingslandene i verdensøkonomien |
| --- | --- |

—

bidrage til en harmonisk og gradvis integration af udviklingslandene i verdensøkonomien

| — | bidrage til udarbejdelsen af internationale foranstaltninger med henblik på at beskytte og forbedre miljøkvaliteten og en bæredygtig forvaltning af de globale naturressourcer med det formål at sikre en bæredygtig udvikling, herunder hvad angår spørgsmålet om klimaændringer og tab af biodiversitet, og |
| --- | --- |

—

bidrage til udarbejdelsen af internationale foranstaltninger med henblik på at beskytte og forbedre miljøkvaliteten og en bæredygtig forvaltning af de globale naturressourcer med det formål at sikre en bæredygtig udvikling, herunder hvad angår spørgsmålet om klimaændringer og tab af biodiversitet, og

| — | styrke forbindelserne mellem Fællesskabet og partnerlandene og -regionerne. |
| --- | --- |

—

styrke forbindelserne mellem Fællesskabet og partnerlandene og -regionerne.

2.   Fællesskabets udviklingssamarbejde i henhold til denne forordning tager hensyn til de forpligtelser og mål på udviklingssamarbejdsområdet, som Fællesskabet har godkendt inden for rammerne af De Forenede Nationer og andre kompetente internationale organisationer på udviklingssamarbejdsområdet.

3.   Fællesskabets udviklingspolitik, som fastlagt i traktatens afsnit XX, udgør den retlige ramme for samarbejdet med partnerlandene og -regionerne. Fælleserklæringen fra Rådet, repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen af 20. december 2005 om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus«, med efterfølgende ændringer, udgør den generelle ramme, retningslinjerne og grundlaget for gennemførelsen af Fællesskabets samarbejde med partnerlandene og -regionerne i henhold til denne forordning.

4.   De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, skal udformes, så de opfylder de kriterier for adgang til statslig udviklingsbistand, der er fastlagt af OECD/DAC.

De programmer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, skal udformes, så de opfylder de kriterier for adgang til statslig udviklingsbistand, som er fastlagt af OECD/DAC medmindre:

| — | modtagerens særlige karakteristika kræver noget andet eller |
| --- | --- |

—

modtagerens særlige karakteristika kræver noget andet eller

| — | programmet gennemfører et globalt initiativ, en fællesskabspolitisk prioritet eller en af Fællesskabets internationale forpligtelser eller tilsagn, jf. artikel 11, stk. 2, og foranstaltningen ikke har de nødvendige karakteristika til at opfylde sådanne kriterier. |
| --- | --- |

—

programmet gennemfører et globalt initiativ, en fællesskabspolitisk prioritet eller en af Fællesskabets internationale forpligtelser eller tilsagn, jf. artikel 11, stk. 2, og foranstaltningen ikke har de nødvendige karakteristika til at opfylde sådanne kriterier.

Mindst 90 % af udgifterne i de tematiske programmer skal udformes, så de opfylder de kriterier for adgang til statslig udviklingsbistand, der er fastlagt af OECD/DAC, jf. dog artikel 2, stk. 4, andet afsnit, første led.

5.   Fællesskabsbistand i henhold til denne forordning må ikke anvendes til at finansiere anskaffelse af våben og ammunition og operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet.

6.   Foranstaltninger, der er omfattet af og berettiget til støtte i henhold til forordning (EF) nr. [...], særlig artikel 4 heri, finansieres i princippet ikke i henhold til nærværende forordning, bortset fra tilfælde, hvor der er behov for at sikre kontinuitet i samarbejdet fra krisesituation til stabile vilkår for udviklingen.

Foranstaltninger, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1257/96, og som er berettiget til finansiering i henhold hertil (15), finansieres ikke i henhold til denne forordning, bortset fra tilfælde, hvor der er behov for at sikre kontinuitet i samarbejdet fra krisesituation til stabile vilkår for udviklingen.

Artikel 3

Generelle principper

1.   Fællesskabet bygger på principperne om demokrati, retsstaten, respekt for menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder og søger gennem dialog og samarbejde at udvikle og styrke respekten for disse værdier i partnerlandene og -regionerne.

2.   Ved gennemførelsen af denne forordning følges en differentieret strategi, som er afhængig af udviklingssammenhænge og -behov, således at partnerlandene eller -regionerne tilbydes et specifikt, skræddersyet samarbejde baseret på deres egne behov, strategier, prioriteter og aktiver.

De mindst udviklede lande og lavindkomstlandene vil blive prioriteret i forbindelse med den overordnede ressourcefordeling for at nå årtusindudviklingsmålene. Der skal lægges passende vægt på at støtte de fattige befolkningsgrupper i mellemindkomstlande, især i mellemindkomstlande i den nederste halvdel, hvoraf mange står over for de samme problemer som lavindkomstlandene.

3.   Integration af følgende tværgående spørgsmål skal indgå i alle programmer: fremme af menneskerettighederne, ligestilling mellem kønnene, demokrati, god regeringsførelse, barnets rettigheder og oprindelige folks rettigheder, miljømæssig bæredygtighed og bekæmpelse af hiv/aids. Der skal desuden gøres en særlig indsats for at styrke retsstaten, forbedre adgangen til domstolene og støtte civilsamfundet samt fremme dialog, deltagelse, forsoning og institutionsopbygning.

4.   Fællesskabet skal tage hensyn til de mål, der er fastlagt i traktatens afsnit XX og i artikel 2 heri, i alle de politikker, der vil kunne berøre partnerlande og -regioner. Med hensyn til foranstaltninger finansieret i henhold til denne forordning skal Fællesskabet også stræbe mod at sikre sammenhæng med andre områder for sin optræden udadtil. Denne sammenhæng skal sikres ved politikudformningen, den strategiske planlægning og ved programmeringen og gennemførelsen af foranstaltningerne.

5.   Fællesskabet og medlemsstaterne fremmer koordineringen og komplementariteten af deres politikker inden for udviklingssamarbejde ved at imødekomme partnerlandenes og -regionernes prioriteter både på nationalt niveau og regionalt niveau. Fællesskabets udviklingssamarbejdspolitik skal supplere medlemsstaternes politikker.

6.   Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber regelmæssig og hyppig udveksling af oplysninger, bl.a. med andre donorer, og fremmer en bedre koordination og komplementaritet mellem donorerne ved at arbejde hen imod fælles flerårig programmering baseret på partnerlandenes fattigdomsreduktion eller tilsvarende strategier og partnerlandenes egne budgetprocedurer, ved fælles implementeringsmekanismer, herunder fælles analyser, ved fælles missioner med inddragelse af alle donorer samt ved anvendelse af samfinansieringsordninger.

7.   Inden for deres respektive kompetenceområder fremmer Fællesskabet og medlemsstaterne en multilateral tilgang til globale udfordringer og tilskynder til samarbejde med multilaterale og regionale organisationer og organer som f.eks. de internationale finansielle institutioner, FN's organer, fonde og programmer og andre bilaterale donorer.

8.   Fællesskabet fremmer et effektivt samarbejde med partnerlandene og -regionerne under hensyntagen til bedste praksis på internationalt plan. Det fremmer:

| a) | en udviklingsproces, som partnerlandet styrer og ejer. Fællesskabet afpasser i stadig højere grad sin støtte efter partnerlandenes nationale udviklingsstrategier, reformpolitikker og procedurer. Fællesskabet bidrager til at styrke den gensidige ansvarliggørelse mellem partnerregeringer og donorer og fremmer lokal ekspertise og beskæftigelse |
| --- | --- |

a)

en udviklingsproces, som partnerlandet styrer og ejer. Fællesskabet afpasser i stadig højere grad sin støtte efter partnerlandenes nationale udviklingsstrategier, reformpolitikker og procedurer. Fællesskabet bidrager til at styrke den gensidige ansvarliggørelse mellem partnerregeringer og donorer og fremmer lokal ekspertise og beskæftigelse

| b) | brede og demokratiske tilgange til udviklingen med inddragelse af alle samfundsgrupper i udviklingsprocessen og i den nationale dialog, herunder den politiske dialog |
| --- | --- |

b)

brede og demokratiske tilgange til udviklingen med inddragelse af alle samfundsgrupper i udviklingsprocessen og i den nationale dialog, herunder den politiske dialog

| c) | effektive samarbejdsvilkår og -instrumenter, jf. artikel 25, i overensstemmelse med OECD/DAC's bedste praksis, tilpasset til de særlige forhold i hvert enkelt partnerland eller hver enkelt partnerregion med fokus på en programbaseret tilgang, levering af forudsigelige bistandsmidler og udvikling og anvendelse af landesystemer samt på resultatorienterede tilgange til udvikling, herunder, hvor det er relevant, årtusindudviklingsmålene og -indikatorerne |
| --- | --- |

c)

effektive samarbejdsvilkår og -instrumenter, jf. artikel 25, i overensstemmelse med OECD/DAC's bedste praksis, tilpasset til de særlige forhold i hvert enkelt partnerland eller hver enkelt partnerregion med fokus på en programbaseret tilgang, levering af forudsigelige bistandsmidler og udvikling og anvendelse af landesystemer samt på resultatorienterede tilgange til udvikling, herunder, hvor det er relevant, årtusindudviklingsmålene og -indikatorerne

| d) | større gennemslagskraft af politikker og programmering gennem koordinering og harmonisering af donorerne imellem med det formål at begrænse overlapning, forbedre komplementariteten og støtte initiativer, der omfatter alle donorer. Koordineringen finder sted i partnerlandene og -regionerne under anvendelse af vedtagne retningslinjer og principper om bedste praksis for koordineringen og bistandens effektivitet |
| --- | --- |

d)

større gennemslagskraft af politikker og programmering gennem koordinering og harmonisering af donorerne imellem med det formål at begrænse overlapning, forbedre komplementariteten og støtte initiativer, der omfatter alle donorer. Koordineringen finder sted i partnerlandene og -regionerne under anvendelse af vedtagne retningslinjer og principper om bedste praksis for koordineringen og bistandens effektivitet

| e) | en profil for årtusindudviklingsmålene i landestrategipapirerne og i dets flerårige programmering. |
| --- | --- |

e)

en profil for årtusindudviklingsmålene i landestrategipapirerne og i dets flerårige programmering.

9.   Kommissionen underretter med jævne mellemrum Europa-Parlamentet og udveksler regelmæssigt synspunkter med det.

10.   Kommissionen udveksler regelmæssigt oplysninger med civilsamfundet.

AFSNIT II

GEOGRAFISKE OG TEMATISKE PROGRAMMER

Artikel 4

Gennemførelse af Fællesskabets bistand

I overensstemmelse med denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper gennemføres Fællesskabets bistand gennem de geografiske og tematiske programmer i artikel 5-16 og programmet i artikel 17.

Artikel 5

Geografiske programmer

1.   Geografiske programmer vedrører samarbejdsaktiviteter på egnede områder med geografisk bestemte partnerlande og -regioner.

2.   I overensstemmelse med denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper skal Fællesskabets bistand til Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellemøsten, som defineret i bilag I, og til Sydafrika omfatte foranstaltninger inden for følgende samarbejdsområder:

| a) | støtte gennemførelsen af politikker, der tager sigte på fattigdomsudryddelse og indfrielse af årtusindudviklingsmålene |
| --- | --- |

a)

støtte gennemførelsen af politikker, der tager sigte på fattigdomsudryddelse og indfrielse af årtusindudviklingsmålene

Menneskelig udvikling

| b) | dække befolkningens basale behov med særlig vægt på primær uddannelse og sundhed, navnlig ved:
  Sundhed






  i) | at forbedre adgang til og levering af sundhedsydelser for lavindkomstgrupper og marginaliserede grupper, navnlig kvinder og børn samt for personer, der tilhører grupper, der er udsat for diskrimination på grund af etnisk oprindelse, religion eller af andre grunde, og for personer med handicap, med særligt fokus på de dertil relaterede årtusindudviklingsmål, nemlig nedbringelse af børnedødeligheden, forbedring af mødres og børns sundhed og den seksuelle og reproduktive sundhed og de dermed forbundne rettigheder som fastsat i ICPD-dagsordenen fra Kairo om bekæmpelse af fattigdomsrelaterede sygdomme, især hiv/aids, tuberkulose og malaria |
| --- | --- | --- |

b)

dække befolkningens basale behov med særlig vægt på primær uddannelse og sundhed, navnlig ved:

Sundhed

i)

at forbedre adgang til og levering af sundhedsydelser for lavindkomstgrupper og marginaliserede grupper, navnlig kvinder og børn samt for personer, der tilhører grupper, der er udsat for diskrimination på grund af etnisk oprindelse, religion eller af andre grunde, og for personer med handicap, med særligt fokus på de dertil relaterede årtusindudviklingsmål, nemlig nedbringelse af børnedødeligheden, forbedring af mødres og børns sundhed og den seksuelle og reproduktive sundhed og de dermed forbundne rettigheder som fastsat i ICPD-dagsordenen fra Kairo om bekæmpelse af fattigdomsrelaterede sygdomme, især hiv/aids, tuberkulose og malaria

| ii) | at styrke sundhedssystemerne med henblik på at forebygge en kritisk personalemangel i sundhedssektoren |
| --- | --- |

ii)

at styrke sundhedssystemerne med henblik på at forebygge en kritisk personalemangel i sundhedssektoren

| iii) | at øge kapaciteten, navnlig på områder såsom folkesundhed og forskning og udvikling. |
| --- | --- |

iii)

at øge kapaciteten, navnlig på områder såsom folkesundhed og forskning og udvikling.

Uddannelse

| iv) | at lægge vægt på at opnå en kvalitetsbetonet grundskoleuddannelse på primærtrinnet efterfulgt af erhvervsuddannelse og på at mindske ulighederne i forbindelse med adgang til uddannelse; fremme af obligatorisk og gratis skolegang indtil 15-års-alderen med henblik på at bekæmpe enhver form for børnearbejde |
| --- | --- |

iv)

at lægge vægt på at opnå en kvalitetsbetonet grundskoleuddannelse på primærtrinnet efterfulgt af erhvervsuddannelse og på at mindske ulighederne i forbindelse med adgang til uddannelse; fremme af obligatorisk og gratis skolegang indtil 15-års-alderen med henblik på at bekæmpe enhver form for børnearbejde

| v) | at tilstræbe at give alle en grundskoleuddannelse inden 2015 og fjerne ulighederne mellem kønnene i uddannelsessystemet |
| --- | --- |

v)

at tilstræbe at give alle en grundskoleuddannelse inden 2015 og fjerne ulighederne mellem kønnene i uddannelsessystemet

| vi) | at fremme erhvervsuddannelse, højere uddannelse, livslang læring, kulturelt, videnskabeligt og teknologisk samarbejde, akademiske og kulturelle udvekslinger samt forbedre den gensidige forståelse mellem partnerlandene og -regionerne og Fællesskabet. |
| --- | --- |

vi)

at fremme erhvervsuddannelse, højere uddannelse, livslang læring, kulturelt, videnskabeligt og teknologisk samarbejde, akademiske og kulturelle udvekslinger samt forbedre den gensidige forståelse mellem partnerlandene og -regionerne og Fællesskabet.

Social samhørighed og beskæftigelse

| c) | fremme den sociale sammenhængskraft som en højt prioriteret politik for forbindelserne mellem Fællesskabet og partnerlandene med fokus på anstændigt arbejde, social- og arbejdsmarkedspolitik samt finanspolitik, og dermed bekæmpe fattigdom, ulighed, arbejdsløshed og udstødelse af sårbare og marginaliserede grupper |
| --- | --- |

c)

fremme den sociale sammenhængskraft som en højt prioriteret politik for forbindelserne mellem Fællesskabet og partnerlandene med fokus på anstændigt arbejde, social- og arbejdsmarkedspolitik samt finanspolitik, og dermed bekæmpe fattigdom, ulighed, arbejdsløshed og udstødelse af sårbare og marginaliserede grupper

| d) | bekæmpe alle former for gruppebaseret diskrimination og fremme og beskytte ligestilling mellem kønnene, oprindelige folks rettigheder og barnets rettigheder, bl.a. ved at støtte gennemførelsen af FN's konvention om barnets rettigheder og foranstaltninger, der tager sigte på at løse problemerne omkring gadebørn og børn, der er beskæftiget med arbejde, som er farligt og/eller hindrer fuldtidsskolegang |
| --- | --- |

d)

bekæmpe alle former for gruppebaseret diskrimination og fremme og beskytte ligestilling mellem kønnene, oprindelige folks rettigheder og barnets rettigheder, bl.a. ved at støtte gennemførelsen af FN's konvention om barnets rettigheder og foranstaltninger, der tager sigte på at løse problemerne omkring gadebørn og børn, der er beskæftiget med arbejde, som er farligt og/eller hindrer fuldtidsskolegang

| e) | styrke den institutionelle ramme med henblik på at fremme og lette etableringen af små og mellemstore virksomheder med henblik på at stimulere jobskabelsen. |
| --- | --- |

e)

styrke den institutionelle ramme med henblik på at fremme og lette etableringen af små og mellemstore virksomheder med henblik på at stimulere jobskabelsen.

God regeringsførelse, demokrati, menneskerettigheder og støtte til institutionelle reformer

| f) | fremme og beskytte de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, styrke demokratiet, retsstatsprincippet, adgangen til domstolene, god regeringsførelse, herunder tiltag til bekæmpelse af korruption, bl.a. ved hjælp af kapacitetsopbygning og styrkelse af den institutionelle og lovgivningsmæssige ramme, navnlig inden for den nationale administration, udformning og gennemførelse af politikker og styring af de offentlige finanser og nationale ressourcer på en gennemsigtig måde |
| --- | --- |

f)

fremme og beskytte de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, styrke demokratiet, retsstatsprincippet, adgangen til domstolene, god regeringsførelse, herunder tiltag til bekæmpelse af korruption, bl.a. ved hjælp af kapacitetsopbygning og styrkelse af den institutionelle og lovgivningsmæssige ramme, navnlig inden for den nationale administration, udformning og gennemførelse af politikker og styring af de offentlige finanser og nationale ressourcer på en gennemsigtig måde

| g) | støtte et aktivt civilsamfund, herunder organisationer i civilsamfundet, som repræsenterer personer, der lever i fattigdom, samt fremme dialog, deltagelse og forsoning i samfundet samt institutionsopbygning |
| --- | --- |

g)

støtte et aktivt civilsamfund, herunder organisationer i civilsamfundet, som repræsenterer personer, der lever i fattigdom, samt fremme dialog, deltagelse og forsoning i samfundet samt institutionsopbygning

| h) | fremme samarbejde og reform af politikkerne inden for områderne sikkerhed og retlige anliggender, navnlig asyl og migration, bekæmpelse af handel med narkotika og anden ulovlig handel, herunder menneskehandel, korruption og hvidvaskning af penge |
| --- | --- |

h)

fremme samarbejde og reform af politikkerne inden for områderne sikkerhed og retlige anliggender, navnlig asyl og migration, bekæmpelse af handel med narkotika og anden ulovlig handel, herunder menneskehandel, korruption og hvidvaskning af penge

| i) | fremme samarbejde og reform af politikkerne på migrations- og asylområdet med partnerlandene og fremme initiativer til kapacitetsopbygning for at sikre udarbejdelse og gennemførelse af udviklingsorienterede migrationspolitikker for at tage fat på de grundlæggende årsager til migration |
| --- | --- |

i)

fremme samarbejde og reform af politikkerne på migrations- og asylområdet med partnerlandene og fremme initiativer til kapacitetsopbygning for at sikre udarbejdelse og gennemførelse af udviklingsorienterede migrationspolitikker for at tage fat på de grundlæggende årsager til migration

| j) | støtte effektiv multilateralisme, navnlig gennem tilslutning til og effektiv gennemførelse af international lovgivning og multilaterale aftaler, der er relevante for udviklingsområdet. |
| --- | --- |

j)

støtte effektiv multilateralisme, navnlig gennem tilslutning til og effektiv gennemførelse af international lovgivning og multilaterale aftaler, der er relevante for udviklingsområdet.

Handel og regional integration

| k) | bistå partnerlande og -regioner inden for handel, investering og regional integration, herunder teknisk bistand og kapacitetsopbygning med henblik på udvikling og gennemførelse af forsvarlige handelspolitikker, fremme et mere erhvervsvenligt miljø, forsvarlige økonomiske og finansielle politikker samt udviklingen af den private sektor, med henblik på, at partnerlandene og -regionerne skal nyde godt af deres integration i verdensøkonomien, og på at støtte social retfærdighed og vækst til fordel for de fattige |
| --- | --- |

k)

bistå partnerlande og -regioner inden for handel, investering og regional integration, herunder teknisk bistand og kapacitetsopbygning med henblik på udvikling og gennemførelse af forsvarlige handelspolitikker, fremme et mere erhvervsvenligt miljø, forsvarlige økonomiske og finansielle politikker samt udviklingen af den private sektor, med henblik på, at partnerlandene og -regionerne skal nyde godt af deres integration i verdensøkonomien, og på at støtte social retfærdighed og vækst til fordel for de fattige

| l) | støtte tiltrædelse af WTO og gennemførelsen af WTO-aftaler gennem teknisk bistand og kapacitetsopbygning, navnlig gennemførelse af aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen), især på folkesundhedsområdet |
| --- | --- |

l)

støtte tiltrædelse af WTO og gennemførelsen af WTO-aftaler gennem teknisk bistand og kapacitetsopbygning, navnlig gennemførelse af aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen), især på folkesundhedsområdet

| m) | støtte det økonomiske og handelsmæssige samarbejde og styrke investeringsforbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab og partnerlandene og -regionerne, bl.a. ved hjælp af tiltag, der tilskynder til og sikrer, at private aktører, herunder lokale og europæiske virksomheder, bidrager til en socialt ansvarlig og bæredygtig økonomisk udvikling, der bl.a. indebærer overholdelse af grundlæggende arbejdstagerrettigheder som fastlagt af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og ved hjælp af tiltag, der fremmer lokal kapacitetsopbygning |
| --- | --- |

m)

støtte det økonomiske og handelsmæssige samarbejde og styrke investeringsforbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab og partnerlandene og -regionerne, bl.a. ved hjælp af tiltag, der tilskynder til og sikrer, at private aktører, herunder lokale og europæiske virksomheder, bidrager til en socialt ansvarlig og bæredygtig økonomisk udvikling, der bl.a. indebærer overholdelse af grundlæggende arbejdstagerrettigheder som fastlagt af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og ved hjælp af tiltag, der fremmer lokal kapacitetsopbygning

Miljø og bæredygtig udvikling af naturressourcerne

| n) | fremme en bæredygtig udvikling gennem miljøbeskyttelse og en bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, herunder beskyttelse af biodiversitet og skove, herunder aktiviteter med henblik på bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove med aktiv deltagelse af lokalsamfund og befolkningsgrupper, der er afhængige af skoven |
| --- | --- |

n)

fremme en bæredygtig udvikling gennem miljøbeskyttelse og en bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, herunder beskyttelse af biodiversitet og skove, herunder aktiviteter med henblik på bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove med aktiv deltagelse af lokalsamfund og befolkningsgrupper, der er afhængige af skoven

| o) | støtte forbedringer i bymiljøet |
| --- | --- |

o)

støtte forbedringer i bymiljøet

| p) | fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre og sikker og bæredygtig forvaltning af kemikalier og affald under hensyntagen til deres indvirkning på sundheden |
| --- | --- |

p)

fremme bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre og sikker og bæredygtig forvaltning af kemikalier og affald under hensyntagen til deres indvirkning på sundheden

| q) | sikre overholdelsen og støtte gennemførelsen af internationale miljøaftaler såsom biodiversitetskonventionen, FN's ørkenkonvention og FN's rammekonvention om klimaændringer i overensstemmelse med EU's handlingsplan vedrørende klimaændringer og protokollerne hertil og eventuelle senere ændringer |
| --- | --- |

q)

sikre overholdelsen og støtte gennemførelsen af internationale miljøaftaler såsom biodiversitetskonventionen, FN's ørkenkonvention og FN's rammekonvention om klimaændringer i overensstemmelse med EU's handlingsplan vedrørende klimaændringer og protokollerne hertil og eventuelle senere ændringer

| r) | udvikle kapaciteter til beredskab i forbindelse med nødsituationer og til forebyggelse af naturkatastrofer. |
| --- | --- |

r)

udvikle kapaciteter til beredskab i forbindelse med nødsituationer og til forebyggelse af naturkatastrofer.

Vand og energi

| s) | støtte en bæredygtig integreret forvaltning af vandressourcer med særlig vægt på generel adgang til sikkert drikkevand og spildevandsafledning og -behandling i overensstemmelse med årtusindudviklingsmålene og en bæredygtig og effektiv udnyttelse af vandressourcerne, herunder til brug i landbruget og industrien |
| --- | --- |

s)

støtte en bæredygtig integreret forvaltning af vandressourcer med særlig vægt på generel adgang til sikkert drikkevand og spildevandsafledning og -behandling i overensstemmelse med årtusindudviklingsmålene og en bæredygtig og effektiv udnyttelse af vandressourcerne, herunder til brug i landbruget og industrien

| t) | støtte brugen af bæredygtige energiteknologier. |
| --- | --- |

t)

støtte brugen af bæredygtige energiteknologier.

Infrastruktur, kommunikation og transport

| u) | bidrage til udviklingen af den økonomiske infrastruktur, herunder støtte til regional integration, og fremme brugen af informations- og kommunikationsteknologier |
| --- | --- |

u)

bidrage til udviklingen af den økonomiske infrastruktur, herunder støtte til regional integration, og fremme brugen af informations- og kommunikationsteknologier

Udvikling af landdistrikterne, fysisk planlægning, landbrug og fødevaresikkerhed

| v) | støtte en bæredygtig udvikling af landdistrikterne, herunder decentralisering og empowerment, navnlig med henblik på at sikre fødevaresikkerheden |
| --- | --- |

v)

støtte en bæredygtig udvikling af landdistrikterne, herunder decentralisering og empowerment, navnlig med henblik på at sikre fødevaresikkerheden

Postkrise-situationer og skrøbelige stater

| w) | på mellemlang og lang sigt genopbygge og rehabilitere regioner og lande, der er berørt af konflikter, menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer, herunder støtte til minerydningsaktioner, demobiliserings- og resocialiseringsaktioner, og samtidig sikre et kontinuum mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling i henhold til artikel 2, stk. 6, under hensyntagen til Fællesskabets og medlemsstaternes respektive kompetenceområder |
| --- | --- |

w)

på mellemlang og lang sigt genopbygge og rehabilitere regioner og lande, der er berørt af konflikter, menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer, herunder støtte til minerydningsaktioner, demobiliserings- og resocialiseringsaktioner, og samtidig sikre et kontinuum mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling i henhold til artikel 2, stk. 6, under hensyntagen til Fællesskabets og medlemsstaternes respektive kompetenceområder

| x) | gennemføre foranstaltninger på mellemlang og lang sigt, der tager sigte på at gøre hjemstedsfordrevne selvforsynende og integrere eller reintegrere dem, og sikre, at der anvendes en integreret og sammenhængende fremgangsmåde, der omfatter humanitær bistand, rehabilitering, støtte til hjemstedsfordrevne og udviklingssamarbejde. Fællesskabets tiltag skal lette overgangen fra katastrofefasen til udviklingsfasen ved at fremme den socioøkonomiske integration eller reintegration af de berørte befolkningsgrupper og tilskynde til etablering eller styrkelse af demokratiske strukturer og styrkelse af befolkningens rolle i udviklingsprocessen. |
| --- | --- |

x)

gennemføre foranstaltninger på mellemlang og lang sigt, der tager sigte på at gøre hjemstedsfordrevne selvforsynende og integrere eller reintegrere dem, og sikre, at der anvendes en integreret og sammenhængende fremgangsmåde, der omfatter humanitær bistand, rehabilitering, støtte til hjemstedsfordrevne og udviklingssamarbejde. Fællesskabets tiltag skal lette overgangen fra katastrofefasen til udviklingsfasen ved at fremme den socioøkonomiske integration eller reintegration af de berørte befolkningsgrupper og tilskynde til etablering eller styrkelse af demokratiske strukturer og styrkelse af befolkningens rolle i udviklingsprocessen.

| y) | i skrøbelige eller svigtende stater støtte leveringen af grundlæggende tjenester og opbygge legitime, effektive og modstandsdygtige offentlige institutioner |
| --- | --- |

y)

i skrøbelige eller svigtende stater støtte leveringen af grundlæggende tjenester og opbygge legitime, effektive og modstandsdygtige offentlige institutioner

| z) | imødegå de udviklingsproblemer, som Fællesskabet har til fælles med sine partnere, navnlig støtte til sektorspecifikke dialoger, gennemførelse af bilaterale aftaler og alle andre indsatsområder, der er forenelige med denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

z)

imødegå de udviklingsproblemer, som Fællesskabet har til fælles med sine partnere, navnlig støtte til sektorspecifikke dialoger, gennemførelse af bilaterale aftaler og alle andre indsatsområder, der er forenelige med denne forordnings anvendelsesområde.

Artikel 6

Latinamerika

Fællesskabets bistand til Latinamerika ydes til foranstaltninger, der er forenelige med artikel 5 og denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper. I lyset af Latinamerikas særlige situation skal der navnlig fokuseres på følgende samarbejdsområder:

| a) | fremme social sammenhængskraft som et fælles mål og en prioriteret politik i forbindelserne mellem Fællesskabet og Latinamerika med henblik på bekæmpelse af fattigdom, ulighed og udstødelse. Der skal ses med særlig opmærksomhed på social velfærd og skattepolitik, produktive investeringer med henblik på flere og bedre jobs, politikker til bekæmpelse af diskrimination og narkotikafremstilling, -forbrug og -handel samt forbedringer af de grundlæggende sociale ydelser, navnlig sundhed og uddannelse |
| --- | --- |

a)

fremme social sammenhængskraft som et fælles mål og en prioriteret politik i forbindelserne mellem Fællesskabet og Latinamerika med henblik på bekæmpelse af fattigdom, ulighed og udstødelse. Der skal ses med særlig opmærksomhed på social velfærd og skattepolitik, produktive investeringer med henblik på flere og bedre jobs, politikker til bekæmpelse af diskrimination og narkotikafremstilling, -forbrug og -handel samt forbedringer af de grundlæggende sociale ydelser, navnlig sundhed og uddannelse

| b) | tilskynde til større regional integration, herunder støtte til forskellige regionale integrationsprocesser og sammenkobling af netinfrastrukturer, og samtidig sikre komplementaritet med foranstaltninger, der støttes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og andre institutioner |
| --- | --- |

b)

tilskynde til større regional integration, herunder støtte til forskellige regionale integrationsprocesser og sammenkobling af netinfrastrukturer, og samtidig sikre komplementaritet med foranstaltninger, der støttes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og andre institutioner

| c) | støtte fremme af god regeringsførelse og offentlige institutioner og af beskyttelse af menneskerettighederne, herunder barnets ret og oprindelige folks rettigheder |
| --- | --- |

c)

støtte fremme af god regeringsførelse og offentlige institutioner og af beskyttelse af menneskerettighederne, herunder barnets ret og oprindelige folks rettigheder

| d) | støtte etableringen af et fælles område med højere uddannelse for EU og Latinamerika |
| --- | --- |

d)

støtte etableringen af et fælles område med højere uddannelse for EU og Latinamerika

| e) | fremme en bæredygtig udvikling på alle områder med særligt fokus på beskyttelse af skove og biodiversitet. |
| --- | --- |

e)

fremme en bæredygtig udvikling på alle områder med særligt fokus på beskyttelse af skove og biodiversitet.

Artikel 7

Asien

Fællesskabets bistand til Asien ydes til foranstaltninger, der er forenelige med artikel 5 og denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper. I lyset af Asiens særlige situation skal der navnlig fokuseres på følgende samarbejdsområder:

| a) | forfølge årtusindudviklingsmålene inden for sundhed, herunder hiv/aids, og uddannelse, bl.a. gennem politisk dialog med henblik på sektorreformer |
| --- | --- |

a)

forfølge årtusindudviklingsmålene inden for sundhed, herunder hiv/aids, og uddannelse, bl.a. gennem politisk dialog med henblik på sektorreformer

| b) | håndtere spørgsmål vedrørende god regeringsførelse, navnlig i skrøbelige stater, med henblik på opbygning af legitime, effektive og modstandsdygtige offentlige institutioner og et aktivt og organiseret civilsamfund og forbedring af beskyttelsen af menneskerettighederne, herunder barnets rettigheder |
| --- | --- |

b)

håndtere spørgsmål vedrørende god regeringsførelse, navnlig i skrøbelige stater, med henblik på opbygning af legitime, effektive og modstandsdygtige offentlige institutioner og et aktivt og organiseret civilsamfund og forbedring af beskyttelsen af menneskerettighederne, herunder barnets rettigheder

| c) | tilskynde til større regional integration og samarbejde gennem støtte til forskellige regionale integrations- og dialogprocesser |
| --- | --- |

c)

tilskynde til større regional integration og samarbejde gennem støtte til forskellige regionale integrations- og dialogprocesser

| d) | bidrage til kontrol med epidemier og zoonoser og til rehabilitering af de berørte sektorer |
| --- | --- |

d)

bidrage til kontrol med epidemier og zoonoser og til rehabilitering af de berørte sektorer

| e) | fremme en bæredygtig udvikling i alle dens aspekter med særlig vægt på beskyttelse af skove og biodiversitet |
| --- | --- |

e)

fremme en bæredygtig udvikling i alle dens aspekter med særlig vægt på beskyttelse af skove og biodiversitet

| f) | bekæmpe narkotikafremstilling, -forbrug og -handel og anden ulovlig handel. |
| --- | --- |

f)

bekæmpe narkotikafremstilling, -forbrug og -handel og anden ulovlig handel.

Artikel 8

Centralasien

Fællesskabets bistand til Centralasien ydes til foranstaltninger, der er forenelige med artikel 5 og denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper. I lyset af Centralasiens særlige situation skal der navnlig fokuseres på følgende samarbejdsområder:

| a) | fremme forfatningsreformer samt en lovgivningsmæssig og administrativ tilnærmelse til Fællesskabet, herunder styrke de nationale institutioner og organer, der har ansvaret for en effektiv gennemførelse af politikkerne på de områder, der er omfattet af partnerskabs- og samarbejdsaftaler, f.eks. valgorganer, parlamenter, reform af den offentlige administration og forvaltning af de offentlige finanser |
| --- | --- |

a)

fremme forfatningsreformer samt en lovgivningsmæssig og administrativ tilnærmelse til Fællesskabet, herunder styrke de nationale institutioner og organer, der har ansvaret for en effektiv gennemførelse af politikkerne på de områder, der er omfattet af partnerskabs- og samarbejdsaftaler, f.eks. valgorganer, parlamenter, reform af den offentlige administration og forvaltning af de offentlige finanser

| b) | fremme udviklingen af en markedsøkonomi og partnerlandenes integration i WTO under hensyntagen til overgangsperiodens sociale aspekter |
| --- | --- |

b)

fremme udviklingen af en markedsøkonomi og partnerlandenes integration i WTO under hensyntagen til overgangsperiodens sociale aspekter

| c) | støtte en effektiv forvaltning af grænserne og et effektivt grænseoverskridende samarbejde med henblik på at fremme en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling i grænseegnene |
| --- | --- |

c)

støtte en effektiv forvaltning af grænserne og et effektivt grænseoverskridende samarbejde med henblik på at fremme en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling i grænseegnene

| d) | bekæmpe narkotikafremstilling, -forbrug og -handel og anden ulovlig handel |
| --- | --- |

d)

bekæmpe narkotikafremstilling, -forbrug og -handel og anden ulovlig handel

| e) | bekæmpe hiv/aids |
| --- | --- |

e)

bekæmpe hiv/aids

| f) | fremme regionalt samarbejde og regional dialog og integration, herunder med lande, der er omfattet af forordning nr. [...] og andre fællesskabsinstrumenter, navnlig ved at fremme samarbejde inden for miljø — bl.a. vand og spildevandsafledning og -behandling, uddannelse, energi og transport, herunder sikkerhed i forbindelse med international energiforsyning og internationale transportaktiviteter, og samarbejde om sammenkoblinger, net og disses operatører, vedvarende energikilder og energieffektivitet. |
| --- | --- |

f)

fremme regionalt samarbejde og regional dialog og integration, herunder med lande, der er omfattet af forordning nr. [...] og andre fællesskabsinstrumenter, navnlig ved at fremme samarbejde inden for miljø — bl.a. vand og spildevandsafledning og -behandling, uddannelse, energi og transport, herunder sikkerhed i forbindelse med international energiforsyning og internationale transportaktiviteter, og samarbejde om sammenkoblinger, net og disses operatører, vedvarende energikilder og energieffektivitet.

Artikel 9

Mellemøsten

Fællesskabets bistand til Mellemøsten ydes til foranstaltninger, der er forenelige med artikel 5 og denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper. I lyset af Mellemøstens særlige situation skal der navnlig fokuseres på følgende samarbejdsområder:

| a) | fremme den sociale sammenhængskraft for at sikre social lighed, navnlig i forbindelse med anvendelsen af de nationale ressourcer, og for at sikre politisk lighed, navnlig ved at fremme menneskerettighederne, herunder ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- |

a)

fremme den sociale sammenhængskraft for at sikre social lighed, navnlig i forbindelse med anvendelsen af de nationale ressourcer, og for at sikre politisk lighed, navnlig ved at fremme menneskerettighederne, herunder ligestilling mellem kønnene

| b) | fremme økonomisk diversificering, udvikling af en markedsøkonomi og partnerlandenes integration i WTO |
| --- | --- |

b)

fremme økonomisk diversificering, udvikling af en markedsøkonomi og partnerlandenes integration i WTO

| c) | fremme regionalt samarbejde og regional dialog og integration, herunder med lande, der er omfattet af forordning nr. [...] og andre fællesskabsinstrumenter, via støtten til integrationsindsatsen i regionen, f.eks. vedrørende økonomi, energi, transport og flygtninge |
| --- | --- |

c)

fremme regionalt samarbejde og regional dialog og integration, herunder med lande, der er omfattet af forordning nr. [...] og andre fællesskabsinstrumenter, via støtten til integrationsindsatsen i regionen, f.eks. vedrørende økonomi, energi, transport og flygtninge

| d) | støtte indgåelse af internationale aftaler og en effektiv gennemførelse af folkeretten, navnlig FN-resolutioner og multilaterale konventioner |
| --- | --- |

d)

støtte indgåelse af internationale aftaler og en effektiv gennemførelse af folkeretten, navnlig FN-resolutioner og multilaterale konventioner

| e) | håndtere spørgsmål vedrørende god regeringsførelse, navnlig i skrøbelige stater, med henblik på opbygning af legitime, effektive og modstandsdygtige offentlige institutioner og et aktivt og organiseret civilsamfund og forbedring af beskyttelsen af menneskerettighederne, herunder barnets rettigheder. |
| --- | --- |

e)

håndtere spørgsmål vedrørende god regeringsførelse, navnlig i skrøbelige stater, med henblik på opbygning af legitime, effektive og modstandsdygtige offentlige institutioner og et aktivt og organiseret civilsamfund og forbedring af beskyttelsen af menneskerettighederne, herunder barnets rettigheder.

Artikel 10

Sydafrika

Fællesskabets bistand til Sydafrika ydes til foranstaltninger, der er forenelige med artikel 5 og denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper. I lyset af Sydafrikas særlige situation skal der navnlig fokuseres på følgende samarbejdsområder:

| a) | støtte konsolideringen af et demokratisk samfund, god regeringsførelse og en stat, der er underlagt retsstatsprincipperne, og bidrage til regional og kontinental stabilitet og integration |
| --- | --- |

a)

støtte konsolideringen af et demokratisk samfund, god regeringsførelse og en stat, der er underlagt retsstatsprincipperne, og bidrage til regional og kontinental stabilitet og integration

| b) | yde støtte til de tilpasningstiltag i regionen, der følger af etableringen af frihandelsområdet i henhold til aftalen mellem Fællesskabet og Sydafrika (16) om handel, udvikling og samarbejde og andre regionale arrangementer |
| --- | --- |

b)

yde støtte til de tilpasningstiltag i regionen, der følger af etableringen af frihandelsområdet i henhold til aftalen mellem Fællesskabet og Sydafrika (16) om handel, udvikling og samarbejde og andre regionale arrangementer

| c) | støtte bekæmpelsen af fattigdom, ulighed og udstødelse, bl.a. ved at bidrage til at dække de basale behov i de tidligere ugunstigt stillede lokalsamfund |
| --- | --- |

c)

støtte bekæmpelsen af fattigdom, ulighed og udstødelse, bl.a. ved at bidrage til at dække de basale behov i de tidligere ugunstigt stillede lokalsamfund

| d) | håndtere hiv/aids-pandemien og dens indflydelse på det sydafrikanske samfund. |
| --- | --- |

d)

håndtere hiv/aids-pandemien og dens indflydelse på det sydafrikanske samfund.

Artikel 11

Tematiske programmer

1.   Tematiske programmer er underlagt de programmer, der er omhandlet i artikel 5-10, og omhandler et emne eller et specifikt område, som vedrører en gruppe partnerlande, der ikke er bestemt ud fra et geografisk synspunkt, eller dækker samarbejdsaktiviteter, som henvender sig til forskellige regioner eller grupper af partnerlande, eller en international aktion uden noget specifikt geografisk grundlag.

2.   I overensstemmelse med denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper skal foranstaltninger, der gennemføres under tematiske programmer, tilføre foranstaltninger, der finansieres under geografiske programmer, en merværdi samt supplere og have sammenhæng med disse. For disse foranstaltninger gælder følgende principper:

| a) | Fællesskabets politiske målsætninger kan ikke indfries på en hensigtsmæssig eller effektiv måde under geografiske programmer, og programmet gennemføres af eller via en formidlerorganisation, som f.eks. ikke-statslige organisationer eller andre ikke-statslige aktører, internationale organisationer eller multilaterale mekanismer. Uanset artikel 24, jf. det relevante tematiske program, omfatter dette globale initiativer til støtte for årtusindudviklingsmålene, bæredygtig udvikling eller globale offentlige goder og tiltag i medlemsstaterne og de tiltrædende lande
  og/eller |
| --- | --- |

a)

Fællesskabets politiske målsætninger kan ikke indfries på en hensigtsmæssig eller effektiv måde under geografiske programmer, og programmet gennemføres af eller via en formidlerorganisation, som f.eks. ikke-statslige organisationer eller andre ikke-statslige aktører, internationale organisationer eller multilaterale mekanismer. Uanset artikel 24, jf. det relevante tematiske program, omfatter dette globale initiativer til støtte for årtusindudviklingsmålene, bæredygtig udvikling eller globale offentlige goder og tiltag i medlemsstaterne og de tiltrædende lande

og/eller

| b) | følgende former for tiltag i partnerlandene og -regionerne:






  — | multiregionale og/eller tværgående tiltag, herunder pilotprojekter og innovative politikker |
| --- | --- | --- |

b)

følgende former for tiltag i partnerlandene og -regionerne:

—

multiregionale og/eller tværgående tiltag, herunder pilotprojekter og innovative politikker

| — | tiltag i tilfælde, hvor der ikke er enighed med partnerregeringen eller partnerregeringerne om indsatsen |
| --- | --- |

—

tiltag i tilfælde, hvor der ikke er enighed med partnerregeringen eller partnerregeringerne om indsatsen

| — | tiltag med relevans for et specifikt tematisk programs formål, og som er i overensstemmelse med en prioriteret fællesskabspolitik eller en af Fællesskabets internationale forpligtelser eller tilsagn |
| --- | --- |

—

tiltag med relevans for et specifikt tematisk programs formål, og som er i overensstemmelse med en prioriteret fællesskabspolitik eller en af Fællesskabets internationale forpligtelser eller tilsagn

| — | tiltag i tilfælde, hvor der ikke findes et geografisk program, eller dette er blevet suspenderet, og hvor det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

—

tiltag i tilfælde, hvor der ikke findes et geografisk program, eller dette er blevet suspenderet, og hvor det er hensigtsmæssigt.

Artikel 12

Investering i mennesker

1.   Målet for Fællesskabets bistand under det tematiske program for »investering i mennesker« er at støtte tiltag på områder, der har direkte betydning for menneskers livsvilkår og velfærd, som defineret nedenfor, og som fokuserer på de fattigste og mindst udviklede lande og de dårligst stillede dele af befolkningen.

2.   Med henblik på at nå det i stk. 1 omhandlede mål og i overensstemmelse med artikel 11 omfatter programmet følgende aktivitetsområder:

| a) | Sundhed for alle






  i) | bekæmpe fattigdomsbetingede sygdomme med fokus på de vigtigste smitsomme sygdomme, jf. EU-handlingsprogrammet til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria, navnlig






  — | give bedre adgang til vigtige lægemidler og diagnoser for de tre sygdomme til en overkommelig pris i overensstemmelse med bestemmelserne i TRIPS-aftalen som omhandlet i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Sundhed for alle

i)

bekæmpe fattigdomsbetingede sygdomme med fokus på de vigtigste smitsomme sygdomme, jf. EU-handlingsprogrammet til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria, navnlig

—

give bedre adgang til vigtige lægemidler og diagnoser for de tre sygdomme til en overkommelig pris i overensstemmelse med bestemmelserne i TRIPS-aftalen som omhandlet i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed

| — | tilskynde til offentlige og private investeringer i forskning i og udvikling af nye behandlinger, nye lægemidler, navnlig vacciner, mikrobicider og innovative behandlinger |
| --- | --- |

—

tilskynde til offentlige og private investeringer i forskning i og udvikling af nye behandlinger, nye lægemidler, navnlig vacciner, mikrobicider og innovative behandlinger

| — | støtte globale initiativer rettet mod de store overførbare sygdomme i sammenhæng med fattigdomsreduktion, herunder den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria |
| --- | --- |

—

støtte globale initiativer rettet mod de store overførbare sygdomme i sammenhæng med fattigdomsreduktion, herunder den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria

| ii) | i overensstemmelse med de principper, der blev opnået enighed om på ICPD og ICPD+5, støtte foranstaltninger til at forbedre den reproduktive og seksuelle sundhed i udviklingslandene og sikre kvinders, mænds og unges ret til god reproduktiv og seksuel sundhed samt yde finansiel bistand og relevant ekspertbistand med henblik på at fremme en holistisk tilgang til og anerkendelse af reproduktiv og seksuel sundhed og de dermed forbundne rettigheder, som defineret i ICPD's handlingsprogram, herunder sikkert moderskab og på området reproduktiv og seksuel sundhed adgang for alle til en bred række af sikre og pålidelige ydelser, forsyninger, uddannelse og information, herunder oplysninger om alle former for familieplanlægningsmetoder, bl.a.






  — | reducere moderdødelighed og -sygelighed, især i de lande og befolkningsgrupper, hvor disse er højest |
| --- | --- | --- |

ii)

i overensstemmelse med de principper, der blev opnået enighed om på ICPD og ICPD+5, støtte foranstaltninger til at forbedre den reproduktive og seksuelle sundhed i udviklingslandene og sikre kvinders, mænds og unges ret til god reproduktiv og seksuel sundhed samt yde finansiel bistand og relevant ekspertbistand med henblik på at fremme en holistisk tilgang til og anerkendelse af reproduktiv og seksuel sundhed og de dermed forbundne rettigheder, som defineret i ICPD's handlingsprogram, herunder sikkert moderskab og på området reproduktiv og seksuel sundhed adgang for alle til en bred række af sikre og pålidelige ydelser, forsyninger, uddannelse og information, herunder oplysninger om alle former for familieplanlægningsmetoder, bl.a.

—

reducere moderdødelighed og -sygelighed, især i de lande og befolkningsgrupper, hvor disse er højest

| iii) | gøre adgangen til sundhedsleverandører, sundhedsprodukter og sundhedsydelser mere retfærdig ved at støtte:






  — | bestræbelser for at løse personalekrisen på sundhedsområdet |
| --- | --- | --- |

iii)

gøre adgangen til sundhedsleverandører, sundhedsprodukter og sundhedsydelser mere retfærdig ved at støtte:

—

bestræbelser for at løse personalekrisen på sundhedsområdet

| — | sundhedsinformationssystemer, der kan generere, måle og analysere specifikke præstationsdata, for at sikre bedre resultater på sundheds- og udviklingsområdet og bæredygtighed i forbindelse med ydelsessystemerne |
| --- | --- |

—

sundhedsinformationssystemer, der kan generere, måle og analysere specifikke præstationsdata, for at sikre bedre resultater på sundheds- og udviklingsområdet og bæredygtighed i forbindelse med ydelsessystemerne

| — | øget vaccinationsdækning og immunisering og forbedret tilgængelighed og adgang til eksisterende eller nye vacciner |
| --- | --- |

—

øget vaccinationsdækning og immunisering og forbedret tilgængelighed og adgang til eksisterende eller nye vacciner

| — | retfærdige ordninger for finansieringen af en ligelig adgang til sundhedsydelser |
| --- | --- |

—

retfærdige ordninger for finansieringen af en ligelig adgang til sundhedsydelser

| iv) | sikre en passende balance mellem forebyggelse, behandling og pleje, således at forebyggelse har førsteprioritet, idet det anerkendes, at forebyggelsens effektivitet øges, når den knyttes til behandling og pleje |
| --- | --- |

iv)

sikre en passende balance mellem forebyggelse, behandling og pleje, således at forebyggelse har førsteprioritet, idet det anerkendes, at forebyggelsens effektivitet øges, når den knyttes til behandling og pleje

| b) | Uddannelse, viden og færdigheder






  i) | særligt fokus på tiltag i forbindelse med årtusindudviklingsmålene om at sikre grundskoleuddannelse for alle inden 2015 og Dakar-handlingsplanen: Undervisning til alle |
| --- | --- | --- |

b)

Uddannelse, viden og færdigheder

i)

særligt fokus på tiltag i forbindelse med årtusindudviklingsmålene om at sikre grundskoleuddannelse for alle inden 2015 og Dakar-handlingsplanen: Undervisning til alle

| ii) | styrke grundlæggende, sekundær og højere uddannelse samt erhvervsuddannelse for at forbedre uddannelsesmulighederne for alle børn og i stigende grad også for mænd og kvinder i alle aldre med henblik på at øge deres viden, færdigheder og beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet og dermed bidrage til et aktivt medborgerskab og til det enkelte menneskes opfyldelse af egne planer og ønsker gennem hele livet |
| --- | --- |

ii)

styrke grundlæggende, sekundær og højere uddannelse samt erhvervsuddannelse for at forbedre uddannelsesmulighederne for alle børn og i stigende grad også for mænd og kvinder i alle aldre med henblik på at øge deres viden, færdigheder og beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet og dermed bidrage til et aktivt medborgerskab og til det enkelte menneskes opfyldelse af egne planer og ønsker gennem hele livet

| iii) | fremme grundskoleuddannelse af høj kvalitet med særlig vægt på, at piger, børn i konfliktramte områder og børn fra marginaliserede og mere udsatte sociale grupper får adgang til uddannelsesprogrammer; fremme af obligatorisk og gratis uddannelse for alle indtil 15-års-alderen med henblik på at bekæmpe enhver form for børnearbejde |
| --- | --- |

iii)

fremme grundskoleuddannelse af høj kvalitet med særlig vægt på, at piger, børn i konfliktramte områder og børn fra marginaliserede og mere udsatte sociale grupper får adgang til uddannelsesprogrammer; fremme af obligatorisk og gratis uddannelse for alle indtil 15-års-alderen med henblik på at bekæmpe enhver form for børnearbejde

| iv) | udvikle metoder til måling af læringsudbyttet for bedre at vurdere undervisningens kvalitet, navnlig med hensyn til læse- og skrivefærdigheder, talforståelse og vigtige livskompetencer |
| --- | --- |

iv)

udvikle metoder til måling af læringsudbyttet for bedre at vurdere undervisningens kvalitet, navnlig med hensyn til læse- og skrivefærdigheder, talforståelse og vigtige livskompetencer

| v) | fremme donorharmonisering og tilpasning for at fremme obligatorisk gratis grundskoleuddannelse af høj kvalitet for alle gennem internationale eller flerlandeinitiativer |
| --- | --- |

v)

fremme donorharmonisering og tilpasning for at fremme obligatorisk gratis grundskoleuddannelse af høj kvalitet for alle gennem internationale eller flerlandeinitiativer

| vi) | støtte et inklusivt videnbaseret samfund og bidrage til at slå bro over den digitale kløft og videns- og informationsgabet |
| --- | --- |

vi)

støtte et inklusivt videnbaseret samfund og bidrage til at slå bro over den digitale kløft og videns- og informationsgabet

| vii) | øge viden og innovation gennem videnskab og teknologi samt udvikling af og adgang til elektroniske kommunikationsnet for at øge socioøkonomisk vækst og en bæredygtig udvikling i sammenhæng med den internationale dimension i EU's forskningspolitik. |
| --- | --- |

vii)

øge viden og innovation gennem videnskab og teknologi samt udvikling af og adgang til elektroniske kommunikationsnet for at øge socioøkonomisk vækst og en bæredygtig udvikling i sammenhæng med den internationale dimension i EU's forskningspolitik.

| c) | Ligestilling mellem kønnene






  i) | fremme ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder og gennemføre de globale forpligtelser i Beijing-erklæringen og Beijing-handlingsprogrammet samt FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder ved bl.a. at:






  — | støtte programmer, der bidrager til at nå målene i Beijing-handlingsprogrammet med særlig vægt på ligestilling mellem kønnene i forvaltning, politisk og social repræsentation samt andre tiltag med henblik på at styrke kvindernes situation |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ligestilling mellem kønnene

i)

fremme ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder og gennemføre de globale forpligtelser i Beijing-erklæringen og Beijing-handlingsprogrammet samt FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder ved bl.a. at:

—

støtte programmer, der bidrager til at nå målene i Beijing-handlingsprogrammet med særlig vægt på ligestilling mellem kønnene i forvaltning, politisk og social repræsentation samt andre tiltag med henblik på at styrke kvindernes situation

| — | styrke den institutionelle og operationelle kapacitet hos de vigtigste interessenter, civilsamfundsorganisationer samt kvindeorganisationer og -netværk i deres bestræbelser for at fremme ligestilling og økonomisk og social selvberoenhed, herunder etablering af nord-syd- og syd-syd-netværk og støtte i forbindelse hermed |
| --- | --- |

—

styrke den institutionelle og operationelle kapacitet hos de vigtigste interessenter, civilsamfundsorganisationer samt kvindeorganisationer og -netværk i deres bestræbelser for at fremme ligestilling og økonomisk og social selvberoenhed, herunder etablering af nord-syd- og syd-syd-netværk og støtte i forbindelse hermed

| — | inddrage kønsperspektivet i overvågningen og opbygningen af den statistiske kapacitet gennem støtte til udvikling og udsendelse af kønsopdelte data og indikatorer samt kønslige stillingsdata og –indikatorer |
| --- | --- |

—

inddrage kønsperspektivet i overvågningen og opbygningen af den statistiske kapacitet gennem støtte til udvikling og udsendelse af kønsopdelte data og indikatorer samt kønslige stillingsdata og –indikatorer

| — | reducere analfabetisme blandt voksne med særligt fokus på analfabetisme blandt kvinder |
| --- | --- |

—

reducere analfabetisme blandt voksne med særligt fokus på analfabetisme blandt kvinder

| — | aktioner til bekæmpelse af vold mod kvinder |
| --- | --- |

—

aktioner til bekæmpelse af vold mod kvinder

| d) | Andre aspekter af menneskelig og social udvikling






  i) | Kultur






  — | fremme interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og respekt for ligeværdigheden mellem alle kulturer |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Andre aspekter af menneskelig og social udvikling

i)

Kultur

—

fremme interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og respekt for ligeværdigheden mellem alle kulturer

| — | fremme internationalt samarbejde for at stimulere kulturindustriens bidrag til den økonomiske vækst i udviklingslandene for fuldt ud at udnytte dens potentiale i fattigdomsbekæmpelsen, herunder håndtere spørgsmål som markedsadgang og intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

—

fremme internationalt samarbejde for at stimulere kulturindustriens bidrag til den økonomiske vækst i udviklingslandene for fuldt ud at udnytte dens potentiale i fattigdomsbekæmpelsen, herunder håndtere spørgsmål som markedsadgang og intellektuelle ejendomsrettigheder

| — | fremme respekten for oprindelige folks og mindretals sociale, kulturelle og åndelige værdier for at bidrage til social lighed og retfærdighed i multietniske samfund i overensstemmelse med de universelle menneskerettigheder, der gælder for alle, herunder oprindelige folk og mindretal |
| --- | --- |

—

fremme respekten for oprindelige folks og mindretals sociale, kulturelle og åndelige værdier for at bidrage til social lighed og retfærdighed i multietniske samfund i overensstemmelse med de universelle menneskerettigheder, der gælder for alle, herunder oprindelige folk og mindretal

| — | støtte kulturen som en lovende økonomisk sektor for udvikling og vækst. |
| --- | --- |

—

støtte kulturen som en lovende økonomisk sektor for udvikling og vækst.

| ii) | Beskæftigelse og social samhørighed






  — | fremme en integreret social og økonomisk tilgang, herunder fremme produktiv beskæftigelse, anstændigt arbejde for alle, social sammenhængskraft, udvikling af de menneskelige ressourcer, lighed, social sikkerhed og kortlægning af beskæftigelsesspørgsmål og forbedring af jobkvaliteten i den uformelle sektor og styrkelse af de faglige organisationer i overensstemmelse med principperne i de relaterede ILO-konventioner og Fællesskabets internationale forpligtelser på disse områder. |
| --- | --- | --- |

ii)

Beskæftigelse og social samhørighed

—

fremme en integreret social og økonomisk tilgang, herunder fremme produktiv beskæftigelse, anstændigt arbejde for alle, social sammenhængskraft, udvikling af de menneskelige ressourcer, lighed, social sikkerhed og kortlægning af beskæftigelsesspørgsmål og forbedring af jobkvaliteten i den uformelle sektor og styrkelse af de faglige organisationer i overensstemmelse med principperne i de relaterede ILO-konventioner og Fællesskabets internationale forpligtelser på disse områder.

| — | fremme »anstændigt arbejde for alle«-dagsordenen som et universelt mål, herunder — via globale initiativer og andre initiativer, der omfatter flere lande, med det formål at gennemføre ILO's internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder — en vurdering af handelens indvirkning på anstændigt arbejde, vedvarende og hensigtsmæssige mekanismer til retfærdig finansiering af de sociale beskyttelsessystemer samt en effektiv funktion — og bredere dækning. |
| --- | --- |

—

fremme »anstændigt arbejde for alle«-dagsordenen som et universelt mål, herunder — via globale initiativer og andre initiativer, der omfatter flere lande, med det formål at gennemføre ILO's internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder — en vurdering af handelens indvirkning på anstændigt arbejde, vedvarende og hensigtsmæssige mekanismer til retfærdig finansiering af de sociale beskyttelsessystemer samt en effektiv funktion — og bredere dækning.

| — | støtte initiativer til fremme af bedre arbejdsvilkår og tilpasning til handelsliberalisering, herunder en beskæftigelsesdimension i udviklingspolitikken, der har til formål at udbrede de europæiske sociale værdier |
| --- | --- |

—

støtte initiativer til fremme af bedre arbejdsvilkår og tilpasning til handelsliberalisering, herunder en beskæftigelsesdimension i udviklingspolitikken, der har til formål at udbrede de europæiske sociale værdier

| — | medvirke til at fremme globaliseringens positive sociale dimension og EU's erfaringer |
| --- | --- |

—

medvirke til at fremme globaliseringens positive sociale dimension og EU's erfaringer

| iii) | Børn og unge






  — | bekæmpe alle former for børnearbejde samt handel med og vold mod børn og fremme politikker, der tager hensyn til børns og unges særlige sårbarhed og potentialer samt beskytte deres rettigheder og interesser, uddannelse, sundhed og livsgrundlag, navnlig gennem medbestemmelse og styrkelse af deres autonomi |
| --- | --- | --- |

iii)

Børn og unge

—

bekæmpe alle former for børnearbejde samt handel med og vold mod børn og fremme politikker, der tager hensyn til børns og unges særlige sårbarhed og potentialer samt beskytte deres rettigheder og interesser, uddannelse, sundhed og livsgrundlag, navnlig gennem medbestemmelse og styrkelse af deres autonomi

| — | øge udviklingslandenes opmærksomhed på og muligheder for at udvikle politikker, der kommer børn og unge til gode |
| --- | --- |

—

øge udviklingslandenes opmærksomhed på og muligheder for at udvikle politikker, der kommer børn og unge til gode

| — | tilskynde til konkrete strategier og indgreb med henblik på at håndtere særlige problemer og udfordringer, der vedrører børn og unge, idet der i alle former for relevante tiltag tages hensyn til deres reelle interesser. Børn og unge skal sikres medbestemmelse |
| --- | --- |

—

tilskynde til konkrete strategier og indgreb med henblik på at håndtere særlige problemer og udfordringer, der vedrører børn og unge, idet der i alle former for relevante tiltag tages hensyn til deres reelle interesser. Børn og unge skal sikres medbestemmelse

| — | anvende Fællesskabets stilling som den vigtigste yder af offentlig udviklingsbistand blandt internationale institutioner til at tilskynde de multilaterale donorer til at udøve pres med henblik på udformning af politikker, der skal afskaffe de værste former for børnearbejde, især farlige former for arbejde med henblik på at afskaffe enhver form for børnearbejde og bekæmpe handel med og vold mod børn samt fremme børns og unges rolle som aktører i udviklingen. |
| --- | --- |

—

anvende Fællesskabets stilling som den vigtigste yder af offentlig udviklingsbistand blandt internationale institutioner til at tilskynde de multilaterale donorer til at udøve pres med henblik på udformning af politikker, der skal afskaffe de værste former for børnearbejde, især farlige former for arbejde med henblik på at afskaffe enhver form for børnearbejde og bekæmpe handel med og vold mod børn samt fremme børns og unges rolle som aktører i udviklingen.

Artikel 13

Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi

1.   Målet for det tematiske program for miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder vand og energi, er at inddrage miljøbeskyttelseshensyn i Fællesskabets udviklingspolitik og andre eksterne politikker samt at fremme Fællesskabets miljø- og energipolitik i tredjelande i Fællesskabets og partnerlandenes og -regionernes fælles interesse.

2.   Med henblik på at nå det i stk. 1 omhandlede mål og i overensstemmelse med artikel 11 omfatter programmet følgende aktivitetsområder:

| a) | gøre en målrettet indsats for at hjælpe udviklingslandene med at nå årtusindudviklingsmålene om bæredygtig udvikling gennem kapacitetsopbygning til miljøintegration i udviklingslande, støtte til civilsamfundsaktører, lokale myndigheder og høringsorganisationer, miljøovervågning og miljøvurdering, udvikling af innovative tilgange og venskabsaftaler med henblik på at udveksle erfaringer og styrke samarbejdet på disse områder med vigtige lande |
| --- | --- |

a)

gøre en målrettet indsats for at hjælpe udviklingslandene med at nå årtusindudviklingsmålene om bæredygtig udvikling gennem kapacitetsopbygning til miljøintegration i udviklingslande, støtte til civilsamfundsaktører, lokale myndigheder og høringsorganisationer, miljøovervågning og miljøvurdering, udvikling af innovative tilgange og venskabsaftaler med henblik på at udveksle erfaringer og styrke samarbejdet på disse områder med vigtige lande

| b) | fremme implementeringen af fællesskabsinitiativer og vedtagne forpligtelser på internationalt og regionalt plan og/eller af grænseoverskridende karakter ved støtte til bæredygtig udvikling, herunder aktiviteter for at håndtere nuværende og kommende klimaændringsspørgsmål, biodiversitet, ørkendannelse, skove, jordforringelse, fiskeri og havressourcer, overholdelse af miljøstandarder (for produkter og produktionsprocesser), sunde kemikalier og affaldshåndtering, bekæmpelse af luftforurening, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug og miljørelateret migration. Dette omfatter også en indsats til fremme af god skovforvaltning og bekæmpelse af ulovlig skovning, navnlig gennem FLEGT, og innovative aktiviteter med henblik på bevaring og bæredygtig udvikling af skove med aktiv deltagelse af lokalsamfund og befolkninger, der er afhængige af skovene.
  I forbindelse med vand tager det tematiske program sigte på udformning af en ramme for langsigtet beskyttelse af vandressourcerne og fremme af en bæredygtig anvendelse af vand gennem støtte til politikkoordinering |
| --- | --- |

b)

fremme implementeringen af fællesskabsinitiativer og vedtagne forpligtelser på internationalt og regionalt plan og/eller af grænseoverskridende karakter ved støtte til bæredygtig udvikling, herunder aktiviteter for at håndtere nuværende og kommende klimaændringsspørgsmål, biodiversitet, ørkendannelse, skove, jordforringelse, fiskeri og havressourcer, overholdelse af miljøstandarder (for produkter og produktionsprocesser), sunde kemikalier og affaldshåndtering, bekæmpelse af luftforurening, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug og miljørelateret migration. Dette omfatter også en indsats til fremme af god skovforvaltning og bekæmpelse af ulovlig skovning, navnlig gennem FLEGT, og innovative aktiviteter med henblik på bevaring og bæredygtig udvikling af skove med aktiv deltagelse af lokalsamfund og befolkninger, der er afhængige af skovene.

I forbindelse med vand tager det tematiske program sigte på udformning af en ramme for langsigtet beskyttelse af vandressourcerne og fremme af en bæredygtig anvendelse af vand gennem støtte til politikkoordinering

| c) | forbedre integrationen af miljømålsætninger ved at støtte arbejdet med at udvikle metoder, forbedre den miljøekspertise, der er til rådighed for Fællesskabets politikudformning, integration og innovative aktiviteter, og fremme større sammenhæng |
| --- | --- |

c)

forbedre integrationen af miljømålsætninger ved at støtte arbejdet med at udvikle metoder, forbedre den miljøekspertise, der er til rådighed for Fællesskabets politikudformning, integration og innovative aktiviteter, og fremme større sammenhæng

| d) | styrke miljøforvaltningen og støtte den internationale politikudvikling ved at arbejde for sammenhæng mellem miljøsøjler og andre søjler i den internationale forvaltning af bæredygtig udvikling og ved at yde hjælp til regional og international miljøovervågning og miljøvurdering, yde ekstra støtte til sekretariaterne for multilaterale miljøaftaler, fremme effektive foranstaltninger til efterlevelse og håndhævelse af multilaterale miljøaftaler, herunder ved hjælp af kapacitetsopbygning, støtte internationale organisationer og processer, støtte civilsamfundet og politiske tænketanke og mere effektive internationale forhandlinger |
| --- | --- |

d)

styrke miljøforvaltningen og støtte den internationale politikudvikling ved at arbejde for sammenhæng mellem miljøsøjler og andre søjler i den internationale forvaltning af bæredygtig udvikling og ved at yde hjælp til regional og international miljøovervågning og miljøvurdering, yde ekstra støtte til sekretariaterne for multilaterale miljøaftaler, fremme effektive foranstaltninger til efterlevelse og håndhævelse af multilaterale miljøaftaler, herunder ved hjælp af kapacitetsopbygning, støtte internationale organisationer og processer, støtte civilsamfundet og politiske tænketanke og mere effektive internationale forhandlinger

| e) | støtte bæredygtige alternativer på energiområdet i partnerlande og -regioner gennem integration af bæredygtig energi i udviklingsplaner og -strategier, udvikle institutionel støtte og teknisk bistand, skabe gunstige retlige og politiske rammer, der kan tiltrække nye virksomheder og investorer i vedvarende energi, fremme energiens rolle som et middel til at skabe indtægter for de fattige, fremme innovative finansieringsmetoder og tilskynde til regionalt samarbejde mellem regeringer, ikke-statslige organisationer og den private sektor på ovennævnte områder. Fællesskabets strategiske tiltag skal især fremme anvendelsen af vedvarende energikilder, øget energieffektivitet og udvikling af en passende energiregulering i de berørte lande og regioner samt erstatning af særlig skadelige energiformer med andre, mindre skadelige former. |
| --- | --- |

e)

støtte bæredygtige alternativer på energiområdet i partnerlande og -regioner gennem integration af bæredygtig energi i udviklingsplaner og -strategier, udvikle institutionel støtte og teknisk bistand, skabe gunstige retlige og politiske rammer, der kan tiltrække nye virksomheder og investorer i vedvarende energi, fremme energiens rolle som et middel til at skabe indtægter for de fattige, fremme innovative finansieringsmetoder og tilskynde til regionalt samarbejde mellem regeringer, ikke-statslige organisationer og den private sektor på ovennævnte områder. Fællesskabets strategiske tiltag skal især fremme anvendelsen af vedvarende energikilder, øget energieffektivitet og udvikling af en passende energiregulering i de berørte lande og regioner samt erstatning af særlig skadelige energiformer med andre, mindre skadelige former.

Artikel 14

Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder i udviklingsprocessen

1.   Målet for det tematiske program for ikke-statslige aktører og lokale myndigheder i udviklingsprocessen er at samfinansiere initiativer, der foreslås og/eller gennemføres af civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder fra Fællesskabet og partnerlandene på udviklingsområdet. Mindst 85 % af de finansielle midler under dette tematiske program tildeles ikke-statslige aktører. Programmet gennemføres i overensstemmelse med formålet med denne forordning og skal styrke de ikke-statslige aktører og lokale myndigheders kapacitet inden for den politiske beslutningsproces med henblik på:

| a) | at fremme et rummeligt og styrket samfund med henblik på






  i) | at tilgodese befolkninger, der ikke har adgang til almindelige serviceydelser og ressourcer, og som er udelukket fra deltagelse i den politiske beslutningsproces, |
| --- | --- | --- |

a)

at fremme et rummeligt og styrket samfund med henblik på

i)

at tilgodese befolkninger, der ikke har adgang til almindelige serviceydelser og ressourcer, og som er udelukket fra deltagelse i den politiske beslutningsproces,

| ii) | at styrke kapaciteten hos civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder i partnerlandene med henblik på at lette deres deltagelse i fastlæggelsen og gennemførelsen af strategier for fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

ii)

at styrke kapaciteten hos civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder i partnerlandene med henblik på at lette deres deltagelse i fastlæggelsen og gennemførelsen af strategier for fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling

| iii) | at lette samspillet mellem statslige og ikke-statslige aktører i forskellige sammenhænge og støtte en udvidet rolle for de lokale myndigheder i decentraliseringsprocesserne |
| --- | --- |

iii)

at lette samspillet mellem statslige og ikke-statslige aktører i forskellige sammenhænge og støtte en udvidet rolle for de lokale myndigheder i decentraliseringsprocesserne

| b) | at øge de europæiske borgeres bevidsthed om udviklingsspørgsmål og mobilisere aktiv offentlig støtte i Fællesskabet og i de tiltrædende lande til fattigdomsreduktion og strategier for bæredygtig udvikling i partnerlandene og fremme mere fair forbindelser mellem udviklede lande og udviklingslande og styrke civilsamfundets og de lokale myndigheders rolle med henblik herpå |
| --- | --- |

b)

at øge de europæiske borgeres bevidsthed om udviklingsspørgsmål og mobilisere aktiv offentlig støtte i Fællesskabet og i de tiltrædende lande til fattigdomsreduktion og strategier for bæredygtig udvikling i partnerlandene og fremme mere fair forbindelser mellem udviklede lande og udviklingslande og styrke civilsamfundets og de lokale myndigheders rolle med henblik herpå

| c) | at opnå et mere effektivt samarbejde, fremme synergi og lette en struktureret dialog mellem civilsamfundets netværk og sammenslutninger af lokale myndigheder, både inden for deres organisationer og med Fællesskabets institutioner. |
| --- | --- |

c)

at opnå et mere effektivt samarbejde, fremme synergi og lette en struktureret dialog mellem civilsamfundets netværk og sammenslutninger af lokale myndigheder, både inden for deres organisationer og med Fællesskabets institutioner.

2.   Med henblik på at nå det i stk. 1 omhandlede mål og i overensstemmelse med artikel 11 omfatter programmet følgende aktivitetsområder:

| a) | gennemføre foranstaltninger i udviklingslande og -regioner, der






  i) | styrker udvikling og processer med lokal deltagelse og inddragelse af alle aktører, især sårbare og marginaliserede grupper, |
| --- | --- | --- |

a)

gennemføre foranstaltninger i udviklingslande og -regioner, der

i)

styrker udvikling og processer med lokal deltagelse og inddragelse af alle aktører, især sårbare og marginaliserede grupper,

| ii) | støtter kapacitetsudviklingen hos de berørte aktører på landeniveau og på regionalt eller lokalt niveau, |
| --- | --- |

ii)

støtter kapacitetsudviklingen hos de berørte aktører på landeniveau og på regionalt eller lokalt niveau,

| iii) | fremmer gensidig forståelse |
| --- | --- |

iii)

fremmer gensidig forståelse

| iv) | fremmer borgernes aktive engagement i udviklingsprocesserne og styrker deres handleevne |
| --- | --- |

iv)

fremmer borgernes aktive engagement i udviklingsprocesserne og styrker deres handleevne

| b) | forbedre borgernes viden om udviklingsspørgsmål og fremme udviklingsorienteret uddannelse i Fællesskabet og i de tiltrædende lande med det formål at forankre udviklingspolitikken i de europæiske samfund, at mobilisere større støtte i offentligheden i Fællesskabet og i de tiltrædende lande til en indsats mod fattigdom og til mere fair forbindelser mellem udviklede lande og udviklingslande, at øge bevidstheden i Fællesskabet om de spørgsmål og problemer, som udviklingslandene og deres befolkninger står over for, og at fremme globaliseringens sociale dimension |
| --- | --- |

b)

forbedre borgernes viden om udviklingsspørgsmål og fremme udviklingsorienteret uddannelse i Fællesskabet og i de tiltrædende lande med det formål at forankre udviklingspolitikken i de europæiske samfund, at mobilisere større støtte i offentligheden i Fællesskabet og i de tiltrædende lande til en indsats mod fattigdom og til mere fair forbindelser mellem udviklede lande og udviklingslande, at øge bevidstheden i Fællesskabet om de spørgsmål og problemer, som udviklingslandene og deres befolkninger står over for, og at fremme globaliseringens sociale dimension

| c) | fremme koordinering og kommunikation mellem civilsamfundet og de lokale myndigheders netværk inden for deres organisationer og mellem forskellige typer af interessenter, der deltager i den offentlige europæiske debat om udvikling. |
| --- | --- |

c)

fremme koordinering og kommunikation mellem civilsamfundet og de lokale myndigheders netværk inden for deres organisationer og mellem forskellige typer af interessenter, der deltager i den offentlige europæiske debat om udvikling.

3.   Støtten til lokale myndigheder i partnerlande gives normalt inden for rammerne af landestrategipapirer, bortset fra tilfælde, hvor disse ikke yder tilstrækkelig støtte, især i situationer med vanskelige partnerskaber, skrøbelige stater og efter en konflikt.

Støtten til lokale myndigheder og deres sammenslutninger tager ved beregningen af Fællesskabets samfinansiering hensyn til deres bidragskapacitet.

Artikel 15

Fødevaresikkerhed

1.   Målet for det tematiske program for fødevaresikkerhed er at forbedre fødevaresikkerheden til fordel for de fattigste og mest sårbare befolkningsgrupper og at bidrage til at nå årtusindudviklingsmålene vedrørende fattigdom og sult gennem en række tiltag, der sikrer den overordnede sammenhæng, komplementaritet og kontinuitet i Fællesskabets indsats, herunder overgangen fra humanitær bistand til udviklingsbistand.

2.   Med henblik på at nå det i stk. 1 omhandlede mål og i overensstemmelse med artikel 11 omfatter programmet følgende aktivitetsområder:

| a) | bidrage til formidling af internationale offentlige goder, især forskning og teknologisk innovation med henblik på at dække de fattigstes behov samt kapacitetsudvikling, videnskabeligt og teknologisk syd-syd og nord-syd-samarbejde og venskabsaftaler |
| --- | --- |

a)

bidrage til formidling af internationale offentlige goder, især forskning og teknologisk innovation med henblik på at dække de fattigstes behov samt kapacitetsudvikling, videnskabeligt og teknologisk syd-syd og nord-syd-samarbejde og venskabsaftaler

| b) | støtte globale, kontinentale og regionale programmer, som navnlig






  i) | støtter informations- og varslingssystemer vedrørende fødevaresikkerhed, |
| --- | --- | --- |

b)

støtte globale, kontinentale og regionale programmer, som navnlig

i)

støtter informations- og varslingssystemer vedrørende fødevaresikkerhed,

| ii) | støtter fødevaresikkerheden på særlige områder såsom landbrug, herunder udformning af regionale landbrugspolitikker, adgang til jord, handel med landbrugsprodukter og forvaltning af naturressourcer, |
| --- | --- |

ii)

støtter fødevaresikkerheden på særlige områder såsom landbrug, herunder udformning af regionale landbrugspolitikker, adgang til jord, handel med landbrugsprodukter og forvaltning af naturressourcer,

| iii) | fremmer, styrker og supplerer nationale strategier for fødevaresikkerhed og fattigdomsreduktion på kort, mellemlang og lang sigt |
| --- | --- |

iii)

fremmer, styrker og supplerer nationale strategier for fødevaresikkerhed og fattigdomsreduktion på kort, mellemlang og lang sigt

| iv) | støtter kontaktnet mellem politiske eksperter og ikke-statslige aktører med henblik på at fremme fødevaresikkerhedsdagsordenen på verdensplan |
| --- | --- |

iv)

støtter kontaktnet mellem politiske eksperter og ikke-statslige aktører med henblik på at fremme fødevaresikkerhedsdagsordenen på verdensplan

| c) | aktivt støtte og fremme fødevaresikkerhedsdagsordenen. Fællesskabet skal fortsætte med at tage de centrale fødevaresikkerhedsproblemer op i den internationale debat og skal fremme harmonisering, sammenhæng og tilpasning af politikker og støtteformer hos udviklingspartnere og donorer. Det er især civilsamfundets rolle i fødevaresikkerhedsspørgsmål, der bør styrkes |
| --- | --- |

c)

aktivt støtte og fremme fødevaresikkerhedsdagsordenen. Fællesskabet skal fortsætte med at tage de centrale fødevaresikkerhedsproblemer op i den internationale debat og skal fremme harmonisering, sammenhæng og tilpasning af politikker og støtteformer hos udviklingspartnere og donorer. Det er især civilsamfundets rolle i fødevaresikkerhedsspørgsmål, der bør styrkes

| d) | løse problemer med manglende fødevaresikkerhed i stater, der er skrøbelige eller befinder sig i en ekstraordinær overgangssituation, og spille en vigtig rolle i sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling. Det tematiske program skal






  i) | støtte foranstaltninger til at beskytte, bevare og retablere produktions- og samfundsaktiver, der spiller en afgørende rolle for fødevaresikkerheden med henblik på den økonomiske integration og den langsigtede genopbygning |
| --- | --- | --- |

d)

løse problemer med manglende fødevaresikkerhed i stater, der er skrøbelige eller befinder sig i en ekstraordinær overgangssituation, og spille en vigtig rolle i sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling. Det tematiske program skal

i)

støtte foranstaltninger til at beskytte, bevare og retablere produktions- og samfundsaktiver, der spiller en afgørende rolle for fødevaresikkerheden med henblik på den økonomiske integration og den langsigtede genopbygning

| ii) | støtte kriseforebyggelse og krisestyring med henblik på at løse problemerne omkring befolkningens sårbarhed over for pludselige påvirkninger og styrke dens evne til at modstå dem |
| --- | --- |

ii)

støtte kriseforebyggelse og krisestyring med henblik på at løse problemerne omkring befolkningens sårbarhed over for pludselige påvirkninger og styrke dens evne til at modstå dem

| e) | udvikle innovative fødevaresikkerhedspolitikker, -strategier og -tilgange og styrke mulighederne for at udnytte dem og formidle dem inden for syd-syd-dialogen. Indsatsområderne kan omfatte landbrug, herunder jordreformer og jordpolitik, bæredygtig forvaltning af og adgang til naturressourcer, fødevaresikkerhed i forbindelse med landdistriktudviklingen og lokaludvikling, herunder infrastruktur, ernæring, demografi og arbejdskraft, migration, sundhed og uddannelse. Det skal sikres, at der er sammenhæng og komplementaritet med andre af Fællesskabets programmer. |
| --- | --- |

e)

udvikle innovative fødevaresikkerhedspolitikker, -strategier og -tilgange og styrke mulighederne for at udnytte dem og formidle dem inden for syd-syd-dialogen. Indsatsområderne kan omfatte landbrug, herunder jordreformer og jordpolitik, bæredygtig forvaltning af og adgang til naturressourcer, fødevaresikkerhed i forbindelse med landdistriktudviklingen og lokaludvikling, herunder infrastruktur, ernæring, demografi og arbejdskraft, migration, sundhed og uddannelse. Det skal sikres, at der er sammenhæng og komplementaritet med andre af Fællesskabets programmer.

Artikel 16

Migration og asyl

1.   Målet for det tematiske program for samarbejde med tredjelande på migrations- og asylområdet er at støtte dem i deres bestræbelser på at sikre en bedre forvaltning af migrationsstrømmene i alle deres aspekter. Selv om det tematiske program primært tager sigte på migration til EU, tages der også hensyn til de relevante syd-syd-migrationsstrømme.

2.   Med henblik på at nå det i stk. 1 omhandlede mål og i overensstemmelse med artikel 11 omfatter programmet følgende aktivitetsområder:

| a) | skabe sammenhæng mellem migration og udvikling, især ved at tilskynde udvandrede befolkningsgrupper til at bidrage til hjemlandets udvikling og tillægge migranters hjemvenden større værdi; imødegå hjerneflugt og fremme cirkulære migrationsbevægelser for uddannede migranter; gøre det nemmere for migrerende arbejdstagere at overføre penge til hjemlandet; støtte migranters frivillige hjemvenden og reintegration og kapacitetsopbygning for migrationsforvaltning; udbygge kompetenceopbygningsindsatsen for at hjælpe landene med at udforme udviklingsfremmende migrationspolitikker og sætte dem i stand til at medvirke til en fælles forvaltning af migrationsstrømme |
| --- | --- |

a)

skabe sammenhæng mellem migration og udvikling, især ved at tilskynde udvandrede befolkningsgrupper til at bidrage til hjemlandets udvikling og tillægge migranters hjemvenden større værdi; imødegå hjerneflugt og fremme cirkulære migrationsbevægelser for uddannede migranter; gøre det nemmere for migrerende arbejdstagere at overføre penge til hjemlandet; støtte migranters frivillige hjemvenden og reintegration og kapacitetsopbygning for migrationsforvaltning; udbygge kompetenceopbygningsindsatsen for at hjælpe landene med at udforme udviklingsfremmende migrationspolitikker og sætte dem i stand til at medvirke til en fælles forvaltning af migrationsstrømme

| b) | forbedre forvaltningen af arbejdsmigration, især ved at orientere om lovlige migrationsordninger og vilkårene for indrejse og ophold i Fællesskabets medlemsstater; informere om, hvilke muligheder og hvilke behov medlemsstaterne har for migrerende arbejdstagere, og om, hvilke kvalifikationer de migrationssøgende i tredjelandene har; støtte uddannelse før afrejsen for personer, der planlægger lovlig migration; tilskynde til udformning og gennemførelse af lovgivning med sigte på migrerende arbejdstagere i tredjelande |
| --- | --- |

b)

forbedre forvaltningen af arbejdsmigration, især ved at orientere om lovlige migrationsordninger og vilkårene for indrejse og ophold i Fællesskabets medlemsstater; informere om, hvilke muligheder og hvilke behov medlemsstaterne har for migrerende arbejdstagere, og om, hvilke kvalifikationer de migrationssøgende i tredjelandene har; støtte uddannelse før afrejsen for personer, der planlægger lovlig migration; tilskynde til udformning og gennemførelse af lovgivning med sigte på migrerende arbejdstagere i tredjelande

| c) | bekæmpe ulovlig indvandring og lette tilbagetagelse af ulovligt indvandrede personer, herunder mellem tredjelande, og navnlig bekæmpe menneskesmugling og -handel; bekæmpe ulovlig indvandring og give bedre information om de hermed forbundne risici; forbedre grænsekontrol og visum- og pasforvaltning, herunder bedre dokumentsikkerhed og indførelse af biometriske oplysninger samt afsløring af forfalskede dokumenter; reelt implementere tilbagetagelsesaftaler, der er indgået med Fællesskabet, og forpligtelser i medfør af internationale aftaler; bistå tredjelande med at bekæmpe ulovlig indvandring og koordinere deres politikker |
| --- | --- |

c)

bekæmpe ulovlig indvandring og lette tilbagetagelse af ulovligt indvandrede personer, herunder mellem tredjelande, og navnlig bekæmpe menneskesmugling og -handel; bekæmpe ulovlig indvandring og give bedre information om de hermed forbundne risici; forbedre grænsekontrol og visum- og pasforvaltning, herunder bedre dokumentsikkerhed og indførelse af biometriske oplysninger samt afsløring af forfalskede dokumenter; reelt implementere tilbagetagelsesaftaler, der er indgået med Fællesskabet, og forpligtelser i medfør af internationale aftaler; bistå tredjelande med at bekæmpe ulovlig indvandring og koordinere deres politikker

| d) | beskytte migranter, herunder de mest sårbare såsom kvinder og børn mod udnyttelse og marginalisering gennem foranstaltninger som f.eks. tredjelandes migrationslovgivning; støtte integration og ikke-diskrimination samt foranstaltninger til at beskytte migranter mod racisme og fremmedhad; forebygge og bekæmpe menneskesmugling og -handel og enhver form for slaveri |
| --- | --- |

d)

beskytte migranter, herunder de mest sårbare såsom kvinder og børn mod udnyttelse og marginalisering gennem foranstaltninger som f.eks. tredjelandes migrationslovgivning; støtte integration og ikke-diskrimination samt foranstaltninger til at beskytte migranter mod racisme og fremmedhad; forebygge og bekæmpe menneskesmugling og -handel og enhver form for slaveri

| e) | fremme asyl og international beskyttelse, herunder gennem regionale beskyttelsesprogrammer, især ved at styrke institutionernes kapacitet; støtte registrering af asylansøgere og flygtninge; fremme internationale standarder og instrumenter med sigte på beskyttelse af flygtninge; støtte forbedring af modtagelsesforhold og lokal integration og arbejde hen imod varige løsninger. |
| --- | --- |

e)

fremme asyl og international beskyttelse, herunder gennem regionale beskyttelsesprogrammer, især ved at styrke institutionernes kapacitet; støtte registrering af asylansøgere og flygtninge; fremme internationale standarder og instrumenter med sigte på beskyttelse af flygtninge; støtte forbedring af modtagelsesforhold og lokal integration og arbejde hen imod varige løsninger.

Artikel 17

AVS-sukkerprotokollande

1.   AVS-sukkerprotokollande, der er opført på listen i bilag III, og som er berørt af reformen af Fællesskabets sukkerordning, kan drage fordel af ledsageforanstaltninger. Fællesskabets bistand til disse lande tager sigte på at støtte deres tilpasningsproces, da de med reformen af den fælles markedsordning for sukker står over for nye vilkår på sukkermarkedet. Fællesskabets bistand skal tage hensyn til landenes tilpasningsstrategier og skal være rettet mod følgende samarbejdsområder:

| a) | fremme konkurrenceevnen i sukker- og sukkerrørssektoren, når dette er en bæredygtig proces, under hensyn til situationen for de forskellige interessenter i kæden |
| --- | --- |

a)

fremme konkurrenceevnen i sukker- og sukkerrørssektoren, når dette er en bæredygtig proces, under hensyn til situationen for de forskellige interessenter i kæden

| b) | fremme den økonomiske diversificering af områder, der er afhængige af sukkerproduktion |
| --- | --- |

b)

fremme den økonomiske diversificering af områder, der er afhængige af sukkerproduktion

| c) | håndtere vidererækkende konsekvenser af tilpasningsprocessen, med mulig tilknytning til, men ikke begrænset til beskæftigelse og sociale serviceydelser, arealanvendelse og miljøgenopretning, energisektoren, forskning og innovation og makroøkonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

c)

håndtere vidererækkende konsekvenser af tilpasningsprocessen, med mulig tilknytning til, men ikke begrænset til beskæftigelse og sociale serviceydelser, arealanvendelse og miljøgenopretning, energisektoren, forskning og innovation og makroøkonomisk stabilitet.

2.   Inden for det beløb, der er anført i bilag IV, fastsætter Kommissionen det maksimumsbeløb, der er til rådighed for hvert sukkerprotokolland til finansiering af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, på grundlag af det enkelte lands behov, og navnlig under hensyntagen til de konsekvenser, som reformen af sukkersektoren vil få i det pågældende land, og sukkersektorens betydning for landets økonomi. Tildelingskriterierne fastsættes ud fra data fra produktionsårene forud for 2004.

Kommissionen fastsætter efter proceduren i artikel 35, stk. 2, de nærmere bestemmelser vedrørende fordelingen af det samlede beløb mellem støttemodtagerne.

AFSNIT III

PROGRAMMERING OG TILDELING AF MIDLER

Artikel 18

Generelle rammer for programmeringen og tildelingen af midler

1.   Hvad angår de geografiske programmer, udarbejder Kommissionen et strategidokument og et flerårigt vejledende program for hvert partnerland eller hver partnerregion, jf. artikel 19, og vedtager et årligt handlingsprogram for hvert partnerland eller hver partnerregion, jf. artikel 22.

Hvad angår de tematiske programmer, udarbejder Kommissionen tematiske strategidokumenter, jf. artikel 20, og vedtager handlingsprogrammer, jf. artikel 22.

Under ekstraordinære omstændigheder kan Fællesskabets bistand også antage form af særlige foranstaltninger, der ikke indgår i strategidokumenterne eller de flerårige vejledende programmer, jf. artikel 23.

2.   Kommissionen fastlægger de flerårige vejledende tildelinger inden for hvert geografisk program på grundlag af standardiserede, objektive og gennemskuelige kriterier for ressourcetildeling, der tager udgangspunkt i partnerlandets eller partnerregionens behov og præstationer, og under hensyntagen til de særlige vanskeligheder for lande og regioner, der befinder sig i eller netop har overvundet en krise- eller konfliktsituation eller en naturkatastrofe, og i de enkelte programmers særlige kendetegn.

Behovskriterierne omfatter befolkningens størrelse, indkomst pr. indbygger og graden af fattigdom, indkomstfordelingen og det sociale udviklingsniveau. Resultatkriterierne omfatter politiske, økonomiske og sociale fremskridt, fremskridt med hensyn til god regeringsførelse og effektiv anvendelse af bistand, og især den måde, hvorpå et land anvender de begrænsede ressourcer, herunder sine egne, på udvikling.

3.   Kommissionen kan fastsætte en særlig finansieringsramme til at styrke samarbejdet mellem regionerne i EU's yderste periferi og partnerlande og -regioner, der støder op til dem.

Artikel 19

Geografiske strategidokumenter og flerårige vejledende programmer

1.   Ved udarbejdelse og gennemførelse af strategidokumenter anvendes principperne om effektiv støtte: nationalt ejerskab, partnerskab, koordination, harmonisering, tilpasning til modtagerlandets eller de regionale systemer og resultatorientering som fastsat i denne forordnings artikel 3, stk. 5-8.

2.   Strategidokumenterne dækker højst denne forordnings gyldighedsperiode og har til formål at danne en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Fællesskabet og partnerlandene og -regionerne i overensstemmelse med denne forordnings overordnede formål og anvendelsesområde, generelle mål, principper og politikforskrifter samt med bilag IV. De flerårige vejledende programmer skal være baseret på strategidokumenter.

Strategidokumenterne underkastes en midtvejsrevision og eventuelt ad hoc-revisioner, i givet fald efter principperne og procedurerne i partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med partnerlandene og -regionerne.

3.   Strategidokumenterne udarbejdes i princippet på basis af en dialog med partnerlandet eller -regionen med inddragelse af civilsamfundet og regionale og lokale myndigheder for at sikre, at partnerlandet eller -regionen tilegner sig tilstrækkeligt ejerskab til processen, og for at fremme støtten til nationale udviklingsstrategier, særlig vedrørende bekæmpelse af fattigdom.

4.   Der udarbejdes på basis af strategidokumenterne flerårige vejledende programmer for hvert partnerland eller hver partnerregion. De aftales så vidt muligt med partnerlandene eller -regionerne.

I de flerårige vejledende programmer angives de prioriterede områder, der er udvalgt med henblik på fællesskabsfinansiering, de specifikke mål, de forventede resultater og resultatindikatorerne.

Programmerne angiver tillige vejledende finansielle tildelinger, såvel globalt som for hvert prioriteret område, eventuelt i form af et beløbsinterval. Disse tildelinger afstemmes efter de vejledende tildelinger, der er angivet i bilag IV.

Programmerne justeres, hvis det er nødvendigt, under hensyntagen til midtvejsrevisionerne eller ad hoc-revisionerne af strategidokumenterne.

Som resultat af revisionerne kan en flerårig vejledende tildeling af midler justeres op eller ned, navnlig når der er tale om særlige behov, som f.eks. i situationer efter kriser, eller ekstraordinære eller utilfredsstillende resultater.

5.   Under visse omstændigheder såsom kriser, situationer efter konflikter eller trusler mod demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne eller de grundlæggende frihedsrettigheder kan der efter en særlig hasteprocedure foretages en ad hoc-revision af landets eller regionens samarbejdsstrategi. Denne revision vil kunne resultere i en lande- eller regionsstrategi for overgangen til udvikling og samarbejde på lang sigt.

6.   I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, skal strategien sikre sammenhæng mellem de foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, og undgå overlapning med foranstaltninger, der finansieres i henhold til andre fællesskabsinstrumenter, særlig forordning (EF) nr. [...] og forordning (EF) nr. 1257/96. Når partnerlande eller grupper af partnerlande er direkte berørt eller påvirket af en krise- eller en postkrise-situation, lægges vægten ved flerårige vejledende programmer særlig på en styrkelse af koordinationen mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling af hensyn til overgangen fra nødsituation til udviklingsfasen, samt på katastrofeberedskab og -forebyggelse for lande og regioner, der regelmæssigt er udsat for naturkatastrofer, og styring af konsekvenserne af sådanne katastrofer.

7.   Til fremme af det regionale samarbejde kan Kommissionen, når den vedtager de i artikel 22 omhandlede årlige handlingsprogrammer eller de særlige foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 23, med henblik på samarbejdsforanstaltninger under dette kapitel, beslutte, at projekter eller programmer af regional eller grænseoverskridende karakter, der gennemføres med lande, der er opført i bilag V, er støtteberettigede i henhold til artikel 2, stk. 4, første afsnit. Der kan tages højde herfor i de strategidokumenter og flerårige vejledende programmer, der er omhandlet i nærværende artikel i artikel 20.

8.   I den indledende fase af programmeringsproceduren afholder Kommissionen og medlemsstaterne gensidige konsultationer og konsultationer med andre donorer og aktører i udviklingsprocessen, herunder repræsentanter for civilsamfundet og regionale og lokale myndigheder, for at sikre komplementaritet i deres samarbejdsaktiviteter.

Artikel 20

Strategidokumenter for tematiske programmer

1.   De tematiske strategidokumenter dækker højst denne forordnings gyldighedsperiode. De præsenterer Fællesskabets strategi for de pågældende temaer, Fællesskabets prioriteter, situationen på verdensplan og de vigtigste partneres aktiviteter. De skal være i overensstemmelse med det overordnede formål og anvendelsesområde, de generelle mål, principper og politikforskrifter samt med bilag IV.

I de tematiske strategiprogrammer angives de prioriterede områder, der er udvalgt med henblik på fællesskabsfinansiering, de specifikke mål, de forventede resultater og resultatindikatorerne.

De tematiske strategidokumenter angiver tillige vejledende finansielle tildelinger, globalt og for hvert prioriteret område, eventuelt i form af et beløbsinterval.

De tematiske strategidokumenter underkastes en midtvejsrevision og eventuelt ad hoc-revisioner.

2.   I den indledende fase af programmeringsproceduren afholder Kommissionen og medlemsstaterne gensidige konsultationer og konsultationer med andre donorer og aktører i udviklingsprocessen, herunder repræsentanter for civilsamfundet og lokale myndigheder, for at sikre komplementaritet i deres samarbejdsaktiviteter.

3.   Der afsættes ressourcer til og foretages en indsatsprioritering for deltagelse i globale initiativer.

Artikel 21

Vedtagelse af strategidokumenter og flerårige vejledende programmer

Strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer, der er omhandlet i artikel 19 og 20, samt de revisioner, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, og artikel 20, stk. 1, samt de i artikel 17 omhandlede ledsageforanstaltninger vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 35, stk. 2.

AFSNIT III

GENNEMFØRELSE

Artikel 22

Vedtagelse af de årlige handlingsprogrammer

1.   Kommissionen vedtager hvert år handlingsprogrammer, som bygger på strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer, der er omhandlet i artikel 19 og 20.

Kommissionen kan undtagelsesvis, f.eks. når der endnu ikke er vedtaget et handlingsprogram, på basis af strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer, der er omhandlet i artikel 19 og 20, træffe foranstaltninger, der ikke indgår i et årligt handlingsprogram, efter samme regler og retningslinjer som for handlingsprogrammerne.

2.   I de årlige handlingsprogrammer fastlægges mål, indsatsområder, forventede resultater, forvaltningsform og det samlede finansieringsbeløb. Der gives en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af de dertil afsatte finansieringsbeløb og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Målene skal kunne måles og have tidsbestemte benchmarks.

3.   De årlige handlingsprogrammer vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 35, stk. 2.

4.   Der foretages en passende miljøscreening på projektniveau, herunder en vurdering af virkningerne på miljøet (VVM), hvis der er tale om miljøfølsomme projekter, navnlig i forbindelse med større nye infrastrukturer. Hvor det er relevant, anvendes der strategiske miljøvurderinger (SMV) ved gennemførelsen af sektorprogrammer. Det sikres, at interessenterne inddrages i miljøvurderingerne, og at offentligheden får adgang til resultaterne.

Artikel 23

Vedtagelse af særlige foranstaltninger, der ikke indgår i strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer

1.   I tilfælde af uforudsete og behørigt begrundede behov eller omstændigheder, der er forbundet med naturkatastrofer, uroligheder eller kriser, og hvortil der ikke kan ydes bistand i henhold til forordning (EF) nr. [...] eller forordning (EF) nr. 1257/96, træffer Kommissionen særlige foranstaltninger, der ikke indgår i strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer (i det følgende benævnt »særlige foranstaltninger«).

De særlige foranstaltninger kan også anvendes til at finansiere aktioner til at lette overgangen fra nødhjælp til langsigtede udviklingsaktiviteter, herunder aktiviteter, der hjælper befolkningen til bedre at modstå tilbagevendende kriser.

2.   For de særlige foranstaltninger fastlægges mål, indsatsområder, forventede resultater, forvaltningsprocedurer og det samlede finansieringsbeløb. De skal indeholde en beskrivelse af de tiltag, der skal finansieres, en angivelse af de dertil afsatte finansieringsbeløb og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. De skal omfatte en fastlæggelse af, hvilken type resultatindikatorer der skal overvåges i forbindelse med gennemførelsen af de særlige foranstaltninger.

3.   Særlige foranstaltninger til et beløb på over 10 mio. EUR vedtages af Kommissionen efter den forvaltningsprocedure, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2. For særlige foranstaltninger til et beløb på under 10 mio. EUR meddeler Kommissionen medlemsstaterne og Europa-Parlamentet de særlige foranstaltninger til orientering senest en måned efter, at den har truffet afgørelse herom.

4.   Det er ikke nødvendigt at anvende proceduren i artikel 35, stk. 2, for ændringer af særlige foranstaltninger som f.eks. tekniske tilpasninger, forlængelse af gennemførelsesperioden, reallokering af bevillinger inden for det planlagte budget, forhøjelse eller nedsættelse af budgettet med et beløb på under 20 % af det oprindelige budget, så længe ændringerne ikke påvirker de oprindelige mål, der er fastsat i Kommissionens afgørelse. Alle sådanne tekniske tilpasninger meddeles Europa-Parlamentet og medlemsstaterne inden for en frist på én måned.

Artikel 24

Støtteberettigelse

1.   Med forbehold af artikel 31 er følgende berettiget til at opnå finansiering i henhold til denne forordning i forbindelse med gennemførelsen af de i artikel 22 omhandlede årlige handlingsprogrammer eller de i artikel 23 omhandlede særlige foranstaltninger:

| a) | partnerlandene og -regionerne og deres institutioner |
| --- | --- |

a)

partnerlandene og -regionerne og deres institutioner

| b) | decentrale instanser i partnerlandene såsom kommuner, provinser, departementer og regioner |
| --- | --- |

b)

decentrale instanser i partnerlandene såsom kommuner, provinser, departementer og regioner

| c) | blandede organer, som partnerlandene og -regionerne og Fællesskabet har oprettet |
| --- | --- |

c)

blandede organer, som partnerlandene og -regionerne og Fællesskabet har oprettet

| d) | internationale organisationer, herunder regionale organisationer, FN-organer, -tjenester og -missioner, de internationale og regionale finansielle institutioner og udviklingsbanker, i det omfang de bidrager til at realisere denne forordnings mål |
| --- | --- |

d)

internationale organisationer, herunder regionale organisationer, FN-organer, -tjenester og -missioner, de internationale og regionale finansielle institutioner og udviklingsbanker, i det omfang de bidrager til at realisere denne forordnings mål

| e) | fællesskabsinstitutioner og -organer, men udelukkende i forbindelse med gennemførelse af de i artikel 26 omhandlede støtteforanstaltninger |
| --- | --- |

e)

fællesskabsinstitutioner og -organer, men udelukkende i forbindelse med gennemførelse af de i artikel 26 omhandlede støtteforanstaltninger

| f) | EU-agenturer |
| --- | --- |

f)

EU-agenturer

| g) | følgende enheder eller organer i medlemsstaterne, partnerlandene og -regionerne og ethvert andet tredjeland, der opfylder betingelserne for adgang til Fællesskabets eksterne bistand, jf. artikel 31, i det omfang de bidrager til at realisere denne forordnings mål:






  i) | offentlige og halvoffentlige organer, lokale myndigheder eller administrationer og sammenslutninger heraf eller disses repræsentative organisationer |
| --- | --- | --- |

g)

følgende enheder eller organer i medlemsstaterne, partnerlandene og -regionerne og ethvert andet tredjeland, der opfylder betingelserne for adgang til Fællesskabets eksterne bistand, jf. artikel 31, i det omfang de bidrager til at realisere denne forordnings mål:

i)

offentlige og halvoffentlige organer, lokale myndigheder eller administrationer og sammenslutninger heraf eller disses repræsentative organisationer

| ii) | selskaber, virksomheder og andre organisationer og erhvervsdrivende i den private sektor |
| --- | --- |

ii)

selskaber, virksomheder og andre organisationer og erhvervsdrivende i den private sektor

| iii) | finansielle institutioner, der foretager, fremmer og finansierer private investeringer i partnerlandene og -regionerne |
| --- | --- |

iii)

finansielle institutioner, der foretager, fremmer og finansierer private investeringer i partnerlandene og -regionerne

| iv) | ikke-statslige aktører som defineret i stk. 2 |
| --- | --- |

iv)

ikke-statslige aktører som defineret i stk. 2

| v) | fysiske personer. |
| --- | --- |

v)

fysiske personer.

2.   Blandt ikke-statslige nonprofit-aktører, der kan opnå finansiel støtte i henhold til denne forordning og fungerer på et uafhængigt og ansvarligt grundlag, kan nævnes: ikke-statslige organisationer, organisationer, der repræsenterer oprindelige folk, organisationer, der repræsenterer nationale og/eller etniske mindretal, lokale erhvervssammenslutninger og borgergrupper, kooperativer, fagforeninger, økonomiske og sociale interesseorganisationer, organisationer, der bekæmper korruption og bedrageri og fremmer god regeringsførelse, borgerrettighedsorganisationer og organisationer, der bekæmper diskrimination, lokale organisationer (herunder netværk) inden for decentralt regionalt samarbejde og decentral regional integration, forbrugerorganisationer, kvinde- eller ungdomsorganisationer, organisationer inden for undervisning, kultur, forskning og videnskab, universiteter, kirker og religiøse sammenslutninger og trossamfund, medierne og alle ikke-statslige sammenslutninger og uafhængige stiftelser, herunder uafhængige politiske stiftelser, der vil kunne bidrage til at nå denne forordnings mål.

Artikel 25

Finansieringsformer

1.   Fællesskabets finansiering kan antage form af:

| a) | projekter og programmer |
| --- | --- |

a)

projekter og programmer

| b) | budgetstøtte, når partnerlandets forvaltning af offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemskuelig, pålidelig og effektiv, og når partnerlandet har udført hensigtsmæssige sektorspecifikke eller makroøkonomiske politikker, der bedømmes positivt af dets vigtigste donorer, herunder eventuelt de internationale finansielle institutioner. Kommissionen vil konsekvent anvende en resultatbaseret tilgang, der tager udgangspunkt i en række resultatindikatorer, og den vil klart definere og overvåge støttebetingelserne og støtte partnerlandenes bestræbelser på at indføre parlamentarisk kontrol og tilsynskapaciteter og forbedre gennemsigtigheden og offentlighedens adgang til informationer. Udbetalingen af budgetstøtte er betinget af, at der gøres tilfredsstillende fremskridt med hensyn til at opnå den virkning og de resultater, der er sat som mål |
| --- | --- |

b)

budgetstøtte, når partnerlandets forvaltning af offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemskuelig, pålidelig og effektiv, og når partnerlandet har udført hensigtsmæssige sektorspecifikke eller makroøkonomiske politikker, der bedømmes positivt af dets vigtigste donorer, herunder eventuelt de internationale finansielle institutioner. Kommissionen vil konsekvent anvende en resultatbaseret tilgang, der tager udgangspunkt i en række resultatindikatorer, og den vil klart definere og overvåge støttebetingelserne og støtte partnerlandenes bestræbelser på at indføre parlamentarisk kontrol og tilsynskapaciteter og forbedre gennemsigtigheden og offentlighedens adgang til informationer. Udbetalingen af budgetstøtte er betinget af, at der gøres tilfredsstillende fremskridt med hensyn til at opnå den virkning og de resultater, der er sat som mål

| c) | sektorspecifik støtte |
| --- | --- |

c)

sektorspecifik støtte

| d) | i ekstraordinære tilfælde sektorspecifikke eller generelle importprogrammer, der kan være






  i) | sektorspecifikke importprogrammer vedrørende naturalier, |
| --- | --- | --- |

d)

i ekstraordinære tilfælde sektorspecifikke eller generelle importprogrammer, der kan være

i)

sektorspecifikke importprogrammer vedrørende naturalier,

| ii) | sektorspecifikke importprogrammer vedrørende valutastøtte til finansiering af sektorspecifik import eller |
| --- | --- |

ii)

sektorspecifikke importprogrammer vedrørende valutastøtte til finansiering af sektorspecifik import eller

| iii) | generelle importprogrammer vedrørende valutastøtte til finansiering af generel import af en bred vifte af produkter |
| --- | --- |

iii)

generelle importprogrammer vedrørende valutastøtte til finansiering af generel import af en bred vifte af produkter

| e) | midler, der på grundlag af Kommissionens programmer stilles til rådighed for EIB eller andre kreditformidlingsinstitutter, med henblik på ydelse af lån (f.eks. til støtte for investeringer og udvikling i den private sektor), risikovillig kapital (navnlig i form af underordnede eller betingede lån) eller anden form for midlertidige minoritetsandele i selskabskapital samt bidrag til garantifonde, på de i artikel 32 anførte vilkår, idet Fællesskabets finansielle risiko dog er begrænset til disse midler |
| --- | --- |

e)

midler, der på grundlag af Kommissionens programmer stilles til rådighed for EIB eller andre kreditformidlingsinstitutter, med henblik på ydelse af lån (f.eks. til støtte for investeringer og udvikling i den private sektor), risikovillig kapital (navnlig i form af underordnede eller betingede lån) eller anden form for midlertidige minoritetsandele i selskabskapital samt bidrag til garantifonde, på de i artikel 32 anførte vilkår, idet Fællesskabets finansielle risiko dog er begrænset til disse midler

| f) | rentetilskud, særlig ved lån på miljøområdet |
| --- | --- |

f)

rentetilskud, særlig ved lån på miljøområdet

| g) | gældssanering i henhold til internationalt vedtagne gældssaneringsprogrammer |
| --- | --- |

g)

gældssanering i henhold til internationalt vedtagne gældssaneringsprogrammer

| h) | tilskud til finansiering af projekter, som foreslås af de i artikel 24, stk. 1, litra b), c), d) og f) og litra g), nr. i) til v), omhandlede enheder |
| --- | --- |

h)

tilskud til finansiering af projekter, som foreslås af de i artikel 24, stk. 1, litra b), c), d) og f) og litra g), nr. i) til v), omhandlede enheder

| i) | tilskud til finansiering af driftsudgifter for de i artikel 24, stk. 1, litra b), c), d) og f) og litra g), nr. i), iii) og iv), omhandlede enheder |
| --- | --- |

i)

tilskud til finansiering af driftsudgifter for de i artikel 24, stk. 1, litra b), c), d) og f) og litra g), nr. i), iii) og iv), omhandlede enheder

| j) | finansiering af programmer for parvist samarbejde mellem offentlige institutioner, lokale myndigheder, offentlige nationale organer og privatretlige enheder, der varetager offentlige serviceopgaver i medlemsstaterne og i partnerlandene og -regionerne |
| --- | --- |

j)

finansiering af programmer for parvist samarbejde mellem offentlige institutioner, lokale myndigheder, offentlige nationale organer og privatretlige enheder, der varetager offentlige serviceopgaver i medlemsstaterne og i partnerlandene og -regionerne

| k) | bidrag til internationale fonde, især fonde forvaltet af internationale eller regionale organisationer |
| --- | --- |

k)

bidrag til internationale fonde, især fonde forvaltet af internationale eller regionale organisationer

| l) | bidrag til nationale fonde, der er oprettet af partnerlandene og -regionerne med henblik på at fremme samlet finansiering fra flere donorers side, eller til fonde, der er oprettet af en enkelt eller flere andre donorer med henblik på fælles gennemførelse af projekter |
| --- | --- |

l)

bidrag til nationale fonde, der er oprettet af partnerlandene og -regionerne med henblik på at fremme samlet finansiering fra flere donorers side, eller til fonde, der er oprettet af en enkelt eller flere andre donorer med henblik på fælles gennemførelse af projekter

| m) | kapitaloverførsler til de internationale finansielle institutioner og regionale udviklingsbanker |
| --- | --- |

m)

kapitaloverførsler til de internationale finansielle institutioner og regionale udviklingsbanker

| n) | menneskelige og materielle ressourcer til partnerlandenes og -regionernes effektive forvaltning og overvågning af projekter og programmer. |
| --- | --- |

n)

menneskelige og materielle ressourcer til partnerlandenes og -regionernes effektive forvaltning og overvågning af projekter og programmer.

2.   Fællesskabets bistand må ikke anvendes til at finansiere skatter, told og andre afgifter i modtagerlandene.

Artikel 26

Støtteforanstaltninger

1.   Fællesskabets finansiering kan anvendes til at dække udgifter i forbindelse med forberedelse, opfølgning, kontrol, revision og evaluering, der er direkte nødvendige for gennemførelsen af denne forordning og realiseringen af dens mål, det være sig undersøgelser, møder, oplysning, bevidstgørelse, uddannelse og publikation, udgifter i forbindelse med edb-net til informationsudveksling og alle andre udgifter til administrativ og teknisk bistand, der er nødvendige for forvaltningen af programmet. Den dækker også udgifter til administrativ assistance i Kommissionens delegationer til forvaltning af tiltag, der finansieres i henhold til denne forordning.

2.   Støtteforanstaltningerne er ikke nødvendigvis omfattet af flerårige vejledende programmer og kan derfor finansieres uden om strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer. De kan dog også finansieres via flerårige vejledende programmer.

Kommissionen vedtager støtteforanstaltninger, der ikke indgår i de flerårige vejledende programmer, efter bestemmelserne i artikel 23, stk. 3 og 4.

Artikel 27

Samfinansiering

1.   Foranstaltninger kan gøres til genstand for samfinansiering, navnlig med:

| a) | medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder, og navnlig deres offentlige og halvoffentlige organer |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder, og navnlig deres offentlige og halvoffentlige organer

| b) | andre donorlande, særlig deres offentlige og halvoffentlige organer |
| --- | --- |

b)

andre donorlande, særlig deres offentlige og halvoffentlige organer

| c) | internationale og regionale organisationer, særlig de internationale og regionale finansielle institutioner |
| --- | --- |

c)

internationale og regionale organisationer, særlig de internationale og regionale finansielle institutioner

| d) | selskaber, virksomheder og andre organisationer og erhvervsdrivende i den private sektor og andre ikke-statslige aktører |
| --- | --- |

d)

selskaber, virksomheder og andre organisationer og erhvervsdrivende i den private sektor og andre ikke-statslige aktører

| e) | partnerlande og -regioner, der modtager midler. |
| --- | --- |

e)

partnerlande og -regioner, der modtager midler.

2.   I tilfælde af parallel samfinansiering opdeles projektet eller programmet i flere tydeligt identificerbare komponenter, der hver især finansieres af de forskellige partnere, der deltager i samfinansieringen, således at finansieringsmidlernes endelige anvendelse altid kan identificeres.

I tilfælde af samlet samfinansiering fordeles de samlede omkostninger ved projektet eller programmet mellem de partnere, der deltager i finansieringen, og midlerne sammenlægges, således at det ikke længere er muligt at identificere finansieringskilde til en specifik aktivitet under projektet eller programmet.

3.   I tilfælde af samlet samfinansiering kan Kommissionen modtage og forvalte midler på vegne af de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede enheder til gennemførelse af fælles aktioner. Sådanne midler behandles som formålsbestemte indtægter som omhandlet i artikel 18 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Artikel 28

Forvaltningsprocedurer

1.   Foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

2.   Kommissionen kan i forbindelse med samfinansiering og i andre behørigt begrundede tilfælde beslutte at overlade offentligretlige opgaver og navnlig budgetgennemførelsesopgaver til de organer, der er omhandlet i artikel 54, stk. 2, litra c), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

3.   I tilfælde af decentral forvaltning kan Kommissionen beslutte at benytte de procedurer for udbud og tildeling af tilskud, der gælder i det partnerland eller den partnerregion, som modtager midler, efter at have sikret, at disse procedurer er i overensstemmelse med de relevante kriterier i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, og forudsat at:

| — | procedurerne i det pågældende partnerland eller den pågældende partnerregion overholder principperne om gennemskuelighed, forholdsmæssighed, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling og hindrer enhver form for interessekonflikt |
| --- | --- |

—

procedurerne i det pågældende partnerland eller den pågældende partnerregion overholder principperne om gennemskuelighed, forholdsmæssighed, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling og hindrer enhver form for interessekonflikt

| — | det pågældende partnerland eller den pågældende partnerregion forpligter sig til med regelmæssige mellemrum at undersøge, om de tiltag, der finansieres via Den Europæiske Unions almindelige budget, gennemføres korrekt, at tage passende skridt til at modvirke uregelmæssigheder og svig og til i givet fald at tage retslige skridt til at kræve uretmæssigt udbetalte midler tilbagebetalt. |
| --- | --- |

—

det pågældende partnerland eller den pågældende partnerregion forpligter sig til med regelmæssige mellemrum at undersøge, om de tiltag, der finansieres via Den Europæiske Unions almindelige budget, gennemføres korrekt, at tage passende skridt til at modvirke uregelmæssigheder og svig og til i givet fald at tage retslige skridt til at kræve uretmæssigt udbetalte midler tilbagebetalt.

Artikel 29

Budgetforpligtelser

1.   Budgetforpligtelserne indgås ved afgørelser, som Kommissionen træffer i medfør af artikel 22, stk. 1, artikel 23, stk. 1, og artikel 26, stk. 2.

2.   Fællesskabets finansiering kan bl.a. antage en af følgende juridiske former:

| — | finansieringsaftaler |
| --- | --- |

—

finansieringsaftaler

| — | tilskudsaftaler |
| --- | --- |

—

tilskudsaftaler

| — | indkøbskontrakter |
| --- | --- |

—

indkøbskontrakter

| — | arbejdskontrakter. |
| --- | --- |

—

arbejdskontrakter.

Artikel 30

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Aftaler, der indgås i henhold til denne forordning, skal indeholde bestemmelser, som garanterer beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, særlig i forbindelse med uregelmæssigheder, svig, korruption og anden ulovlig virksomhed, jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/1995 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (17), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/1996 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (18) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (19).

2.   I aftalerne anføres det udtrykkeligt, at Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til at foretage revision, herunder dokumentrevision eller revision på stedet for alle kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget fællesskabsmidler. Det skal også udtrykkeligt fastsættes, at Kommissionen kan foretage kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96.

3.   I alle kontrakter, der indgås i forbindelse med bistandsgennemførelsen, skal Kommissionens og Revisionsrettens rettigheder, som anført i stk. 2, sikres både under og efter kontraktgennemførelsen.

Artikel 31

Procedurer for offentlige indkøb og for tildeling af tilskud samt oprindelsesregler

1.   Ved indkøbs- eller tilskudsaftaler, der finansieres i henhold til denne forordning, er deltagelse åben for alle fysiske og juridiske personer, der henholdsvis er statsborgere i eller er etableret i en af Fællesskabets medlemsstater, i et land, der af Fællesskabet anerkendes som et officielt kandidatland, eller i en stat, der er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Ved indkøbs- eller tilskudsaftaler, der finansieres i henhold til et geografisk program, som defineret i artikel 5-10, er deltagelse åben for alle fysiske personer, der er statsborgere i, og juridiske personer, der er etableret i et udviklingsland, der er støtteberettiget i henhold til bilag I.

Ved indkøbs- eller tilskudsaftaler, der finansieres i henhold til et tematisk program, som defineret i artikel 11-16, og i henhold til programmet i artikel 17 er deltagelse åben for alle fysiske personer, der er statsborgere i, og juridiske personer, der er etableret i et udviklingsland, som fastlagt af OECD/DAC og i bilag II, ud over de fysiske eller juridiske personer, der er støtteberettigede i henhold til det tematiske program og programmet i artikel 17. Kommissionen offentliggør og ajourfører bilag II i overensstemmelse med de regelmæssige revisioner, som OECD/DAC foretager af listen over bistandsmodtagere, og underretter Rådet herom.

2.   Ved indkøbs- eller tilskudsaftaler, der finansieres i henhold til denne forordning, er deltagelse åben for alle fysiske personer, der er statsborgere i, og juridiske personer, der er etableret i et andet land end de i stk. 1 omhandlede, forudsat at der er sikret gensidig adgang til deres eksterne bistand.

Gensidig adgang indrømmes et land, forudsat at dette land indrømmer medlemsstaterne og det berørte modtagerland berettigelse på samme vilkår.

Gensidig adgang fastlægges ved hjælp af en særlig afgørelse vedrørende et givet land eller en given regional landegruppe. En sådan afgørelse træffes efter proceduren i artikel 35, stk. 2, og skal være i kraft i mindst et år.

Indrømmelsen af gensidig adgang baseres på en sammenligning mellem Fællesskabet og andre donorer og finder sted på sektorniveau, som fastlagt i OECD/DAC's kategorier eller på landsniveau, hvad enten det er donor- eller modtagerland. Beslutningen om at indrømme et donorland denne gensidighed baseres på gennemsigtigheden, sammenhængen og proportionaliteten i denne donors bistand, herunder dens kvalitative og kvantitative karakter. Der føres konsultation med modtagerlandene som led i den procedure, der er beskrevet i dette stykke.

Gensidig adgang i de mindst udviklede lande som fastlagt af OECD/DAC indrømmes automatisk til medlemmer af OECD/DAC.

3.   Deltagelse i procedurerne for tildeling af indkøbs- eller tilskudskontrakter, der finansieres under et fællesskabsinstrument, er åben for internationale organisationer.

4.   Ovennævnte bestemmelser er ikke til hinder for deltagelse af de kategorier af organisationer, der i betragtning af foranstaltningens målsætning er støtteberettigede på grundlag af deres art eller geografiske placering.

5.   Eksperter kan være af en hvilken som helst nationalitet. Dette anfægter ikke de kvalitative og finansielle krav, der er fastsat i Fællesskabets udbudsregler.

6.   Alle leverancer og materialer, der indkøbes under en aftale, der finansieres i henhold til denne forordning, skal have oprindelse i Fællesskabet eller i et land, der er støtteberettiget i henhold til stk. 1 og 2. I denne forordning forstås oprindelse således, som det er fastlagt i de relevante fællesskabsbestemmelser om oprindelsesregler til toldmæssige formål.

7.   Kommissionen kan i behørigt begrundede tilfælde tillade deltagelse af fysiske og juridiske personer fra lande, der har traditionelle økonomiske, handelsmæssige eller geografiske forbindelser med nabolande, eller fra andre tredjelande samt brug af leverancer og materialer af anden oprindelse.

8.   Kommissionen kan i behørigt begrundede undtagelsestilfælde tillade, at fysiske personer, der er statsborgere i, og juridiske personer, der er etableret i andre end de i stk. 1 og 2 omhandlede lande, deltager, eller at der købes leverancer og materialer af anden oprindelse end den i stk. 6 omhandlede.

Undtagelser kan begrundes med, at varerne og tjenesteydelserne ikke markedsføres i de berørte lande, at sagen er yderste hastende, eller at reglerne om berettigelse ville gøre det umuligt eller ekstremt vanskeligt at gennemføre et projekt, et program eller en foranstaltning.

9.   Når Fællesskabets finansiering vedrører en foranstaltning, der gennemføres via en international organisation, er deltagelse i de relevante kontraktlige procedurer åben for alle fysiske eller juridiske personer, der er berettigede i henhold til stk. 1 og 2, og for alle fysiske eller juridiske personer, der er berettigede i henhold til den pågældende organisations regler, idet det påses, at alle donorer behandles ens. De samme regler gælder for leverancer, materialer og eksperter.

Når Fællesskabets finansiering vedrører en foranstaltning, der samfinansieres med et tredjeland, der er omfattet af gensidighed som fastlagt i stk. 2, eller med en regional organisation eller en medlemsstat, er deltagelse i de relevante kontraktlige procedurer åben for alle fysiske eller juridiske personer, der er berettigede i henhold til stk. 1, 2 og 3, og for alle fysiske eller juridiske personer, der er berettigede i henhold til reglerne i det pågældende tredjeland eller den pågældende regionale organisation eller medlemsstat. De samme regler gælder for leverancer, materialer og eksperter.

10.   I forbindelse med bistand, der kanaliseres direkte gennem ikke-statslige aktører under det tematiske program, der er omhandlet i artikel 14, finder bestemmelserne i stk. 1 ikke anvendelse på de berettigelseskriterier, der er fastlagt for udvælgelse af modtagere af gavebistand.

Modtagere af denne gavebistand omfattes af de i denne artikel fastsatte regler, når gennemførelsen af bistanden kræver indgåelse af indkøbskontrakter.

11.   For at fremskynde fattigdomsbekæmpelsen gennem styrkelse af de lokale kapaciteter, markeder og indkøb skal der lægges særlig vægt på lokale og regionale indkøb i partnerlande.

Tilbudsgivere, der har fået tildelt en kontrakt, skal overholde de internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder, som f.eks. ILO's grundlæggende arbejdsstandarder, konventionerne om forsamlingsfrihed og retten til at indgå kollektive overenskomster, afskaffelse af tvunget eller pligtmæssigt arbejde, afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv og afskaffelse af børnearbejde.

Udviklingslandenes adgang til Fællesskabets bistand skal fremmes ved hjælp af alle former for teknisk bistand, som anses for passende.

Artikel 32

Midler, der stilles til rådighed for EIB eller andre kreditformidlingsinstitutter

1.   De i artikel 25, stk. 1, litra e), omhandlede midler forvaltes af kreditformidlingsinstitutter, EIB eller en anden bank eller organisation, der har den nødvendige kapacitet til at forvalte disse midler.

2.   Kommissionen skal fra sag til sag vedtage gennemførelsesbestemmelser til stk. 1, navnlig hvad angår risikodeling, vederlag til den finansielle formidler, der står for gennemførelsen, anvendelse og tilbagebetaling af renter på midlerne samt betingelserne for afslutning af operationen.

Artikel 33

Evaluering

1.   Kommissionen overvåger og reviderer regelmæssigt sine programmer og evaluerer resultaterne af gennemførelsen af de geografiske og tematiske politikker og programmer, sektorpolitikkerne og programmeringens effektivitet, hvor det er relevant ved hjælp af uafhængige eksterne evalueringer, for at efterprøve, om målene nås, og for at kunne rette henstillinger om en forbedring af fremtidige operationer. Der skal tages behørigt hensyn til Europa-Parlamentets eller Rådets forslag om uafhængige eksterne evalueringer Der skal især fokuseres på de sociale sektorer og på fremskridt med hensyn til årtusindudviklingsmålene.

2.   Kommissionen sender sine evalueringsrapporter til Europa-Parlamentet og til det udvalg, der er nedsat ved artikel 35, til orientering. Medlemsstaterne kan anmode om drøftelse af særlige evalueringer i det udvalg, der er nævnt i artikel 35, stk. 3. Der tages højde for resultaterne, når programmerne udformes og midlerne tildeles.

3.   Kommissionen inddrager alle relevante interessenter, herunder ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, i evalueringen af Fællesskabets bistand i henhold til denne forordning.

AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 34

Årsrapport

1.   Kommissionen undersøger, hvilke fremskridt der er gjort med gennemførelsen af de i henhold til denne forordning trufne foranstaltninger og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport om gennemførelsen og resultaterne og, så vidt muligt, udbyttet og virkningen af bistanden. Rapporten fremsendes også til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

2.   Årsrapporten skal indeholde oplysninger for det foregående år om de finansierede foranstaltninger, overvågnings- og evalueringsresultaterne, inddragelsen af relevante partnere og gennemførelsen af budgetforpligtelser og -betalinger efter partnerland og -region og samarbejdsområde. Rapporten skal desuden indeholde en vurdering af resultaterne af bistanden, så vidt muligt under anvendelse af særlige og målelige indikatorer for, hvilken rolle bistanden spiller for gennemførelsen af forordningens målsætninger. Der skal især fokuseres på de sociale sektorer og på fremskridt med hensyn til årtusindudviklingsmålene.

Artikel 35

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8. Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til 30 dage.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

5.   En observatør for EIB deltager i udvalgets arbejde i spørgsmål, der vedrører Banken.

Artikel 36

Deltagelse af tredjelande, der ellers ikke er støtteberettigede i henhold til denne forordning

For at sikre sammenhæng i Fællesskabets bistand og garantere dens effektivitet kan Kommissionen med forbehold af artikel 3, stk. 5, ved vedtagelsen af de i artikel 22 omhandlede handlingsprogrammer eller de i artikel 23 omhandlede særlige foranstaltninger beslutte, at lande, territorier og regioner, der er berettiget til fællesskabsbistand i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006 eller forordning nr. [...] og EUF, kan drage fordel af foranstaltningerne i henhold til denne forordning, når det pågældende geografiske eller tematiske projekt eller program er af global, horisontal, regional eller grænseoverskridende karakter. Denne finansieringsmulighed kan omtales i strategidokumenterne og de flerårige vejledende programmer, der er omhandlet i artikel 19 og 20. Bestemmelserne om støtteberettigelse i artikel 10 og bestemmelserne om deltagelse i procedurerne for offentlige indkøb og tildeling af tilskud samt oprindelsesreglerne i artikel 31 justeres således, at de pågældende lande, territorier og regioner kan deltage.

Artikel 37

Suspension af bistanden

Uden at dette indskrænker bestemmelserne om suspension af støtte i partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med partnerlandene og -regionerne, såfremt et partnerland ikke overholder de i artikel 3, stk. 1, omhandlede principper, og konsultationer med partnerlandet ikke fører til en løsning, der kan accepteres af begge parter, eller hvis konsultationer afvises, eller der er tale om en særlig hastende situation, kan Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, tage alle egnede forholdsregler med hensyn til enhver bistand til partnerlandet i henhold til denne forordning. Sådanne forholdsregler kan omfatte fuld eller delvis suspension af bistanden.

Artikel 38

Finansielle bestemmelser

1.   Finansieringsrammen til gennemførelsen af denne forordning for perioden 2007-2013 er på 16 897 mio. EUR.

2.   De vejledende beløb til hvert program som omhandlet i artikel 5-10 og 11-16 samt artikel 17 er anført i bilag IV. Disse beløb er fastlagt for perioden 2007-2013.

3.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af den finansielle ramme.

4.   Et vejledende beløb på 465 mio. EUR er medregnet i det samlede beløb til tematiske programmer til finansiering af aktiviteter til fordel for ENPI-lande.

Artikel 39

Ophævelse af tidligere forordninger

1.   Følgende forordninger ophæves:

| a) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2110/2005 af 14. december 2005 om adgang til Fællesskabets eksterne bistand (20) |
| --- | --- |

a)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2110/2005 af 14. december 2005 om adgang til Fællesskabets eksterne bistand (20)

| b) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 806/2004 af 21. april 2004 om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (21) |
| --- | --- |

b)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 806/2004 af 21. april 2004 om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (21)

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 491/2004 af 10. marts 2004 om et program for finansiel og teknisk bistand til tredjelande på migrations- og asylområdet (Aeneas) (22) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 491/2004 af 10. marts 2004 om et program for finansiel og teknisk bistand til tredjelande på migrations- og asylområdet (Aeneas) (22)

| d) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1568/2003 af 15. juli 2003 om støtte til bekæmpelse af fattigdomsbetingede sygdomme (hiv/aids, tuberkulose og malaria) i udviklingslandene (23) |
| --- | --- |

d)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1568/2003 af 15. juli 2003 om støtte til bekæmpelse af fattigdomsbetingede sygdomme (hiv/aids, tuberkulose og malaria) i udviklingslandene (23)

| e) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1567/2003 af 15. juli 2003 om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og dermed forbundne rettigheder i udviklingslande (24) |
| --- | --- |

e)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1567/2003 af 15. juli 2003 om bistand til politikker og aktioner vedrørende reproduktiv og seksuel sundhed og dermed forbundne rettigheder i udviklingslande (24)

| f) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001 om foranstaltninger på området bistand til hjemstedsfordrevne i udviklingslandene i Asien og Latinamerika (25) |
| --- | --- |

f)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001 om foranstaltninger på området bistand til hjemstedsfordrevne i udviklingslandene i Asien og Latinamerika (25)

| g) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2494/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene (26) |
| --- | --- |

g)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2494/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene (26)

| h) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2493/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af fuld integrering af miljøaspektet i udviklingslandenes udviklingsproces (27) |
| --- | --- |

h)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2493/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af fuld integrering af miljøaspektet i udviklingslandenes udviklingsproces (27)

| i) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1726/2000 af 29. juni 2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (28) |
| --- | --- |

i)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1726/2000 af 29. juni 2000 om udviklingssamarbejde med Sydafrika (28)

| j) | Rådets forordning (EF) nr. 1659/98 af 17. juli 1998 om decentraliseret samarbejde (29) |
| --- | --- |

j)

Rådets forordning (EF) nr. 1659/98 af 17. juli 1998 om decentraliseret samarbejde (29)

| k) | Rådets forordning (EF) nr. 1658/98 af 17. juli 1998 om samfinansiering med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (ngo) af foranstaltninger på områder af interesse for udviklingslandene (30) |
| --- | --- |

k)

Rådets forordning (EF) nr. 1658/98 af 17. juli 1998 om samfinansiering med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (ngo) af foranstaltninger på områder af interesse for udviklingslandene (30)

| l) | Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevarehjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (31) |
| --- | --- |

l)

Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevarehjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (31)

| m) | Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (32). |
| --- | --- |

m)

Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (32).

2.   De ophævede forordninger finder fortsat anvendelse på retsakter og forpligtelser til gennemførelse af budgetterne for årene forud for 2007. Enhver henvisning til de ophævede forordninger skal betragtes som en henvisning til denne forordning.

Artikel 40

Revision

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2010 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning i de første tre år og eventuelt et forslag til retsakt med de nødvendige ændringer af forordningen, herunder de vejledende finansielle bevillinger i bilag IV.

Artikel 41

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkelthender og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets udtalelse af 18.5.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 23. oktober 2006 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  EUT L ...

3

(4)  EUT L ...

4

(5)  EUT L ...

5

(6)  EUT L ...

6

(7)  EUT L ...

7

(8)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 1.

8

(9)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

10

(11)  EUT L 50 af 21.2.2006, s. 1.

11

(12)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

12

(13)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

13

(14)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

14

(15)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  Aftale om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side (EFT L 311 af 4.12.1999, s. 3).

16

(17)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  EFT L 292 af 15.11.1995, s. 2.

18

(19)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

19

(20)  EUT L 344 af 27.12.2005, s. 1.

20

(21)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 40.

21

(22)  EUT L 80 af 18.3.2004, s. 1.

22

(23)  EUT L 224 af 6.9.2003, s. 7. Ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

23

(24)  EUT L 224 af 6.9.2003, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

24

(25)  EFT L 287 af 31.10.2001, s. 3. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

25

(26)  EFT L 288 af 15.11.2000, s. 6. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

26

(27)  EFT L 288 af 15.11.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

27

(28)  EFT L 198 af 4.8.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

28

(29)  EFT L 213 af 30.7.1998, s. 6. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 625/2004 (EFT L 99 af 3.4.2004, s. 1).

29

(30)  EFT L 213 af 30.7.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2110/2005.

30

(31)  EFT L 166 af 5.7.1996, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1726/2001 (EFT L 234 af 1.9.2001, p. 10).

31

(32)  EFT L 52 af 27.2.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2112/2005 (EUT L 344 af 27.12.2005, s. 23).

32

---

BILAG I

STØTTEBERETTIGEDE LANDE I HENHOLD TIL ARTIKEL 1, STK. 1:

Latinamerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivia |
| --- | --- |

2.

Bolivia

| 3. | Brasilien |
| --- | --- |

3.

Brasilien

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Colombia |
| --- | --- |

5.

Colombia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Cuba |
| --- | --- |

7.

Cuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mexico |
| --- | --- |

12.

Mexico

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Asien

| 19. | Afghanistan |
| --- | --- |

19.

Afghanistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Cambodja |
| --- | --- |

22.

Cambodja

| 23. | Kina |
| --- | --- |

23.

Kina

| 24. | Indien |
| --- | --- |

24.

Indien

| 25. | Indonesien |
| --- | --- |

25.

Indonesien

| 26. | Den Demokratiske Folkerepublik Korea |
| --- | --- |

26.

Den Demokratiske Folkerepublik Korea

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malaysia |
| --- | --- |

28.

Malaysia

| 29. | Maldiverne |
| --- | --- |

29.

Maldiverne

| 30. | Mongoliet |
| --- | --- |

30.

Mongoliet

| 31. | Myanmar/Burma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Burma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filippinerne |
| --- | --- |

34.

Filippinerne

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Thailand |
| --- | --- |

36.

Thailand

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Centralasien

| 38. | Kasakhstan |
| --- | --- |

38.

Kasakhstan

| 39. | Den Kirgisiske Republik |
| --- | --- |

39.

Den Kirgisiske Republik

| 40. | Tadsjikistan |
| --- | --- |

40.

Tadsjikistan

| 41. | Turkmenistan |
| --- | --- |

41.

Turkmenistan

| 42. | Usbekistan |
| --- | --- |

42.

Usbekistan

Mellemøsten

| 43. | Iran |
| --- | --- |

43.

Iran

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Oman |
| --- | --- |

45.

Oman

| 46. | Saudi-Arabien |
| --- | --- |

46.

Saudi-Arabien

| 47. | Yemen |
| --- | --- |

47.

Yemen

Sydafrika

| 48. | Sydafrika |
| --- | --- |

48.

Sydafrika

---

BILAG II

OECD/DAC'S LISTE OVER ODA-MODTAGERE

Gælder fra 2006 for rapporter om 2005, 2006 og 2007

| De mindst udviklede lande | Andre lavindkomstlande
  (BNI pr. indbygger < 825 USD i 2004) | Mellemindkomstlande og -territorier i den nederste halvdel
  (BNI pr. indbygger 826-3 255 USD i 2004) | Mellemindkomstlande og -territorier i den øverste halvdel
  (BNI pr. indbygger 3 256-10 065 USD i 2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afghanistan
  Angola
  Bangladesh
  Benin
  Bhutan
  Burkina Faso
  Burundi
  Cambodja
  Kap Verde
  Den Centralafrikanske Republik
  Tchad
  Comorerne
  Den Demokratiske Republik Congo
  Djibouti
  Ækvatorialguinea
  Eritrea
  Etiopien
  Gambia
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Haiti
  Kiribati
  Laos
  Lesotho
  Liberia
  Madagaskar
  Malawi
  -Maldiverne
  Mali
  Mauretanien
  Mozambique
  Myanmar
  Nepal
  Niger
  Rwanda
  Samoa
  Sao Tomé og Príncipe
  Senegal
  Sierra Leone
  Salomonøerne
  Somalia
  Sudan
  Tanzania
  Timor-Leste
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Yemen
  Zambia | Cameroun
  Republikken Congo
  Côte d'Ivoire
  Ghana
  Indien
  Kenya
  Nordkorea
  Den Kirgisiske Republik
  Moldova
  Mongoliet
  Nicaragua
  Nigeria
  Pakistan
  Papua Ny Guinea
  Tadsjikistan
  Usbekistan
  Vietnam
  Zimbabwe | Albanien
  Algeriet
  Armenien
  Aserbajdsjan
  Belarus
  Bolivia
  Bosnien-Herzegovina
  Brasilien
  Kina
  Colombia
  Cuba
  Den Dominikanske Republik
  Ecuador
  Egypten
  El Salvador
  Fiji
  Georgien
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indonesien
  Iran
  Irak
  Jamaica
  Jordan
  Kasakhstan
  Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien
  Marshalløerne
  Mikronesien
  Marokko
  Namibia
  Niue
  De selvstyrende palæstinensiske områder
  Paraguay
  Peru
  Filippinerne
  Serbien og Montenegro
  Sri Lanka
  Surinam
  Swaziland
  Syrien
  Thailand
  - Tokelau
  Tonga
  Tunesien
  Turkmenistan
  Ukraine
  - Wallis og Futunaøerne | * Anguilla
  Antigua og Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Chile
  Cookøerne
  Costa Rica
  Kroatien
  Dominica
  Gabon
  Grenada
  Libanon
  Libyen
  Malaysia
  Mauritius
  - Mayotte
  Mexico
  - Montserrat
  Nauru
  Oman
  Palau
  Panama
  Saudi-Arabien (1)

  Seychellerne
  Sydafrika
  - Saint Helena
  Saint Christopher og Nevis
  Saint Lucia
  Saint Vincent og Grenadinerne
  Trinidad og Tobago
  Tyrkiet
  - Turks- og Caicosøerne
  Uruguay
  Venezuela |
| * | Territorium. |

De mindst udviklede lande

Andre lavindkomstlande

(BNI pr. indbygger < 825 USD i 2004)

Mellemindkomstlande og -territorier i den nederste halvdel

(BNI pr. indbygger 826-3 255 USD i 2004)

Mellemindkomstlande og -territorier i den øverste halvdel

(BNI pr. indbygger 3 256-10 065 USD i 2004)

Afghanistan

Angola

Bangladesh

Benin

Bhutan

Burkina Faso

Burundi

Cambodja

Kap Verde

Den Centralafrikanske Republik

Tchad

Comorerne

Den Demokratiske Republik Congo

Djibouti

Ækvatorialguinea

Eritrea

Etiopien

Gambia

Guinea

Guinea-Bissau

Haiti

Kiribati

Laos

Lesotho

Liberia

Madagaskar

Malawi

-Maldiverne

Mali

Mauretanien

Mozambique

Myanmar

Nepal

Niger

Rwanda

Samoa

Sao Tomé og Príncipe

Senegal

Sierra Leone

Salomonøerne

Somalia

Sudan

Tanzania

Timor-Leste

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Yemen

Zambia

Cameroun

Republikken Congo

Côte d'Ivoire

Ghana

Indien

Kenya

Nordkorea

Den Kirgisiske Republik

Moldova

Mongoliet

Nicaragua

Nigeria

Pakistan

Papua Ny Guinea

Tadsjikistan

Usbekistan

Vietnam

Zimbabwe

Albanien

Algeriet

Armenien

Aserbajdsjan

Belarus

Bolivia

Bosnien-Herzegovina

Brasilien

Kina

Colombia

Cuba

Den Dominikanske Republik

Ecuador

Egypten

El Salvador

Fiji

Georgien

Guatemala

Guyana

Honduras

Indonesien

Iran

Irak

Jamaica

Jordan

Kasakhstan

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Marshalløerne

Mikronesien

Marokko

Namibia

Niue

De selvstyrende palæstinensiske områder

Paraguay

Peru

Filippinerne

Serbien og Montenegro

Sri Lanka

Surinam

Swaziland

Syrien

Thailand

- Tokelau

Tonga

Tunesien

Turkmenistan

Ukraine

- Wallis og Futunaøerne

- Anguilla

Antigua og Barbuda

Argentina

Barbados

Belize

Botswana

Chile

Cookøerne

Costa Rica

Kroatien

Dominica

Gabon

Grenada

Libanon

Libyen

Malaysia

Mauritius

- Mayotte

Mexico

- Montserrat

Nauru

Oman

Palau

Panama

Saudi-Arabien (1)

Seychellerne

Sydafrika

- Saint Helena

Saint Christopher og Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent og Grenadinerne

Trinidad og Tobago

Tyrkiet

- Turks- og Caicosøerne

Uruguay

Venezuela

*

Territorium.

---

(1)  Saudi-Arabien kom op over tærsklen for højindkomstlande i 2004. Efter OECD/DAC's regler for revision af denne liste, vil det udgå af listen i 2008, hvis det forbliver et højindkomstland i 2005 og 2006. Dets ODA fra OECD/DAC-medlemmer var netto på 9,9 mio. USD i 2003 og 9,0 mio. USD (foreløbigt tal) i 2004.

---

BILAG III

AVS- SUKKERPROTOKOLLANDE

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Guyana |
| --- | --- |

3.

Guyana

| 4. | Jamaica |
| --- | --- |

4.

Jamaica

| 5. | Saint Christopher og Nevis |
| --- | --- |

5.

Saint Christopher og Nevis

| 6. | Trinidad og Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad og Tobago

| 7. | Fiji |
| --- | --- |

7.

Fiji

| 8. | Republikken Congo |
| --- | --- |

8.

Republikken Congo

| 9. | Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

9.

Côte d'Ivoire

| 10. | Kenya |
| --- | --- |

10.

Kenya

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malawi |
| --- | --- |

12.

Malawi

| 13. | Mauritius |
| --- | --- |

13.

Mauritius

| 14. | Mozambique |
| --- | --- |

14.

Mozambique

| 15. | Swaziland |
| --- | --- |

15.

Swaziland

| 16. | Tanzania |
| --- | --- |

16.

Tanzania

| 17. | Zambia |
| --- | --- |

17.

Zambia

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

BILAG IV

VEJLEDENDE FINANSIELLE BEVILLINGER FOR PERIODEN 2007-2013 (MIO. EUR)

| I alt | 16 897 |
| --- | --- |
| Geografiske programmer: | 10 057 |
| Latinamerika | 2 690 |
| Asien | 5 187 |
| Centralasien | 719 |
| Mellemøsten | 481 |
| Sydafrika | 980 |
| Tematiske programmer: | 5 596 |
| Investering i mennesker | 1 060 |
| Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer | 804 |
| Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder | 1 639 |
| Fødevaresikkerhed | 1 709 |
| Migration og asyl | 384 |
| AVS-sukkerprotokollande | 1 244 |

I alt

16 897

Geografiske programmer:

10 057

Latinamerika

2 690

Asien

5 187

Centralasien

719

Mellemøsten

481

Sydafrika

980

Tematiske programmer:

5 596

Investering i mennesker

1 060

Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer

804

Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder

1 639

Fødevaresikkerhed

1 709

Migration og asyl

384

AVS-sukkerprotokollande

1 244

---

BILAG V

IKKE-UDVIKLINGSLANDE OG -TERRITORIER

| 1. | Australien |
| --- | --- |

1.

Australien

| 2. | Bahrain |
| --- | --- |

2.

Bahrain

| 3. | Brunei |
| --- | --- |

3.

Brunei

| 4. | Canada |
| --- | --- |

4.

Canada

| 5. | Kinesisk Taipei |
| --- | --- |

5.

Kinesisk Taipei

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Japan |
| --- | --- |

7.

Japan

| 8. | Sydkorea |
| --- | --- |

8.

Sydkorea

| 9. | Macao |
| --- | --- |

9.

Macao

| 10. | New Zealand |
| --- | --- |

10.

New Zealand

| 11. | Kuwait |
| --- | --- |

11.

Kuwait

| 12. | Qatar |
| --- | --- |

12.

Qatar

| 13. | Singapore |
| --- | --- |

13.

Singapore

| 14. | De Forenede Arabiske Emirater |
| --- | --- |

14.

De Forenede Arabiske Emirater

| 15. | USA |
| --- | --- |

15.

USA

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

Den 29. september 2004 forelagde Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejdet og det økonomiske samarbejde. Forslaget var baseret på artikel 179, stk. 1, og artikel 181a, stk. 2, i EF-traktaten.

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 18. maj 2006.

Rådet vedtog sin fælles holdning i overensstemmelse med artikel 251 i EF-traktaten den 23. oktober 2006.

II.   FORMÅL

I overensstemmelse med artikel 179 i EF-traktaten er formålet med den foreslåede forordning at finansiere foranstaltninger med sigte på at understøtte samarbejdet med de udviklingslande, -territorier og -regioner, der er nævnt i bilaget til forordningen og at finansiere tematiske programmer i lande, territorier og regioner, der er berettiget til modtagelse af bistand i henhold til et geografisk program som omhandlet i forordningen, til modtagelse af bistand i henhold til det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument eller til geografisk samarbejde under Den Europæiske Udviklingsfond.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

Generelt

Kommissionens oprindelige forslag dækkede de generelle mål, der er defineret i afsnit XX og XXI i EF-traktaten. Det underbyggede således både udviklingspolitikken og alle former for samarbejde med udviklingslandene, landene med overgangsøkonomi og de industrialiserede lande. Det indeholdt ingen restriktioner med hensyn til, hvilke områder for Fællesskabets samarbejde og interventioner der skulle være omfattet.

Europa-Parlamentet vedtog under førstebehandlingen et meget stort antal ændringer til Kommissionens oprindelige forslag med henblik på at begrænse anvendelsesområdet til udviklingslandene og basere det på en enkelt traktatbestemmelse (Artikel 179). Europa-Parlamentet ønskede også at omdanne den foreslåede forordning til et procedureinstrument og gik ind for, at politikprioriteterne fastlægges ved særskilte forordninger, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure.

Hverken Rådet eller Kommissionen kunne acceptere at omdanne den foreslåede forordning til en procedureinstrument, der kræver flere nye forslag fra Kommissionen, idet begge mente, at en sådan tilgang vil være uforenelig med det erklærede mål at forenkle strukturen af Fællesskabets eksterne finansieringsinstrumenter. Efter intensive drøftelser mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen nåede man sidst i juni 2006 frem til en aftale om den foreslåede forordnings arkitektur inden for rammerne af en samlet enighed om pakken af eksterne finansieringsinstrumenter.

Som følge af denne aftale blev et forslag til en forordning om samarbejde med industrilande udskilt fra Kommissionens oprindelige forslag.

Den fælles holdning, som afspejler denne aftale mellem alle de involverede institutioner, omfatter nu en forordning om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, der udelukkende er baseret på artikel 179 i EF-traktaten, og imødegår et stort antal af de betænkeligheder, der kom til udtryk i Europa-Parlamentets førstebehandlingsændringer.

De følgende afsnit beskriver de væsentlige ændringer.

Betragtninger

Betragtningernes antal og indhold er blevet udvidet for at matche de ændringer, der er foretaget i forordningens dispositive del.

Retsgrundlag

I overensstemmelse med den aftale, der er opnået mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om den overordnede arkitektur for de eksterne finansieringsinstrumenter, er Kommissionens oprindelige forslag til et instrument for udviklingssamarbejdet og det økonomiske samarbejde blevet skåret ned og begrænset til et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde. Denne ændring har gjort det muligt at slette henvisningen til artikel 181a, stk. 2, i EF-traktaten og udelukkende at basere forordningen på artikel 179, stk. 1.

Anvendelsesområde, mål og generelle principper (Artikel 1-3)

Artikel 1 i den fælles holdning fastsætter, at det generelle formål med forordningen er at finansiere foranstaltninger med sigte på at understøtte samarbejdet med visse udviklingslande, -territorier og -regioner og at finansiere tematiske programmer i lande, territorier og regioner, der er berettiget til modtagelse af bistand i henhold til et geografisk program som omhandlet i forordningen, til modtagelse af bistand i henhold til det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument eller til geografisk samarbejde under Den Europæiske Udviklingsfond.

Artikel 2 fastlægger målene for det geografiske og tematiske samarbejde med partnerlande og -regioner. Den fastsætter også, at foranstaltningerne med henblik på samarbejde i henhold til de geografiske programmer skal udformes, så de fuldt ud opfylder kriterierne for adgang til statslig udviklingsbistand. De tematiske programmer skal ligeledes udformes, så de opfylder kriterierne for adgang til statslig udviklingsbistand, med forbehold af nogle behørigt fastlagte og kvantificerede undtagelser.

Artikel 3 indeholder generelle principper for alle foranstaltninger og programmer under forordningen. Disse principper er baseret på afsnit XX i EF-traktaten, erklæringen om udviklingspolitikken og forskellige internationalt accepterede principper og forpligtelser, herunder om bistandens effektivitet.

Geografiske og tematiske programmer (Artikel 4-17)

Rådet er ganske som Europa-Parlamentet i dets førstebehandlingsudtalelse betænkeligt ved det manglende politiske indhold i Kommissionens oprindelige forslag. Artikel 3 i Kommissionens oprindelige forslag fastsatte blot, at finansieringen af foranstaltninger sker på grundlag af geografiske programmer eller tematiske programmer, som udarbejdes af Kommissionen, der ligeledes fastlægger deres geografiske dækning. Rådet har imidlertid valgt at gå en anden vej for at bevare sine lovgivningsbeføjelser. I stedet for at begrænse Kommissionens oprindelige forslag til et procedureinstrument, der kræver, at Kommissionen gør brug af sin initiativret til at forelægge forslag til yderligere forordninger, har Rådet ment, at det vil være mere hensigtsmæssigt at give forordningens bestemmelser et politisk indhold. Derfor fastlægger artikel 5-10 i den fælles holdning politikken for de geografiske programmer, mens artikel 11-16 fastlægger indholdet af de tematiske programmer.

Artikel 5 er en horisontal bestemmelse, der fastlægger principper, der gælder for hvert enkelt geografisk program. I overensstemmelse med forordningens overordnede formål og anvendelsesområde, mål og generelle principper skal det geografiske samarbejde med udviklingslandene i Latinamerika, Asien, Centralasien og Mellemøsten og med Sydafrika således omfatte foranstaltninger inden for områder som f.eks. fattigdomsudryddelse og indfrielse af årtusindudviklingsmålene eller områder, som i erklæringen om udviklingspolitikken er fastlagt som Fællesskabets indsatsområder, herunder menneskelig udvikling, social samhørighed og beskæftigelse, god regeringsførelse, demokrati, menneskerettigheder og støtte til institutionelle reformer, handel og regional integration, miljø og bæredygtig udvikling af naturressourcerne, vand og energi, infrastruktur, kommunikation og transport, udvikling af landdistrikterne, fysisk planlægning, landbrug og fødevaresikkerhed samt postkrise-situationer og skrøbelige stater.

Artikel 6-10 fastlægger samarbejdsområderne med hver enkelt geografisk region, som skal være i overensstemmelse med og supplere foranstaltningerne i artikel 5. Disse specifikke supplerende samarbejdsområder muliggør en skræddersyet tilgang, der tager fuldt hensyn til de særlige forhold i hver enkelt geografisk region. Indholdet af disse bestemmelser er i vidt omfang baseret på eksisterende forordninger.

En tilsvarende strategi blev benyttet for de tematiske programmer. Artikel 11 fastlægger principperne for alle tematiske programmer. Det specifikke indhold er fastlagt i følgende bestemmelser, der fastlægger enkelthederne i de forskellige tematiske programmer: Investering i mennesker (Artikel 12), Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi (Artikel 13), Ikke-statslige aktører og lokale myndigheder i udviklingsprocessen (Artikel 14), Fødevaresikkerhed (Artikel 15) og Migration og asyl (Artikel 16).

Indholdet af disse tematiske bestemmelser er i vidt omfang baseret på, men ikke begrænset til, eksisterende tematiske forordninger. Indholdet er blevet tilpasset til de skiftende behov og realiteter, tager hensyn til erklæringen om udviklingspolitikken og afspejler en række meddelelser, som Kommissionen forelagde i januar 2006.

Endelig er der til opfølgning af forordning (EF) nr. 266/2006 indsat bestemmelser i artikel 17 om Fællesskabets bistand til AVS-sukkerprotokollande med henblik på at støtte deres tilpasningsproces på grund af reformen af den fælles markedsordning for sukker.

Finansielle bestemmelser (Artikel 38 og bilag IV)

Den fælles holdning fastsætter i artikel 38 en finansieringsramme til gennemførelsen af forordningen for perioden 2007-2013. De vejledende beløb til hvert program er anført i bilag IV, som er en integrerende del af forordningen. Den fælles holdning øremærker også et vejledende beløb i det samlede beløb til tematiske programmer til finansiering af aktiviteter til fordel for lande under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument.

Medtagelsen af denne vejledende udgiftsfordeling er Rådets reaktion på betænkeligheder, som det deler med Europa-Parlamentet, med hensyn til behovet for, at begge institutioner inddrages mere i ressourcetildelingen.

Revision, ikrafttræden og anvendelse (Artikel 40 og 41)

Ifølge den fælles holdning skal forordningen træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013. Desuden forpligter artikel 40 Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af forordningen, herunder de vejledende finansielle bevillinger i bilag IV, senest den 31. december 2010.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at den fælles holdning, som er resultatet af omfattende forberedelser og forhandlinger siden 2005, og som støttes af Kommissionen, imødegår de betænkeligheder, som Europa-Parlamentet har givet udtryk for.

De hyppige og intensive kontakter og drøftelser mellem Rådets respektive formandskaber og nøgleaktører i Europa-Parlamentet har i løbet af denne proces ført til en betydelig konvergens mellem de to institutioners holdninger. Denne konvergens har endelig ført til kompromisløsninger, som er afspejlet i den fælles holdning, på alle udestående spørgsmål.

Den fælles holdning søger således at oprette et gennemførligt og effektivt finansieringsinstrument for Fællesskabets udviklingssamarbejde, som udgør en god balance mellem behovet for at forenkle de eksisterende instrumenter og respekten for begge den lovgivende myndigheds to parters beføjelser.

---

| 12.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 301/85

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 29/2006

vedtaget af Rådet den 14. november 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2006 af ... om fremsendelse af statistiske data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 301 E/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91 af 21. maj 1991 om fremsendelse af data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne (2) skal medlemsstaterne fremsende data vedrørende mængder og gennemsnitspriser for fiskerivarer, som landes på deres område. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1382/91 af 21. maj 1991 om fremsendelse af data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne (2) skal medlemsstaterne fremsende data vedrørende mængder og gennemsnitspriser for fiskerivarer, som landes på deres område.

| (2) | Erfaringerne har vist, at det ikke vil gå ud over analyserne af markedet for fiskerivarer og andre økonomiske analyser, hvis der kun fremsendes data i henhold til fællesskabslovgivningen årligt frem for månedligt. |
| --- | --- |

(2)

Erfaringerne har vist, at det ikke vil gå ud over analyserne af markedet for fiskerivarer og andre økonomiske analyser, hvis der kun fremsendes data i henhold til fællesskabslovgivningen årligt frem for månedligt.

| (3) | Det vil gavne analyserne, hvis dataene opdeles efter, hvilket flag de fiskerfartøjer, som lander fiskerivarer, sejler under. |
| --- | --- |

(3)

Det vil gavne analyserne, hvis dataene opdeles efter, hvilket flag de fiskerfartøjer, som lander fiskerivarer, sejler under.

| (4) | I forordning (EØF) nr. 1382/91 er der fastsat en grænse for, i hvilken grad stikprøveundersøgelser, der medfører en unødigt stor byrde for visse nationale myndigheder, er tilladt i forbindelse med indsamling og bearbejdning af data. For at forbedre systemet og gøre det enklere at indberette data bør denne forordning erstattes af et nyt instrument. Forordning (EØF) nr. 1382/91 bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

I forordning (EØF) nr. 1382/91 er der fastsat en grænse for, i hvilken grad stikprøveundersøgelser, der medfører en unødigt stor byrde for visse nationale myndigheder, er tilladt i forbindelse med indsamling og bearbejdning af data. For at forbedre systemet og gøre det enklere at indberette data bør denne forordning erstattes af et nyt instrument. Forordning (EØF) nr. 1382/91 bør derfor ophæves.

| (5) | Målet for denne forordning, nemlig fastlæggelse af en fælles retlig ramme for systematisk udarbejdelse af fællesskabsstatistikker over landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(5)

Målet for denne forordning, nemlig fastlæggelse af en fælles retlig ramme for systematisk udarbejdelse af fællesskabsstatistikker over landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (6) | Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (3) angiver referencerammen for statistikker inden for fiskeri. Særlig kræves det, at principperne om upartiskhed, pålidelighed, relevans, omkostningseffektivitet, statistisk fortrolighed samt gennemskuelighed overholdes. |
| --- | --- |

(6)

Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (3) angiver referencerammen for statistikker inden for fiskeri. Særlig kræves det, at principperne om upartiskhed, pålidelighed, relevans, omkostningseffektivitet, statistisk fortrolighed samt gennemskuelighed overholdes.

| (7) | Det er vigtigt at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning, og at der i dette øjemed fastlægges en fællesskabsprocedure, som skal være medvirkende til at gøre det muligt inden for passende tidsfrister at fastsætte gennemførelsesbestemmelser og foretage de nødvendige tekniske tilpasninger. |
| --- | --- |

(7)

Det er vigtigt at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning, og at der i dette øjemed fastlægges en fællesskabsprocedure, som skal være medvirkende til at gøre det muligt inden for passende tidsfrister at fastsætte gennemførelsesbestemmelser og foretage de nødvendige tekniske tilpasninger.

| (8) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4). |
| --- | --- |

(8)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (4).

| (9) | Da de statistiske data vedrørende landinger af fiskerivarer er et væsentligt redskab i forvaltningen af den fælles fiskeripolitik, bør muligheden for at anvende forvaltningsproceduren i afgørelse 1999/468/EF med henblik på at indrømme medlemsstaterne overgangsperioder til gennemførelse af denne forordning og til at give dispensationer, der tillader dem at udelade statistiske data, der omfatter en bestemt sektor inden for en medlemsstats fiskeriindustri, i de nationale statistiske data, der fremsendes. |
| --- | --- |

(9)

Da de statistiske data vedrørende landinger af fiskerivarer er et væsentligt redskab i forvaltningen af den fælles fiskeripolitik, bør muligheden for at anvende forvaltningsproceduren i afgørelse 1999/468/EF med henblik på at indrømme medlemsstaterne overgangsperioder til gennemførelse af denne forordning og til at give dispensationer, der tillader dem at udelade statistiske data, der omfatter en bestemt sektor inden for en medlemsstats fiskeriindustri, i de nationale statistiske data, der fremsendes.

| (10) | På den anden side bør Kommissionen have beføjelse til at fastsætte de betingelser i henhold til hvilke, bilagene teknisk bør tilpasses. Eftersom der er tale om generelle foranstaltninger beregnet på at ændre ikke-væsentlige elementer i denne forordning, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol omhandlet i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF — |
| --- | --- |

(10)

På den anden side bør Kommissionen have beføjelse til at fastsætte de betingelser i henhold til hvilke, bilagene teknisk bør tilpasses. Eftersom der er tale om generelle foranstaltninger beregnet på at ændre ikke-væsentlige elementer i denne forordning, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol omhandlet i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »fællesskabsfiskerfartøjer«: fiskerfartøjer, der fører en EF-medlemsstats flag, og som er registreret i Fællesskabet |
| --- | --- |

1)

»fællesskabsfiskerfartøjer«: fiskerfartøjer, der fører en EF-medlemsstats flag, og som er registreret i Fællesskabet

| 2) | »EFTA-fiskerfartøjer«: fiskerfartøjer, der fører et EFTA-lands flag, eller som er registreret i et EFTA-land |
| --- | --- |

2)

»EFTA-fiskerfartøjer«: fiskerfartøjer, der fører et EFTA-lands flag, eller som er registreret i et EFTA-land

| 3) | »værdi pr. enhed«:






  a) | værdien ved første salg af de landede fiskerivarer (i national valuta) divideret med den landede mængde (i ton), eller |
| --- | --- | --- |

3)

»værdi pr. enhed«:

a)

værdien ved første salg af de landede fiskerivarer (i national valuta) divideret med den landede mængde (i ton), eller

| b) | for fiskerivarer, som ikke sælges straks, den skønsmæssige gennemsnitspris pr. ton i national valuta, fastsat ved en passende metode. |
| --- | --- |

b)

for fiskerivarer, som ikke sælges straks, den skønsmæssige gennemsnitspris pr. ton i national valuta, fastsat ved en passende metode.

Artikel 2

Medlemsstaternes forpligtelser

1.   Hver medlemsstat fremsender hvert år til Kommissionen statistiske data over landinger af fiskerivarer på dens område foretaget af fællesskabs- og EFTA-fiskerfartøjer (i det følgende benævnt »statistiske data«).

2.   Ved anvendelsen af denne forordning anses følgende fiskerivarer for at være landet på den indberettende medlemsstats område:

| a) | fiskerivarer, der landes af fiskerfartøjer eller andre fartøjer tilhørende fiskerflåden i nationale havne inden for Fællesskabet |
| --- | --- |

a)

fiskerivarer, der landes af fiskerfartøjer eller andre fartøjer tilhørende fiskerflåden i nationale havne inden for Fællesskabet

| b) | fiskerivarer, der landes af den indberettende medlemsstats fiskerfartøjer i ikke-EF-havne, og som er omfattet af T2M-dokumentet i bilag 43 til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5). |
| --- | --- |

b)

fiskerivarer, der landes af den indberettende medlemsstats fiskerfartøjer i ikke-EF-havne, og som er omfattet af T2M-dokumentet i bilag 43 til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5).

Artikel 3

Bearbejdning af statistiske data

1.   De statistiske data skal omfatte de samlede landinger på medlemsstatens område inden for Fællesskabet.

2.   Der kan anvendes stikprøver, hvis en totaltælling på grund af strukturen af en bestemt sektor inden for en medlemsstats fiskeri for de nationale myndigheder ville medføre vanskeligheder, der er ude af proportion med den pågældende sektors betydning.

Artikel 4

Statistiske data

De statistiske data skal vedrøre de samlede mængder og værdien pr. enhed af de fiskerivarer, der landes i referencekalenderåret.

De variabler, for hvilke der skal fremsendes statistiske data, definitionerne af dem og de relevante nomenklaturer fremgår af bilag II, III og IV.

Artikel 5

Fremsendelse af statistiske data

Medlemsstaterne fremsender de statistiske data til Kommissionen hvert år i overensstemmelse med det format, der er angivet i bilag I, og under anvendelse af de koder, der er angivet i bilag II, III og IV.

De statistiske data fremsendes inden seks måneder efter udgangen af referencekalenderåret.

Artikel 6

Metode

1.   Senest den ... (6) fremsender hver medlemsstat en detaljeret metodologisk rapport til Kommissionen med en beskrivelse af, hvordan dataene er blevet indsamlet, og hvordan statistikkerne er blevet bearbejdet. Rapporten skal indeholde nærmere oplysninger om eventuelle stikprøveteknikker og en vurdering af kvaliteten af de skøn, der er blevet udarbejdet på grundlag heraf.

2.   Kommissionen gennemgår rapporterne og forelægger sine konklusioner for den relevante arbejdsgruppe under Den Stående Landbrugsstatistiske Komité (i det følgende benævnt »komitéen«), nedsat ved artikel 1 i Rådets afgørelse 72/279/EØF. (7)

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle ændringer i de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, inden tre måneder efter indførelsen af disse ændringer. De fremsender også til Kommissionen nærmere oplysninger om eventuelle grundlæggende ændringer i de anvendte indsamlingsmetoder.

Artikel 7

Overgangsperioder

Med henblik på gennemførelsen af denne forordning kan medlemsstaterne efter proceduren omhandlet i artikel 11, stk. 2, indrømmes overgangsperioder på ikke over tre år fra forordningens ikrafttrædelse.

Artikel 8

Dispensation

1.   Hvis en bestemt sektor inden for en medlemsstats fiskeriindustri ikke kan indgå i statistikkerne, uden at det for de nationale myndigheder medfører vanskeligheder, der er ude af proportion med sektorens betydning, kan der efter proceduren i artikel 11, stk. 2, gives dispensation, hvorefter medlemsstaten kan undlade at medtage statistiske data for den pågældende sektor i de nationale statistiske data, der fremsendes.

2.   Hvis en medlemsstat ansøger om dispensation i henhold til stk. 1, skal den til støtte for sin ansøgning fremsende en rapport til Kommissionen om de problemer, det har givet at anvende denne forordning på de samlede landinger på deres område.

Artikel 9

Tilpasning af bilagene

Foranstaltningerne vedrørende tekniske tilpasninger af bilagene vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, omhandlet i artikel 11, stk. 3.

Artikel 10

Evaluering

Senest den ... (8), og derefter hvert tredje år, forelægger Kommissionen en evalueringsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om de statistiske data, der udarbejdes i medfør af denne forordning, og herunder især om statistikkernes relevans og kvalitet. Denne rapport skal ligeledes indeholde en analyse af omkostningseffektiviteten af det system, der etableres til indsamling og bearbejdelse af statistiske data, samt angive bedste praksis med henblik på at mindske arbejdsbyrden for medlemsstaterne og højne statistiske datas anvendelighed og kvalitet.

Artikel 11

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af komitéen

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 12

Ophævelse

Forordning (EØF) nr. 1382/91 ophæves.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...,

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets udtalelse af 15.6.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 14. november 2006 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EFT L 133 af 28.5.1991, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

3

(4)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 402/2006 (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 35).

5

(6)  12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

6

(7)  EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1.

7

(8)  Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

8

---

BILAG I

DE FREMSENDTE STATISTISKE DATAS FORMAT

De statistiske datas filformat

De statistiske data skal fremsendes i en fil, hvor hver post indeholder de nedenfor anførte felter. Felterne skal adskilles af et komma (»,«).

| Felt | Bemærkning | Bilag |
| --- | --- | --- |
| Referenceår | 4 cifre (f.eks. 2003) | |
| Indberettende land | Alfa-3-kode | Bilag II |
| Art eller gruppe af arter | International alfa-3-kode (1) | — |
| Flagstat | Alfa-3-kode | Bilag II |
| Behandlingsgrad | | Bilag III |
| Anvendelse | | Bilag IV |
| Mængde | Ton landet (oprundet til én decimal) | |
| Værdi pr. enhed | National valuta pr. ton | |

Felt

Bemærkning

Bilag

Referenceår

4 cifre (f.eks. 2003)

Indberettende land

Alfa-3-kode

Bilag II

Art eller gruppe af arter

International alfa-3-kode (1)

—

Flagstat

Alfa-3-kode

Bilag II

Behandlingsgrad

Bilag III

Anvendelse

Bilag IV

Mængde

Ton landet (oprundet til én decimal)

Værdi pr. enhed

National valuta pr. ton

Mængder på under 50 kg landet vægt registreres som »0,0«.

---

(1)  En fuldstændig liste over internationale alfa-3-artskoder findes i FAO's ASFIS-liste (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

---

BILAG II

LANDEKODER

| Land | Kode |
| --- | --- |
| Belgien | BEL |
| Tjekkiet | CZE |
| Danmark | DNK |
| Tyskland | DEU |
| Estland | EST |
| Grækenland | GRC |
| Spanien | ESP |
| Frankrig | FRA |
| Irland | IRL |
| Italien | ITA |
| Cypern | CYP |
| Letland | LVA |
| Litauen | LTU |
| Luxembourg | LUX |
| Ungarn | HUN |
| Malta | MLT |
| Nederlandene | NLD |
| Østrig | AUT |
| Polen | POL |
| Portugal | PRT |
| Slovenien | SVN |
| Slovakiet | SVK |
| Finland | FIN |
| Sverige | SWE |
| Det Forenede Kongerige | GBR |
| Island | ISL |
| Norge | NOR |
| Andre | OTH |

Land

Kode

Belgien

BEL

Tjekkiet

CZE

Danmark

DNK

Tyskland

DEU

Estland

EST

Grækenland

GRC

Spanien

ESP

Frankrig

FRA

Irland

IRL

Italien

ITA

Cypern

CYP

Letland

LVA

Litauen

LTU

Luxembourg

LUX

Ungarn

HUN

Malta

MLT

Nederlandene

NLD

Østrig

AUT

Polen

POL

Portugal

PRT

Slovenien

SVN

Slovakiet

SVK

Finland

FIN

Sverige

SWE

Det Forenede Kongerige

GBR

Island

ISL

Norge

NOR

Andre

OTH

---

BILAG III

KODER FOR BEHANDLINGSGRAD

Del A

Liste

| Behandlingsgrad | Kode |
| --- | --- |
| Frisk (ikke specificeret) | 10 |
| Frisk (hele fisk) | 11 |
| Frisk (renset for indvolde) | 12 |
| Frisk (haler) | 13 |
| Frisk (fileter) | 14 |
| Frisk (renset for indvolde, uden hoved) | 16 |
| Frisk (levende) | 18 |
| Frisk (andet) | 19 |
| Frosset (ikke specificeret) | 20 |
| Frosset (hele fisk) | 21 |
| Frosset (renset for indvolde) | 22 |
| Frosset (haler) | 23 |
| Frosset (fileter) | 24 |
| Frosset (ufileteret) | 25 |
| Frosset (renset for indvolde, uden hoved) | 26 |
| Frosset (renset) | 27 |
| Frosset (ikke renset) | 28 |
| Frosset (andet) | 29 |
| Saltet (ikke specificeret) | 30 |
| Saltet (hele fisk) | 31 |
| Saltet (renset for indvolde) | 32 |
| Saltet (fileter) | 34 |
| Saltet (renset for indvolde, uden hoved) | 36 |
| Saltet (andet) | 39 |
| Røget | 40 |
| Kogt | 50 |
| Kogt (frosset og pakket) | 60 |
| Tørret (ikke specificeret) | 70 |
| Tørret (hele fisk) | 71 |
| Tørret (renset for indvolde) | 72 |
| Tørret (fileter) | 74 |
| Tørret (renset for indvolde, uden hoved) | 76 |
| Tørret (flået) | 77 |
| Tørret (andet) | 79 |
| Hel (ikke specificeret) | 91 |
| Kløer | 80 |
| Rogn | 85 |
| Behandlingsgrad ukendt | 99 |

Behandlingsgrad

Kode

Frisk (ikke specificeret)

10

Frisk (hele fisk)

11

Frisk (renset for indvolde)

12

Frisk (haler)

13

Frisk (fileter)

14

Frisk (renset for indvolde, uden hoved)

16

Frisk (levende)

18

Frisk (andet)

19

Frosset (ikke specificeret)

20

Frosset (hele fisk)

21

Frosset (renset for indvolde)

22

Frosset (haler)

23

Frosset (fileter)

24

Frosset (ufileteret)

25

Frosset (renset for indvolde, uden hoved)

26

Frosset (renset)

27

Frosset (ikke renset)

28

Frosset (andet)

29

Saltet (ikke specificeret)

30

Saltet (hele fisk)

31

Saltet (renset for indvolde)

32

Saltet (fileter)

34

Saltet (renset for indvolde, uden hoved)

36

Saltet (andet)

39

Røget

40

Kogt

50

Kogt (frosset og pakket)

60

Tørret (ikke specificeret)

70

Tørret (hele fisk)

71

Tørret (renset for indvolde)

72

Tørret (fileter)

74

Tørret (renset for indvolde, uden hoved)

76

Tørret (flået)

77

Tørret (andet)

79

Hel (ikke specificeret)

91

Kløer

80

Rogn

85

Behandlingsgrad ukendt

99

Del B

Bemærkninger

| 1. | Filet: det stykke kød, der udskæres parallelt med fiskens rygrad og består af fiskens højre eller venstre side, forudsat at hoved, indvolde, finner (ryg-, gat-, hale-, bug- og brystfinner) og ben (ryghvirvler eller stor rygrad, bug- eller ribben, bronkier eller stigbøjler osv.) er fjernet og de to sider ikke hænger sammen f.eks. i ryggen eller bugen. |
| --- | --- |

1.

Filet: det stykke kød, der udskæres parallelt med fiskens rygrad og består af fiskens højre eller venstre side, forudsat at hoved, indvolde, finner (ryg-, gat-, hale-, bug- og brystfinner) og ben (ryghvirvler eller stor rygrad, bug- eller ribben, bronkier eller stigbøjler osv.) er fjernet og de to sider ikke hænger sammen f.eks. i ryggen eller bugen.

| 2. | Hel fisk: fisk, der ikke er renset for indvolde. |
| --- | --- |

2.

Hel fisk: fisk, der ikke er renset for indvolde.

| 3. | Renset: anvendes i forbindelse med tiarmede blæksprutter om blæksprutter, hvor fangarme, hoved og indvolde er fjernet. |
| --- | --- |

3.

Renset: anvendes i forbindelse med tiarmede blæksprutter om blæksprutter, hvor fangarme, hoved og indvolde er fjernet.

| 4. | Frosset fisk: fisk, der er frosset for at bevare dens egenskaber. Temperaturen sænkes til -18 oC eller derunder og holdes på -18 oC eller derunder. |
| --- | --- |

4.

Frosset fisk: fisk, der er frosset for at bevare dens egenskaber. Temperaturen sænkes til -18 oC eller derunder og holdes på -18 oC eller derunder.

| 5. | Frisk fisk: fisk, som ikke er forarbejdet til konserves, saltet eller frosset, og som ikke har undergået anden behandling end køling. Fisken foreligger som regel hel eller renset for indvolde. |
| --- | --- |

5.

Frisk fisk: fisk, som ikke er forarbejdet til konserves, saltet eller frosset, og som ikke har undergået anden behandling end køling. Fisken foreligger som regel hel eller renset for indvolde.

| 6. | Saltet fisk: fisk, ofte renset for indvolde og uden hoved, som opbevares i salt eller saltlage. |
| --- | --- |

6.

Saltet fisk: fisk, ofte renset for indvolde og uden hoved, som opbevares i salt eller saltlage.

---

BILAG IV

KODER FOR FISKERIVARERNES ANVENDELSE

Del A

Liste

| Anvendelse | Kode | Obligatorisk/frivillig |
| --- | --- | --- |
| Konsum | 1 | Obligatorisk |
| Industriel anvendelse | 2 | Obligatorisk |
| Trukket tilbage fra markedet | 3 | Frivillig |
| Agn | 4 | Frivillig |
| Foder | 5 | Frivillig |
| Affald | 6 | Frivillig |
| Anvendelse ukendt | 9 | Frivillig |

Anvendelse

Kode

Obligatorisk/frivillig

Konsum

1

Obligatorisk

Industriel anvendelse

2

Obligatorisk

Trukket tilbage fra markedet

3

Frivillig

Agn

4

Frivillig

Foder

5

Frivillig

Affald

6

Frivillig

Anvendelse ukendt

9

Frivillig

Del B

Bemærkninger

| 1. | Konsum: alle fiskerivarer, der ved første salg sælges til konsum eller landes til konsum i henhold til kontrakt eller anden aftale. Undtaget er mængder, der var bestemt til konsum, men som på tidspunktet for det første salg på grund af markedsforhold, hygiejnebestemmelser eller af lignende årsager trækkes tilbage fra markedet for konsum. |
| --- | --- |

1.

Konsum: alle fiskerivarer, der ved første salg sælges til konsum eller landes til konsum i henhold til kontrakt eller anden aftale. Undtaget er mængder, der var bestemt til konsum, men som på tidspunktet for det første salg på grund af markedsforhold, hygiejnebestemmelser eller af lignende årsager trækkes tilbage fra markedet for konsum.

| 2. | Industriel anvendelse: alle fiskerivarer, der landes specielt med henblik på forarbejdning til fiskemel og fiskeolie til foderbrug, og mængder, der, selv om de oprindeligt var bestemt til konsum, ikke sælges til dette formål ved første salg. |
| --- | --- |

2.

Industriel anvendelse: alle fiskerivarer, der landes specielt med henblik på forarbejdning til fiskemel og fiskeolie til foderbrug, og mængder, der, selv om de oprindeligt var bestemt til konsum, ikke sælges til dette formål ved første salg.

| 3. | Trukket tilbage fra markedet: alle fiskerivarer, der oprindeligt var bestemt til konsum, men som på tidspunktet for det første salg på grund af markedsforhold, hygiejnebestemmelser eller af lignende årsager trækkes tilbage fra markedet for konsum. |
| --- | --- |

3.

Trukket tilbage fra markedet: alle fiskerivarer, der oprindeligt var bestemt til konsum, men som på tidspunktet for det første salg på grund af markedsforhold, hygiejnebestemmelser eller af lignende årsager trækkes tilbage fra markedet for konsum.

| 4. | Agn: mængder af frisk fisk, der er beregnet til agn for andre fiskeriaktiviteter, f.eks. agn til brug for tunfiskeri med stangfiskerfartøjer. |
| --- | --- |

4.

Agn: mængder af frisk fisk, der er beregnet til agn for andre fiskeriaktiviteter, f.eks. agn til brug for tunfiskeri med stangfiskerfartøjer.

| 5. | Foder: mængder af frisk fisk, der anvendes direkte til foder. Omfatter ikke mængder, der anvendes til fiskemel og fiskeolie. |
| --- | --- |

5.

Foder: mængder af frisk fisk, der anvendes direkte til foder. Omfatter ikke mængder, der anvendes til fiskemel og fiskeolie.

| 6. | Affald: fisk eller fiskedele, der på grund af deres stand allerede inden landing er udset til at blive destrueret. |
| --- | --- |

6.

Affald: fisk eller fiskedele, der på grund af deres stand allerede inden landing er udset til at blive destrueret.

| 7. | Anvendelse ukendt: fisk, hvis anvendelse ikke passer ind under nogen af de ovenstående kategorier. |
| --- | --- |

7.

Anvendelse ukendt: fisk, hvis anvendelse ikke passer ind under nogen af de ovenstående kategorier.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen vedtog den 11. november 2005 dette forslag (1), der skal erstatte den nuværende forordning (EØF) nr. 1382/91om statistikker over fiskerivarer for at forbedre anvendelsen af de indsamlede data og samtidig reducere medlemsstaternes arbejdsbyrde. Forslaget er blevet gennemgået og drøftet i Rådets forberedende organer under flere på hinanden følgende formandskaber. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen vedtog den 11. november 2005 dette forslag (1), der skal erstatte den nuværende forordning (EØF) nr. 1382/91om statistikker over fiskerivarer for at forbedre anvendelsen af de indsamlede data og samtidig reducere medlemsstaternes arbejdsbyrde. Forslaget er blevet gennemgået og drøftet i Rådets forberedende organer under flere på hinanden følgende formandskaber.

| 2. | Europa-Parlamentet vedtog sin udtalelse under førstebehandlingen den 15. juni 2006. |
| --- | --- |

2.

Europa-Parlamentet vedtog sin udtalelse under førstebehandlingen den 15. juni 2006.

| 3. | Rådet vedtog sin fælles holdning i overensstemmelse med artikel 251 i EF-traktaten den 14. november 2006. |
| --- | --- |

3.

Rådet vedtog sin fælles holdning i overensstemmelse med artikel 251 i EF-traktaten den 14. november 2006.

II.   FORMÅL

Formålet med udkastet til forordning er at bestemme, at medlemsstaterne skal indsende harmoniserede data om mængden og værdien af landinger af fiskerivarer på deres områder for at muliggøre analyser af markedet for fiskerivarer og mere generelle økonomiske analyser af situationen inden for fiskeriet.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelt

Der blev opnået enighed om denne sag under førstebehandlingen i juni 2006 (PE-CONS 3628/06).

Den 17. juli 2006 vedtog Rådet afgørelse 2006/512/EF om ændring af afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen; heri indføres en ny procedure kaldet en »forskriftsprocedure med kontrol« (Artikel 5a).

Den nye udvalgsprocedure skal følges i forbindelse med vedtagelse af generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i en retsakt vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, herunder ved at lade visse sådanne bestemmelser udgå eller ved at supplere med nye ikke-væsentlige bestemmelser.

2.   Tilpasninger foretaget af Rådet

Udkastet til forordning henviser til forvaltningsproceduren i forbindelse med vedtagelse af foranstaltninger vedrørende tekniske tilpasninger af bilagene. Da sådanne foranstaltninger imidlertid er generelle og skal ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen, bør de vedtages i overensstemmelse med den nye forskriftsprocedure med kontrol, der indføres ved artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

På grund af sagens hastende karakter er det nødvendigt, at Europa-Parlamentet og Rådet vedtager denne forordning inden december 2006.

3.   Kommissionen har accepteret den fælles holdning, som Rådet har opnået enighed om.

---

(1)  KOM(2005) 566 endelig.

---

| 12.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 301/94

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 30/2006

fastlagt af Rådet den 14. november 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2006/EF af ... om det europæiske år for interkulturel dialog (2008)

(2006/C 301 E/04)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 151, stk. 5, første led,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab pålægger dette at skabe en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og regionale forskelligartethed respekteres, og den fælles kulturarv fremhæves. |
| --- | --- |

(1)

Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab pålægger dette at skabe en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og regionale forskelligartethed respekteres, og den fælles kulturarv fremhæves.

| (2) | De samlede virkninger af de forskellige udvidelser af Den Europæiske Union, den øgede mobilitet som følge af det indre marked, gamle og nye migrationsstrømme, den øgede udveksling med resten af verden for så vidt angår handel, uddannelse, fritid og globaliseringen generelt øger samspillet mellem EU's borgere og enhver, der lever i EU, og de forskellige kulturer, sprog, etniske grupper og religioner i EU og andre dele af verden. |
| --- | --- |

(2)

De samlede virkninger af de forskellige udvidelser af Den Europæiske Union, den øgede mobilitet som følge af det indre marked, gamle og nye migrationsstrømme, den øgede udveksling med resten af verden for så vidt angår handel, uddannelse, fritid og globaliseringen generelt øger samspillet mellem EU's borgere og enhver, der lever i EU, og de forskellige kulturer, sprog, etniske grupper og religioner i EU og andre dele af verden.

| (3) | EU-borgerne og enhver, der lever i EU midlertidigt eller permanent, bør derfor have mulighed for at deltage i den interkulturelle dialog og udvikle sig fuldt ud i et mangfoldigt, pluralistisk, solidarisk og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden. |
| --- | --- |

(3)

EU-borgerne og enhver, der lever i EU midlertidigt eller permanent, bør derfor have mulighed for at deltage i den interkulturelle dialog og udvikle sig fuldt ud i et mangfoldigt, pluralistisk, solidarisk og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden.

| (4) | Den interkulturelle dialog og dialogen mellem borgerne indtager en central placering i EU-sammenhæng og bør have gode vilkår, så respekten for kulturel mangfoldighed styrkes, og det bliver muligt for borgerne at leve med den komplekse virkelighed i vore samfund og tilstedeværelsen af forskellige kulturelle identiteter og anskuelser. Det er desuden vigtigt at fremhæve de forskellige kulturers bidrag til medlemsstaternes kulturarv og livsstil og anerkende, at kulturen og den interkulturelle dialog er afgørende redskaber til at lære at leve sammen i harmoni. |
| --- | --- |

(4)

Den interkulturelle dialog og dialogen mellem borgerne indtager en central placering i EU-sammenhæng og bør have gode vilkår, så respekten for kulturel mangfoldighed styrkes, og det bliver muligt for borgerne at leve med den komplekse virkelighed i vore samfund og tilstedeværelsen af forskellige kulturelle identiteter og anskuelser. Det er desuden vigtigt at fremhæve de forskellige kulturers bidrag til medlemsstaternes kulturarv og livsstil og anerkende, at kulturen og den interkulturelle dialog er afgørende redskaber til at lære at leve sammen i harmoni.

| (5) | Interkulturel dialog bidrager således til gennemførelsen af flere af EU's højtprioriterede strategier, bl.a. ved:






  — | at respektere og fremme kulturel mangfoldighed i Europa, forbedre sameksistensen og tilskynde til et aktivt europæisk medborgerskab, der er åbent over for verden, og som tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU |
| --- | --- | --- |

(5)

Interkulturel dialog bidrager således til gennemførelsen af flere af EU's højtprioriterede strategier, bl.a. ved:

—

at respektere og fremme kulturel mangfoldighed i Europa, forbedre sameksistensen og tilskynde til et aktivt europæisk medborgerskab, der er åbent over for verden, og som tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU

| — | at bidrage til at sikre lige muligheder og ikke-forskelsbehandling i EU ved at inddrage den fornyede Lissabon-strategi, hvis videnbaserede økonomi har brug for borgere, der er i stand til at tilpasse sig forandringer og drage nytte af alle former for innovation for at skabe øget velfærd |
| --- | --- |

—

at bidrage til at sikre lige muligheder og ikke-forskelsbehandling i EU ved at inddrage den fornyede Lissabon-strategi, hvis videnbaserede økonomi har brug for borgere, der er i stand til at tilpasse sig forandringer og drage nytte af alle former for innovation for at skabe øget velfærd

| — | at forstærke den kulturelle og uddannelsesmæssige dimension i den fornyede Lissabon-strategi og dermed stimulere den kulturelle og kreative økonomi i EU, der skaber vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

—

at forstærke den kulturelle og uddannelsesmæssige dimension i den fornyede Lissabon-strategi og dermed stimulere den kulturelle og kreative økonomi i EU, der skaber vækst og beskæftigelse

| — | at støtte EU's engagement i solidaritet, social retfærdighed, udvikling af en social markedsøkonomi, samarbejde og øget samhørighed og værne om EU's fælles værdier |
| --- | --- |

—

at støtte EU's engagement i solidaritet, social retfærdighed, udvikling af en social markedsøkonomi, samarbejde og øget samhørighed og værne om EU's fælles værdier

| — | at give EU bedre mulighed for at blive hørt i verden og opbygge effektive partnerskaber med nabolandene, hvorved et fælles område med stabilitet, demokrati og fælles velstand breder sig ud over EU's grænser, og velfærd og sikkerhed øges for EU-borgerne og enhver, der lever i EU. |
| --- | --- |

—

at give EU bedre mulighed for at blive hørt i verden og opbygge effektive partnerskaber med nabolandene, hvorved et fælles område med stabilitet, demokrati og fælles velstand breder sig ud over EU's grænser, og velfærd og sikkerhed øges for EU-borgerne og enhver, der lever i EU.

| (6) | Den interkulturelle dialog er en vigtig dimension i mange fællesskabspolitikker og -instrumenter i forbindelse med strukturfondene og inden for uddannelse, livslang læring, ungdom, kultur, medborgerskab og sport, ligestilling mellem kønnene, beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold, bekæmpelse af forskelsbehandling og social udstødelse, bekæmpelse af racisme og fremmedhad, asylpolitik og politik for integration af indvandrere, menneskerettigheder og bæredygtig udvikling, av-politik og forskning. |
| --- | --- |

(6)

Den interkulturelle dialog er en vigtig dimension i mange fællesskabspolitikker og -instrumenter i forbindelse med strukturfondene og inden for uddannelse, livslang læring, ungdom, kultur, medborgerskab og sport, ligestilling mellem kønnene, beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold, bekæmpelse af forskelsbehandling og social udstødelse, bekæmpelse af racisme og fremmedhad, asylpolitik og politik for integration af indvandrere, menneskerettigheder og bæredygtig udvikling, av-politik og forskning.

| (7) | Den spiller en voksende rolle i EU's eksterne forbindelser, navnlig i forbindelse med tiltrædelses- og kandidatlande, landene på det vestlige Balkan, de lande, der forhandler om en associeringsaftale med EU, og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, samt andre tredjelande, særlig udviklingslande. |
| --- | --- |

(7)

Den spiller en voksende rolle i EU's eksterne forbindelser, navnlig i forbindelse med tiltrædelses- og kandidatlande, landene på det vestlige Balkan, de lande, der forhandler om en associeringsaftale med EU, og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, samt andre tredjelande, særlig udviklingslande.

| (8) | Med udgangspunkt i fællesskabserfaringer og -initiativer er det altafgørende at fremme inddragelsen af den enkelte borger på lige fod, af de enkelte medlemsstater og af det europæiske samfund som helhed i en interkulturel dialog, navnlig gennem det strukturerede samarbejde med civilsamfundet. Herved bidrager man til at skabe en følelse af europæisk identitet, idet man inddrager forskelligheder og former de forskellige aspekter af det at høre til et samfund. |
| --- | --- |

(8)

Med udgangspunkt i fællesskabserfaringer og -initiativer er det altafgørende at fremme inddragelsen af den enkelte borger på lige fod, af de enkelte medlemsstater og af det europæiske samfund som helhed i en interkulturel dialog, navnlig gennem det strukturerede samarbejde med civilsamfundet. Herved bidrager man til at skabe en følelse af europæisk identitet, idet man inddrager forskelligheder og former de forskellige aspekter af det at høre til et samfund.

| (9) | I forbindelse med denne beslutning bør begrebet »aktivt medborgerskab i Europa« ikke kun omfatte EU-borgerne som defineret i EF-traktatens artikel 17, men enhver der lever permanent eller midlertidigt i EU. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med denne beslutning bør begrebet »aktivt medborgerskab i Europa« ikke kun omfatte EU-borgerne som defineret i EF-traktatens artikel 17, men enhver der lever permanent eller midlertidigt i EU.

| (10) | De fælles værdier i EU er defineret i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(10)

De fælles værdier i EU er defineret i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union.

| (11) | Det er afgørende at sikre komplementaritet og en horisontal tilgang i alle de fællesskabstiltag og nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der indeholder et betydeligt element af interkulturel dialog, eftersom det europæiske år for interkulturel dialog vil medvirke til at gøre disse mere synlige og øge deres indbyrdes sammenhæng. De foranstaltninger, der planlægges både på fællesskabsplan og nationalt, skal, når det er relevant, udnytte de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med foranstaltninger vedrørende det europæiske år for lige muligheder for alle (2007). |
| --- | --- |

(11)

Det er afgørende at sikre komplementaritet og en horisontal tilgang i alle de fællesskabstiltag og nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der indeholder et betydeligt element af interkulturel dialog, eftersom det europæiske år for interkulturel dialog vil medvirke til at gøre disse mere synlige og øge deres indbyrdes sammenhæng. De foranstaltninger, der planlægges både på fællesskabsplan og nationalt, skal, når det er relevant, udnytte de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med foranstaltninger vedrørende det europæiske år for lige muligheder for alle (2007).

| (12) | Det europæiske år for interkulturel dialog bør også bidrage til at integrere interkulturel dialog som en horisontal prioritet i fællesskabspolitikker, -foranstaltninger og -programmer på tværs af sektorer og til at indkredse og formidle bedste praksis til at fremme den. Tydelig anerkendelse af bedste praksis og projekter med hensyn til interkulturel dialog vil udgøre en tilskyndelse for de berørte parter og fremme idéen i civilsamfundet. |
| --- | --- |

(12)

Det europæiske år for interkulturel dialog bør også bidrage til at integrere interkulturel dialog som en horisontal prioritet i fællesskabspolitikker, -foranstaltninger og -programmer på tværs af sektorer og til at indkredse og formidle bedste praksis til at fremme den. Tydelig anerkendelse af bedste praksis og projekter med hensyn til interkulturel dialog vil udgøre en tilskyndelse for de berørte parter og fremme idéen i civilsamfundet.

| (13) | Der kan eventuelt indledes et samarbejde med andre internationale institutioner, som f.eks. Europarådet og UNESCO, navnlig for at nyde godt af deres erfaring med og ekspertise med hensyn til fremme af interkulturel dialog. |
| --- | --- |

(13)

Der kan eventuelt indledes et samarbejde med andre internationale institutioner, som f.eks. Europarådet og UNESCO, navnlig for at nyde godt af deres erfaring med og ekspertise med hensyn til fremme af interkulturel dialog.

| (14) | Det er også vigtigt at sikre komplementaritet mellem det europæiske år for interkulturel dialog og samtlige eksterne aspekter af de initiativer til fremme af interkulturel dialog, der udformes inden for passende rammer, bl.a. sammen med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Der bør også sikres komplementaritet med ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene med det europæiske år for interkulturel dialog. |
| --- | --- |

(14)

Det er også vigtigt at sikre komplementaritet mellem det europæiske år for interkulturel dialog og samtlige eksterne aspekter af de initiativer til fremme af interkulturel dialog, der udformes inden for passende rammer, bl.a. sammen med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Der bør også sikres komplementaritet med ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene med det europæiske år for interkulturel dialog.

| (15) | Foranstaltninger til fremme af interkulturel dialog inden for rammerne af relevante instrumenter i forhold til tredjelande bør bl.a. afspejle den gensidige interesse i at udveksle erfaringer og værdier med tredjelande og fremme gensidig viden om, respekt for og forståelse af deres respektive kulturer. |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltninger til fremme af interkulturel dialog inden for rammerne af relevante instrumenter i forhold til tredjelande bør bl.a. afspejle den gensidige interesse i at udveksle erfaringer og værdier med tredjelande og fremme gensidig viden om, respekt for og forståelse af deres respektive kulturer.

| (16) | Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Kandidatlandene bør ikke desto mindre være nært tilknyttet foranstaltningerne vedrørende det europæiske år for interkulturel dialog via initiativer til at fremme udviklingen af den interkulturelle dialog inden for de relevante rammer for samarbejde og dialog, navnlig som led i dialogen mellem civilsamfundene i EU og disse kandidatlande (4). |
| --- | --- |

(16)

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Kandidatlandene bør ikke desto mindre være nært tilknyttet foranstaltningerne vedrørende det europæiske år for interkulturel dialog via initiativer til at fremme udviklingen af den interkulturelle dialog inden for de relevante rammer for samarbejde og dialog, navnlig som led i dialogen mellem civilsamfundene i EU og disse kandidatlande (4).

| (17) | I denne beslutning fastlægges der for foranstaltningens samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5). |
| --- | --- |

(17)

I denne beslutning fastlægges der for foranstaltningens samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5).

| (18) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). Under hensyn til arten og omfanget af den foreslåede foranstaltning anses et rådgivende udvalg for at være passende. |
| --- | --- |

(18)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). Under hensyn til arten og omfanget af den foreslåede foranstaltning anses et rådgivende udvalg for at være passende.

| (19) | Målene for denne beslutning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af behovet for navnlig multilaterale partnerskaber og tværnational udveksling på fællesskabsplan bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(19)

Målene for denne beslutning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af behovet for navnlig multilaterale partnerskaber og tværnational udveksling på fællesskabsplan bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål

År 2008 erklæres for »europæisk år for interkulturel dialog« for at give form til og fremhæve en vedvarende interkulturel dialog, der skal fortsætte ud over dette år.

Artikel 2

Mål

1.   De generelle mål med det europæiske år for interkulturel dialog er at bidrage til

| — | at fremme den interkulturelle dialog som en proces, som sætter alle, der lever i EU, i stand til at klare sig i et mere åbent, men også mere komplekst kulturelt miljø, hvor borgere med forskellig kulturel identitet og overbevisning lever sammen forskellige medlemsstater såvel som i den enkelte medlemsstat |
| --- | --- |

—

at fremme den interkulturelle dialog som en proces, som sætter alle, der lever i EU, i stand til at klare sig i et mere åbent, men også mere komplekst kulturelt miljø, hvor borgere med forskellig kulturel identitet og overbevisning lever sammen forskellige medlemsstater såvel som i den enkelte medlemsstat

| — | at fremhæve interkulturel dialog som en anledning til at bidrage til og drage nytte af et mangfoldigt og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden |
| --- | --- |

—

at fremhæve interkulturel dialog som en anledning til at bidrage til og drage nytte af et mangfoldigt og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden

| — | at bevidstgøre enhver, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at udvikle et aktivt medborgerskab i Europa, som er åbent over for verden, respekterer kulturel mangfoldighed og tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

at bevidstgøre enhver, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at udvikle et aktivt medborgerskab i Europa, som er åbent over for verden, respekterer kulturel mangfoldighed og tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

| — | at fremhæve det bidrag, som de forskellige kulturer og udtryk for kulturel mangfoldighed yder kulturarven og livsstilen i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

at fremhæve det bidrag, som de forskellige kulturer og udtryk for kulturel mangfoldighed yder kulturarven og livsstilen i medlemsstaterne.

2.   De specifikke mål med det europæiske år for interkulturel dialog er:

| — | at søge at øge bevidstheden for alle, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at indgå i en interkulturel dialog i hverdagen |
| --- | --- |

—

at søge at øge bevidstheden for alle, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at indgå i en interkulturel dialog i hverdagen

| — | at arbejde for at fastlægge, udveksle og synligt på europæisk plan at anerkende bedste praksis med hensyn til fremme af interkulturel dialog i hele EU, navnlig blandt unge og børn |
| --- | --- |

—

at arbejde for at fastlægge, udveksle og synligt på europæisk plan at anerkende bedste praksis med hensyn til fremme af interkulturel dialog i hele EU, navnlig blandt unge og børn

| — | at styrke uddannelsens rolle, når det drejer sig om at undervise i mangfoldighed, opnå bedre forståelse af andre kulturer og udvikle færdigheder og den bedste sociale praksis og at fremhæve mediernes centrale rolle i forbindelse med fremme af ligestillingsprincippet og af gensidig forståelse |
| --- | --- |

—

at styrke uddannelsens rolle, når det drejer sig om at undervise i mangfoldighed, opnå bedre forståelse af andre kulturer og udvikle færdigheder og den bedste sociale praksis og at fremhæve mediernes centrale rolle i forbindelse med fremme af ligestillingsprincippet og af gensidig forståelse

| — | at øge synligheden af og sammenhængen i og fremme alle fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger, der bidrager til den interkulturelle dialog, og sikre deres kontinuitet |
| --- | --- |

—

at øge synligheden af og sammenhængen i og fremme alle fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger, der bidrager til den interkulturelle dialog, og sikre deres kontinuitet

| — | at bidrage til undersøgelse af nye tilgange til interkulturel dialog, der indebærer samarbejde mellem en lang række aktører fra forskellige sektorer. |
| --- | --- |

—

at bidrage til undersøgelse af nye tilgange til interkulturel dialog, der indebærer samarbejde mellem en lang række aktører fra forskellige sektorer.

Artikel 3

Foranstaltningernes indhold

De foranstaltninger, der iværksættes for at nå målene i artikel 2, er anført i bilaget.

De omfatter gennemførelse af følgende aktiviteter eller støtte hertil:

| a) | arrangementer og initiativer på europæisk plan til fremme af interkulturel dialog, der direkte inddrager eller på anden måde når ud til så mange mennesker som muligt, og som fremhæver resultater og erfaringer i forbindelse med temaet for det europæiske år for interkulturel dialog |
| --- | --- |

a)

arrangementer og initiativer på europæisk plan til fremme af interkulturel dialog, der direkte inddrager eller på anden måde når ud til så mange mennesker som muligt, og som fremhæver resultater og erfaringer i forbindelse med temaet for det europæiske år for interkulturel dialog

| b) | arrangementer og initiativer på nationalt og regionalt plan med en udpræget europæisk dimension, som har til formål at fremme målene for det europæiske år for interkulturel dialog ved direkte at inddrage så mange som muligt eller på anden måde nå ud til dem, og hvor der tages særligt hensyn til aktioner vedrørende medborgerkundskab og viden, der fører til påskønnelse af andre mennesker og deres forskelligheder |
| --- | --- |

b)

arrangementer og initiativer på nationalt og regionalt plan med en udpræget europæisk dimension, som har til formål at fremme målene for det europæiske år for interkulturel dialog ved direkte at inddrage så mange som muligt eller på anden måde nå ud til dem, og hvor der tages særligt hensyn til aktioner vedrørende medborgerkundskab og viden, der fører til påskønnelse af andre mennesker og deres forskelligheder

| c) | oplysnings- og pr-kampagner, navnlig i samarbejde med medierne og civilsamfundsorganisationerne på fællesskabsplan og nationalt plan for at formidle hovedbudskaberne vedrørende målene for det europæiske år for interkulturel dialog og anerkende bedste praksis, navnlig blandt unge og børn |
| --- | --- |

c)

oplysnings- og pr-kampagner, navnlig i samarbejde med medierne og civilsamfundsorganisationerne på fællesskabsplan og nationalt plan for at formidle hovedbudskaberne vedrørende målene for det europæiske år for interkulturel dialog og anerkende bedste praksis, navnlig blandt unge og børn

| d) | undersøgelser på fællesskabsplan eller nationalt plan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen, effektiviteten og virkningen af det europæiske år for interkulturel dialog for at skabe grundlag for dets opfølgning på lang sigt. |
| --- | --- |

d)

undersøgelser på fællesskabsplan eller nationalt plan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen, effektiviteten og virkningen af det europæiske år for interkulturel dialog for at skabe grundlag for dets opfølgning på lang sigt.

Artikel 4

Medlemsstaternes samarbejde

Hver medlemsstat udpeger et nationalt koordineringsorgan eller et tilsvarende administrativt organ, som står for tilrettelæggelsen af denne stats deltagelse i det europæiske år for interkulturel dialog. Den orienterer Kommissionen om udpegelsen senest en måned efter vedtagelsen af denne beslutning.

Den enkelte medlemsstat sikrer, at ovennævnte organ inddrager de forskellige berørte parter i den interkulturelle dialog på nationalt, regionalt og lokalt plan på en passende måde.

Det ovennævnte organ sikrer koordinering på nationalt plan af foranstaltninger i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog.

Artikel 5

Gennemførelse

1.   De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning vedtages efter proceduren i artikel 6, stk. 2.

2.   Der lægges særlig vægt på samarbejde med EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet.

Artikel 6

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

4.   De nationale repræsentanter i udvalget udpeges fortrinsvis af det nationale koordinationsorgan, der henvises til i artikel 4.

Artikel 7

Finansielle bestemmelser

1.   Foranstaltninger på fællesskabsplan i del A i bilaget kan støttes med op til 80 % af de samlede omkostninger og finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

2.   Foranstaltninger i del B i bilaget kan støttes med op til 50 % af de samlede omkostninger og finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget, jf. proceduren i artikel 8.

3.   Foranstaltninger på fællesskabsplan i del C i bilaget giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

Artikel 8

Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure

1.   Beslutningerne om at yde tilskud træffes af Kommissionen, jf. proceduren i artikel 6, stk. 2. Kommissionen sikrer en ligelig og retfærdig fordeling mellem medlemsstater og berørte aktivitetsområder, idet der tages hensyn til kvaliteten af de foreslåede projekter.

2.   De anmodninger om tilskud, der fremsættes i henhold til artikel 7, stk. 3, forelægges Kommissionen af det i artikel 4 omhandlede organ.

Artikel 9

Internationale organisationer

Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet og UNESCO, idet der sikres en høj grad af synlighed af EU's deltagelse.

Artikel 10

Kommissionens rolle

1.   Kommissionen sikrer, at der er sammenhæng mellem foranstaltningerne i denne beslutning og de øvrige fællesskabsforanstaltninger og –initiativer.

2.   Kommissionen sørger for at inddrage kandidatlandene i det europæiske år for interkulturel dialog ved at lade dem deltage i en række fællesskabsprogrammer, der indeholder et element af interkulturel dialog, og ved at iværksætte specifikke initiativer i passende sammenhænge, navnlig som led i dialogen mellem EU's og kandidatlandenes civilsamfund.

3.   Kommissionen sikrer komplementaritet mellem foranstaltninger, der gennemføres for at nå målene for det europæiske år for interkulturel dialog, og de initiativer, som måtte blive iværksat som led i relevant samarbejde og dialog med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik.

4.   Kommissionen sikrer ligeledes komplementaritet mellem ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene for det europæiske år for interkulturel dialog.

Artikel 11

Budget

Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne beslutning i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2008 er på 10 000 000 EUR. Forberedende foranstaltninger begrænses til 30 % af det samlede budget.

De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 12

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (7), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (8), samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (9).

2.   For så vidt angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, dækker begrebet uregelmæssighed, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en virksomheds handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Fællesskaberne, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

3.   Kommissionen nedsætter eller suspenderer den finansielle støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne beslutning, i den individuelle beslutning, eller i kontrakten om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der er foretaget en væsentlig ændring af foranstaltningen, som strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse af ændringen.

4.   Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af en foranstaltning kun kan give ret til en del af den tildelte støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen slette resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.

5.   Enhver uretmæssig betaling skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (10).

Artikel 13

Overvågning

1.   Modtageren fremlægger tekniske og finansielle rapporter om, hvordan arbejdet skrider frem, for så vidt angår alle foranstaltninger, der finansieres som led i denne beslutning. Der skal desuden fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter gennemførelsen af foranstaltningen. Kommissionen fastsætter rapporternes form og emner.

2.   Modtageren af den finansielle støtte sikrer, at Kommissionen i en periode på fem år efter den afsluttende betaling vedrørende enhver foranstaltning har adgang til al dokumentation vedrørende udgifterne til foranstaltningen.

3.   Kommissionen tager alle nødvendige skridt til at verificere, at de finansierede foranstaltninger gennemføres korrekt og i overensstemmelse med denne beslutning og forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Artikel 14

Overvågning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2009 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3. Rapporten danner grundlag for fremtidige EU-politikker, -foranstaltninger og -aktioner på dette område.

Artikel 15

Ikrafttræden

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 16

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 185 af 8.8.2006, s. 42.

1

(2)  EUT C 206 af 29.8.2006, s. 44.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 1.6.2006 og Rådets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Se meddelelse af 29. juni 2005 fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene.

4

(5)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

10

---

BILAG

FORANSTALTNINGER NÆVNT I ARTIKEL 3

A.   Samfinansiering af foranstaltninger på eu-plan

Et begrænset antal emblematiske foranstaltninger af europæisk tilsnit med det formål at bevidstgøre især de unge om målene med det europæiske år for interkulturel dialog kan opnå EU-tilskud på op til 80 % af de samlede omkostninger.

Disse foranstaltninger kan omfatte særarrangementer som f.eks. åbnings- og afslutningsceremonier i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog i samarbejde med formandskaberne i 2008.

Ca. 30 % af den samlede finansielle ramme (vejledende) afsættes til disse foranstaltninger.

B.   Samfinansiering af foranstaltninger på nationalt plan

Foranstaltninger på nationalt plan med en udpræget europæisk dimension kan opfylde betingelserne for at modtage EU-støtte på op til 50 % af de samlede omkostninger.

Der kan i den forbindelse samfinansieres et nationalt initiativ pr. medlemsstat.

Ca. 30 % af den samlede finansielle ramme (vejledende) afsættes til disse foranstaltninger.

C.   Foranstaltninger på eu-plan

| 1. | Oplysnings- og pr-foranstaltninger, der omfatter følgende:






  a) | en oplysningskampagne, der koordineres på EU-plan og formuleres i medlemsstaterne, og som bygger på bedste praksis for så vidt angår interkulturel dialog på alle niveauer |
| --- | --- | --- |

1.

Oplysnings- og pr-foranstaltninger, der omfatter følgende:

a)

en oplysningskampagne, der koordineres på EU-plan og formuleres i medlemsstaterne, og som bygger på bedste praksis for så vidt angår interkulturel dialog på alle niveauer

| b) | samarbejde med den private sektor, medierne, uddannelsesinstitutioner og andre partnere fra civilsamfundet om udbredelse af kendskabet til det europæiske år for interkulturel dialog |
| --- | --- |

b)

samarbejde med den private sektor, medierne, uddannelsesinstitutioner og andre partnere fra civilsamfundet om udbredelse af kendskabet til det europæiske år for interkulturel dialog

| c) | udformning af et logo og slogans til anvendelse i forbindelse med aktiviteter med tilknytning til det europæiske år for interkulturel dialog samt udarbejdelse af pr-redskaber, som der skal være adgang til i hele EU |
| --- | --- |

c)

udformning af et logo og slogans til anvendelse i forbindelse med aktiviteter med tilknytning til det europæiske år for interkulturel dialog samt udarbejdelse af pr-redskaber, som der skal være adgang til i hele EU

| d) | relevante foranstaltninger, som har til formål at sætte fokus på resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene med det europæiske år for interkulturel dialog og til at anerkende bedste praksis på EU-plan, navnlig blandt unge og børn |
| --- | --- |

d)

relevante foranstaltninger, som har til formål at sætte fokus på resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene med det europæiske år for interkulturel dialog og til at anerkende bedste praksis på EU-plan, navnlig blandt unge og børn

| e) | udsendelse af pædagogisk materiale og redskaber, der fortrinsvis er rettet mod uddannelsesinstitutioner, og som fremmer udveksling af oplysninger om kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog |
| --- | --- |

e)

udsendelse af pædagogisk materiale og redskaber, der fortrinsvis er rettet mod uddannelsesinstitutioner, og som fremmer udveksling af oplysninger om kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog

| f) | oprettelse af en internetportal med henblik på at give offentligheden adgang til oplysninger om alle aktioner, der bidrager til den interkulturelle dialog, og med henblik på at vejlede lederne af projekter, der vedrører interkulturel dialog, om de forskellige relevante fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger. |
| --- | --- |

f)

oprettelse af en internetportal med henblik på at give offentligheden adgang til oplysninger om alle aktioner, der bidrager til den interkulturelle dialog, og med henblik på at vejlede lederne af projekter, der vedrører interkulturel dialog, om de forskellige relevante fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger.

| 2. | Andre foranstaltninger:
  Undersøgelser på fællesskabsplan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen for at skabe grundlag for opfølgningen på lang sigt af det europæiske år for interkulturel dialog. |
| --- | --- |

2.

Andre foranstaltninger:

Undersøgelser på fællesskabsplan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen for at skabe grundlag for opfølgningen på lang sigt af det europæiske år for interkulturel dialog.

| 3. | Finansieringen sker generelt i form af direkte køb af varer og tjenesteydelser via offentlige og/eller begrænsede udbud. Den kan også ske i form af tilskud.
  De finansielle midler, der er afsat til afsnit C, overstiger ikke 40 % af den samlede finansielle ramme. |
| --- | --- |

3.

Finansieringen sker generelt i form af direkte køb af varer og tjenesteydelser via offentlige og/eller begrænsede udbud. Den kan også ske i form af tilskud.

De finansielle midler, der er afsat til afsnit C, overstiger ikke 40 % af den samlede finansielle ramme.

D.   Foranstaltninger, hvortil fællesskabet tilbyder ikke-finansiel støtte

Fællesskabet vil tilbyde ikke-finansiel støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til at anvende logoet, når det er blevet udformet, og andet materiale med tilknytning til det europæiske år for interkulturel dialog, til initiativer iværksat af offentlige eller private organer, såfremt disse organer over for Kommissionen kan påvise, at de pågældende initiativer allerede er eller vil blive indledt i 2008, og at de kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af målene med det europæiske år. De initiativer, der tages i tredjelande i forbindelse med eller i samarbejde med det europæiske år for interkulturel dialog uden at modtage finansiel støtte i den forbindelse, kan ligeledes modtage ikke-finansiel støtte fra Fællesskabet og anvende logoet og andet materiale i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen forelagde den 6. oktober 2005 på grundlag af EF-traktatens artikel 151 Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til beslutning om at erklære 2008 for europæisk år for interkulturel dialog. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen forelagde den 6. oktober 2005 på grundlag af EF-traktatens artikel 151 Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til beslutning om at erklære 2008 for europæisk år for interkulturel dialog.

| 2. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 20. april 2006, og Regionsudvalget afgav udtalelse den 27. april 2006. |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 20. april 2006, og Regionsudvalget afgav udtalelse den 27. april 2006.

| 3. | Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 1. juni 2006. |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 1. juni 2006.

| 4. | Kommissionen fremlagde et ændret forslag den 7. september 2006. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen fremlagde et ændret forslag den 7. september 2006.

| 5. | Den 14. november 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2. |
| --- | --- |

5.

Den 14. november 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2.

II.   MÅL

Formålet med den foreslåede beslutning er at erklære 2008 for europæisk år for interkulturel dialog. Interkulturel dialog er nært knyttet til den grundlæggende ambition bag opbygningen af Europa, nemlig at bringe Europas befolkninger tættere sammen, og et europæisk år viet til interkulturel dialog udgør derfor et enestående redskab til at bevidstgøre borgerne og inddrage dem i denne prioriterede opgave.

De generelle mål med det europæiske år for interkulturel dialog er at bidrage til:

| — | at fremme den interkulturelle dialog som en proces, som sætter alle, der lever i EU, i stand til at klare sig i et mere åbent, men også mere komplekst kulturelt miljø, hvor borgere med forskellig kulturel identitet og overbevisning lever sammen i forskellige medlemsstater såvel som i den enkelte medlemsstat |
| --- | --- |

—

at fremme den interkulturelle dialog som en proces, som sætter alle, der lever i EU, i stand til at klare sig i et mere åbent, men også mere komplekst kulturelt miljø, hvor borgere med forskellig kulturel identitet og overbevisning lever sammen i forskellige medlemsstater såvel som i den enkelte medlemsstat

| — | at fremhæve interkulturel dialog som en anledning til at bidrage til og drage nytte af et mangfoldigt og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden |
| --- | --- |

—

at fremhæve interkulturel dialog som en anledning til at bidrage til og drage nytte af et mangfoldigt og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden

| — | at bevidstgøre enhver, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at udvikle et aktivt medborgerskab i Europa, som er åbent over for verden, respekterer kulturel mangfoldighed og tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

at bevidstgøre enhver, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at udvikle et aktivt medborgerskab i Europa, som er åbent over for verden, respekterer kulturel mangfoldighed og tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

| — | at fremhæve det bidrag, som de forskellige kulturer og udtryk for kulturel mangfoldighed yder til kulturarven og livsstilen i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

at fremhæve det bidrag, som de forskellige kulturer og udtryk for kulturel mangfoldighed yder til kulturarven og livsstilen i medlemsstaterne.

Årets aktiviteter vil blive udviklet omkring tre former for foranstaltninger:

| — | samfinansiering (op til 80 % af de samlede omkostninger) af foranstaltninger på EU-plan med det formål at bevidstgøre især de unge om målene med året |
| --- | --- |

—

samfinansiering (op til 80 % af de samlede omkostninger) af foranstaltninger på EU-plan med det formål at bevidstgøre især de unge om målene med året

| — | samfinansiering (op til 50 % af de samlede omkostninger) af foranstaltninger på nationalt plan med en udpræget europæisk dimension. |
| --- | --- |

—

samfinansiering (op til 50 % af de samlede omkostninger) af foranstaltninger på nationalt plan med en udpræget europæisk dimension.

| — | foranstaltninger på EU-plan, herunder oplysnings- og pr-aktiviteter samt undersøgelser og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere forberedelsen til og virkningerne af året. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger på EU-plan, herunder oplysnings- og pr-aktiviteter samt undersøgelser og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere forberedelsen til og virkningerne af året.

Budgettet for det europæiske år for interkulturel dialog er fastsat til 10 mio. EUR.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelle bemærkninger

Rådets fælles holdning overtager hovedelementerne i Kommissionens oprindelige forslag og er helt på linje med Kommissionens ændrede forslag.

2.   Europa-Parlamentets ændringer

Rådet har i sin fælles holdning bestræbt sig på at tage hensyn til Europa-Parlamentets betænkeligheder og prioriteter og har kunnet acceptere de fleste af Parlamentets ændringer. Af Europa-Parlamentets 46 ændringer har Rådet accepteret 33 ændringer helt, delvis eller principielt.

Der har på trepartsmøder været en række uformelle kontakter mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen med henblik på snarest at nå til enighed med Europa-Parlamentet. Rådet har imødekommet Europa-Parlamentets største betænkeligheder og er af den formodning, at Europa-Parlamentet vil kunne acceptere teksten til den fælles holdning.

Foruden en række ændringer, som forbedrer affattelsen af beslutningen eller indsætter henvisninger til relevante politikker eller processer, har Rådet helt eller delvis indarbejdet følgende ændringer, som ændrer gennemførelsen af året i væsentlig grad:

Ændring 4 og 5, der understreger den kulturelle og uddannelsesmæssige dimension i den relancerede Lissabon-strategi og betoner behovet for at bidrage til at sikre lige muligheder og ikke-forskelsbehandling i Den Europæiske Union.

Ændring 8 og 9, der omhandler ligestilling mellem kønnene.

Ændring 29, der understreger forbindelsen mellem det europæiske år for interkulturel dialog og det europæiske år for lige muligheder for alle (2007).

Ændring 11 og 34, der eksplicit nævner samarbejdet med Europarådet og UNESCO i forbindelse med det europæiske år.

Ændring 14, 21 og 36, der tager sigte på at sikre kontinuitet og langsigtet opfølgning af året.

Ændring 15 og 25, hvorved der indsættes en henvisning til religiøs mangfoldighed.

Ændring 19 og 39, der understreger betydningen af uddannelse i forbindelse med fremme af interkulturel dialog.

Ændring 20 og 41 om anerkendelse af bedste praksis.

Ændring 27 og 30, der betoner det regionale og det lokale plan.

Ændring 28 og 42, der understreger behovet for at høre tværnationale netværk og civilsamfundet.

Ændring 32 om samarbejdet med andre institutioner, navnlig Europa-Parlamentet.

For så vidt angår allokeringen af finansielle ressourcer har Rådet bestræbt sig på at finde et afbalanceret kompromis med hensyn til de finansielle midler, der er afsat til oplysnings- og pr-kampagner (ændring 37), med en begrænsning på 40 % af den samlede finansielle ramme. der er afsat til foranstaltninger på EU-plan (oplysnings- og pr-kampagner samt andre foranstaltninger) og på ca. 30 % af budgettet til samfinansiering af foranstaltninger på EU-plan og på nationalt plan. Ændring 35 om begrænsning af forberedende foranstaltninger til 30 % af budgettet er også blevet indarbejdet.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at den fælles holdning som helhed ligger helt på linje med målene i Kommissionens ændrede forslag. Rådet mener også, at det har taget behørigt hensyn til de mål, som Europa-Parlamentet har haft for øje i sine ændringer til Kommissionens forslag, og ser frem til at nå til enighed med Europa-Parlamentet i nær fremtid, således at beslutningen kan vedtages snarest.

---

| 12.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 301/103

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 31/2006

fastlagt af Rådet den 14. november 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2006/EF af ... om oprettelse af et EF-handlingsprogram inden for forbrugerpolitik (2007-2013)

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 301 E/05)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 153,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabet kan bidrage til beskyttelse af borgernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser gennem aktioner inden for forbrugerbeskyttelse. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet kan bidrage til beskyttelse af borgernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser gennem aktioner inden for forbrugerbeskyttelse.

| (2) | Der bør derfor etableres et EF-handlingsprogram for forbrugerpolitik til afløsning af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 20/2004/EF af 8. december 2003 om en generel ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken for perioden 2004-2007 (4). Nævnte afgørelse bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(2)

Der bør derfor etableres et EF-handlingsprogram for forbrugerpolitik til afløsning af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 20/2004/EF af 8. december 2003 om en generel ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken for perioden 2004-2007 (4). Nævnte afgørelse bør derfor ophæves.

| (3) | Der bør lægges stor vægt på at integrere forbrugerbeskyttelseshensyn i alle Fællesskabets politikker i overensstemmelse med traktatens artikel 153 og på de forbrugerpolitiske målsætninger, der er opstillet i dette program. Koordineringen med andre fællesskabspolitikker og -programmer er et vigtigt led i at sikre, at der i forbindelse med andre politikker tages behørigt hensyn til forbrugerinteresser. For at fremme synergi og undgå dobbeltarbejde bør andre fællesskabsfonde og -programmer åbne mulighed for at yde finansiel støtte til at integrere forbrugerinteresser i deres respektive områder. |
| --- | --- |

(3)

Der bør lægges stor vægt på at integrere forbrugerbeskyttelseshensyn i alle Fællesskabets politikker i overensstemmelse med traktatens artikel 153 og på de forbrugerpolitiske målsætninger, der er opstillet i dette program. Koordineringen med andre fællesskabspolitikker og -programmer er et vigtigt led i at sikre, at der i forbindelse med andre politikker tages behørigt hensyn til forbrugerinteresser. For at fremme synergi og undgå dobbeltarbejde bør andre fællesskabsfonde og -programmer åbne mulighed for at yde finansiel støtte til at integrere forbrugerinteresser i deres respektive områder.

| (4) | I denne retsakt fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5), udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(4)

I denne retsakt fastlægges der for hele programmets varighed en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5), udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (5) | Det er af generel europæisk interesse, at sundheds- og sikkerhedsforholdene i forbindelse med tjenesteydelser og nonfoodvarer, og borgernes økonomiske og juridiske interesser og forbrugernes interesser i forbindelse med udviklingen af standarder for varer og tjenesteydelser varetages på fællesskabsplan. Under hensyn til den særlige karakter af de organisationer, der vil være tale om, bør videreførelsen af Fællesskabets støtte til de pågældende organisationers drift ikke være underlagt princippet om gradvis nedtrapning af støttens omfang. |
| --- | --- |

(5)

Det er af generel europæisk interesse, at sundheds- og sikkerhedsforholdene i forbindelse med tjenesteydelser og nonfoodvarer, og borgernes økonomiske og juridiske interesser og forbrugernes interesser i forbindelse med udviklingen af standarder for varer og tjenesteydelser varetages på fællesskabsplan. Under hensyn til den særlige karakter af de organisationer, der vil være tale om, bør videreførelsen af Fællesskabets støtte til de pågældende organisationers drift ikke være underlagt princippet om gradvis nedtrapning af støttens omfang.

| (6) | Der bør sikres en overgang mellem dette program og det program, det afløser, navnlig hvad angår videreførelse af flerårige foranstaltninger og evalueringen af resultaterne af det forrige program og af de områder, der kræver større opmærksomhed. De tekniske og administrative støttebevillinger bør fra den 1. januar 2014 i givet fald dække de udgifter, der vedrører forvaltningen af de aktioner, der ikke er afsluttet ultimo 2013. |
| --- | --- |

(6)

Der bør sikres en overgang mellem dette program og det program, det afløser, navnlig hvad angår videreførelse af flerårige foranstaltninger og evalueringen af resultaterne af det forrige program og af de områder, der kræver større opmærksomhed. De tekniske og administrative støttebevillinger bør fra den 1. januar 2014 i givet fald dække de udgifter, der vedrører forvaltningen af de aktioner, der ikke er afsluttet ultimo 2013.

| (7) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). |
| --- | --- |

(7)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6).

| (8) | Ved gennemførelsen af programmet bør der tages højde for det forhold, at det indre marked ikke kan fungere efter hensigten, hvis forbrugerne ikke nyder den samme beskyttelse i alle medlemsstater. Programmet bør derfor lægge særlig vægt på at styrke forbrugerbeskyttelsen og forbrugerbevidstheden i de medlemsstater, der er tiltrådt den 1. maj 2004 eller derefter, for at sikre ensartede vilkår for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Ved gennemførelsen af programmet bør der tages højde for det forhold, at det indre marked ikke kan fungere efter hensigten, hvis forbrugerne ikke nyder den samme beskyttelse i alle medlemsstater. Programmet bør derfor lægge særlig vægt på at styrke forbrugerbeskyttelsen og forbrugerbevidstheden i de medlemsstater, der er tiltrådt den 1. maj 2004 eller derefter, for at sikre ensartede vilkår for alle medlemsstater.

| (9) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«) indeholder bestemmelser om samarbejde inden for forbrugerbeskyttelse mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EFTA/EØS-lande«), på den anden side. Andre lande bør også kunne deltage i programmet, herunder især EU's nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande. |
| --- | --- |

(9)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«) indeholder bestemmelser om samarbejde inden for forbrugerbeskyttelse mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EFTA/EØS-lande«), på den anden side. Andre lande bør også kunne deltage i programmet, herunder især EU's nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande.

| (10) | Man bør i forbindelse med programmets gennemførelse forsøge at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i programmet, idet der tages hensyn til relevante aftaler mellem disse tredjelande og Fællesskabet. |
| --- | --- |

(10)

Man bør i forbindelse med programmets gennemførelse forsøge at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i programmet, idet der tages hensyn til relevante aftaler mellem disse tredjelande og Fællesskabet.

| (11) | Værdien og indvirkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af programmet, bør overvåges og evalueres, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der bør fastsættes målbare målsætninger og udarbejdes indikatorer med henblik på at evaluere forbrugerpolitikken. |
| --- | --- |

(11)

Værdien og indvirkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af programmet, bør overvåges og evalueres, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der bør fastsættes målbare målsætninger og udarbejdes indikatorer med henblik på at evaluere forbrugerpolitikken.

| (12) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af de berørte områders grænseoverskridende karakter og kan derfor på grund af Fællesskabets større handlingsevne med henblik på effektivt at beskytte borgernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går afgørelsen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(12)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af de berørte områders grænseoverskridende karakter og kan derfor på grund af Fællesskabets større handlingsevne med henblik på effektivt at beskytte borgernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går afgørelsen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oprettelse af programmet

Der oprettes et EF-handlingsprogram inden for forbrugerpolitik for perioden fra den ... (7) til den 31. december 2013, i det følgende benævnt »programmet«.

Artikel 2

Mål og målsætninger

1.   Målet med programmet er at supplere, støtte og overvåge medlemsstaternes politikker og bidrage til at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser, samt til at fremme deres ret til information, uddannelse og til at organisere sig med henblik på beskytte deres interesser.

2.   Målet i stk. 1 skal forfølges gennem følgende målsætninger:

| a) | sikre et højt niveau for forbrugerbeskyttelse, herunder gennem bedre evidens, bedre høring og bedre repræsentation af forbrugernes interesser |
| --- | --- |

a)

sikre et højt niveau for forbrugerbeskyttelse, herunder gennem bedre evidens, bedre høring og bedre repræsentation af forbrugernes interesser

| b) | sikre en effektiv anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne, navnlig gennem øget retshåndhævende samarbejde, information, uddannelse og klageadgang. |
| --- | --- |

b)

sikre en effektiv anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne, navnlig gennem øget retshåndhævende samarbejde, information, uddannelse og klageadgang.

Disse målsætninger skal nås gennem en kombination af de aktioner og støtteforanstaltninger, der fremgår af bilag I i overensstemmelse med prioriteringerne i den i artikel 7, stk. 2, litra a), nævnte arbejdsplan.

Artikel 3

Finansiering

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet fastsættes for perioden fra ... (7) til 31. december 2013 til 156 800 000. EUR (8).

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 4

Finansiel støtte

1.   Fællesskabets finansielle støtte må ikke overstige følgende niveauer:

| a) | 50 % af udgifterne til aktioner finansieret i fællesskab af Kommissionen og en eller flere medlemsstater, eller af Fællesskabet og de kompetente myndigheder i de tredjelande, der deltager i medfør af artikel 8, undtagen i tilfælde af aktioner af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 70 % |
| --- | --- |

a)

50 % af udgifterne til aktioner finansieret i fællesskab af Kommissionen og en eller flere medlemsstater, eller af Fællesskabet og de kompetente myndigheder i de tredjelande, der deltager i medfør af artikel 8, undtagen i tilfælde af aktioner af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 70 %

| b) | 85 % af udgifterne til aktioner med henblik på oprettelse af en integreret europæisk mastergraduddannelse i forbrugeranliggender |
| --- | --- |

b)

85 % af udgifterne til aktioner med henblik på oprettelse af en integreret europæisk mastergraduddannelse i forbrugeranliggender

| c) | 50 % af udgifterne til driften af europæiske forbrugerorganisationer |
| --- | --- |

c)

50 % af udgifterne til driften af europæiske forbrugerorganisationer

| d) | 95 % af udgifterne til driften af europæiske forbrugerorganisationer, som repræsenterer forbrugernes interesser i forbindelse med udviklingen af standarder for varer og tjenesteydelser på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

d)

95 % af udgifterne til driften af europæiske forbrugerorganisationer, som repræsenterer forbrugernes interesser i forbindelse med udviklingen af standarder for varer og tjenesteydelser på fællesskabsplan.

2.   Fællesskabets finansielle støtte kan tildeles i form af:

| a) | individuelle mobilitetsstipendier for lærere eller studerende som led i en integreret europæisk mastergraduddannelse i forbrugeranliggender. Forvaltningen af disse stipendier kan overdrages til de nationale Erasmus-kontorer under programmet for livslang læring |
| --- | --- |

a)

individuelle mobilitetsstipendier for lærere eller studerende som led i en integreret europæisk mastergraduddannelse i forbrugeranliggender. Forvaltningen af disse stipendier kan overdrages til de nationale Erasmus-kontorer under programmet for livslang læring

| b) | rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med udvekslingen af de retshåndhævende myndigheders personale. |
| --- | --- |

b)

rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med udvekslingen af de retshåndhævende myndigheders personale.

3.   Kriterierne for at bedømme, hvorvidt aktioner udviser særlig stor nytteværdi, jf. stk. 1, litra a), skal fastsættes på forhånd i det årlige arbejdsprogram. Aktioner af særlig stor nytteværdi skal især være til fordel for forbrugere i de medlemsstater, der er tiltrådt Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller derefter.

4.   Ved videreførelsen af den i stk. 1, litra c) og d), nævnte finansielle støtte kan princippet om gradvis nedtrapning fraviges.

5.   Ved anvendelsen af stk. 1 og 2 kan den finansielle støtte fra Fællesskabet også tildeles i form af engangsbeløb eller faste støttesatser, når det er hensigtsmæssigt i betragtning af de berørte aktioners karakter som defineret i det årlige arbejdsprogram. Tildeles der engangsbeløb eller faste støttesatser, finder de i stk. 1 anførte procentsatser ikke anvendelse, selv om der fortsat kræves samfinansiering.

Artikel 5

Støttemodtagere

De grupper af støttemodtagere, der kan modtage den i artikel 4 omhandlede finansielle støtte, er anført i bilag II.

Artikel 6

Administrativ og teknisk bistand

1.   Finansieringsrammen for programmet kan også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, der er direkte nødvendige i forbindelse med forvaltningen af programmet og realiseringen af dets målsætninger, navnlig undersøgelser, møder, informationsaktiviteter og publicering, samt udgifter til it-netværk til informationsudveksling og alle andre udgifter til administrativ eller teknisk bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet.

2.   Finansieringsrammen for programmet kan også dække udgifter til administrativ og teknisk bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der blev vedtaget i henhold til afgørelse nr. 20/2004/EF. Bevillingerne kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2013 til dækning af disse udgifter, således at aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2013, fortsat kan forvaltes.

Artikel 7

Gennemførelse

1.   Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af dette program.

Aktioner, der iværksættes med henblik på at opfylde målet og målsætningerne i artikel 2, skal til fulde gøre brug af passende gennemførelsesmetoder, herunder især direkte eller indirekte central gennemførelse ved Kommissionen.

2.   Proceduren i artikel 10, stk. 2, finder anvendelse i forbindelse med vedtagelsen af:

| a) | den årlige arbejdsplan til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes:






  — | prioriteringer og aktioner, som skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer |
| --- | --- | --- |

a)

den årlige arbejdsplan til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes:

—

prioriteringer og aktioner, som skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer

| — | udvælgelses- og tildelingskriterier og kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle støtte kan udgøre |
| --- | --- |

—

udvælgelses- og tildelingskriterier og kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle støtte kan udgøre

| — | anvendelsen af engangsbeløb og faste støttesatser, og |
| --- | --- |

—

anvendelsen af engangsbeløb og faste støttesatser, og

| — | tidsplanen for udbud, fælles aktioner og indkaldelser af forslag |
| --- | --- |

—

tidsplanen for udbud, fælles aktioner og indkaldelser af forslag

| b) | de nærmere bestemmelser, herunder udvælgelses- og tildelingskriterier, for gennemførelse af aktionerne i artikel 4, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

b)

de nærmere bestemmelser, herunder udvælgelses- og tildelingskriterier, for gennemførelse af aktionerne i artikel 4, stk. 1, litra a).

3.   Kommissionen underretter det i artikel 10 omhandlede udvalg om iværksættelsen af aktioner til gennemførelse af programmet.

Artikel 8

Tredjelandes deltagelse

Programmet er åbent for deltagelse af:

| a) | EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen |
| --- | --- |

a)

EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen

| b) | tredjelande, herunder især lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab eller er kandidatlande eller tiltrædende lande til EU, og de af de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Fællesskabets programmer. |
| --- | --- |

b)

tredjelande, herunder især lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab eller er kandidatlande eller tiltrædende lande til EU, og de af de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Fællesskabets programmer.

Artikel 9

Overvågning, evaluering og resultatformidling

1.   Kommissionen overvåger i nært samarbejde med medlemsstaterne gennemførelsen af aktionerne i programmet på baggrund af dettes målsætninger. Den rapporterer herom til udvalget, der er omhandlet i artikel 10, og holder Europa-Parlamentet og Rådet underrettet.

2.   På opfordring af Kommissionen indsender medlemsstaterne til Kommissionen oplysninger om gennemførelsen og virkningerne af programmet.

3.   Kommissionen sikrer, at programmet evalueres tre år efter dets igangsættelse, og når det er afsluttet. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Kommissionen sørger for, at resultaterne af de aktioner, der iværksættes i henhold til denne afgørelse, gøres offentligt tilgængelige.

Artikel 10

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 11

Ophævelse

Afgørelse nr. 20/2004/EF ophæves.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 88 af 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 192 af 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 23.3.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 14. november 2006 og Europa-Parlamentets holdning af ...(endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EUT L 5 af 9.1.2004, s. 1. Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse nr. 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11)

6

(7)  Datoen for denne afgørelses ikrafttræden.

7

(8)  Dette beløb er baseret på 2004-priser, og der vil blive foretaget tekniske tilpasninger heraf for at tage hensyn til inflationen.

8

---

BILAG I

AKTIONER OG STØTTEFORANSTALTNINGER, JF. ARTIKEL 2

Målsætning I

At sikre et højt niveau for forbrugerbeskyttelse, herunder gennem bedre evidens, bedre høring og bedre repræsentation af forbrugernes interesser.

Aktion 1

Indsamling, udveksling og analyse af data og oplysninger, der kan give et evidensgrundlag for udviklingen af forbrugerpolitikken og for integrationen af forbrugernes interesser i andre fællesskabspolitikker, herunder:

| 1.1. | Overvågning og vurdering af markedstendenser af betydning for forbrugernes økonomiske og andre interesser, herunder analyser, prisundersøgelser, undersøgelser af forandringer i markedsstrukturer, undersøgelser af forbrugernes og virksomhedernes holdninger, indsamling og analyse af klager fra forbrugerne, indsamling og analyse af oplysninger om handel og markeder mellem virksomheder og forbrugere på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

1.1.

Overvågning og vurdering af markedstendenser af betydning for forbrugernes økonomiske og andre interesser, herunder analyser, prisundersøgelser, undersøgelser af forandringer i markedsstrukturer, undersøgelser af forbrugernes og virksomhedernes holdninger, indsamling og analyse af klager fra forbrugerne, indsamling og analyse af oplysninger om handel og markeder mellem virksomheder og forbrugere på tværs af grænserne.

| 1.2. | Udvikling og vedligeholdelse af databaser. |
| --- | --- |

1.2.

Udvikling og vedligeholdelse af databaser.

| 1.3. | Indsamling og analyse af statistiske og andre relevante oplysninger, idet der til det statistiske arbejde eventuelt kan gøres brug af Fællesskabets statistiske program. |
| --- | --- |

1.3.

Indsamling og analyse af statistiske og andre relevante oplysninger, idet der til det statistiske arbejde eventuelt kan gøres brug af Fællesskabets statistiske program.

Aktion 2

Indsamling, udveksling og analyse af data og oplysninger og udvikling af vurderingsredskaber, der kan give et evidensgrundlag vedrørende sikre forbrugsvarer og tjenesteydelser, herunder forbrugeres eksponering for kemiske stoffer, der afgives af produkter, risici og skader i forbindelse med specifikke forbrugsvarer og tjenesteydelser samt teknisk analyse af advarselsmeddelelser.

Aktion 3

Støtte til videnskabelig rådgivning og risikovurdering, herunder de opgaver, der påhviler de uafhængige videnskabelige komitéer, som er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2004/210/EF af 3. marts 2004 om oprettelse af videnskabelige komitéer inden for forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljø (1).

Aktion 4

Udarbejdelse af initiativer til lovgivning og andre former for regulering og fremme af selvregulering, herunder:

| 4.1. | Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, i forbindelse med regulering og virkningen heraf. |
| --- | --- |

4.1.

Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, i forbindelse med regulering og virkningen heraf.

| 4.2. | Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, i forbindelse med politikudvikling vedrørende sikkerheden i forbindelse med varer og tjenesteydelser samt forbrugernes økonomiske og juridiske interesser. |
| --- | --- |

4.2.

Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, i forbindelse med politikudvikling vedrørende sikkerheden i forbindelse med varer og tjenesteydelser samt forbrugernes økonomiske og juridiske interesser.

| 4.3. | Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, til vurdering af behovet for produktsikkerhedsstandarder og til udarbejdelse af standardiseringsmandater for varer og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

4.3.

Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, til vurdering af behovet for produktsikkerhedsstandarder og til udarbejdelse af standardiseringsmandater for varer og tjenesteydelser.

| 4.4. | Seminarer, konferencer, workshops og møder mellem de berørte parter og sagkyndige. |
| --- | --- |

4.4.

Seminarer, konferencer, workshops og møder mellem de berørte parter og sagkyndige.

Aktion 5

Finansiel støtte til driften af europæiske forbrugerorganisationer.

Aktion 6

Finansiel støtte til driften af europæiske forbrugerorganisationer, som repræsenterer forbrugernes interesser i forbindelse med udviklingen af standarder for varer og tjenesteydelser på fællesskabsplan.

Aktion 7

Kapacitetsopbygning for regionale, nationale og europæiske forbrugerorganisationer, herunder gennem uddannelse af samt udveksling af bedste praksis og erfaring blandt personale, særlig i forbrugerorganisationer i de medlemsstater, der har tiltrådt Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller derefter.

Målsætning II

At sikre en effektiv anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne, navnlig gennem øget retshåndhævende samarbejde, information, uddannelse og klageadgang.

Aktion 8

Aktioner med henblik på forbedring af den effektive anvendelse af Fællesskabets lovgivning om forbrugerbeskyttelse, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (3), herunder:

| 8.1. | Aktioner til forbedring af koordineringen af overvågning og håndhævelse samt forbedring af samarbejdet mellem kompetente myndigheder, herunder udvikling og vedligeholdelse af it-værktøjer (f.eks. databaser og informations- og kommunikationssystemer) og tilrettelæggelse af seminarer, konferencer, workshopper og møder mellem de berørte parter og sagkyndige inden for håndhævelse, udveksling af de retshåndhævende myndigheders personale og uddannelse, også for aktører inden for retsvæsenet. |
| --- | --- |

8.1.

Aktioner til forbedring af koordineringen af overvågning og håndhævelse samt forbedring af samarbejdet mellem kompetente myndigheder, herunder udvikling og vedligeholdelse af it-værktøjer (f.eks. databaser og informations- og kommunikationssystemer) og tilrettelæggelse af seminarer, konferencer, workshopper og møder mellem de berørte parter og sagkyndige inden for håndhævelse, udveksling af de retshåndhævende myndigheders personale og uddannelse, også for aktører inden for retsvæsenet.

| 8.2. | Overvågning og vurdering af sikkerheden i forbindelse med nonfoodvarer og tjenesteydelser, herunder styrkelse af RAPEX-systemet for hurtig udveksling af oplysninger og udvidelse af dets anvendelsesområde under hensyntagen til udviklingen inden for udveksling af markedsovervågningsinformationer samt videreudvikling af netværket for forbrugsvaresikkerhed, jf. direktiv 2001/95/EF. |
| --- | --- |

8.2.

Overvågning og vurdering af sikkerheden i forbindelse med nonfoodvarer og tjenesteydelser, herunder styrkelse af RAPEX-systemet for hurtig udveksling af oplysninger og udvidelse af dets anvendelsesområde under hensyntagen til udviklingen inden for udveksling af markedsovervågningsinformationer samt videreudvikling af netværket for forbrugsvaresikkerhed, jf. direktiv 2001/95/EF.

| 8.3. | Fælles overvågnings- og håndhævelsesaktioner samt andre aktioner inden for rammerne af det administrative og retshåndhævende samarbejde. |
| --- | --- |

8.3.

Fælles overvågnings- og håndhævelsesaktioner samt andre aktioner inden for rammerne af det administrative og retshåndhævende samarbejde.

| 8.4. | Aktioner for det administrative og retshåndhævende samarbejde med tredjelande, der ikke deltager i programmet. |
| --- | --- |

8.4.

Aktioner for det administrative og retshåndhævende samarbejde med tredjelande, der ikke deltager i programmet.

Aktion 9

Juridisk og teknisk ekspertise, herunder undersøgelser, med henblik på overvågning og vurdering af medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne (4) og forordning (EF) nr. 2006/2004. Dette omfatter også udvikling og vedligeholdelse af offentligt og let tilgængelige databaser med oplysninger om gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning om forbrugerbeskyttelse.

Aktion 10

Aktioner for information, rådgivning og klageadgang, herunder

| 10.1. | Overvågning af, hvorledes alternative tvistbilæggelsesordninger fungerer, og evaluering af effekten heraf. |
| --- | --- |

10.1.

Overvågning af, hvorledes alternative tvistbilæggelsesordninger fungerer, og evaluering af effekten heraf.

| 10.2. | Finansiel støtte til fælles aktioner med offentlige organer eller nonprofitorganisationer, som indgår i fællesskabsnetværk, der informerer forbrugerne og bistår dem med at udøve deres rettigheder og få adgang til passende tvistbilæggelse (Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre). |
| --- | --- |

10.2.

Finansiel støtte til fælles aktioner med offentlige organer eller nonprofitorganisationer, som indgår i fællesskabsnetværk, der informerer forbrugerne og bistår dem med at udøve deres rettigheder og få adgang til passende tvistbilæggelse (Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre).

| 10.3. | Aktioner for at forbedre kommunikationen med EU's borgere om forbrugerspørgsmål, særlig med de medlemsstater, som tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller derefter, herunder publikationer om emner af interesse for forbrugerpolitikken, levering af online-information og aktioner, der leverer information om forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger og forbrugerrettigheder. |
| --- | --- |

10.3.

Aktioner for at forbedre kommunikationen med EU's borgere om forbrugerspørgsmål, særlig med de medlemsstater, som tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller derefter, herunder publikationer om emner af interesse for forbrugerpolitikken, levering af online-information og aktioner, der leverer information om forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger og forbrugerrettigheder.

Aktion 11

Aktioner for forbrugeruddannelse, herunder

| 11.1. | Specifikke aktioner rettet mod unge forbrugere, ældre forbrugere og sårbare grupper af klart svagere forbrugere, og udvikling af interaktive redskaber til uddannelse af forbrugerne. |
| --- | --- |

11.1.

Specifikke aktioner rettet mod unge forbrugere, ældre forbrugere og sårbare grupper af klart svagere forbrugere, og udvikling af interaktive redskaber til uddannelse af forbrugerne.

| 11.2. | Finansiel støtte til udviklingen af en integreret europæisk mastergraduddannelse i forbrugeranliggender, herunder en stipendieordning for studerende vedrørende ophold på op til seks måneder i et andet land. |
| --- | --- |

11.2.

Finansiel støtte til udviklingen af en integreret europæisk mastergraduddannelse i forbrugeranliggender, herunder en stipendieordning for studerende vedrørende ophold på op til seks måneder i et andet land.

---

(1)  EUT L 66 af 4.3.2004, s. 45.

(2)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(3)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1. Ændret ved direktiv 2005/29/EF (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22).

(4)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

---

BILAG II

MODTAGERE AF FINANSIEL STØTTE SOM FASTSAT I ARTIKEL 4

| 1. | Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), kan tildeles et offentligt organ eller et nonprofitorgan udpeget ved en gennemsigtig procedure af medlemsstaten eller den berørte kompetente myndighed samt godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), kan tildeles et offentligt organ eller et nonprofitorgan udpeget ved en gennemsigtig procedure af medlemsstaten eller den berørte kompetente myndighed samt godkendt af Kommissionen.

| 2. | Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), kan tildeles højere uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne eller i tredjelande, der deltager i henhold til artikel 8, som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2317/2003/EF af 5. december 2003 om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) (1). |
| --- | --- |

2.

Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), kan tildeles højere uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne eller i tredjelande, der deltager i henhold til artikel 8, som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2317/2003/EF af 5. december 2003 om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (Erasmus Mundus) (2004-2008) (1).

| 3. | Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), kan tildeles studerende og lærere, der deltager i den europæiske integrerede mastergraduddannelse i forbrugeranliggender, som modtager støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

3.

Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), kan tildeles studerende og lærere, der deltager i den europæiske integrerede mastergraduddannelse i forbrugeranliggender, som modtager støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, litra b).

| 4. | Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), kan tildeles de embedsmænd med ansvar for håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen som er omhandlet i forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2001/95/EF. |
| --- | --- |

4.

Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), kan tildeles de embedsmænd med ansvar for håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen som er omhandlet i forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2001/95/EF.

| 5. | Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), kan tildeles europæiske forbrugerorganisationer:






  a) | som er ikke-statslige nonprofitorganisationer, der er uafhængige af industrielle, kommercielle og erhvervsmæssige interesser samt af andet, der kan afstedkomme interessekonflikter, og hvis primære formål og aktiviteter er at fremme og beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser i Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

5.

Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), kan tildeles europæiske forbrugerorganisationer:

a)

som er ikke-statslige nonprofitorganisationer, der er uafhængige af industrielle, kommercielle og erhvervsmæssige interesser samt af andet, der kan afstedkomme interessekonflikter, og hvis primære formål og aktiviteter er at fremme og beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed samt økonomiske og juridiske interesser i Fællesskabet

| b) | som har fået mandat til at repræsentere forbrugernes interesser på fællesskabsplan af nationale forbrugerorganisationer i mindst halvdelen af medlemsstaterne i Fællesskabet, som efter nationale regler eller praksis repræsenterer forbrugerne, og som opererer på regionalt eller nationalt plan, og |
| --- | --- |

b)

som har fået mandat til at repræsentere forbrugernes interesser på fællesskabsplan af nationale forbrugerorganisationer i mindst halvdelen af medlemsstaterne i Fællesskabet, som efter nationale regler eller praksis repræsenterer forbrugerne, og som opererer på regionalt eller nationalt plan, og

| c) | som over for Kommissionen på tilfredsstillende vis har redegjort for deres medlemstal, vedtægter og finansieringskilder. |
| --- | --- |

c)

som over for Kommissionen på tilfredsstillende vis har redegjort for deres medlemstal, vedtægter og finansieringskilder.

| 6. | Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra d), kan tildeles europæiske forbrugerorganisationer:






  a) | som er ikke-statslige nonprofitorganisationer, der er uafhængige af industrielle, kommercielle og erhvervsmæssige interesser samt af andet, der kan afstedkomme interessekonflikter, og hvis primære formål og aktiviteter er at repræsentere forbrugernes interesser i standardiseringsprocessen på fællesskabsplan |
| --- | --- | --- |

6.

Den finansielle støtte til aktioner som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra d), kan tildeles europæiske forbrugerorganisationer:

a)

som er ikke-statslige nonprofitorganisationer, der er uafhængige af industrielle, kommercielle og erhvervsmæssige interesser samt af andet, der kan afstedkomme interessekonflikter, og hvis primære formål og aktiviteter er at repræsentere forbrugernes interesser i standardiseringsprocessen på fællesskabsplan

| b) | som i mindst to tredjedele af medlemsstaterne har fået mandat til at repræsentere forbrugernes interesser på fællesskabsplan






  — | af organer, som ifølge nationale regler eller praksis repræsenterer nationale forbrugerinteresser i medlemsstaterne, eller |
| --- | --- | --- |

b)

som i mindst to tredjedele af medlemsstaterne har fået mandat til at repræsentere forbrugernes interesser på fællesskabsplan

—

af organer, som ifølge nationale regler eller praksis repræsenterer nationale forbrugerinteresser i medlemsstaterne, eller

| — | i mangel af organer, som omhandlet i første led af nationale forbrugerorganisationer i medlemsstaterne, som ifølge nationale regler eller praksis repræsenterer forbrugerne, og som opererer på nationalt plan, og |
| --- | --- |

—

i mangel af organer, som omhandlet i første led af nationale forbrugerorganisationer i medlemsstaterne, som ifølge nationale regler eller praksis repræsenterer forbrugerne, og som opererer på nationalt plan, og

| c) | som over for Kommissionen på tilfredsstillende vis har redegjort for deres medlemstal, vedtægter og finansieringskilder. |
| --- | --- |

c)

som over for Kommissionen på tilfredsstillende vis har redegjort for deres medlemstal, vedtægter og finansieringskilder.

---

(1)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 1.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen sendte den 15. april 2005 Rådet og Europa-Parlamentet et forslag (1) til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013), der byggede på traktatens artikel 153. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen sendte den 15. april 2005 Rådet og Europa-Parlamentet et forslag (1) til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013), der byggede på traktatens artikel 153.

| 2. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse hhv. den 14.-15. februar 2006 (2) og den 16. februar 2006 (3) |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse hhv. den 14.-15. februar 2006 (2) og den 16. februar 2006 (3)

| 3. | Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse blev vedtaget den 23. marts 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse blev vedtaget den 23. marts 2006 (4).

| 4. | Efter at Rådet og Europa-Parlamentet den 17. maj 2006 havde vedtaget den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag 2007-2013, forelagde Kommissionen den 29. maj 2006 et ændret forslag (5). |
| --- | --- |

4.

Efter at Rådet og Europa-Parlamentet den 17. maj 2006 havde vedtaget den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag 2007-2013, forelagde Kommissionen den 29. maj 2006 et ændret forslag (5).

| 5. | Den 14. november 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251, stk. 2. |
| --- | --- |

5.

Den 14. november 2006 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251, stk. 2.

II.   MÅL

Det nye EF-handlingsprogram for forbrugerpolitik for perioden 2007-2013 træder i stedet for det nuværende program, der blev vedtaget ved afgørelse nr. 20/2004/EF. Programmet har to hovedmålsætninger:

| — | at sikre et højt niveau for forbrugerbeskyttelse, bl.a. gennem et bedre evidensgrundlag, en bedre høring og en bedre repræsentation af forbrugernes interesser (målsætning I) |
| --- | --- |

—

at sikre et højt niveau for forbrugerbeskyttelse, bl.a. gennem et bedre evidensgrundlag, en bedre høring og en bedre repræsentation af forbrugernes interesser (målsætning I)

| — | at sikre en effektiv anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne, bl.a. gennem øget retshåndhævende samarbejde, information, uddannelse og klageadgang (målsætning II). |
| --- | --- |

—

at sikre en effektiv anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne, bl.a. gennem øget retshåndhævende samarbejde, information, uddannelse og klageadgang (målsætning II).

Disse målsætninger vil blive gennemført ved hjælp af en kombination af 11 aktioner, der er omhandlet i bilag I, og som i vidt omfang udgør en fortsættelse af det nuværende program. Konkrete prioriteter og aktioner, samt andre aspekter af programmets gennemførelse (f.eks. tildeling af finansielle ressourcer, udvælgelses- og tildelingskriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, tidsplanen for udbud, de fælles aktioner og indkaldelserne af forslag) vil blive fastlagt hvert år i arbejdsprogrammet i samråd med programudvalget.

Det finansielle bidrag til programmet fra EU-budgettet er fastsat til 138,8 mio. EUR i 2004-priser (dvs. 156,8 mio. EUR i løbende priser).

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelle bemærkninger

Rådet har generelt fulgt Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse, som i stort omfang er indarbejdet i Kommissionens ændrede forslag. Rådet har især opdelt Kommissionens oprindelige forslag i to særskilte programmer (et for sundhedsområdet og et for forbrugerbeskyttelse).

Rådet har også accepteret budgettet for programmet som foreslået af Kommissionen, jf. afsnit II ovenfor.

Kommissionen har accepteret den fælles holdning, som Rådet er blevet enigt om.

2.   Europa-Parlamentets ændringer

Europa-Parlamentet vedtog på plenarmødet den 23. marts 2006 56 ændringer til Kommissionens oprindelige forslag. Langt de fleste ændringer er indarbejdet i Kommissionens ændrede forslag, som Rådet ikke har foretaget nogen større ændringer i.

Rådet har

| a) | indarbejdet følgende 18 ændringer i den fælles holdning: de vedrører opdelingen af Kommissionens oprindelige forslag i to særskilte programmer:






  i) | Ændringer accepteret fuldt ud:
  Ændring 2 (henvisning 1)
  Ændring 5 (betragning 3)
  Ændring 6 (betragtning 4)
  Ændring 7 (betragning 5): Denne betragtning er nu betragtning 3
  Ændring 11 (betragtning 9)
  Ændring 31 (bilag 1)
  Ændring 32 (bilag 2) |
| --- | --- | --- |

a)

indarbejdet følgende 18 ændringer i den fælles holdning: de vedrører opdelingen af Kommissionens oprindelige forslag i to særskilte programmer:

i)

Ændringer accepteret fuldt ud:

Ændring 2 (henvisning 1)

Ændring 5 (betragning 3)

Ændring 6 (betragtning 4)

Ændring 7 (betragning 5): Denne betragtning er nu betragtning 3

Ændring 11 (betragtning 9)

Ændring 31 (bilag 1)

Ændring 32 (bilag 2)

| ii) | Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret:
  Ændring 1 (overskrift): den nye overskrift
  Ændring 3 (betragtning 1): den nye affattelse af betragtning 1
  Ændring 4 (betragtning 2): den nye affattelse af betragtning 2
  Ændring 9 (betragtning 7): den nye affattelse af betragtning 1
  Ændring 15 (betragtning 13): den nye affattelse af betragtning 12
  Ændring 18 (artikel 1): den nye affattelse af artikel 1
  Ændring 19 (artikel 2, stk. 1): efter nogle redaktionelle ændringer delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 2, stk. 1
  Ændring 20 og 55 (artikel 2, stk. 2): der er taget hensyn til hovedlinjerne i disse ændringer i den ny affattelse af artikel 2, stk. 2
  Ændring 29 (artikel 11): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 11
  Ændring 40 (bilag 3, målsætning III, aktion 7, punkt 7.3 nyt a): den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 3.
  Rådet har forkastet de 7 andre ændringer i forbindelse med opdelingen (27, 30, 46, 45, 51, 52 og 53), da Kommissionens ændrede forslag indeholder færre målsætninger og på baggrund af den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag 2007-2013. |
| --- | --- |

ii)

Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret:

Ændring 1 (overskrift): den nye overskrift

Ændring 3 (betragtning 1): den nye affattelse af betragtning 1

Ændring 4 (betragtning 2): den nye affattelse af betragtning 2

Ændring 9 (betragtning 7): den nye affattelse af betragtning 1

Ændring 15 (betragtning 13): den nye affattelse af betragtning 12

Ændring 18 (artikel 1): den nye affattelse af artikel 1

Ændring 19 (artikel 2, stk. 1): efter nogle redaktionelle ændringer delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 2, stk. 1

Ændring 20 og 55 (artikel 2, stk. 2): der er taget hensyn til hovedlinjerne i disse ændringer i den ny affattelse af artikel 2, stk. 2

Ændring 29 (artikel 11): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 11

Ændring 40 (bilag 3, målsætning III, aktion 7, punkt 7.3 nyt a): den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 3.

Rådet har forkastet de 7 andre ændringer i forbindelse med opdelingen (27, 30, 46, 45, 51, 52 og 53), da Kommissionens ændrede forslag indeholder færre målsætninger og på baggrund af den interinstitutionelle aftale om de finansielle overslag 2007-2013.

| b) | indarbejdet følgende 20 ændringer i den fælles holdning: de vedrører ikke opdelingen af forslaget:






  i) | Ændringer accepteret fuldt ud:
  Ændring 34 (bilag 3, overskrift) dette bilag er nu bilag I |
| --- | --- | --- |

b)

indarbejdet følgende 20 ændringer i den fælles holdning: de vedrører ikke opdelingen af forslaget:

i)

Ændringer accepteret fuldt ud:

Ændring 34 (bilag 3, overskrift) dette bilag er nu bilag I

| ii) | Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret:
  Ændring 8 (betragtning 6): delvis medtaget i den nye affattelse af betragtning 5
  Ændring 10 (ny betragtning 8a): den nye affattelse af betragtning 8
  Ændring 13 (betragtning 12): den nye affattelse af betragtning 11
  Ændring 16 (betragtning 14): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den ny affattelse af betragtning 6
  Artikler:
  Ændring 21 (artikel 3, stk. 2, litra a): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 4, stk. 1, litra a
  Ændring 22 (artikel 3, stk. 2, litra b): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 4, stk. 1, litra c
  Ændring 23 (artikel 3, stk. 2, litra b nyt a)): den nye affattelse af artikel 4, stk. 1, litra d
  Ændring 24 (artikel 3, stk. 2 nyt a): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 4, stk. 4
  Ændring 26 (artikel 3 (nyt stk. 4 nyt a): den nye affattelse af artikel 4, stk. 3
  Ændring 28 (artikel 7 stk. 1, litra a): den nye affattelse af artikel 8, stk. 2, litra a, andet led
  Bilagene
  Ændring 35 (bilag 3, målsætning I, aktion 3): den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 2
  Ændring 41 (bilag 3, målsætning III, aktion 7, punkt 7.4 nyt a): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 2
  Ændring 42 (bilag 3, målsætning III, aktion 7, punkt 7.4 nyt b): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 1.1
  Ændring 43 (bilag 3, målsætning III, aktion 9): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning II, aktion 9
  Ændring 44 (bilag 3, målsætning III, aktion 10): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 7
  Ændring 47 (bilag 3, målsætning IV, aktion 12): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning II, aktion 11.1
  Ændring 48 (bilag 3, målsætning IV, aktion 13): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning II, aktion 11.1
  Ændring 50 (bilag 3, målsætning IV, aktion 18 ny a): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 7
  Ændring 33 (bilag 3 nyt a): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag II. |
| --- | --- |

ii)

Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret:

Ændring 8 (betragtning 6): delvis medtaget i den nye affattelse af betragtning 5

Ændring 10 (ny betragtning 8a): den nye affattelse af betragtning 8

Ændring 13 (betragtning 12): den nye affattelse af betragtning 11

Ændring 16 (betragtning 14): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den ny affattelse af betragtning 6

Artikler:

Ændring 21 (artikel 3, stk. 2, litra a): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 4, stk. 1, litra a

Ændring 22 (artikel 3, stk. 2, litra b): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 4, stk. 1, litra c

Ændring 23 (artikel 3, stk. 2, litra b nyt a)): den nye affattelse af artikel 4, stk. 1, litra d

Ændring 24 (artikel 3, stk. 2 nyt a): delvis medtaget i den nye affattelse af artikel 4, stk. 4

Ændring 26 (artikel 3 (nyt stk. 4 nyt a): den nye affattelse af artikel 4, stk. 3

Ændring 28 (artikel 7 stk. 1, litra a): den nye affattelse af artikel 8, stk. 2, litra a, andet led

Bilagene

Ændring 35 (bilag 3, målsætning I, aktion 3): den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 2

Ændring 41 (bilag 3, målsætning III, aktion 7, punkt 7.4 nyt a): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 2

Ændring 42 (bilag 3, målsætning III, aktion 7, punkt 7.4 nyt b): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 1.1

Ændring 43 (bilag 3, målsætning III, aktion 9): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning II, aktion 9

Ændring 44 (bilag 3, målsætning III, aktion 10): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 7

Ændring 47 (bilag 3, målsætning IV, aktion 12): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning II, aktion 11.1

Ændring 48 (bilag 3, målsætning IV, aktion 13): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning II, aktion 11.1

Ændring 50 (bilag 3, målsætning IV, aktion 18 ny a): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag I, målsætning I, aktion 7

Ændring 33 (bilag 3 nyt a): der er taget hensyn til hovedlinjerne i denne ændring i den nye affattelse af bilag II.

| c) | ikke indarbejdet følgende 18 ændringer i sin fælles holdning (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 og 54)
  Rådet har fulgt Kommissionens holdning til disse ændringer bortset fra ændring 54, som blev fuldt ud accepteret af Kommissionen men ikke indarbejdet i den fælles holdning på grund af den snævrere definition af forbrugerrelaterede målsætninger i Kommissionens ændrede forslag. |
| --- | --- |

c)

ikke indarbejdet følgende 18 ændringer i sin fælles holdning (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 og 54)

Rådet har fulgt Kommissionens holdning til disse ændringer bortset fra ændring 54, som blev fuldt ud accepteret af Kommissionen men ikke indarbejdet i den fælles holdning på grund af den snævrere definition af forbrugerrelaterede målsætninger i Kommissionens ændrede forslag.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at dets fælles holdning med de ændringer, der er nævnt i punkt III.2.a) og b), tager passende hensyn til Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse.

Den fælles holdning udgør en afvejning af forskellige hensyn og interesser, der sikrer, at programmets målsætninger vil kunne gennemføres med et begrænset antal aktioner og instrumenter og mere nøjagtige metoder og procedurer, der er blevet omformuleret på baggrund af Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse, Kommissionens ændrede forslag og det nuværende forbrugerprogram (afgørelse nr. 20/2004/EF).

Den sikrer også beskyttelsen af forbrugerne, da afgørelsen vil forbedre effektiviteten af Fællesskabets aktioner og gøre dem mere synlige.

---

(1)  8064/05.

(2)  EUT C 88 af 11.4.2006, s.1.

(3)  EUT C 192 af 16.8.2006, s. 8.

(4)  7538/06.

(5)  9909/06.

---