# Europos Sąjungos L 198/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 198 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. birželio 22d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 198

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. birželio 22d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/851, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852, dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (
  1
  ) | 13 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2020/853, kuriuo Vokietijai suteikiami įgaliojimai iš dalies pakeisti savo dvišalį kelių transporto susitarimą su Šveicarija, kad būtų leidžiama vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais šių dviejų šalių pasienio regionuose | 44 |
| | * | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2020/854, kuriuo Italijai suteikiami įgaliojimai derėtis su Šveicarija dėl susitarimo dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais šių dviejų šalių pasienio regionuose ir šį susitarimą sudaryti | 47 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/851, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (
  1
  )

1

1

*

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852, dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (
  1
  )

1

13

SPRENDIMAI

*

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2020/853, kuriuo Vokietijai suteikiami įgaliojimai iš dalies pakeisti savo dvišalį kelių transporto susitarimą su Šveicarija, kad būtų leidžiama vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais šių dviejų šalių pasienio regionuose

44

*

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2020/854, kuriuo Italijai suteikiami įgaliojimai derėtis su Šveicarija dėl susitarimo dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais šių dviejų šalių pasienio regionuose ir šį susitarimą sudaryti

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2020 6 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2020/851

2020 m. birželio 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 862/2007 (2) nustatoma bendra ir palyginama Europos migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos teisinė sistema; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 862/2007 (2) nustatoma bendra ir palyginama Europos migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos teisinė sistema;

| (2) | siekiant reaguoti į naujus Sąjungoje besiformuojančius poreikius, susijusius su migracijos ir tarptautinės apsaugos statistika, ir atsižvelgiant į tai, kad migracijos pobūdis sparčiai kinta, reikia sukurti sistemą, leidžiančią greitai reaguoti į kintančius poreikius migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos srityje; |
| --- | --- |

(2)

siekiant reaguoti į naujus Sąjungoje besiformuojančius poreikius, susijusius su migracijos ir tarptautinės apsaugos statistika, ir atsižvelgiant į tai, kad migracijos pobūdis sparčiai kinta, reikia sukurti sistemą, leidžiančią greitai reaguoti į kintančius poreikius migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos srityje;

| (3) | siekiant padėti Sąjungai veiksmingai reaguoti į migracijos keliamus iššūkius ir plėtoti žmogaus teisėmis grindžiamą politiką, reikia rinkti duomenis apie migraciją ir tarptautinę apsaugą už trumpesnį nei vienų metų laikotarpį; |
| --- | --- |

(3)

siekiant padėti Sąjungai veiksmingai reaguoti į migracijos keliamus iššūkius ir plėtoti žmogaus teisėmis grindžiamą politiką, reikia rinkti duomenis apie migraciją ir tarptautinę apsaugą už trumpesnį nei vienų metų laikotarpį;

| (4) | migracijos ir tarptautinės apsaugos statistika labai svarbi nagrinėjant, formuluojant ir vertinant įvairių sričių politiką, visų pirma reaguojant į asmenų, prašančių apsaugos Europoje, atvykimą, siekiant nustatyti ir taikyti geriausias politikos priemones; |
| --- | --- |

(4)

migracijos ir tarptautinės apsaugos statistika labai svarbi nagrinėjant, formuluojant ir vertinant įvairių sričių politiką, visų pirma reaguojant į asmenų, prašančių apsaugos Europoje, atvykimą, siekiant nustatyti ir taikyti geriausias politikos priemones;

| (5) | migracijos ir tarptautinės apsaugos statistika yra ypač svarbi siekiant susidaryti bendrą nuomonę apie migrantų judėjimą Sąjungoje, o valstybėms narėms – siekiant tinkamai taikyti Sąjungos teisę, gerbiant pagrindines teises, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje; |
| --- | --- |

(5)

migracijos ir tarptautinės apsaugos statistika yra ypač svarbi siekiant susidaryti bendrą nuomonę apie migrantų judėjimą Sąjungoje, o valstybėms narėms – siekiant tinkamai taikyti Sąjungos teisę, gerbiant pagrindines teises, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje;

| (6) | siekiant užtikrinti valstybių narių teikiamų duomenų kokybę, visų pirma jų palyginamumą, ir Sąjungos lygmeniu rengti patikimas apžvalgas, naudojami duomenys turėtų būti pagrįsti vienodomis sąvokomis ir būti susiję su ta pačia ataskaitine data ar laikotarpiu; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti valstybių narių teikiamų duomenų kokybę, visų pirma jų palyginamumą, ir Sąjungos lygmeniu rengti patikimas apžvalgas, naudojami duomenys turėtų būti pagrįsti vienodomis sąvokomis ir būti susiję su ta pačia ataskaitine data ar laikotarpiu;

| (7) | apie migraciją ir tarptautinę apsaugą teikiami duomenys turėtų atitikti pagal Reglamentą (EB) Nr. 862/2007 renkamą atitinkamą statistiką; |
| --- | --- |

(7)

apie migraciją ir tarptautinę apsaugą teikiami duomenys turėtų atitikti pagal Reglamentą (EB) Nr. 862/2007 renkamą atitinkamą statistiką;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (3) nustatyta Europos migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos atskaitos sistema. Visų pirma juo reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir ekonomiškumo principų bei jame nurodytų kokybės kriterijų; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (3) nustatyta Europos migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos atskaitos sistema. Visų pirma juo reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir ekonomiškumo principų bei jame nurodytų kokybės kriterijų;

| (9) | kokybės ataskaitos yra labai svarbios vertinant ir gerinant Europos statistikos kokybę bei platinant informaciją apie ją. Europos statistikos sistemos komitetas pagal Reglamente (EB) Nr. 223/2009 nustatytas statistikos kokybės nuostatas patvirtino kokybės ataskaitų struktūros Europos statistikos sistemos (ESS) standartą. Tas ESS standartas turėtų padėti suderinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 862/2007 teikiamas kokybės ataskaitas; |
| --- | --- |

(9)

kokybės ataskaitos yra labai svarbios vertinant ir gerinant Europos statistikos kokybę bei platinant informaciją apie ją. Europos statistikos sistemos komitetas pagal Reglamente (EB) Nr. 223/2009 nustatytas statistikos kokybės nuostatas patvirtino kokybės ataskaitų struktūros Europos statistikos sistemos (ESS) standartą. Tas ESS standartas turėtų padėti suderinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 862/2007 teikiamas kokybės ataskaitas;

| (10) | siekiant padidinti statistikos rengimo veiksmingumą, nacionalinės statistikos institucijos turi teisę greitai ir nemokamai gauti ir naudoti visus administracinius duomenis jų atitinkamose viešojo administravimo sistemose bei tuos administracinius duomenis jungti su statistiniais duomenimis, kiek tai būtina Europos statistikai tobulinti, rengti ir skleisti pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnyje nustatytas nuostatas dėl galimybės gauti administracinius duomenis ir juos naudoti bei jungti; |
| --- | --- |

(10)

siekiant padidinti statistikos rengimo veiksmingumą, nacionalinės statistikos institucijos turi teisę greitai ir nemokamai gauti ir naudoti visus administracinius duomenis jų atitinkamose viešojo administravimo sistemose bei tuos administracinius duomenis jungti su statistiniais duomenimis, kiek tai būtina Europos statistikai tobulinti, rengti ir skleisti pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnyje nustatytas nuostatas dėl galimybės gauti administracinius duomenis ir juos naudoti bei jungti;

| (11) | tobulindamos, rengdamos ir skleisdamos Europos statistiką nacionalinės bei Europos statistikos institucijos ir, kai taikytina, kitos atitinkamos institucijos turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2017 m. lapkričio 16 d. persvarstė ir atnaujino Europos statistikos sistemos komitetas, nustatytus principus; |
| --- | --- |

(11)

tobulindamos, rengdamos ir skleisdamos Europos statistiką nacionalinės bei Europos statistikos institucijos ir, kai taikytina, kitos atitinkamos institucijos turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2017 m. lapkričio 16 d. persvarstė ir atnaujino Europos statistikos sistemos komitetas, nustatytus principus;

| (12) | vykdant bandomuosius projektus turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos pridėtinę vertę, nustatomos sąlygos, kuriomis turėtų būti pradedami rinkti nauji duomenys pagal Reglamentą (EB) Nr. 862/2007, vertinamas statistikos rinkimo pagrįstumas ir kokybė, įskaitant jų palyginamumą tarp šalių, ir atitinkamų duomenų rinkinių sudarymo sąnaudos. Prieš pradėdama kiekvieną konkretų bandomąjį projektą, Komisija (Eurostatas) turėtų peržiūrėti atitinkamus administracinius šaltinius Sąjungos lygmeniu ir išnagrinėti, ar reikiama statistika galėtų būti grindžiama tais šaltiniais. Pirmenybė turėtų būti teikiama pirmą kartą pateiktų prašymų dėl leidimo gyventi šalyje ir tokių atmestų prašymų skaičiaus nagrinėjimui. Komisija (Eurostatas), glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti tų bandomųjų projektų rezultatus ir rezultatus turėtų skelbti viešai. Galimybė valstybėse narėse pradėti rinkti naujus duomenis turėtų būti svarstoma tik tuo atveju, jei šių bandomųjų projektų rezultatų vertinimas yra teigiamas. Komisija taip pat turėtų konsultuotis su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1725 (4) nustatytų teisėkūros konsultacijų sąlygų; |
| --- | --- |

(12)

vykdant bandomuosius projektus turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos pridėtinę vertę, nustatomos sąlygos, kuriomis turėtų būti pradedami rinkti nauji duomenys pagal Reglamentą (EB) Nr. 862/2007, vertinamas statistikos rinkimo pagrįstumas ir kokybė, įskaitant jų palyginamumą tarp šalių, ir atitinkamų duomenų rinkinių sudarymo sąnaudos. Prieš pradėdama kiekvieną konkretų bandomąjį projektą, Komisija (Eurostatas) turėtų peržiūrėti atitinkamus administracinius šaltinius Sąjungos lygmeniu ir išnagrinėti, ar reikiama statistika galėtų būti grindžiama tais šaltiniais. Pirmenybė turėtų būti teikiama pirmą kartą pateiktų prašymų dėl leidimo gyventi šalyje ir tokių atmestų prašymų skaičiaus nagrinėjimui. Komisija (Eurostatas), glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti tų bandomųjų projektų rezultatus ir rezultatus turėtų skelbti viešai. Galimybė valstybėse narėse pradėti rinkti naujus duomenis turėtų būti svarstoma tik tuo atveju, jei šių bandomųjų projektų rezultatų vertinimas yra teigiamas. Komisija taip pat turėtų konsultuotis su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1725 (4) nustatytų teisėkūros konsultacijų sąlygų;

| (13) | svarbu optimizuoti turimos informacijos ir Reglamento (EB) Nr. 862/2007 taikymo srityje jau surinktų duomenų naudojimą. Tuo tikslu reikėtų išnagrinėti Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu turimus duomenų šaltinius, taip pat būdus, kaip būtų galima pasinaudoti Reglamentuose (ES) 2019/817 (5) ir (ES) 2019/818 (6) nurodyta sąveikumo sistema, kad būtų įvertintas jų naudojimas oficialios statistikos tikslais. Toks vertinimas taip pat turėtų apimti sąveikumo sąvokos įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu, kad įvairios organizacijos pagal savo poreikius ir jų turimus įgaliojimus galėtų naudoti tuos pačius duomenis; |
| --- | --- |

(13)

svarbu optimizuoti turimos informacijos ir Reglamento (EB) Nr. 862/2007 taikymo srityje jau surinktų duomenų naudojimą. Tuo tikslu reikėtų išnagrinėti Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu turimus duomenų šaltinius, taip pat būdus, kaip būtų galima pasinaudoti Reglamentuose (ES) 2019/817 (5) ir (ES) 2019/818 (6) nurodyta sąveikumo sistema, kad būtų įvertintas jų naudojimas oficialios statistikos tikslais. Toks vertinimas taip pat turėtų apimti sąveikumo sąvokos įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu, kad įvairios organizacijos pagal savo poreikius ir jų turimus įgaliojimus galėtų naudoti tuos pačius duomenis;

| (14) | Reglamento (EB) Nr. 862/2007 taikymo srityje Komisija (Eurostatas) turėtų siekti užtikrinti naudojamų duomenų rinkimo koordinavimą su atitinkamomis Sąjungos agentūromis ir tuo tikslu turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su tomis agentūromis pagal savo atitinkamą kompetenciją; |
| --- | --- |

(14)

Reglamento (EB) Nr. 862/2007 taikymo srityje Komisija (Eurostatas) turėtų siekti užtikrinti naudojamų duomenų rinkimo koordinavimą su atitinkamomis Sąjungos agentūromis ir tuo tikslu turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su tomis agentūromis pagal savo atitinkamą kompetenciją;

| (15) | norint pasiekti Reglamento (EB) Nr. 862/2007 tikslus, Europos ir nacionalinės migracijos ir tarptautinės apsaugos aukštos kokybės statistikos rinkimui, analizei ir sklaidai turėtų būti skirta pakankamai finansinių išteklių; |
| --- | --- |

(15)

norint pasiekti Reglamento (EB) Nr. 862/2007 tikslus, Europos ir nacionalinės migracijos ir tarptautinės apsaugos aukštos kokybės statistikos rinkimui, analizei ir sklaidai turėtų būti skirta pakankamai finansinių išteklių;

| (16) | jei Reglamentui (EB) Nr. 862/2007 įgyvendinti reikėtų valstybės narės nacionalinėje statistikos sistemoje sukurti ir įdiegti naujus metodus ir naujus statistikos duomenų rinkimo būdus pagal tą reglamentą, be kita ko, tai valstybei narei dalyvauti bandomuosiuose projektuose ir atnaujinant duomenų šaltinius ir IT sistemas, tai valstybei narei turėtų būti skiriamas Sąjungos finansinis įnašas teikiant dotaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 (7); |
| --- | --- |

(16)

jei Reglamentui (EB) Nr. 862/2007 įgyvendinti reikėtų valstybės narės nacionalinėje statistikos sistemoje sukurti ir įdiegti naujus metodus ir naujus statistikos duomenų rinkimo būdus pagal tą reglamentą, be kita ko, tai valstybei narei dalyvauti bandomuosiuose projektuose ir atnaujinant duomenų šaltinius ir IT sistemas, tai valstybei narei turėtų būti skiriamas Sąjungos finansinis įnašas teikiant dotaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 (7);

| (17) | šiuo reglamentu gerbiama teisė į privatų ir šeimos gyvenimą ir į asmens duomenų apsaugą ir diskriminacijos uždraudimas, kaip nustatyta Chartijoje. Reglamento (EB) Nr. 862/2007 sričiai priskiriamų asmens duomenų tvarkymui taikomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (8) ir Reglamentas (ES) 2018/1725; |
| --- | --- |

(17)

šiuo reglamentu gerbiama teisė į privatų ir šeimos gyvenimą ir į asmens duomenų apsaugą ir diskriminacijos uždraudimas, kaip nustatyta Chartijoje. Reglamento (EB) Nr. 862/2007 sričiai priskiriamų asmens duomenų tvarkymui taikomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (8) ir Reglamentas (ES) 2018/1725;

| (18) | siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 862/2007 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti praktines priemones, susijusias su kokybės ataskaitomis ir tų ataskaitų turiniu, apibrėžti tinkamus duomenų perdavimo formatus, apibrėžti duomenų suskirstymą, ir remiantis bandomųjų projektų rezultatų įvertinimu nustatyti naujų duomenų rinkimą ir suskirstymą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (9); |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 862/2007 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti praktines priemones, susijusias su kokybės ataskaitomis ir tų ataskaitų turiniu, apibrėžti tinkamus duomenų perdavimo formatus, apibrėžti duomenų suskirstymą, ir remiantis bandomųjų projektų rezultatų įvertinimu nustatyti naujų duomenų rinkimą ir suskirstymą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (9);

| (19) | jei Reglamentui (EB) Nr. 862/2007 įgyvendinti reikėtų valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos esminių pakeitimų, Komisija turėtų galėti tinkamai pagrįstais atvejais ir ribotą laikotarpį įgyvendinimo aktais leisti atitinkamoms valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Tokie esminiai pakeitimai galėtų būti reikalingi visų pirma dėl poreikio gerinti savalaikiškumą, pritaikyti duomenų rinkimo metodų būdą, įskaitant galimybes naudotis administraciniais šaltiniais, arba sukurti naujas duomenų rengimo priemones; |
| --- | --- |

(19)

jei Reglamentui (EB) Nr. 862/2007 įgyvendinti reikėtų valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos esminių pakeitimų, Komisija turėtų galėti tinkamai pagrįstais atvejais ir ribotą laikotarpį įgyvendinimo aktais leisti atitinkamoms valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Tokie esminiai pakeitimai galėtų būti reikalingi visų pirma dėl poreikio gerinti savalaikiškumą, pritaikyti duomenų rinkimo metodų būdą, įskaitant galimybes naudotis administraciniais šaltiniais, arba sukurti naujas duomenų rengimo priemones;

| (20) | kad būtų galima veiksmingai stebėti, kaip taikomas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007, reikia tai reguliariai vertinti. Komisija turėtų nuodugniai įvertinti pagal tą reglamentą surinktus statistinius duomenis, jų kokybę ir tai, ar jie laiku teikiami ataskaitų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikimo tikslu. Komisija (Eurostatas) turėtų glaudžiai konsultuotis su visais duomenis apie migraciją ir tarptautinę apsaugą renkančiais subjektais ir pagrindiniais tos statistikos naudotojais; |
| --- | --- |

(20)

kad būtų galima veiksmingai stebėti, kaip taikomas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007, reikia tai reguliariai vertinti. Komisija turėtų nuodugniai įvertinti pagal tą reglamentą surinktus statistinius duomenis, jų kokybę ir tai, ar jie laiku teikiami ataskaitų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikimo tikslu. Komisija (Eurostatas) turėtų glaudžiai konsultuotis su visais duomenis apie migraciją ir tarptautinę apsaugą renkančiais subjektais ir pagrindiniais tos statistikos naudotojais;

| (21) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. persvarstyti ir papildyti galiojančias bendras Europos migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos rinkimo ir rengimo taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl suderinamumo ir palyginamumo priežasčių to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(21)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. persvarstyti ir papildyti galiojančias bendras Europos migracijos ir tarptautinės apsaugos statistikos rinkimo ir rengimo taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl suderinamumo ir palyginamumo priežasčių to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (22) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(22)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (23) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (10) 28 straipsnio 2 dalį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, |
| --- | --- |

(23)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (10) 28 straipsnio 2 dalį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

| (24) | buvo konsultuojamasi su Europos statistikos sistemos komitetu, |
| --- | --- |

(24)

buvo konsultuojamasi su Europos statistikos sistemos komitetu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 862/2007 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | valstybėse narėse taikomas administracines ir teismines procedūras bei procesus, susijusius su imigracija, leidimų gyventi išdavimu, pilietybės, prieglobsčio suteikimu ir kitais tarptautinės apsaugos būdais, neleistinu atvykimu, neleistinu buvimu ir grąžinimu.“; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio c punktas pakeičiamas taip:

„c)

valstybėse narėse taikomas administracines ir teismines procedūras bei procesus, susijusius su imigracija, leidimų gyventi išdavimu, pilietybės, prieglobsčio suteikimu ir kitais tarptautinės apsaugos būdais, neleistinu atvykimu, neleistinu buvimu ir grąžinimu.“;

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | j–m punktai pakeičiamai taip:






  „j) | „tarptautinės apsaugos prašymas“ – reiškia tarptautinės apsaugos prašymą, kaip apibrėžta 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų (*1) 2 straipsnio h punkte; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

j–m punktai pakeičiamai taip:

„j)

„tarptautinės apsaugos prašymas“ – reiškia tarptautinės apsaugos prašymą, kaip apibrėžta 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų (*1) 2 straipsnio h punkte;

*1

| k) | „pabėgėlio statusas“ – reiškia pabėgėlio statusą, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio e punkte; |
| --- | --- |

k)

„pabėgėlio statusas“ – reiškia pabėgėlio statusą, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio e punkte;

| l) | „papildomos apsaugos statusas“ reiškia papildomos apsaugos statusą, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio g punkte; |
| --- | --- |

l)

„papildomos apsaugos statusas“ reiškia papildomos apsaugos statusą, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio g punkte;

| m) | „šeimos nariai“ reiškia šeimos narius, kaip apibrėžta 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (*2) 2 straipsnio g punkte; |
| --- | --- |

m)

„šeimos nariai“ reiškia šeimos narius, kaip apibrėžta 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (*2) 2 straipsnio g punkte;

*2

(*1)  
  OL L 337, 2011 12 20, p. 9."

*1

(*2)  
  OL L 180, 2013 6 29, p. 31.“;"

*2

| ii) | o–q punktai pakeičiami taip:






  „o) | „nelydimas nepilnametis“ reiškia nelydimą nepilnametį, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio l punkte; |
| --- | --- | --- |

ii)

o–q punktai pakeičiami taip:

„o)

„nelydimas nepilnametis“ reiškia nelydimą nepilnametį, kaip apibrėžta Direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnio l punkte;

| p) | „išorės sienos“ reiškia išorės sienas, kaip apibrėžta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (*3) 2 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

p)

„išorės sienos“ reiškia išorės sienas, kaip apibrėžta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (*3) 2 straipsnio 2 punkte;

*3

| q) | „trečiosios šalies piliečiai, kuriems neleista atvykti“ reiškia trečiosios šalies piliečius, kuriems prie išorės sienos nesuteikiamas leidimas atvykti, nes jie neatitinka visų atvykimo sąlygų, išdėstytų Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnio 1 dalyje, ir nėra priskiriami nė vienai asmenų kategorijai, nurodytai to reglamento 6 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

q)

„trečiosios šalies piliečiai, kuriems neleista atvykti“ reiškia trečiosios šalies piliečius, kuriems prie išorės sienos nesuteikiamas leidimas atvykti, nes jie neatitinka visų atvykimo sąlygų, išdėstytų Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnio 1 dalyje, ir nėra priskiriami nė vienai asmenų kategorijai, nurodytai to reglamento 6 straipsnio 5 dalyje;

(*3)  
  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.“;"

*3

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| 3) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies pakeičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | per ataskaitinį laikotarpį atsiimtus tarptautinės apsaugos prašymus, suskirstytus į tiesiogiai ir netiesiogiai atsiimtus prašymus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (*4) 27 ir 28 straipsniuose; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies pakeičiama taip:

i)

pirmos pastraipos c punktas pakeičiamas taip:

„c)

per ataskaitinį laikotarpį atsiimtus tarptautinės apsaugos prašymus, suskirstytus į tiesiogiai ir netiesiogiai atsiimtus prašymus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (*4) 27 ir 28 straipsniuose;

*4

(*4)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).“;"

*4

| ii) | pirma pastraipa papildoma šiais punktais:






  „d) | asmenis, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė tarptautinės apsaugos prašymą arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai, ir kurie tarptautinės apsaugos prašymą pateikė pirmą kartą; |
| --- | --- | --- |

ii)

pirma pastraipa papildoma šiais punktais:

„d)

asmenis, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė tarptautinės apsaugos prašymą arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai, ir kurie tarptautinės apsaugos prašymą pateikė pirmą kartą;

| e) | asmenis, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė tarptautinės apsaugos prašymą arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai, ir kurių prašymai buvo nagrinėjami taikant paspartintą procedūrą, numatytą Direktyvos 2013/32/ES 31 straipsnio 8 dalyje; |
| --- | --- |

e)

asmenis, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė tarptautinės apsaugos prašymą arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai, ir kurių prašymai buvo nagrinėjami taikant paspartintą procedūrą, numatytą Direktyvos 2013/32/ES 31 straipsnio 8 dalyje;

| f) | asmenis, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė paskesnį tarptautinės apsaugos prašymą, kaip nurodyta Direktyvos 2013/32/ES 40 straipsnyje, arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai; |
| --- | --- |

f)

asmenis, kurie per ataskaitinį laikotarpį pateikė paskesnį tarptautinės apsaugos prašymą, kaip nurodyta Direktyvos 2013/32/ES 40 straipsnyje, arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai;

| g) | asmenis, kurie baigiantis ataskaitiniam laikotarpiui pateikė tarptautinės apsaugos prašymą arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai, ir kurie pasinaudojo materialinėmis priėmimo sąlygomis, kuriomis prašytojams garantuojamas tinkamas gyvenimo lygis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (*5) 17 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

asmenis, kurie baigiantis ataskaitiniam laikotarpiui pateikė tarptautinės apsaugos prašymą arba buvo įtraukti į tokį prašymą kaip šeimos nariai, ir kurie pasinaudojo materialinėmis priėmimo sąlygomis, kuriomis prašytojams garantuojamas tinkamas gyvenimo lygis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (*5) 17 straipsnį;

*5

(*5)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).“;"

*5

| iii) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Statistika pagal a–f punktus pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, pilietybę ir pagal nelydimus nepilnamečius. Šie duomenys renkami ataskaitiniu vieno kalendorinio mėnesio laikotarpiu ir pateikiami Komisijai (Eurostatui) per du mėnesius nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. Pirmasis ataskaitinis mėnuo yra 2021 m. sausio mėn.
  Statistika pagal g punktą renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per šešis mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“; |
| --- | --- |

iii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Statistika pagal a–f punktus pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, pilietybę ir pagal nelydimus nepilnamečius. Šie duomenys renkami ataskaitiniu vieno kalendorinio mėnesio laikotarpiu ir pateikiami Komisijai (Eurostatui) per du mėnesius nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. Pirmasis ataskaitinis mėnuo yra 2021 m. sausio mėn.

Statistika pagal g punktą renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per šešis mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“;

| b) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos b ir c punktai pakeičiami taip:






  „b) | asmenis, kuriems taikomi pirmosios instancijos sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas pabėgėlio statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmos pastraipos b ir c punktai pakeičiami taip:

„b)

asmenis, kuriems taikomi pirmosios instancijos sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas pabėgėlio statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos;

| c) | asmenis, kuriems taikomi pirmosios instancijos sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas papildomos apsaugos statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos;“; |
| --- | --- |

c)

asmenis, kuriems taikomi pirmosios instancijos sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas papildomos apsaugos statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos;“;

| ii) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Ši statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, pilietybę ir pagal nelydimus nepilnamečius. Šie duomenys renkami ataskaitiniu trijų kalendorinių mėnesių laikotarpiu ir pateikiami Komisijai (Eurostatui) per du mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Pirmasis ataskaitinis laikotarpis yra 2021 m. sausio–kovo mėn.“; |
| --- | --- |

ii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Ši statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, pilietybę ir pagal nelydimus nepilnamečius. Šie duomenys renkami ataskaitiniu trijų kalendorinių mėnesių laikotarpiu ir pateikiami Komisijai (Eurostatui) per du mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Pirmasis ataskaitinis laikotarpis yra 2021 m. sausio–kovo mėn.“;

| c) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos c ir d punktai pakeičiami taip:






  „c) | asmenis, kuriems taikomi galutiniai sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas pabėgėlio statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmos pastraipos c ir d punktai pakeičiami taip:

„c)

asmenis, kuriems taikomi galutiniai sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas pabėgėlio statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos;

| d) | asmenis, kuriems taikomi galutiniai sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas papildomos apsaugos statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos;“; |
| --- | --- |

d)

asmenis, kuriems taikomi galutiniai sprendimai, kuriais suteikiamas, panaikinamas ar nutraukiamas papildomos apsaugos statusas arba atsisakoma pratęsti jo galiojimą ir kuriuos per ataskaitinį laikotarpį priėmė administracinės arba teisminės institucijos;“;

| ii) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Ši statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, pilietybę ir, išskyrus a punktą, pagal nelydimus nepilnamečius. Be to, statistika pagal g punktą pateikiama suskirstant duomenis pagal gyvenamosios vietos valstybę ir sprendimo dėl prieglobsčio rūšį.
  Pirmoje pastraipoje nurodyta statistika renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per tris mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“; |
| --- | --- |

ii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Ši statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, pilietybę ir, išskyrus a punktą, pagal nelydimus nepilnamečius. Be to, statistika pagal g punktą pateikiama suskirstant duomenis pagal gyvenamosios vietos valstybę ir sprendimo dėl prieglobsčio rūšį.

Pirmoje pastraipoje nurodyta statistika renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per tris mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“;

| d) | 4 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirma pastraipa papildoma šiais punktais:






  „f) | prašymų pakartotinai nagrinėti prašymus atsiimti arba perimti prieglobsčio prašytojus savo žinion skaičių; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

4 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirma pastraipa papildoma šiais punktais:

„f)

prašymų pakartotinai nagrinėti prašymus atsiimti arba perimti prieglobsčio prašytojus savo žinion skaičių;

| g) | nuostatas, kuriomis grindžiami f punkte nurodyti prašymai; |
| --- | --- |

g)

nuostatas, kuriomis grindžiami f punkte nurodyti prašymai;

| h) | sprendimus, priimtus dėl f punkte nurodytų prašymų; |
| --- | --- |

h)

sprendimus, priimtus dėl f punkte nurodytų prašymų;

| i) | perkėlimų, susijusių su h punkte nurodytų sprendimų vykdymu, skaičių;“; |
| --- | --- |

i)

perkėlimų, susijusių su h punkte nurodytų sprendimų vykdymu, skaičių;“;

| ii) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Ši statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal lytį ir pagal lydimus bei nelydimus nepilnamečius. Ji renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per tris mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“; |
| --- | --- |

ii)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Ši statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal lytį ir pagal lydimus bei nelydimus nepilnamečius. Ji renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per tris mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“;

| 4) | 5 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Statistika pagal a punktą pateikiama suskirstant duomenis pagal Reglamento (ES) 2016/399 14 straipsnio 5 dalį.“; |
| --- | --- | --- |

4)

5 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Statistika pagal a punktą pateikiama suskirstant duomenis pagal Reglamento (ES) 2016/399 14 straipsnio 5 dalį.“;

| b) | trečia pastraipa pakeičiama taip:

  „Statistika pagal b punktą pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį bei pilietybę, jų sulaikymo pagrindus ir vietą.“; |
| --- | --- |

b)

trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Statistika pagal b punktą pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį bei pilietybę, jų sulaikymo pagrindus ir vietą.“;

| 5) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:






  „1. | Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) šią statistiką:






  a) | trečiųjų šalių piliečiams išduotų leidimų gyventi skaičių, suskirstant duomenis pagal:






  i) | leidimus, išduotus per ataskaitinį laikotarpį, kai leidimas gyventi trečiųjų šalių piliečiui išduotas pirmą kartą, suskirstant duomenis pagal pilietybę, pagrindą leidimui išduoti, pagal leidimo galiojimo trukmę ir pagal amžių bei lytį; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.

Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) šią statistiką:

a)

trečiųjų šalių piliečiams išduotų leidimų gyventi skaičių, suskirstant duomenis pagal:

i)

leidimus, išduotus per ataskaitinį laikotarpį, kai leidimas gyventi trečiųjų šalių piliečiui išduotas pirmą kartą, suskirstant duomenis pagal pilietybę, pagrindą leidimui išduoti, pagal leidimo galiojimo trukmę ir pagal amžių bei lytį;

| ii) | leidimus, išduotus per ataskaitinį laikotarpį, ir kurie išduoti trečiųjų šalių piliečiui pakeitus imigracijos statusą arba buvimo priežastis, suskirstant duomenis pagal pilietybę, leidimo išdavimo priežastį, pagal leidimo galiojimo trukmę ir pagal amžių bei lytį; |
| --- | --- |

ii)

leidimus, išduotus per ataskaitinį laikotarpį, ir kurie išduoti trečiųjų šalių piliečiui pakeitus imigracijos statusą arba buvimo priežastis, suskirstant duomenis pagal pilietybę, leidimo išdavimo priežastį, pagal leidimo galiojimo trukmę ir pagal amžių bei lytį;

| iii) | leidimus, galiojančius baigiantis ataskaitiniam laikotarpiui (leidimų, kurie buvo išduoti, nebuvo atsiimti ir kurie dar galioja, skaičių), suskirstant duomenis pagal pilietybę, leidimo išdavimo priežastį, pagal leidimo galiojimo trukmę ir pagal amžių bei lytį; |
| --- | --- |

iii)

leidimus, galiojančius baigiantis ataskaitiniam laikotarpiui (leidimų, kurie buvo išduoti, nebuvo atsiimti ir kurie dar galioja, skaičių), suskirstant duomenis pagal pilietybę, leidimo išdavimo priežastį, pagal leidimo galiojimo trukmę ir pagal amžių bei lytį;

| b) | ilgalaikius gyventojus baigiantis ataskaitiniam laikotarpiui, suskirstant duomenis pagal pilietybę, ilgalaikio gyventojo statuso rūšį, amžių ir lytį; |
| --- | --- |

b)

ilgalaikius gyventojus baigiantis ataskaitiniam laikotarpiui, suskirstant duomenis pagal pilietybę, ilgalaikio gyventojo statuso rūšį, amžių ir lytį;

| c) | trečiųjų šalių piliečius, kuriems ataskaitinių metų laikotarpiu buvo išduotas ilgalaikis leidimas gyventi, suskirstant duomenis pagal amžių ir lytį.“; |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių piliečius, kuriems ataskaitinių metų laikotarpiu buvo išduotas ilgalaikis leidimas gyventi, suskirstant duomenis pagal amžių ir lytį.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:






  „3. | 1 dalyje nurodyta statistika renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per šešis mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.

1 dalyje nurodyta statistika renkama ataskaitiniu vienų kalendorinių metų laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per šešis mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m.“;

| 6) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | trečiųjų šalių piliečių, kurie jau yra išvykę iš valstybės narės teritorijos pagal administracinį arba teismo sprendimą arba aktą, nurodytą a punkte, skaičių, suskirstant duomenis pagal sugrąžintų asmenų pilietybę, grąžinimo rūšį ir gautos pagalbos rūšį ir paskirties šalį;“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

trečiųjų šalių piliečių, kurie jau yra išvykę iš valstybės narės teritorijos pagal administracinį arba teismo sprendimą arba aktą, nurodytą a punkte, skaičių, suskirstant duomenis pagal sugrąžintų asmenų pilietybę, grąžinimo rūšį ir gautos pagalbos rūšį ir paskirties šalį;“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:






  „2. | 1 dalyje nurodyta statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, taip pat pagal nelydimus nepilnamečius. Ji renkama ataskaitiniu trijų kalendorinių mėnesių laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per du mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Pirmasis ataskaitinis laikotarpis yra 2021 m. sausio–kovo mėn.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.

1 dalyje nurodyta statistika pateikiama suskirstant duomenis pagal atitinkamų asmenų amžių ir lytį, taip pat pagal nelydimus nepilnamečius. Ji renkama ataskaitiniu trijų kalendorinių mėnesių laikotarpiu ir pateikiama Komisijai (Eurostatui) per du mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Pirmasis ataskaitinis laikotarpis yra 2021 m. sausio–kovo mėn.“;

| 7) | 8 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

7)

8 straipsnis išbraukiamas;

| 8) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiamos šios dalys:






  „1a. | Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti pagal šį reglamentą perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybę. |
| --- | --- | --- | --- |

8)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiamos šios dalys:

„1a.

Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti pagal šį reglamentą perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybę.

| 1b. | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 (*6) 12 straipsnio 1 dalyje išvardyti kokybės vertinimo kriterijai taikomi šio reglamento tikslais. |
| --- | --- |

1b.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 (*6) 12 straipsnio 1 dalyje išvardyti kokybės vertinimo kriterijai taikomi šio reglamento tikslais.

*6

(*6)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).“;"

*6

| b) | 2–5 dalys pakeičiamos taip:






  „2. | Valstybės narės kokybės ataskaitose praneša Komisijai (Eurostatui) apie naudotus duomenų šaltinius, tų šaltinių pasirinkimo priežastis, apie pasirinktų duomenų šaltinių poveikį statistikos kokybei, technines ir organizacines priemones, naudotas siekiant užtikrinti asmens duomenų apsaugą, ir apie naudotus vertinimo metodus, taip pat praneša Komisijai (Eurostatui) apie visus šios informacijos pasikeitimus. |
| --- | --- | --- |

b)

2–5 dalys pakeičiamos taip:

„2.

Valstybės narės kokybės ataskaitose praneša Komisijai (Eurostatui) apie naudotus duomenų šaltinius, tų šaltinių pasirinkimo priežastis, apie pasirinktų duomenų šaltinių poveikį statistikos kokybei, technines ir organizacines priemones, naudotas siekiant užtikrinti asmens duomenų apsaugą, ir apie naudotus vertinimo metodus, taip pat praneša Komisijai (Eurostatui) apie visus šios informacijos pasikeitimus.

| 3. | Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės pateikia jai (jam) papildomus paaiškinimus, būtinus statistinės informacijos kokybei įvertinti. |
| --- | --- |

3.

Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės pateikia jai (jam) papildomus paaiškinimus, būtinus statistinės informacijos kokybei įvertinti.

| 4. | Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją (Eurostatą) apie visus pagal šį reglamentą pateiktos statistikos pakeitimus arba patikslinimus, taip pat apie visus taikomų metodų ar naudojamų duomenų šaltinių pasikeitimus ir visą aktualią informaciją ar pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu, kurie galėtų turėti įtakos perduodamų duomenų kokybei. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją (Eurostatą) apie visus pagal šį reglamentą pateiktos statistikos pakeitimus arba patikslinimus, taip pat apie visus taikomų metodų ar naudojamų duomenų šaltinių pasikeitimus ir visą aktualią informaciją ar pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu, kurie galėtų turėti įtakos perduodamų duomenų kokybei.

| 5. | Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl:






  a) | praktinių priemonių, susijusių su šio straipsnio 2 dalyje nurodytomis kokybės ataskaitomis ir tų ataskaitų turiniu, priėmimu, |
| --- | --- | --- |

5.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl:

a)

praktinių priemonių, susijusių su šio straipsnio 2 dalyje nurodytomis kokybės ataskaitomis ir tų ataskaitų turiniu, priėmimu,

| b) | priemonių, susijusių su tinkamų duomenų perdavimo pagal šį reglamentą formatų apibrėžimu. |
| --- | --- |

b)

priemonių, susijusių su tinkamų duomenų perdavimo pagal šį reglamentą formatų apibrėžimu.

Aktais, nurodytais a punkte, valstybėms narėms neturi būti sukuriama didelė papildoma našta ar išlaidos.

Šioje dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“;

| 9) | įterpiami šie straipsniai:

  „9a straipsnis

  Bandomieji projektai

  1.   Laikydamasi šio reglamento tikslų, Komisija (Eurostatas) parengia bandomuosius projektus, kuriuos savanoriškai turi vykdyti valstybės narės, siekiant išbandyti papildomas ar naujas duomenų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, rinkimo ar suskirstymo galimybes, įskaitant tai, ar turima tinkamų duomenų šaltinių ir rinkimo būdų, statistikos kokybę bei palyginamumą ir susijusias išlaidas bei naštą. Valstybės narės kartu su Komisija (Eurostatu) užtikrina tų bandomųjų projektų reprezentatyvumą Sąjungos lygmeniu.


  2.   Prieš pradėdama kiekvieną konkretų bandomąjį projektą Komisija (Eurostatas) išnagrinėja, ar nauja statistika gali būti grindžiama atitinkamuose Sąjungos lygmens administraciniuose šaltiniuose esančia informacija, siekiant, kai įmanoma, suderinti vartojamas sąvokas bei siekiant sumažinti papildomą naštą nacionalinėms statistikos institucijoms bei kitoms nacionalinėms institucijoms ir pagerinti turimų duomenų naudojimą pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį. Komisija (Eurostatas) taip pat atsižvelgia į dėl kitų vykdomų bandomųjų projektų atsirandančią naštą, kad būtų apribotas tuo pačiu metu vykdomų bandomųjų projektų skaičius.


  3.   Šiame straipsnyje nurodyti bandomieji projektai yra susiję su šiais dalykais:






  a) | visa statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnį, suskirstant duomenis pagal tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo mėnesį; |
| --- | --- | --- |

9)

įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Bandomieji projektai

1.   Laikydamasi šio reglamento tikslų, Komisija (Eurostatas) parengia bandomuosius projektus, kuriuos savanoriškai turi vykdyti valstybės narės, siekiant išbandyti papildomas ar naujas duomenų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, rinkimo ar suskirstymo galimybes, įskaitant tai, ar turima tinkamų duomenų šaltinių ir rinkimo būdų, statistikos kokybę bei palyginamumą ir susijusias išlaidas bei naštą. Valstybės narės kartu su Komisija (Eurostatu) užtikrina tų bandomųjų projektų reprezentatyvumą Sąjungos lygmeniu.

2.   Prieš pradėdama kiekvieną konkretų bandomąjį projektą Komisija (Eurostatas) išnagrinėja, ar nauja statistika gali būti grindžiama atitinkamuose Sąjungos lygmens administraciniuose šaltiniuose esančia informacija, siekiant, kai įmanoma, suderinti vartojamas sąvokas bei siekiant sumažinti papildomą naštą nacionalinėms statistikos institucijoms bei kitoms nacionalinėms institucijoms ir pagerinti turimų duomenų naudojimą pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį. Komisija (Eurostatas) taip pat atsižvelgia į dėl kitų vykdomų bandomųjų projektų atsirandančią naštą, kad būtų apribotas tuo pačiu metu vykdomų bandomųjų projektų skaičius.

3.   Šiame straipsnyje nurodyti bandomieji projektai yra susiję su šiais dalykais:

a)

visa statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnį, suskirstant duomenis pagal tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo mėnesį;

| b) | statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 1 dalį:






  i) | skaičius asmenų, pateikusių tarptautinės apsaugos prašymą arba įtrauktų į tokį prašymą kaip šeimos nariai ir:






  — | kuriems nebuvo taikoma paspartinta procedūra arba pasienio procedūra, arba kurių prašymai dėl tarptautinės apsaugos buvo nagrinėjami pagal tokią pasienio procedūrą, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 1 dalį:

i)

skaičius asmenų, pateikusių tarptautinės apsaugos prašymą arba įtrauktų į tokį prašymą kaip šeimos nariai ir:

—

kuriems nebuvo taikoma paspartinta procedūra arba pasienio procedūra, arba kurių prašymai dėl tarptautinės apsaugos buvo nagrinėjami pagal tokią pasienio procedūrą,

| — | kurie nebuvo užregistruoti sistemoje Eurodac, |
| --- | --- |

—

kurie nebuvo užregistruoti sistemoje Eurodac,

| — | kurie pateikė dokumentinius įrodymus, kurie galėtų padėti nustatyti jų tapatybę, |
| --- | --- |

—

kurie pateikė dokumentinius įrodymus, kurie galėtų padėti nustatyti jų tapatybę,

| — | kurie buvo sulaikyti (duomenis suskirstant pagal sulaikymo trukmę ir sulaikymo priežastis), arba kurių atžvilgiu priimtas administracinis arba teismo sprendimas arba aktas, kuriuo nurodoma juos sulaikyti ar jiems taikyti sulaikymui alternatyvias priemones (duomenis suskirstant pagal sulaikymui alternatyvių priemonių rūšį ir tokio sprendimo ar akto priėmimo mėnesį), |
| --- | --- |

—

kurie buvo sulaikyti (duomenis suskirstant pagal sulaikymo trukmę ir sulaikymo priežastis), arba kurių atžvilgiu priimtas administracinis arba teismo sprendimas arba aktas, kuriuo nurodoma juos sulaikyti ar jiems taikyti sulaikymui alternatyvias priemones (duomenis suskirstant pagal sulaikymui alternatyvių priemonių rūšį ir tokio sprendimo ar akto priėmimo mėnesį),

| — | kurie pasinaudojo nemokama teisine pagalba, |
| --- | --- |

—

kurie pasinaudojo nemokama teisine pagalba,

| — | kurie naudojosi materialinėmis priėmimo sąlygomis kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies g punkte, suskirstant duomenis pagal amžių, lytį, pilietybę bei pagal nelydimus nepilnamečius ir galimybę susieti šią statistiką su ataskaitiniais vieno mėnesio laikotarpiais, |
| --- | --- |

—

kurie naudojosi materialinėmis priėmimo sąlygomis kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies g punkte, suskirstant duomenis pagal amžių, lytį, pilietybę bei pagal nelydimus nepilnamečius ir galimybę susieti šią statistiką su ataskaitiniais vieno mėnesio laikotarpiais,

| — | kurie buvo pripažinti nelydimais nepilnamečiais ir kuriems buvo paskirtas atstovas, kurie buvo pripažinti nelydimais nepilnamečiais, kurie buvo įtraukti į švietimo sistemą, arba kurie buvo pripažinti nelydimais nepilnamečiais, kurie yra apgyvendinti pagal Direktyvos 2011/95/ES 31 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

kurie buvo pripažinti nelydimais nepilnamečiais ir kuriems buvo paskirtas atstovas, kurie buvo pripažinti nelydimais nepilnamečiais, kurie buvo įtraukti į švietimo sistemą, arba kurie buvo pripažinti nelydimais nepilnamečiais, kurie yra apgyvendinti pagal Direktyvos 2011/95/ES 31 straipsnio 3 dalį,

| — | kurių amžius buvo įvertintas, įskaitant tokio vertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

—

kurių amžius buvo įvertintas, įskaitant tokio vertinimo rezultatus;

| ii) | vidutinis nelydimų nepilnamečių, pateikiančių tarptautinės apsaugos prašymą per vieną atstovą, skaičius; |
| --- | --- |

ii)

vidutinis nelydimų nepilnamečių, pateikiančių tarptautinės apsaugos prašymą per vieną atstovą, skaičius;

| c) | statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis:






  i) | asmenų, kuriems taikomas 4 straipsnio 2 dalies a punktas arba 4 straipsnio 3 dalies b punktas, atžvilgiu duomenys suskirstomi pagal sprendimus, kuriais tarptautinės apsaugos prašymai atmetami:






  — | remiantis nepriimtinumo pagrindu, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis:

i)

asmenų, kuriems taikomas 4 straipsnio 2 dalies a punktas arba 4 straipsnio 3 dalies b punktas, atžvilgiu duomenys suskirstomi pagal sprendimus, kuriais tarptautinės apsaugos prašymai atmetami:

—

remiantis nepriimtinumo pagrindu,

| — | kaip nepagrįsti, |
| --- | --- |

—

kaip nepagrįsti,

| — | kaip akivaizdžiai nepagrįsti taikant įprastą procedūrą, remiantis atmetimo pagrindais, |
| --- | --- |

—

kaip akivaizdžiai nepagrįsti taikant įprastą procedūrą, remiantis atmetimo pagrindais,

| — | kaip akivaizdžiai nepagrįsti, taikant paspartintą procedūrą, remiantis atmetimo ir skubumo pagrindais, |
| --- | --- |

—

kaip akivaizdžiai nepagrįsti, taikant paspartintą procedūrą, remiantis atmetimo ir skubumo pagrindais,

| — | remiantis pagrindu, kad prašytojas atitinka reikalavimus gauti apsaugą savo kilmės šalyje; |
| --- | --- |

—

remiantis pagrindu, kad prašytojas atitinka reikalavimus gauti apsaugą savo kilmės šalyje;

| ii) | asmenų, kuriems taikomi 4 straipsnio 2 dalies b ir c punktai ir 4 straipsnio 3 dalies c ir d punktai atžvilgiu, duomenys suskirstomi pagal sprendimus dėl pabėgėlio statuso panaikinimo arba nesuteikimo (toliau suskirstant duomenis pagal pabėgėlio statuso panaikinimo arba nesuteikimo pagrindą); |
| --- | --- |

ii)

asmenų, kuriems taikomi 4 straipsnio 2 dalies b ir c punktai ir 4 straipsnio 3 dalies c ir d punktai atžvilgiu, duomenys suskirstomi pagal sprendimus dėl pabėgėlio statuso panaikinimo arba nesuteikimo (toliau suskirstant duomenis pagal pabėgėlio statuso panaikinimo arba nesuteikimo pagrindą);

| iii) | asmenų, dėl kurių po asmeninio pokalbio buvo priimti sprendimai, skaičius; |
| --- | --- |

iii)

asmenų, dėl kurių po asmeninio pokalbio buvo priimti sprendimai, skaičius;

| iv) | asmenų, kurių atžvilgiu priimti pirmosios instancijos sprendimai arba galutiniai sprendimai dėl materialinių priėmimo sąlygų supaprastinimo arba netaikymo, skaičius; |
| --- | --- |

iv)

asmenų, kurių atžvilgiu priimti pirmosios instancijos sprendimai arba galutiniai sprendimai dėl materialinių priėmimo sąlygų supaprastinimo arba netaikymo, skaičius;

| d) | statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 3 dalį, apeliacinių procedūrų trukmė; |
| --- | --- |

d)

statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 3 dalį, apeliacinių procedūrų trukmė;

| e) | statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 4 dalį, suskirstant duomenis pagal amžių ir pilietybę; |
| --- | --- |

e)

statistika, kuri turi būti renkama pagal 4 straipsnio 4 dalį, suskirstant duomenis pagal amžių ir pilietybę;

| f) | statistika, kuri turi būti renkama pagal 6 straipsnį:






  i) | trečiosios šalies piliečių ataskaitiniu laikotarpiu pirmą kartą pateiktų prašymų dėl leidimo gyventi šalyje ir tokių atmestų prašymų skaičius, suskirstant duomenis pagal pilietybę, leidimo prašymo priežastį, amžių ir lytį; |
| --- | --- | --- |

f)

statistika, kuri turi būti renkama pagal 6 straipsnį:

i)

trečiosios šalies piliečių ataskaitiniu laikotarpiu pirmą kartą pateiktų prašymų dėl leidimo gyventi šalyje ir tokių atmestų prašymų skaičius, suskirstant duomenis pagal pilietybę, leidimo prašymo priežastį, amžių ir lytį;

| ii) | atmestų prašymų išduoti leidimą gyventi trečiosios šalies piliečiui pakeitus imigracijos statusą arba buvimo šalyje priežastis skaičius; |
| --- | --- |

ii)

atmestų prašymų išduoti leidimą gyventi trečiosios šalies piliečiui pakeitus imigracijos statusą arba buvimo šalyje priežastis skaičius;

| iii) | leidimų gyventi išduoti dėl šeiminių priežasčių, suskirstytų pagal leidimo išdavimo priežastį ir trečiosios šalies piliečio rėmėjo statusą, skaičius; |
| --- | --- |

iii)

leidimų gyventi išduoti dėl šeiminių priežasčių, suskirstytų pagal leidimo išdavimo priežastį ir trečiosios šalies piliečio rėmėjo statusą, skaičius;

| g) | statistika, kuri turi būti renkama pagal 7 straipsnį, suskirstant duomenis pagal:






  i) | sprendimų ar aktų priėmimo priežastis, nurodytas to straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- | --- |

g)

statistika, kuri turi būti renkama pagal 7 straipsnį, suskirstant duomenis pagal:

i)

sprendimų ar aktų priėmimo priežastis, nurodytas to straipsnio 1 dalies a punkte;

| ii) | to straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų asmenų, kuriems buvo taikomas draudimas atvykti, skaičių; |
| --- | --- |

ii)

to straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų asmenų, kuriems buvo taikomas draudimas atvykti, skaičių;

| iii) | asmenų, kuriems taikomos grąžinimo procedūros pagal teismo ar administracinį sprendimą ar aktą, nurodantį jų sulaikymą, suskirstant duomenis pagal sulaikymo trukmę, o nurodžius taikyti sulaikymui alternatyvias priemones – pagal sulaikymui alternatyvių priemonių rūšį ir pagal tokio akto priėmimo mėnesį, skaičių; |
| --- | --- |

iii)

asmenų, kuriems taikomos grąžinimo procedūros pagal teismo ar administracinį sprendimą ar aktą, nurodantį jų sulaikymą, suskirstant duomenis pagal sulaikymo trukmę, o nurodžius taikyti sulaikymui alternatyvias priemones – pagal sulaikymui alternatyvių priemonių rūšį ir pagal tokio akto priėmimo mėnesį, skaičių;

| iv) | grąžintų asmenų skaičių, toliau duomenis suskirstant pagal paskirties šalį ir sprendimo ar akto rūšį vadovaujantis:






  — | oficialiu Sąjungos readmisijos susitarimu, |
| --- | --- | --- |

iv)

grąžintų asmenų skaičių, toliau duomenis suskirstant pagal paskirties šalį ir sprendimo ar akto rūšį vadovaujantis:

—

oficialiu Sąjungos readmisijos susitarimu,

| — | neoficialiu Sąjungos readmisijos susitarimu, |
| --- | --- |

—

neoficialiu Sąjungos readmisijos susitarimu,

| — | nacionaliniu readmisijos susitarimu. |
| --- | --- |

—

nacionaliniu readmisijos susitarimu.

4.   Komisija (Eurostatas), glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įvertina bandomųjų projektų rezultatus ir rezultatus paskelbia viešai. Vertinimas turi apimti bandomaisiais projektais surinktų naujų duomenų pridėtinės vertės Sąjungos lygmeniu įvertinimą ir ekonominio efektyvumo įvertinimą, įskaitant naštos respondentams ir rinkimo sąnaudas įvertinimą pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 14 straipsnio 3 dalį.

5.   Atsižvelgdama į teigiamą bandomųjų projektų rezultatų įvertinimą Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl 3 dalyje nurodytų dalykų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

6.   Siekdama palengvinti šiame straipsnyje nurodytų bandomųjų projektų vykdymą Komisija (Eurostatas) pagal 9b straipsnį teikia tinkamą finansavimą valstybėms narėms, kurios vykdo šiuos bandomuosius projektus.

7.   Ne vėliau kaip 2022 m. liepos 13 d., o vėliau kas dvejus metus Komisija (Eurostatas) pateikia ataskaitą apie bendrą pažangą, padarytą 3 dalyje paminėtų dalykų srityje. Ši ataskaita skelbiama viešai.

9b straipsnis

Finansavimas

1.   Šiam reglamentui įgyvendinti nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms atitinkamoms nacionalinėms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje, skiriamas finansinis įnašas iš Sąjungos bendrojo biudžeto, skirtas:

| a) | naujiems statistikos rinkimo pagal šį reglamentą metodams parengti, įskaitant valstybių narių dalyvavimą 9a straipsnyje nurodytuose bandomuosiuose projektuose; |
| --- | --- |

a)

naujiems statistikos rinkimo pagal šį reglamentą metodams parengti, įskaitant valstybių narių dalyvavimą 9a straipsnyje nurodytuose bandomuosiuose projektuose;

| b) | naujų duomenų rinkimui ir suskirstymui tobulinti arba vykdyti šio reglamento taikymo srityje, be kita ko, atnaujinant duomenų šaltinius ir IT sistemas ne ilgesniu kaip penkerių metų laikotarpiu. |
| --- | --- |

b)

naujų duomenų rinkimui ir suskirstymui tobulinti arba vykdyti šio reglamento taikymo srityje, be kita ko, atnaujinant duomenų šaltinius ir IT sistemas ne ilgesniu kaip penkerių metų laikotarpiu.

2.   Sąjungos finansinis įnašas, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, skiriamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 (*7).

(*7)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).“;"

*7

10)   10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Įgyvendinimo aktai, apibrėžiantys duomenų suskirstymą

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus siekiant apibrėžti duomenų suskirstymą pagal 4–7 straipsnius. Priimdama tokius įgyvendinimo aktus Komisija pagrindžia poreikį suskirstyti atitinkamus duomenis Sąjungos migracijos ir prieglobsčio politikos plėtojimo bei stebėsenos tikslais ir užtikrina, kad tokiais įgyvendinimo aktais nebūtų sudaroma didelių papildomų išlaidų ar naštos valstybėms narėms.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 18 mėnesių iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos, jei duomenys yra susiję su kalendoriniais metais, ir ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos, jei duomenys yra susiję su trumpesniu nei metų laikotarpiu.“;

11)   11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*8).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

12)   įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1.   Jei šio reglamento arba pagal jį priimtų įgyvendinimo aktų taikymui reikėtų valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos esminių pakeitimų, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais atitinkamos valstybės narės prašomą laikotarpį būtų leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, jeigu tas laikotarpis neviršija trejų metų. Tai darydama Komisija užtikrina valstybių narių duomenų palyginamumą ir būtinų reprezentatyvių bei patikimų Europos agreguotųjų duomenų apskaičiavimą laiku, ir atsižvelgia į naštą valstybėms narėms ir respondentams.

2.   Jei pasibaigus laikotarpiui, kuriuo buvo leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal 1 dalį, jos taikymas tebėra pagrįstas remiantis pakankamais įrodymais, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų leidžiama pratęsti šios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą atitinkamos valstybės narės prašomam papildomam laikotarpiui, jeigu tas laikotarpis neviršija dvejų metų.

3.   1 ir 2 dalių tikslais valstybė narė atitinkamai ne vėliau kaip 2020 m. spalio 13 d. arba atitinkamai per tris mėnesius nuo atitinkamo įgyvendinimo akto įsigaliojimo dienos arba per šešis mėnesius iki laikotarpio, kuriuo leista taikyti esamą nukrypti leidžiančią nuostatą, pabaigos pateikia Komisijai tinkamai pagrįstą prašymą.

4.   Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1 straipsnio 3 punkto a bei b papunkčiai ir 6 punktas taikomi nuo 2021 m. kovo 1 d.

1 straipsnio 3 punkto c bei d papunkčiai ir 5 punktas taikomi nuo 2021 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. BRNJAC

---

(1)  
  2019 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2020 m. kovo 20 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 139, 2020 4 28, p. 1). 2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius (OL L 199, 2007 7 31, p. 23).

2

(3)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

3

(4)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

4

(5)  
  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/817 dėl ES informacinių sistemų sienų ir vizų srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 ir (ES) 2018/1861 bei Tarybos sprendimai 2004/512/EB ir 2008/633/TVR (OL L 135, 2019 5 22, p. 27).

5

(6)  
  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/818 dėl ES informacinių sistemų policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/816 (OL L 135, 2019 5 22, p. 85).

6

(7)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

7

(8)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

8

(9)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

9

(10)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

10

---

| 2020 6 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/13

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2020/852

2020 m. birželio 18 d.

dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalimi siekiama sukurti vidaus rinką, kuria būtų skatinamas darnus Europos vystymasis, be kita ko, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir aukšto lygio aplinkos apsauga bei aplinkos kokybės gerinimu; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalimi siekiama sukurti vidaus rinką, kuria būtų skatinamas darnus Europos vystymasis, be kita ko, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir aukšto lygio aplinkos apsauga bei aplinkos kokybės gerinimu;

| (2) | 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė naują pasaulinę darnaus vystymosi programą – Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.). Esminė Darbotvarkės iki 2030 m. dalis yra darnaus vystymosi tikslai (toliau – DVT) ir ji apima tris darnumo aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkos. 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikate dėl tolesnių tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsnių DVT siejami su Sąjungos politikos sistema siekiant užtikrinti, kad visais Sąjungos veiksmais ir politikos iniciatyvomis tiek Sąjungoje, tiek pasauliniu mastu nuo pat pradžių būtų atsižvelgiama į DVT. Savo 2017 m. birželio 20 d. išvadose Taryba patvirtino Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą visiškai, nuosekliai, visapusiškai, integruotai ir veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. 2019 m. gruodžio 11 d. Komisija paskelbė savo komunikatą dėl Europos žaliojo kurso; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė naują pasaulinę darnaus vystymosi programą – Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.). Esminė Darbotvarkės iki 2030 m. dalis yra darnaus vystymosi tikslai (toliau – DVT) ir ji apima tris darnumo aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkos. 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikate dėl tolesnių tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsnių DVT siejami su Sąjungos politikos sistema siekiant užtikrinti, kad visais Sąjungos veiksmais ir politikos iniciatyvomis tiek Sąjungoje, tiek pasauliniu mastu nuo pat pradžių būtų atsižvelgiama į DVT. Savo 2017 m. birželio 20 d. išvadose Taryba patvirtino Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą visiškai, nuosekliai, visapusiškai, integruotai ir veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. 2019 m. gruodžio 11 d. Komisija paskelbė savo komunikatą dėl Europos žaliojo kurso;

| (3) | 2016 m. spalio 5 d. (3) Sąjunga patvirtino Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas). Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktu siekiama stiprinti kovą su klimato kaita, be kita ko, užtikrinant, kad finansavimo srautai atitiktų mažo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi trajektoriją. Tomis aplinkybėmis 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė išvadas dėl klimato kaitos. Atsižvelgiant į tai, šis reglamentas yra vienas iš pagrindinių žingsnių, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. spalio 5 d. (3) Sąjunga patvirtino Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas). Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktu siekiama stiprinti kovą su klimato kaita, be kita ko, užtikrinant, kad finansavimo srautai atitiktų mažo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi trajektoriją. Tomis aplinkybėmis 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė išvadas dėl klimato kaitos. Atsižvelgiant į tai, šis reglamentas yra vienas iš pagrindinių žingsnių, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus;

| (4) | siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos ekonomikos konkurencingumą, svarbiausia yra darnumas ir perėjimas prie saugios, neutralaus poveikio klimatui, klimato kaitos poveikiui atsparios, efektyviau išteklius naudojančios ir žiedinės ekonomikos. Darnumas jau ilgą laiką yra Sąjungos projekto pagrindas, o Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) atspindi jo socialinį ir aplinkos aspektus; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos ekonomikos konkurencingumą, svarbiausia yra darnumas ir perėjimas prie saugios, neutralaus poveikio klimatui, klimato kaitos poveikiui atsparios, efektyviau išteklius naudojančios ir žiedinės ekonomikos. Darnumas jau ilgą laiką yra Sąjungos projekto pagrindas, o Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) atspindi jo socialinį ir aplinkos aspektus;

| (5) | 2016 m. gruodžio mėn. Komisija aukšto lygio ekspertų grupei pavedė parengti visa apimančią ir išsamią Sąjungos tvaraus finansavimo strategiją. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje, paskelbtoje 2018 m. sausio 31 d., raginama Sąjungos lygmeniu sukurti techniškai patikimą klasifikavimo sistemą, kad būtų aišku, kuri veikla laikytina žaliąja arba tvaria, pradedant nuo klimato kaitos švelninimo; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. gruodžio mėn. Komisija aukšto lygio ekspertų grupei pavedė parengti visa apimančią ir išsamią Sąjungos tvaraus finansavimo strategiją. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje, paskelbtoje 2018 m. sausio 31 d., raginama Sąjungos lygmeniu sukurti techniškai patikimą klasifikavimo sistemą, kad būtų aišku, kuri veikla laikytina žaliąja arba tvaria, pradedant nuo klimato kaitos švelninimo;

| (6) | savo 2018 m. kovo 8 d. komunikate Komisija paskelbė savo tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, kuriuo pradėtas plataus užmojo ir išsamios tvaraus finansavimo strategijos įgyvendinimas. Vienas iš tame veiksmų plane nustatytų tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas darnus ir integracinis augimas. Svarbiausias ir skubiausias veiksmų plane numatytas veiksmas yra sukurti suvienodintą tvarios veiklos klasifikavimo sistemą. Veiksmų plane pripažįstama, jog tam, kad kapitalo srautai pasisuktų tvaresnės veiklos kryptimi, reikia, kad visi vienodai ir holistiškai suprastų, ką reiškia veiklos ir investicijų tvarumas aplinkos atžvilgiu. Visų pirma aiškios rekomendacijos, kokios rūšies veikla, laikytina padedančia siekti aplinkos tikslų, padėtų informuoti investuotojus apie investicijas, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Daugiau rekomendacijų dėl veiklos, kuria padedama siekti kitų darnumo tikslų, įskaitant socialinius tikslus, galėtų būti parengta vėlesniame etape; |
| --- | --- |

(6)

savo 2018 m. kovo 8 d. komunikate Komisija paskelbė savo tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, kuriuo pradėtas plataus užmojo ir išsamios tvaraus finansavimo strategijos įgyvendinimas. Vienas iš tame veiksmų plane nustatytų tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas darnus ir integracinis augimas. Svarbiausias ir skubiausias veiksmų plane numatytas veiksmas yra sukurti suvienodintą tvarios veiklos klasifikavimo sistemą. Veiksmų plane pripažįstama, jog tam, kad kapitalo srautai pasisuktų tvaresnės veiklos kryptimi, reikia, kad visi vienodai ir holistiškai suprastų, ką reiškia veiklos ir investicijų tvarumas aplinkos atžvilgiu. Visų pirma aiškios rekomendacijos, kokios rūšies veikla, laikytina padedančia siekti aplinkos tikslų, padėtų informuoti investuotojus apie investicijas, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Daugiau rekomendacijų dėl veiklos, kuria padedama siekti kitų darnumo tikslų, įskaitant socialinius tikslus, galėtų būti parengta vėlesniame etape;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad pasauliniai aplinkos iššūkiai yra sisteminio pobūdžio, reikalingas sisteminis ir į ateitį nukreiptas požiūris į tvarumą aplinkos atžvilgiu, kuriuo būtų atsižvelgiama į augančias neigiamas tendencijas, pavyzdžiui, klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą, pasaulinį išteklių pereikvojimą, maisto nepriteklių, ozono sluoksnio ardymą, vandenynų rūgštėjimą, gėlo vandens sistemos blogėjimą, ir žemėtvarkos sistemos keitimą, taip pat į naujų grėsmių, pavyzdžiui, pavojingų cheminių medžiagų ir jų bendro poveikio, atsiradimą; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad pasauliniai aplinkos iššūkiai yra sisteminio pobūdžio, reikalingas sisteminis ir į ateitį nukreiptas požiūris į tvarumą aplinkos atžvilgiu, kuriuo būtų atsižvelgiama į augančias neigiamas tendencijas, pavyzdžiui, klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą, pasaulinį išteklių pereikvojimą, maisto nepriteklių, ozono sluoksnio ardymą, vandenynų rūgštėjimą, gėlo vandens sistemos blogėjimą, ir žemėtvarkos sistemos keitimą, taip pat į naujų grėsmių, pavyzdžiui, pavojingų cheminių medžiagų ir jų bendro poveikio, atsiradimą;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1386/2013/ES (4) raginama, kad privatusis sektorius padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų, visų pirma taikant paskatas ir metodikas, kuriomis bendrovės būtų skatinamos apskaičiuoti savo veiklos sąnaudas, susijusias su aplinka, ir pelną, gautą naudojantis ekosisteminėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1386/2013/ES (4) raginama, kad privatusis sektorius padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų, visų pirma taikant paskatas ir metodikas, kuriomis bendrovės būtų skatinamos apskaičiuoti savo veiklos sąnaudas, susijusias su aplinka, ir pelną, gautą naudojantis ekosisteminėmis paslaugomis;

| (9) | siekiant pasiekti DVT Sąjungoje, kapitalo srautus reikia nukreipti į tvarias investicijas. Kad būtų pasiekti tie tikslai, svarbu visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu pašalinti efektyvaus kapitalo judėjimo į tvarias investicijas kliūtis vidaus rinkoje ir neleisti atsirasti naujoms kliūtims; |
| --- | --- |

(9)

siekiant pasiekti DVT Sąjungoje, kapitalo srautus reikia nukreipti į tvarias investicijas. Kad būtų pasiekti tie tikslai, svarbu visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu pašalinti efektyvaus kapitalo judėjimo į tvarias investicijas kliūtis vidaus rinkoje ir neleisti atsirasti naujoms kliūtims;

| (10) | atsižvelgiant į iššūkio mastą ir su neveikimu ar pavėluotais veiksmais susijusias išlaidas, finansų sistema turėtų būti palaipsniui pakoreguota siekiant ekonomikai padėti veikti tvariai. Tuo tikslu reikia pradėti plačiai naudoti tvarų finansavimą ir atsižvelgti į finansinių produktų ir paslaugų poveikį darnumui; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į iššūkio mastą ir su neveikimu ar pavėluotais veiksmais susijusias išlaidas, finansų sistema turėtų būti palaipsniui pakoreguota siekiant ekonomikai padėti veikti tvariai. Tuo tikslu reikia pradėti plačiai naudoti tvarų finansavimą ir atsižvelgti į finansinių produktų ir paslaugų poveikį darnumui;

| (11) | siūlyti finansinius produktus, kuriais siekiama aplinkos atžvilgiu tvarių tikslų, – veiksmingas būdas privačiąsias investicijas nukreipti į tvarią veiklą. Reikalavimais, taikomais tiekiant rinkai finansinius produktus ar įmonių obligacijas kaip aplinkos atžvilgiu tvarias investicijas, įskaitant valstybių narių ir Sąjungos nustatytus reikalavimus siekiant finansų rinkos dalyviams ir emitentams leisti naudoti nacionalinius ženklus, siekiama didinti investuotojų pasitikėjimą ir informuotumą apie tų finansinių produktų ar įmonių obligacijų poveikį aplinkai, užtikrinti matomumą ir šalinti susirūpinimą dėl „ekomanipuliavimo“. Šio reglamento kontekste ekomanipuliavimas – veikla siekiant įgyti nesąžiningą konkurencinį pranašumą, kai finansinis produktas tiekiamas rinkai kaip aplinkai palankus produktas, nors iš tikrųjų toks produktas neatitinka pagrindinių aplinkosaugos standartų. Šiuo metu keletas valstybių narių yra įdiegusios ženklinimo sistemas. Tos esamos sistemos yra pagrįstos skirtingomis klasifikavimo sistemomis, pagal kurias klasifikuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Atsižvelgiant į politinius įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Sąjungos lygmens įsipareigojimus, tikėtina, kad vis daugiau ir daugiau valstybių narių nustatys ženklinimo sistemas arba kitus finansų rinkos dalyviams ar emitentams taikytinus reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kaip aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų ar įmonių obligacijų, tiekimu rinkai. Tokiais atvejais valstybės narės remtųsi savo pačių nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis, skirtomis įvertinti, kurios investicijos laikytinos tvariomis. Jeigu tos nacionalinės ženklinimo sistemos naudotų arba reikalavimai būtų grindžiami skirtingais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, kuri ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, investuotojai nebūtų skatinami investuoti tarpvalstybiniu mastu dėl sunkumų palyginti įvairias investavimo galimybes. Be to, ekonominės veiklos vykdytojai, kurie pageidauja pritraukti investicijų iš visos Sąjungos, turėtų atitikti skirtingus skirtingų valstybių narių kriterijus, kad jų veikla būtų laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu. Todėl nesant vienodų kriterijų, didėtų sąnaudos ir ekonominės veiklos vykdytojai nebūtų skatinami dalyvauti tarpvalstybinėse kapitalo rinkose tvarių investicijų tikslais; |
| --- | --- |

(11)

siūlyti finansinius produktus, kuriais siekiama aplinkos atžvilgiu tvarių tikslų, – veiksmingas būdas privačiąsias investicijas nukreipti į tvarią veiklą. Reikalavimais, taikomais tiekiant rinkai finansinius produktus ar įmonių obligacijas kaip aplinkos atžvilgiu tvarias investicijas, įskaitant valstybių narių ir Sąjungos nustatytus reikalavimus siekiant finansų rinkos dalyviams ir emitentams leisti naudoti nacionalinius ženklus, siekiama didinti investuotojų pasitikėjimą ir informuotumą apie tų finansinių produktų ar įmonių obligacijų poveikį aplinkai, užtikrinti matomumą ir šalinti susirūpinimą dėl „ekomanipuliavimo“. Šio reglamento kontekste ekomanipuliavimas – veikla siekiant įgyti nesąžiningą konkurencinį pranašumą, kai finansinis produktas tiekiamas rinkai kaip aplinkai palankus produktas, nors iš tikrųjų toks produktas neatitinka pagrindinių aplinkosaugos standartų. Šiuo metu keletas valstybių narių yra įdiegusios ženklinimo sistemas. Tos esamos sistemos yra pagrįstos skirtingomis klasifikavimo sistemomis, pagal kurias klasifikuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Atsižvelgiant į politinius įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Sąjungos lygmens įsipareigojimus, tikėtina, kad vis daugiau ir daugiau valstybių narių nustatys ženklinimo sistemas arba kitus finansų rinkos dalyviams ar emitentams taikytinus reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kaip aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų ar įmonių obligacijų, tiekimu rinkai. Tokiais atvejais valstybės narės remtųsi savo pačių nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis, skirtomis įvertinti, kurios investicijos laikytinos tvariomis. Jeigu tos nacionalinės ženklinimo sistemos naudotų arba reikalavimai būtų grindžiami skirtingais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, kuri ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, investuotojai nebūtų skatinami investuoti tarpvalstybiniu mastu dėl sunkumų palyginti įvairias investavimo galimybes. Be to, ekonominės veiklos vykdytojai, kurie pageidauja pritraukti investicijų iš visos Sąjungos, turėtų atitikti skirtingus skirtingų valstybių narių kriterijus, kad jų veikla būtų laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu. Todėl nesant vienodų kriterijų, didėtų sąnaudos ir ekonominės veiklos vykdytojai nebūtų skatinami dalyvauti tarpvalstybinėse kapitalo rinkose tvarių investicijų tikslais;

| (12) | visoje Sąjungoje turėtų būti suderinti kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kad būtų pašalintos vidaus rinkos veikimo kliūtys siekiant rinkti lėšas darnumo projektams ir siekiant užkirsti kelią kliūčių tokiems projektams atsiradimui ateityje. Taip suderinus kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojams būtų lengviau tarpvalstybiniu mastu rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai, nes jų ekonominę veiklą būtų galima palyginti su vienodais kriterijais siekiant ją pasirinkti kaip pagrindinį turtą aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms. Todėl toks suderinimas palengvintų tarpvalstybinį investavimą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(12)

visoje Sąjungoje turėtų būti suderinti kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kad būtų pašalintos vidaus rinkos veikimo kliūtys siekiant rinkti lėšas darnumo projektams ir siekiant užkirsti kelią kliūčių tokiems projektams atsiradimui ateityje. Taip suderinus kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojams būtų lengviau tarpvalstybiniu mastu rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai, nes jų ekonominę veiklą būtų galima palyginti su vienodais kriterijais siekiant ją pasirinkti kaip pagrindinį turtą aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms. Todėl toks suderinimas palengvintų tarpvalstybinį investavimą Sąjungoje;

| (13) | jeigu finansų rinkos dalyviai investuotojams nepateiktų jokio paaiškinimo apie tai, kaip veikla, į kurią jie investuoja, prisidedama siekiant aplinkos tikslų, arba jeigu finansų rinkos dalyviai aiškindami, kas yra aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, vartotų skirtingas sąvokas, investuotojams tektų neproporcinga našta siekiant patikrinti ir palyginti tuos skirtingus finansinius produktus. Nustatyta, kad tokia praktika atgraso investuotojus investuoti į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus. Be to, investuotojų pasitikėjimo trūkumas daro labai žalingą poveikį tvarių investicijų rinkai. Taip pat nustatyta, kad nacionalinės taisyklės ir rinkos iniciatyvos, kurių imamasi šalies viduje tam klausimui spręsti, skatina vidaus rinkos susiskaidymą. Jeigu finansų rinkos dalyviai atskleistų, kaip ir kokia apimtimi finansiniais produktais, kurie yra tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs, investuojama į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri atitinka aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus pagal šį reglamentą, ir jeigu finansų rinkos dalyviai naudotų bendrus kriterijus tokiam informacijos atskleidimui visoje Sąjungoje, tai padėtų investuotojams palyginti investavimo galimybes kitose valstybėse narėse ir paskatintų bendroves, į kurias investuojama, didinti savo verslo modelių tvarumą aplinkos atžvilgiu. Be to, investuotojai investuotų į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus visoje Sąjungoje labiau pasitikėdami, taip pagerinant vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

(13)

jeigu finansų rinkos dalyviai investuotojams nepateiktų jokio paaiškinimo apie tai, kaip veikla, į kurią jie investuoja, prisidedama siekiant aplinkos tikslų, arba jeigu finansų rinkos dalyviai aiškindami, kas yra aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, vartotų skirtingas sąvokas, investuotojams tektų neproporcinga našta siekiant patikrinti ir palyginti tuos skirtingus finansinius produktus. Nustatyta, kad tokia praktika atgraso investuotojus investuoti į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus. Be to, investuotojų pasitikėjimo trūkumas daro labai žalingą poveikį tvarių investicijų rinkai. Taip pat nustatyta, kad nacionalinės taisyklės ir rinkos iniciatyvos, kurių imamasi šalies viduje tam klausimui spręsti, skatina vidaus rinkos susiskaidymą. Jeigu finansų rinkos dalyviai atskleistų, kaip ir kokia apimtimi finansiniais produktais, kurie yra tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs, investuojama į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri atitinka aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus pagal šį reglamentą, ir jeigu finansų rinkos dalyviai naudotų bendrus kriterijus tokiam informacijos atskleidimui visoje Sąjungoje, tai padėtų investuotojams palyginti investavimo galimybes kitose valstybėse narėse ir paskatintų bendroves, į kurias investuojama, didinti savo verslo modelių tvarumą aplinkos atžvilgiu. Be to, investuotojai investuotų į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus visoje Sąjungoje labiau pasitikėdami, taip pagerinant vidaus rinkos veikimą;

| (14) | siekiant atsižvelgti į esamas kliūtis vidaus rinkos veikimui ir neleisti tokioms kliūtims atsirasti ateityje, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės ir Sąjunga, finansų rinkos dalyviams ar emitentams nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu nustatydamos reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kurie tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos, ženklinimu, naudotų bendrą aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų sąvoką. Siekiant išvengti rinkos susiskaidymo bei nepakenti vartotojų ir investuotojų interesams dėl skirtingų aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos sampratų, nacionalinius reikalavimus, kurių finansų rinkos dalyviai ar emitentai turi laikytis siekdami finansinius produktus ar įmonių obligacijas tiekti rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus ar įmonių obligacijas, reikėtų grįsti vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais. Tokie finansų rinkos dalyviai ir emitentai apima finansų rinkos dalyvius, kurie tiekia aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus, ir ne finansų bendroves, kurios leidžia aplinkos atžvilgiu tvarias įmonių obligacijas; |
| --- | --- |

(14)

siekiant atsižvelgti į esamas kliūtis vidaus rinkos veikimui ir neleisti tokioms kliūtims atsirasti ateityje, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės ir Sąjunga, finansų rinkos dalyviams ar emitentams nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu nustatydamos reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kurie tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos, ženklinimu, naudotų bendrą aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų sąvoką. Siekiant išvengti rinkos susiskaidymo bei nepakenti vartotojų ir investuotojų interesams dėl skirtingų aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos sampratų, nacionalinius reikalavimus, kurių finansų rinkos dalyviai ar emitentai turi laikytis siekdami finansinius produktus ar įmonių obligacijas tiekti rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus ar įmonių obligacijas, reikėtų grįsti vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais. Tokie finansų rinkos dalyviai ir emitentai apima finansų rinkos dalyvius, kurie tiekia aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus, ir ne finansų bendroves, kurios leidžia aplinkos atžvilgiu tvarias įmonių obligacijas;

| (15) | nustačius aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojai, kuriems netaikomas šis reglamentas, gali būti paskatinti savo interneto svetainėse savanoriškai paskelbti ir atskleisti informaciją, susijusią su savo vykdoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla. Ta informacija finansų rinkos dalyviams ir kitiems atitinkamiems subjektams, veikiantiems finansų rinkose, ne tik padės lengvai nustatyti, kurie ekonominės veiklos vykdytojai vykdo aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, bet taip pat tiems ekonominės veiklos vykdytojams bus lengviau rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai; |
| --- | --- |

(15)

nustačius aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojai, kuriems netaikomas šis reglamentas, gali būti paskatinti savo interneto svetainėse savanoriškai paskelbti ir atskleisti informaciją, susijusią su savo vykdoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla. Ta informacija finansų rinkos dalyviams ir kitiems atitinkamiems subjektams, veikiantiems finansų rinkose, ne tik padės lengvai nustatyti, kurie ekonominės veiklos vykdytojai vykdo aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, bet taip pat tiems ekonominės veiklos vykdytojams bus lengviau rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai;

| (16) | aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikacija Sąjungos lygmeniu turėtų sudaryti sąlygas plėtoti būsimą Sąjungos politiką, kuria remiamas tvarus finansavimas, įskaitant visoje Sąjungoje galiojančius aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų standartus, ir galiausiai nustatyti ženklus, kuriais visoje Sąjungoje būtų oficialiai pripažįstama atitiktis tiems standartams. Tai taip pat galėtų būti pagrindas kitoms ekonominėms ir reguliavimo priemonėms. Vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais pagrįsti vienodi teisiniai reikalavimai, kuriais vadovaujantis nustatomas investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis, yra būtini kaip atskaitos taškas būsimai Sąjungos teisei, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas nukreipti investavimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

(16)

aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikacija Sąjungos lygmeniu turėtų sudaryti sąlygas plėtoti būsimą Sąjungos politiką, kuria remiamas tvarus finansavimas, įskaitant visoje Sąjungoje galiojančius aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų standartus, ir galiausiai nustatyti ženklus, kuriais visoje Sąjungoje būtų oficialiai pripažįstama atitiktis tiems standartams. Tai taip pat galėtų būti pagrindas kitoms ekonominėms ir reguliavimo priemonėms. Vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais pagrįsti vienodi teisiniai reikalavimai, kuriais vadovaujantis nustatomas investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis, yra būtini kaip atskaitos taškas būsimai Sąjungos teisei, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas nukreipti investavimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą;

| (17) | politikos priemonėmis, pasirinktomis siekiant DVT Sąjungoje, pavyzdžiui, įsteigus Europos strateginių investicijų fondą, buvo veiksmingai prisidedama prie privačiųjų investicijų nukreipimo tvarioms investicijoms kartu su viešosiomis išlaidomis. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2015/1017 (5) nurodyta, kad 40 % Europos strateginių investicijų fondo finansavimo, skirto infrastruktūros ir inovacijos projektams, būtų skiriama investicijoms, kuriomis siekiama klimato politikos tikslų. Bendrais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria, įskaitant jos poveikį aplinkai, galėtų būti remiamasi ateityje rengiant panašias Sąjungos iniciatyvas, kuriomis būtų telkiamos investicijos, kuriomis siekiama su klimatu susijusių arba kitų aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

(17)

politikos priemonėmis, pasirinktomis siekiant DVT Sąjungoje, pavyzdžiui, įsteigus Europos strateginių investicijų fondą, buvo veiksmingai prisidedama prie privačiųjų investicijų nukreipimo tvarioms investicijoms kartu su viešosiomis išlaidomis. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2015/1017 (5) nurodyta, kad 40 % Europos strateginių investicijų fondo finansavimo, skirto infrastruktūros ir inovacijos projektams, būtų skiriama investicijoms, kuriomis siekiama klimato politikos tikslų. Bendrais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria, įskaitant jos poveikį aplinkai, galėtų būti remiamasi ateityje rengiant panašias Sąjungos iniciatyvas, kuriomis būtų telkiamos investicijos, kuriomis siekiama su klimatu susijusių arba kitų aplinkos tikslų;

| (18) | siekiant nepakenkti investuotojų interesams, fondų valdytojai ir instituciniai investuotojai, kurie tiekia rinkai finansinius produktus, turėtų atskleisti informaciją, kaip ir kokia apimtimi jie taiko aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus investicijų tvarumui aplinkos atžvilgiu nustatyti. Atskleidžiama informacija investuotojams turėtų sudaryti sąlygas suprasti, kokią procentinę dalį visų su finansiniu produktu susijusių investicijų sudaro su tuo finansiniu produktu susijusios investicijos, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, taip investuotojams sudarant sąlygas suprasti, koks yra investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis. Kai su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, atskleistinoje informacijoje turėtų būti nurodytas aplinkos tikslas ar tikslai, prie kurių siekimo prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, taip pat nurodyta, kaip ir kokia apimtimi su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, ir ji turėtų apimti duomenis apie sąlygas sudarančios veiklos ir perėjimo veiklos dalis. Komisija turėtų nurodyti informaciją, kuri turi būti atskleista tuo atžvilgiu. Ta informacija turėtų padėti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms lengvai patikrinti, kaip laikomasi tos informacijos atskleidimo pareigos, ir užtikrinti tokio laikymosi vykdymą pagal taikytiną nacionalinę teisę. Kai finansų rinkos dalyviai neatsižvelgia į aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų kriterijus, jie tuo tikslu turėtų pateikti pareiškimą. Siekiant neleisti apeiti informacijos atskleidimo pareigos, ta pareiga turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai finansiniai produktai yra teikiami rinkai kaip finansiniai produktai, kuriais skatinamos aplinkosauginės savybės, įskaitant finansinius produktus, kurių tikslas yra aplinkos apsauga plačiąja prasme; |
| --- | --- |

(18)

siekiant nepakenkti investuotojų interesams, fondų valdytojai ir instituciniai investuotojai, kurie tiekia rinkai finansinius produktus, turėtų atskleisti informaciją, kaip ir kokia apimtimi jie taiko aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus investicijų tvarumui aplinkos atžvilgiu nustatyti. Atskleidžiama informacija investuotojams turėtų sudaryti sąlygas suprasti, kokią procentinę dalį visų su finansiniu produktu susijusių investicijų sudaro su tuo finansiniu produktu susijusios investicijos, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, taip investuotojams sudarant sąlygas suprasti, koks yra investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis. Kai su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, atskleistinoje informacijoje turėtų būti nurodytas aplinkos tikslas ar tikslai, prie kurių siekimo prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, taip pat nurodyta, kaip ir kokia apimtimi su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, ir ji turėtų apimti duomenis apie sąlygas sudarančios veiklos ir perėjimo veiklos dalis. Komisija turėtų nurodyti informaciją, kuri turi būti atskleista tuo atžvilgiu. Ta informacija turėtų padėti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms lengvai patikrinti, kaip laikomasi tos informacijos atskleidimo pareigos, ir užtikrinti tokio laikymosi vykdymą pagal taikytiną nacionalinę teisę. Kai finansų rinkos dalyviai neatsižvelgia į aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų kriterijus, jie tuo tikslu turėtų pateikti pareiškimą. Siekiant neleisti apeiti informacijos atskleidimo pareigos, ta pareiga turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai finansiniai produktai yra teikiami rinkai kaip finansiniai produktai, kuriais skatinamos aplinkosauginės savybės, įskaitant finansinius produktus, kurių tikslas yra aplinkos apsauga plačiąja prasme;

| (19) | šiame reglamente nustatytos informacijos atskleidimo pareigos papildo Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/2088 (6) nustatytas su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo taisykles. Tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir kad finansų rinkos dalyviai galutiniams investuotojams pateiktų objektyvų pagrindą siekiant palyginti, kokia investicijų dalimi finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, šiuo reglamentu papildomos taisyklės dėl skaidrumo prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose, nustatytose Reglamente (ES) 2019/2088. Reglamente (ES) 2019/2088 pateikiama tvarių investicijų apibrėžtis apima investicijas į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, kurios, be kita ko, turėtų apimti investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kaip tai suprantama šiame reglamente. Be to, Reglamente (ES) 2019/2088 investicijos laikytinos aplinkos atžvilgiu tvariomis investicijomis tik tuomet, kai investicijos nedaro reikšmingos žalos nė vienam iš aplinkos ar socialinių tikslų, kaip išdėstyta tame reglamente; |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente nustatytos informacijos atskleidimo pareigos papildo Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/2088 (6) nustatytas su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo taisykles. Tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir kad finansų rinkos dalyviai galutiniams investuotojams pateiktų objektyvų pagrindą siekiant palyginti, kokia investicijų dalimi finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, šiuo reglamentu papildomos taisyklės dėl skaidrumo prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose, nustatytose Reglamente (ES) 2019/2088. Reglamente (ES) 2019/2088 pateikiama tvarių investicijų apibrėžtis apima investicijas į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, kurios, be kita ko, turėtų apimti investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kaip tai suprantama šiame reglamente. Be to, Reglamente (ES) 2019/2088 investicijos laikytinos aplinkos atžvilgiu tvariomis investicijomis tik tuomet, kai investicijos nedaro reikšmingos žalos nė vienam iš aplinkos ar socialinių tikslų, kaip išdėstyta tame reglamente;

| (20) | siekiant užtikrinti su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje patikimumą, nuoseklumą ir palyginamumą, atskleidžiant informaciją pagal šį reglamentą turėtų būti naudojamasi esamais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma, kaip Europos Parlamentas siūlė savo 2018 m. gegužės 29 d. rezoliucijoje dėl tvaraus finansavimo (7). Tomis aplinkybėmis techninės analizės kriterijai turėtų būti grindžiami Reglamente (ES) 2019/2088 nurodytais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje patikimumą, nuoseklumą ir palyginamumą, atskleidžiant informaciją pagal šį reglamentą turėtų būti naudojamasi esamais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma, kaip Europos Parlamentas siūlė savo 2018 m. gegužės 29 d. rezoliucijoje dėl tvaraus finansavimo (7). Tomis aplinkybėmis techninės analizės kriterijai turėtų būti grindžiami Reglamente (ES) 2019/2088 nurodytais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma;

| (21) | kalbant apie ekonominę veiklą, vykdomą įmonių, kurios neprivalo atskleisti informacijos pagal šį reglamentą, galėtų būti išimtinių atvejų, kai finansų rinkos dalyviai negali pagrįstai gauti atitinkamos informacijos, kad patikimai nustatytų, ar suderinimas su techninės analizės kriterijais, nustatytais pagal šį reglamentą, yra užtikrintas. Tokiais išimtiniais atvejais ir tik dėl tos ekonominės veiklos, apie kurią negalima laiku gauti išsamios ir patikimos informacijos, finansų rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama atlikti papildomus vertinimus ir skaičiavimus vadovaujantis iš kitų šaltinių gauta informacija. Tokie vertinimai ir skaičiavimai turėtų pakeisti tik ribotą pageidaujamų duomenų elementų konkrečių dalių kiekį ir remiantis jais turėtų būti daromos apdairios išvados. Siekiant užtikrinti, kad investuotojams būtų atskleidžiama aiški ir neklaidinanti informacija, finansų rinkos dalyviai turėtų aiškiai paaiškinti savo išvadų pagrindą, taip pat priežastis, kodėl informacijos atskleidimo galutiniams investuotojams tikslais turėjo būti atlikti tokie papildomi vertinimai ir skaičiavimai; |
| --- | --- |

(21)

kalbant apie ekonominę veiklą, vykdomą įmonių, kurios neprivalo atskleisti informacijos pagal šį reglamentą, galėtų būti išimtinių atvejų, kai finansų rinkos dalyviai negali pagrįstai gauti atitinkamos informacijos, kad patikimai nustatytų, ar suderinimas su techninės analizės kriterijais, nustatytais pagal šį reglamentą, yra užtikrintas. Tokiais išimtiniais atvejais ir tik dėl tos ekonominės veiklos, apie kurią negalima laiku gauti išsamios ir patikimos informacijos, finansų rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama atlikti papildomus vertinimus ir skaičiavimus vadovaujantis iš kitų šaltinių gauta informacija. Tokie vertinimai ir skaičiavimai turėtų pakeisti tik ribotą pageidaujamų duomenų elementų konkrečių dalių kiekį ir remiantis jais turėtų būti daromos apdairios išvados. Siekiant užtikrinti, kad investuotojams būtų atskleidžiama aiški ir neklaidinanti informacija, finansų rinkos dalyviai turėtų aiškiai paaiškinti savo išvadų pagrindą, taip pat priežastis, kodėl informacijos atskleidimo galutiniams investuotojams tikslais turėjo būti atlikti tokie papildomi vertinimai ir skaičiavimai;

| (22) | savo 2019 m. birželio 20 d. komunikate „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo“, Komisija rekomenduoja, kad tam tikros didelės bendrovės teiktų informaciją apie tam tikrus su klimatu susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (toliau – PVRR), kurie grindžiami šiuo reglamentu nustatyta sistema. Visų pirma, informacija apie tokių didelių ne finansų bendrovių apyvartos, kapitalo išlaidų (CapEx) ar veiklos išlaidų (OpEx), kurios yra susijusios su aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla, dalį, taip pat apie PVRR, kurie skirti didelėms finansų bendrovėms, yra naudinga investuotojams, besidomintiems bendrovėmis, kurių produktais ir paslaugomis svariai prisidedama siekiant bet kurio šiame reglamente nustatyto aplinkos tikslo. Todėl tikslinga nustatyti reikalavimą, kad tokios didelės finansų bendrovės kasmet skelbtų tokius PVRR, ir detaliau apibrėžti tokį reikalavimą deleguotuosiuose aktuose, visų pirma kiek tai susiję su didelėmis finansų bendrovėmis. Nors, išplėtus tokio reikalavimo taikymą mažesnėms bendrovėms, kiltų neproporcinga našta, mažesnės bendrovės gali savanoriškai nuspręsti paskelbti tokią informaciją; |
| --- | --- |

(22)

savo 2019 m. birželio 20 d. komunikate „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo“, Komisija rekomenduoja, kad tam tikros didelės bendrovės teiktų informaciją apie tam tikrus su klimatu susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (toliau – PVRR), kurie grindžiami šiuo reglamentu nustatyta sistema. Visų pirma, informacija apie tokių didelių ne finansų bendrovių apyvartos, kapitalo išlaidų (CapEx) ar veiklos išlaidų (OpEx), kurios yra susijusios su aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla, dalį, taip pat apie PVRR, kurie skirti didelėms finansų bendrovėms, yra naudinga investuotojams, besidomintiems bendrovėmis, kurių produktais ir paslaugomis svariai prisidedama siekiant bet kurio šiame reglamente nustatyto aplinkos tikslo. Todėl tikslinga nustatyti reikalavimą, kad tokios didelės finansų bendrovės kasmet skelbtų tokius PVRR, ir detaliau apibrėžti tokį reikalavimą deleguotuosiuose aktuose, visų pirma kiek tai susiję su didelėmis finansų bendrovėmis. Nors, išplėtus tokio reikalavimo taikymą mažesnėms bendrovėms, kiltų neproporcinga našta, mažesnės bendrovės gali savanoriškai nuspręsti paskelbti tokią informaciją;

| (23) | kad būtų galima nustatyti atitinkamos ekonominės veiklos tvarumą aplinkos atžvilgiu, turėtų būti nustatytas išsamus aplinkos tikslų sąrašas. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyti šeši aplinkos tikslai: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė bei biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas; |
| --- | --- |

(23)

kad būtų galima nustatyti atitinkamos ekonominės veiklos tvarumą aplinkos atžvilgiu, turėtų būti nustatytas išsamus aplinkos tikslų sąrašas. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyti šeši aplinkos tikslai: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė bei biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas;

| (24) | ekonomine veikla, kuria siekiama klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stabilizavimo vengiant jų išmetimo ar mažinant išmetamą jų kiekį arba didinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą. Ekonominė veikla turėtų atitikti ilgalaikį tikslą dėl temperatūros, nustatytą Paryžiaus susitarime. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (8); |
| --- | --- |

(24)

ekonomine veikla, kuria siekiama klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stabilizavimo vengiant jų išmetimo ar mažinant išmetamą jų kiekį arba didinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą. Ekonominė veikla turėtų atitikti ilgalaikį tikslą dėl temperatūros, nustatytą Paryžiaus susitarime. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (8);

| (25) | ekonomine veikla, kuria siekiama prisitaikymo prie klimato kaitos aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama mažinant dabartinio ar ateityje tikėtino klimato neigiamą poveikį arba tokio neigiamo poveikio pačiai tai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui riziką, arba užkertant kelią tokiam poveikiui ar rizikai. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise ir 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa; |
| --- | --- |

(25)

ekonomine veikla, kuria siekiama prisitaikymo prie klimato kaitos aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama mažinant dabartinio ar ateityje tikėtino klimato neigiamą poveikį arba tokio neigiamo poveikio pačiai tai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui riziką, arba užkertant kelią tokiam poveikiui ar rizikai. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise ir 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa;

| (26) | su tausiu vandens ir jūrų išteklių naudojimu ir apsauga susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB (10), 2006/7/EB (11), 2006/118/EB (12), 2008/56/EB (13) ir 2008/105/EB (14), Tarybos direktyvas 91/271/EEB (15), 91/676/EEB (16) ir 98/83/EB (17) bei Komisijos sprendimą (ES) 2017/848 (18) ir Komisijos komunikatus: 2007 m. liepos 18 d. komunikatą „Vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimas“, 2012 m. lapkričio 14 d. komunikatą „Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenys“, ir 2019 m. kovo 11 d. komunikatą „Europos Sąjungos strateginis požiūris į vaistus aplinkoje“; |
| --- | --- |

(26)

su tausiu vandens ir jūrų išteklių naudojimu ir apsauga susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB (10), 2006/7/EB (11), 2006/118/EB (12), 2008/56/EB (13) ir 2008/105/EB (14), Tarybos direktyvas 91/271/EEB (15), 91/676/EEB (16) ir 98/83/EB (17) bei Komisijos sprendimą (ES) 2017/848 (18) ir Komisijos komunikatus: 2007 m. liepos 18 d. komunikatą „Vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimas“, 2012 m. lapkričio 14 d. komunikatą „Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenys“, ir 2019 m. kovo 11 d. komunikatą „Europos Sąjungos strateginis požiūris į vaistus aplinkoje“;

| (27) | su perėjimu prie žiedinės ekonomikos susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise žiedinės ekonomikos, atliekų ir cheminių medžiagų srityje, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1013/2006 (19), (EB) Nr. 1907/2006 (20) ir (ES) 2019/1021 (21) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/62/EB (22), 2000/53/EB (23), 2006/66/EB (24), 2008/98/EB (25), 2010/75/ES (26), 2011/65/ES (27), 2012/19/ES (28), (ES) 2019/883 (29) ir (ES) 2019/904 (30), Tarybos direktyvą 1999/31/EB (31), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014 (32), Komisijos sprendimus 2000/532/EB (33) ir 2014/955/ES (34) bei Komisijos komunikatus: 2015 m. gruodžio 2 d. komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ ir 2018 m. sausio 16 d. komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“; |
| --- | --- |

(27)

su perėjimu prie žiedinės ekonomikos susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise žiedinės ekonomikos, atliekų ir cheminių medžiagų srityje, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1013/2006 (19), (EB) Nr. 1907/2006 (20) ir (ES) 2019/1021 (21) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/62/EB (22), 2000/53/EB (23), 2006/66/EB (24), 2008/98/EB (25), 2010/75/ES (26), 2011/65/ES (27), 2012/19/ES (28), (ES) 2019/883 (29) ir (ES) 2019/904 (30), Tarybos direktyvą 1999/31/EB (31), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014 (32), Komisijos sprendimus 2000/532/EB (33) ir 2014/955/ES (34) bei Komisijos komunikatus: 2015 m. gruodžio 2 d. komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ ir 2018 m. sausio 16 d. komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“;

| (28) | ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo keliais būdais. Pavyzdžiui, ja galima didinti produktų patvarumą, galimybę juos pataisyti, atnaujinti ir pakartotinai naudoti arba, pasitelkiant projektavimą ir pasirenkant medžiagas, galima mažinti išteklių naudojimą sudarant palankesnes sąlygas vykdyti paskirties keitimą, išmontavimo ir išardymo darbus pastatų ir statybos sektoriuje, visų pirma siekiant sumažinti statybinių medžiagų naudojimą ir skatinti statybinių medžiagų pakartotinį naudojimą. Ja taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo plėtojant verslo modelius, pagal kuriuos produktas teikiamas kaip paslauga, ir žiedines vertės grandines, siekiant kaip įmanoma ilgiau išlaikyti produktų, sudedamųjų dalių ir medžiagų didžiausią naudingumą ir vertę. Pavojingų cheminių medžiagų kiekio mažinimas medžiagose ir produktuose viso gyvavimo ciklo metu, be kita ko, pakeičiant jas saugesnėmis alternatyvomis, mažų mažiausiai turėtų atitikti Sąjungos teisę. Ekonomine veikla taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo mažinant maisto atliekas maisto perdirbimo, gamybos ar platinimo srityse; |
| --- | --- |

(28)

ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo keliais būdais. Pavyzdžiui, ja galima didinti produktų patvarumą, galimybę juos pataisyti, atnaujinti ir pakartotinai naudoti arba, pasitelkiant projektavimą ir pasirenkant medžiagas, galima mažinti išteklių naudojimą sudarant palankesnes sąlygas vykdyti paskirties keitimą, išmontavimo ir išardymo darbus pastatų ir statybos sektoriuje, visų pirma siekiant sumažinti statybinių medžiagų naudojimą ir skatinti statybinių medžiagų pakartotinį naudojimą. Ja taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo plėtojant verslo modelius, pagal kuriuos produktas teikiamas kaip paslauga, ir žiedines vertės grandines, siekiant kaip įmanoma ilgiau išlaikyti produktų, sudedamųjų dalių ir medžiagų didžiausią naudingumą ir vertę. Pavojingų cheminių medžiagų kiekio mažinimas medžiagose ir produktuose viso gyvavimo ciklo metu, be kita ko, pakeičiant jas saugesnėmis alternatyvomis, mažų mažiausiai turėtų atitikti Sąjungos teisę. Ekonomine veikla taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo mažinant maisto atliekas maisto perdirbimo, gamybos ar platinimo srityse;

| (29) | su taršos prevencija ir kontrole susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB, 2004/35/EB (35), 2004/107/EB (36), 2006/118/EB, 2008/50/EB (37), 2008/105/EB, 2010/75/ES, (ES) 2016/802 (38) ir (ES) 2016/2284 (39); |
| --- | --- |

(29)

su taršos prevencija ir kontrole susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB, 2004/35/EB (35), 2004/107/EB (36), 2006/118/EB, 2008/50/EB (37), 2008/105/EB, 2010/75/ES, (ES) 2016/802 (38) ir (ES) 2016/2284 (39);

| (30) | su biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimu susiję aplinkos tikslai turėtų būti aiškinami vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 (40), (ES) Nr. 511/2014 (41) ir (ES) Nr. 1143/2014 (42), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (43), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 (44), Tarybos direktyvas 91/676/EEB ir 92/43/EEB (45) bei Komisijos komunikatus: 2003 m. gegužės 21 d. komunikatą „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT)“, 2011 m. gegužės 3 d. komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“, 2013 m. gegužės 6 d. komunikatą „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, 2016 m. vasario 26 d. komunikatą „ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas“ ir 2019 m. liepos 23 d. komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“; |
| --- | --- |

(30)

su biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimu susiję aplinkos tikslai turėtų būti aiškinami vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 (40), (ES) Nr. 511/2014 (41) ir (ES) Nr. 1143/2014 (42), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (43), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 (44), Tarybos direktyvas 91/676/EEB ir 92/43/EEB (45) bei Komisijos komunikatus: 2003 m. gegužės 21 d. komunikatą „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT)“, 2011 m. gegužės 3 d. komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“, 2013 m. gegužės 6 d. komunikatą „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, 2016 m. vasario 26 d. komunikatą „ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas“ ir 2019 m. liepos 23 d. komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“;

| (31) | ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo aplinkos tikslo keliais būdais, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant biologinę įvairovę ir ekosistemas ir tokiu būdu gerinant ekosistemines paslaugas. Tokios paslaugos yra suskirstytos į keturias kategorijas, t. y. aprūpinimo paslaugas, pavyzdžiui, aprūpinimą maistu ir vandeniu; reguliavimo paslaugas, pavyzdžiui, klimato ir ligų kontrolę; paramos paslaugas, pavyzdžiui, maisto medžiagų ciklus ir deguonies gamybą; bei kultūrines paslaugas, pavyzdžiui, dvasinę ir rekreacinę naudą; |
| --- | --- |

(31)

ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo aplinkos tikslo keliais būdais, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant biologinę įvairovę ir ekosistemas ir tokiu būdu gerinant ekosistemines paslaugas. Tokios paslaugos yra suskirstytos į keturias kategorijas, t. y. aprūpinimo paslaugas, pavyzdžiui, aprūpinimą maistu ir vandeniu; reguliavimo paslaugas, pavyzdžiui, klimato ir ligų kontrolę; paramos paslaugas, pavyzdžiui, maisto medžiagų ciklus ir deguonies gamybą; bei kultūrines paslaugas, pavyzdžiui, dvasinę ir rekreacinę naudą;

| (32) | šiame reglamente terminas „tvari miškotvarka“ turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo ar prevencijos, atsižvelgiant į miškų ir miško žemės valdymą ir naudojimą tokiu būdu ir mastu, kad būtų palaikoma jų biologinė įvairovė, produktyvumas, gebėjimas atsikurti, gyvybingumas ir jų pajėgumas dabar ir ateityje atlikti svarbias ekologines, ekonomines ir socialines funkcijas vietos, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis ir kad nebūtų daroma žala kitoms ekosistemoms, kaip nustatyta 1993 m. birželio 16–17 d. Helsinkyje vykusios antrosios Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos Rezoliucijoje H1 „Bendrosios Europos darniojo miškų ūkio gairės“, taip pat atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 ir (ES) 2018/841 (46), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (47) bei 2013 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“; |
| --- | --- |

(32)

šiame reglamente terminas „tvari miškotvarka“ turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo ar prevencijos, atsižvelgiant į miškų ir miško žemės valdymą ir naudojimą tokiu būdu ir mastu, kad būtų palaikoma jų biologinė įvairovė, produktyvumas, gebėjimas atsikurti, gyvybingumas ir jų pajėgumas dabar ir ateityje atlikti svarbias ekologines, ekonomines ir socialines funkcijas vietos, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis ir kad nebūtų daroma žala kitoms ekosistemoms, kaip nustatyta 1993 m. birželio 16–17 d. Helsinkyje vykusios antrosios Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos Rezoliucijoje H1 „Bendrosios Europos darniojo miškų ūkio gairės“, taip pat atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 ir (ES) 2018/841 (46), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (47) bei 2013 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“;

| (33) | šio reglamento tikslais terminas „energijos vartojimo efektyvumas“ vartojamas plačiąja prasme ir turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369 (48) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2012/27/ES (49) ir (ES) 2018/844 (50), taip pat į įgyvendinimo priemones, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (51); |
| --- | --- |

(33)

šio reglamento tikslais terminas „energijos vartojimo efektyvumas“ vartojamas plačiąja prasme ir turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369 (48) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2012/27/ES (49) ir (ES) 2018/844 (50), taip pat į įgyvendinimo priemones, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (51);

| (34) | kiekvienam aplinkos tikslui turėtų būti nustatyti vienodi kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonomine veikla svariai prisidedama prie to tikslo. Vienas iš vienodų kriterijų elementų turėtų būti susijęs su siekiu vengti reikšmingos žalos bet kuriam iš aplinkos tikslų, nustatytų šiame reglamente. To reikia siekiant išvengti, kad investicijos būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis tais atvejais, kai ekonomine veikla, kuriai tos investicijos teikia naudą, aplinkai daroma žala viršija jos prisidėjimą prie aplinkos tikslo. Tokiais kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į ta ekonomine veikla tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, visų pirma atsižvelgiant į jų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą, ne tik į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

(34)

kiekvienam aplinkos tikslui turėtų būti nustatyti vienodi kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonomine veikla svariai prisidedama prie to tikslo. Vienas iš vienodų kriterijų elementų turėtų būti susijęs su siekiu vengti reikšmingos žalos bet kuriam iš aplinkos tikslų, nustatytų šiame reglamente. To reikia siekiant išvengti, kad investicijos būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis tais atvejais, kai ekonomine veikla, kuriai tos investicijos teikia naudą, aplinkai daroma žala viršija jos prisidėjimą prie aplinkos tikslo. Tokiais kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į ta ekonomine veikla tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, visų pirma atsižvelgiant į jų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą, ne tik į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai;

| (35) | primenant bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasiryžimą laikytis principų, įtvirtintų Europos socialinių teisių ramstyje, siekiant remti tvarų ir integracinį augimą bei pripažįstant tarptautinių būtiniausių žmogaus ir darbuotojų teisių ir standartų svarbą, būtiniausių apsaugos priemonių laikymasis turėtų būti sąlyga, kad ekonominė veikla būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Dėl tos priežasties ekonominė veikla turėtų būti laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, tik jeigu ji vykdoma laikantis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją. TDO pagrindinėse konvencijose apibrėžiamos žmogaus ir darbuotojų teisės, kurias turėtų gerbti įmonės. Keli iš tų tarptautinių standartų yra įtvirtinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma, vergijos bei priverstinio darbo draudimas ir nediskriminavimo principas. Tomis būtiniausiomis apsaugos priemonėmis nedaromas poveikis Sąjungos teisėje nustatytų griežtesnių reikalavimų, susijusių su aplinka, sveikata, sauga ir socialiniu tvarumu, taikymui. Įgyvendindamos tas būtiniausias apsaugos priemones įmonės turėtų laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, nurodyto Reglamente (ES) 2019/2088, ir atsižvelgti į techninius reguliavimo standartus, priimtus pagal tą reglamentą, kuriais išsamiau patikslinamas tas principas; |
| --- | --- |

(35)

primenant bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasiryžimą laikytis principų, įtvirtintų Europos socialinių teisių ramstyje, siekiant remti tvarų ir integracinį augimą bei pripažįstant tarptautinių būtiniausių žmogaus ir darbuotojų teisių ir standartų svarbą, būtiniausių apsaugos priemonių laikymasis turėtų būti sąlyga, kad ekonominė veikla būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Dėl tos priežasties ekonominė veikla turėtų būti laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, tik jeigu ji vykdoma laikantis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją. TDO pagrindinėse konvencijose apibrėžiamos žmogaus ir darbuotojų teisės, kurias turėtų gerbti įmonės. Keli iš tų tarptautinių standartų yra įtvirtinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma, vergijos bei priverstinio darbo draudimas ir nediskriminavimo principas. Tomis būtiniausiomis apsaugos priemonėmis nedaromas poveikis Sąjungos teisėje nustatytų griežtesnių reikalavimų, susijusių su aplinka, sveikata, sauga ir socialiniu tvarumu, taikymui. Įgyvendindamos tas būtiniausias apsaugos priemones įmonės turėtų laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, nurodyto Reglamente (ES) 2019/2088, ir atsižvelgti į techninius reguliavimo standartus, priimtus pagal tą reglamentą, kuriais išsamiau patikslinamas tas principas;

| (36) | siekiant užtikrinti nuoseklumą tarp šio reglamento ir Reglamento (ES) 2019/2088, šiuo reglamentu turėtų būti iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2019/2088, įgaliojant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010 (52), (ES) Nr. 1094/2010 (53) ir (ES) Nr. 1095/2010 (54) įsteigtas Europos priežiūros institucijas (toliau kartu – EPI) bendrai parengti techninius reguliavimo standartus, kuriais išsamiau patikslinamas informacijos, susijusios su principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinys ir pateikimas. Tie techniniai reguliavimo standartai turėtų derėti su tvarumo rodiklių dėl neigiamo poveikio turiniu, metodika ir pateikimu, kaip nurodyta Reglamente (ES) 2019/2088. Jie taip pat turėtų derėti su principais, įtvirtintais Europos socialinių teisių ramstyje, EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įskaitant TDO Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti nuoseklumą tarp šio reglamento ir Reglamento (ES) 2019/2088, šiuo reglamentu turėtų būti iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2019/2088, įgaliojant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010 (52), (ES) Nr. 1094/2010 (53) ir (ES) Nr. 1095/2010 (54) įsteigtas Europos priežiūros institucijas (toliau kartu – EPI) bendrai parengti techninius reguliavimo standartus, kuriais išsamiau patikslinamas informacijos, susijusios su principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinys ir pateikimas. Tie techniniai reguliavimo standartai turėtų derėti su tvarumo rodiklių dėl neigiamo poveikio turiniu, metodika ir pateikimu, kaip nurodyta Reglamente (ES) 2019/2088. Jie taip pat turėtų derėti su principais, įtvirtintais Europos socialinių teisių ramstyje, EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įskaitant TDO Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją;

| (37) | Reglamentas (ES) 2019/2088 turėtų būti dar iš dalies pakeistas, įgaliojant EPI Jungtiniame komitete parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kad būtų papildytos taisyklės dėl aplinkos savybių skatinimo skaidrumo ir aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje skaidrumo; |
| --- | --- |

(37)

Reglamentas (ES) 2019/2088 turėtų būti dar iš dalies pakeistas, įgaliojant EPI Jungtiniame komitete parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kad būtų papildytos taisyklės dėl aplinkos savybių skatinimo skaidrumo ir aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje skaidrumo;

| (38) | atsižvelgiant į tai, kad siekiant įvertinti ekonominės veiklos poveikį aplinkai reikia konkrečios techninės informacijos, ir į tai, kad tiek mokslas, tiek technologijos greitai keičiasi, kriterijai, skirti aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, turėtų būti reguliariai pritaikomi, kad tokie pokyčiai būtų atspindėti. Kad kriterijai būtų aktualūs, grindžiami moksliniais įrodymais ir ekspertų bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų žiniomis, svaraus prisidėjimo ir reikšmingos žalos vengimo sąlygos skirtingai ekonominei veiklai turėtų būti apibrėžtos išsamiau ir jas reikėtų reguliariai atnaujinti. Tuo tikslu Komisija, remdamasi įvairių suinteresuotųjų subjektų platformos tvaraus finansavimo klausimais techninėmis žiniomis, turėtų nustatyti išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, taikomus skirtingai ekonominei veiklai; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgiant į tai, kad siekiant įvertinti ekonominės veiklos poveikį aplinkai reikia konkrečios techninės informacijos, ir į tai, kad tiek mokslas, tiek technologijos greitai keičiasi, kriterijai, skirti aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, turėtų būti reguliariai pritaikomi, kad tokie pokyčiai būtų atspindėti. Kad kriterijai būtų aktualūs, grindžiami moksliniais įrodymais ir ekspertų bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų žiniomis, svaraus prisidėjimo ir reikšmingos žalos vengimo sąlygos skirtingai ekonominei veiklai turėtų būti apibrėžtos išsamiau ir jas reikėtų reguliariai atnaujinti. Tuo tikslu Komisija, remdamasi įvairių suinteresuotųjų subjektų platformos tvaraus finansavimo klausimais techninėmis žiniomis, turėtų nustatyti išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, taikomus skirtingai ekonominei veiklai;

| (39) | tam tikra ekonominė veikla daro neigiamą poveikį aplinkai, o tokio neigiamo poveikio mažinimu galima svariai prisidėti prie vieno ar daugiau aplinkos tikslų. Tai ekonominei veiklai tikslinga nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais reikalaujama svariai padidinti aplinkosauginį veiksmingumą, palyginti su, inter alia, pramonės vidurkiu, bet kartu finansuojamos ekonominės veiklos ekonominio naudingumo laikotarpiu vengiama aplinkai žalingo susaistymo poveikio, įskaitant susaistymo poveikį, pasižymintį taršos anglies dioksidu intensyvumu. Tais kriterijais taip pat turėtų būti atsižvelgiama į ilgalaikį konkrečios ekonominės veiklos poveikį; |
| --- | --- |

(39)

tam tikra ekonominė veikla daro neigiamą poveikį aplinkai, o tokio neigiamo poveikio mažinimu galima svariai prisidėti prie vieno ar daugiau aplinkos tikslų. Tai ekonominei veiklai tikslinga nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais reikalaujama svariai padidinti aplinkosauginį veiksmingumą, palyginti su, inter alia, pramonės vidurkiu, bet kartu finansuojamos ekonominės veiklos ekonominio naudingumo laikotarpiu vengiama aplinkai žalingo susaistymo poveikio, įskaitant susaistymo poveikį, pasižymintį taršos anglies dioksidu intensyvumu. Tais kriterijais taip pat turėtų būti atsižvelgiama į ilgalaikį konkrečios ekonominės veiklos poveikį;

| (40) | ekonominė veikla neturėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jeigu aplinkai ja daroma daugiau žalos, nei teikiama naudos. Techninės analizės kriterijais turėtų būti nustatyti būtiniausi reikalavimai, reikalingi siekiant išvengti reikšmingos žalos kitiems tikslams, be kita ko, plėtojant būtiniausius reikalavimus, nustatytus pagal Sąjungos teisę. Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, Komisija turėtų užtikrinti, kad tie kriterijai būtų grindžiami turimais moksliniais įrodymais, būtų rengiami atsižvelgiant į gyvavimo ciklo aspektus, įskaitant esamus gyvavimo ciklo vertinimus, ir būtų reguliariai atnaujinami. Kai moksliniu vertinimu nepavyksta pakankamai tiksliai nustatyti rizikos, pagal SESV 191 straipsnį turėtų būti taikomas atsargumo principas; |
| --- | --- |

(40)

ekonominė veikla neturėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jeigu aplinkai ja daroma daugiau žalos, nei teikiama naudos. Techninės analizės kriterijais turėtų būti nustatyti būtiniausi reikalavimai, reikalingi siekiant išvengti reikšmingos žalos kitiems tikslams, be kita ko, plėtojant būtiniausius reikalavimus, nustatytus pagal Sąjungos teisę. Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, Komisija turėtų užtikrinti, kad tie kriterijai būtų grindžiami turimais moksliniais įrodymais, būtų rengiami atsižvelgiant į gyvavimo ciklo aspektus, įskaitant esamus gyvavimo ciklo vertinimus, ir būtų reguliariai atnaujinami. Kai moksliniu vertinimu nepavyksta pakankamai tiksliai nustatyti rizikos, pagal SESV 191 straipsnį turėtų būti taikomas atsargumo principas;

| (41) | apibrėždama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, skirtus klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslui, Komisija turėtų atsižvelgti į vykstantį ir būtiną perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos procesą pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį ir teikti jam paskatas. Be neutralaus poveikio klimatui energijos naudojimo ir didesnių investicijų į jau mažo anglies dioksido kiekio ekonominę veiklą ir sektorius, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį perėjimo procesui vykdyti reikia svariai sumažinti vykdant kitą ekonominę veiklą ir kituose sektoriuose, kuriuose nėra technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos. Ta perėjimo ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, jeigu vykdant ją išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra gerokai mažesnis nei sektoriaus ar pramonės vidurkis, ja netrukdoma plėtoti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų ir ja nesukuriamas turto susaistymas, nesuderinamas su poveikio klimatui neutralumo tikslu, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį. Tokiai perėjimo ekonominei veiklai taikomais techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad ta perėjimo veikla būtų laikomasi patikimos perėjimo prie klimato neutralumo trajektorijos, ir jie turėtų būti reguliariai atitinkamai koreguojami; |
| --- | --- |

(41)

apibrėždama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, skirtus klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslui, Komisija turėtų atsižvelgti į vykstantį ir būtiną perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos procesą pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį ir teikti jam paskatas. Be neutralaus poveikio klimatui energijos naudojimo ir didesnių investicijų į jau mažo anglies dioksido kiekio ekonominę veiklą ir sektorius, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį perėjimo procesui vykdyti reikia svariai sumažinti vykdant kitą ekonominę veiklą ir kituose sektoriuose, kuriuose nėra technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos. Ta perėjimo ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, jeigu vykdant ją išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra gerokai mažesnis nei sektoriaus ar pramonės vidurkis, ja netrukdoma plėtoti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų ir ja nesukuriamas turto susaistymas, nesuderinamas su poveikio klimatui neutralumo tikslu, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį. Tokiai perėjimo ekonominei veiklai taikomais techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad ta perėjimo veikla būtų laikomasi patikimos perėjimo prie klimato neutralumo trajektorijos, ir jie turėtų būti reguliariai atitinkamai koreguojami;

| (42) | ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų, jeigu ja kitai veiklai tiesiogiai sudaromos sąlygos svariai prisidėti prie vieno ar daugiau tų tikslų. Tokia sąlygas sudarančia veikla neturėtų būti sukuriamas turto susaistymas, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir ja, remiantis gyvavimo ciklo aspektais, turėtų būti daromas svarus teigiamas poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

(42)

ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų, jeigu ja kitai veiklai tiesiogiai sudaromos sąlygos svariai prisidėti prie vieno ar daugiau tų tikslų. Tokia sąlygas sudarančia veikla neturėtų būti sukuriamas turto susaistymas, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir ja, remiantis gyvavimo ciklo aspektais, turėtų būti daromas svarus teigiamas poveikis aplinkai;

| (43) | nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1221/2009 (55) ir (EB) Nr. 66/2010 (56), taip pat Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (57) ir 2018 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Viešieji pirkimai geresnei aplinkai užtikrinti“. Siekiant išvengti nereikalingo nenuoseklumo su kitais tikslais jau taikomu ekonominės veiklos klasifikavimu, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į statistinį klasifikatorių, susijusį su aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriumi, būtent į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 538/2014 (58) aplinkos apsaugos veiklos klasifikatorių (CEPA) ir išteklių valdymo veiklos klasifikatorių (CReMA). Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į esamus aplinkosauginius rodiklius ir ataskaitų teikimo sistemas, kuriuos, be kita ko, yra parengusi Komisija ir Europos aplinkos agentūra, bei į esamus tarptautinius standartus, tokius kaip standartai, kuriuos, be kita ko, yra parengusi EBPO; |
| --- | --- |

(43)

nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1221/2009 (55) ir (EB) Nr. 66/2010 (56), taip pat Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (57) ir 2018 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Viešieji pirkimai geresnei aplinkai užtikrinti“. Siekiant išvengti nereikalingo nenuoseklumo su kitais tikslais jau taikomu ekonominės veiklos klasifikavimu, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į statistinį klasifikatorių, susijusį su aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriumi, būtent į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 538/2014 (58) aplinkos apsaugos veiklos klasifikatorių (CEPA) ir išteklių valdymo veiklos klasifikatorių (CReMA). Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į esamus aplinkosauginius rodiklius ir ataskaitų teikimo sistemas, kuriuos, be kita ko, yra parengusi Komisija ir Europos aplinkos agentūra, bei į esamus tarptautinius standartus, tokius kaip standartai, kuriuos, be kita ko, yra parengusi EBPO;

| (44) | nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į infrastruktūros sektoriaus ypatumus bei turėtų atsižvelgti į bet kokį teigiamą ir neigiamą išorinį poveikį sąnaudų ir naudos analizėje. Tuo klausimu Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/42/EB (59), 2011/92/ES (60), 2014/23/ES (61), 2014/24/ES (62) ir 2014/25/ES (63), standartus ir dabartinę metodiką, taip pat į tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, EBPO, darbą. Tomis aplinkybėmis visais projekto įgyvendinimo ciklo etapais techninės analizės kriterijais turėtų būti skatinamos tinkamos valdymo sistemos, apimančios aplinkos, socialinius ir valdymo veiksnius, kaip nurodyta Jungtinių Tautų remiamuose Atsakingo investavimo principuose; |
| --- | --- |

(44)

nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į infrastruktūros sektoriaus ypatumus bei turėtų atsižvelgti į bet kokį teigiamą ir neigiamą išorinį poveikį sąnaudų ir naudos analizėje. Tuo klausimu Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/42/EB (59), 2011/92/ES (60), 2014/23/ES (61), 2014/24/ES (62) ir 2014/25/ES (63), standartus ir dabartinę metodiką, taip pat į tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, EBPO, darbą. Tomis aplinkybėmis visais projekto įgyvendinimo ciklo etapais techninės analizės kriterijais turėtų būti skatinamos tinkamos valdymo sistemos, apimančios aplinkos, socialinius ir valdymo veiksnius, kaip nurodyta Jungtinių Tautų remiamuose Atsakingo investavimo principuose;

| (45) | techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad atitinkama konkrečiame sektoriuje vykdoma ekonominė veikla galėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria ir vienodai vertinama, jeigu ta veikla vienodai prisidedama prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų. Potenciali geba prisidėti prie tų aplinkos tikslų įvairiuose sektoriuose gali skirtis, ir tai turėtų būti atspindėta tuose kriterijuose. Tačiau kiekviename tų sektorių tais kriterijais tam tikrai ekonominei veiklai neturėtų būti nesąžiningai sudaroma nepalanki padėtis palyginti su kita ekonomine veikla, jeigu pirmąja prisidedama prie aplinkos tikslų tiek pat, kiek ir antrąja; |
| --- | --- |

(45)

techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad atitinkama konkrečiame sektoriuje vykdoma ekonominė veikla galėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria ir vienodai vertinama, jeigu ta veikla vienodai prisidedama prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų. Potenciali geba prisidėti prie tų aplinkos tikslų įvairiuose sektoriuose gali skirtis, ir tai turėtų būti atspindėta tuose kriterijuose. Tačiau kiekviename tų sektorių tais kriterijais tam tikrai ekonominei veiklai neturėtų būti nesąžiningai sudaroma nepalanki padėtis palyginti su kita ekonomine veikla, jeigu pirmąja prisidedama prie aplinkos tikslų tiek pat, kiek ir antrąja;

| (46) | nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, Komisija turėtų įvertinti, ar nustačius tuos kriterijus neatsirastų neišnaudojamo turto ir ar tokie kriterijai nelemtų nenuoseklių paskatų arba nedarytų kito neigiamo poveikio finansų rinkoms; |
| --- | --- |

(46)

nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, Komisija turėtų įvertinti, ar nustačius tuos kriterijus neatsirastų neišnaudojamo turto ir ar tokie kriterijai nelemtų nenuoseklių paskatų arba nedarytų kito neigiamo poveikio finansų rinkoms;

| (47) | siekiant išvengti pernelyg didelių reikalavimų laikymosi išlaidų ekonominės veiklos vykdytojams, Komisija turėtų nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais būtų užtikrinamas pakankamas teisinis aiškumas, kuriuos būtų įmanoma įgyvendinti ir lengva taikyti, o jų laikymasis galėtų būti patikrintas neviršijant pagrįstų reikalavimų laikymosi išlaidų, taip išvengiant nereikalingos administracinės naštos. Techninės analizės kriterijais galėtų būti reikalaujama atlikti gyvavimo ciklo analizę, kai tai pakankamai įgyvendinama ir kai tai būtina; |
| --- | --- |

(47)

siekiant išvengti pernelyg didelių reikalavimų laikymosi išlaidų ekonominės veiklos vykdytojams, Komisija turėtų nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais būtų užtikrinamas pakankamas teisinis aiškumas, kuriuos būtų įmanoma įgyvendinti ir lengva taikyti, o jų laikymasis galėtų būti patikrintas neviršijant pagrįstų reikalavimų laikymosi išlaidų, taip išvengiant nereikalingos administracinės naštos. Techninės analizės kriterijais galėtų būti reikalaujama atlikti gyvavimo ciklo analizę, kai tai pakankamai įgyvendinama ir kai tai būtina;

| (48) | siekdama užtikrinti, kad investicijos būtų nukreipiamos į ekonominę veiklą, kuria daromas didžiausias teigiamas poveikis aplinkos tikslams, techninės analizės kriterijus Komisija pirmiausia turėtų nustatytai ekonominei veiklai, kuria potencialiai labiausiai prisidedama prie aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

(48)

siekdama užtikrinti, kad investicijos būtų nukreipiamos į ekonominę veiklą, kuria daromas didžiausias teigiamas poveikis aplinkos tikslams, techninės analizės kriterijus Komisija pirmiausia turėtų nustatytai ekonominei veiklai, kuria potencialiai labiausiai prisidedama prie aplinkos tikslų;

| (49) | tinkami techninės analizės kriterijai turėtų būti nustatomi transporto sektoriui, įskaitant mobilųjį turtą. Tais analizės kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į aplinkybę, kad transporto sektoriuje, įskaitant tarptautinę laivybą, išmetama beveik 26 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Kaip teigiama Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane, transporto sektoriui reikia apie 30 % visų reikiamų papildomų metinių investicijų į darnų vystymąsi Sąjungoje, pavyzdžiui, kad padidinti elektrifikaciją arba paremti perėjimą prie švaresnių transporto rūšių pasitelkiant paskatas perėjimui prie kitų transporto rūšių ir geresniam eismo valdymui; |
| --- | --- |

(49)

tinkami techninės analizės kriterijai turėtų būti nustatomi transporto sektoriui, įskaitant mobilųjį turtą. Tais analizės kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į aplinkybę, kad transporto sektoriuje, įskaitant tarptautinę laivybą, išmetama beveik 26 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Kaip teigiama Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane, transporto sektoriui reikia apie 30 % visų reikiamų papildomų metinių investicijų į darnų vystymąsi Sąjungoje, pavyzdžiui, kad padidinti elektrifikaciją arba paremti perėjimą prie švaresnių transporto rūšių pasitelkiant paskatas perėjimui prie kitų transporto rūšių ir geresniam eismo valdymui;

| (50) | ypač svarbu, kad rengdama techninės analizės kriterijus Komisija tinkamai konsultuotųsi, laikydamasi Geresnio reglamentavimo darbotvarkės. Į techninės analizės kriterijų nustatymo ir atnaujinimo procesą turėtų būti įtraukti atitinkami suinteresuotieji subjektai ir turėtų būti remiamasi ekspertų, kurie atitinkamose srityse turi patvirtintų žinių ir patirties, patarimais. Tuo tikslu Komisija turėtų įsteigti tvaraus finansavimo platformą (toliau – Platforma). Platformą turėtų sudaryti ekspertai, atstovaujantys tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui. Viešojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, Europos aplinkos agentūros, EPI, Europos investicijų banko ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atstovai. Privačiojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, finansų ir ne finansų rinkos dalyvių ir verslo sektorių atstovai, atstovaujantys atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais. Platforma taip pat turėtų apimti ekspertus, atstovaujančius pilietinei visuomenei, įskaitant aplinkosaugos, socialinės, darbo ir valdymo sričių ekspertus. Jei finansų rinkos dalyviai mano, kad ekonominė veikla neatitinka techninės analizės kriterijų arba ekonominė veikla, kuriai tokie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jie turėtų būti skatinami informuoti Komisiją siekiant padėti Komisijai įvertinti, ar reikalinga papildyti ar atnaujinti techninės analizės kriterijus; |
| --- | --- |

(50)

ypač svarbu, kad rengdama techninės analizės kriterijus Komisija tinkamai konsultuotųsi, laikydamasi Geresnio reglamentavimo darbotvarkės. Į techninės analizės kriterijų nustatymo ir atnaujinimo procesą turėtų būti įtraukti atitinkami suinteresuotieji subjektai ir turėtų būti remiamasi ekspertų, kurie atitinkamose srityse turi patvirtintų žinių ir patirties, patarimais. Tuo tikslu Komisija turėtų įsteigti tvaraus finansavimo platformą (toliau – Platforma). Platformą turėtų sudaryti ekspertai, atstovaujantys tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui. Viešojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, Europos aplinkos agentūros, EPI, Europos investicijų banko ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atstovai. Privačiojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, finansų ir ne finansų rinkos dalyvių ir verslo sektorių atstovai, atstovaujantys atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais. Platforma taip pat turėtų apimti ekspertus, atstovaujančius pilietinei visuomenei, įskaitant aplinkosaugos, socialinės, darbo ir valdymo sričių ekspertus. Jei finansų rinkos dalyviai mano, kad ekonominė veikla neatitinka techninės analizės kriterijų arba ekonominė veikla, kuriai tokie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jie turėtų būti skatinami informuoti Komisiją siekiant padėti Komisijai įvertinti, ar reikalinga papildyti ar atnaujinti techninės analizės kriterijus;

| (51) | Platforma turėtų būti steigiama laikantis taikytinų horizontaliųjų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos, be kita ko, kiek tai susiję su atrankos procesu. Atrankos procesu, atsižvelgiant į konkrečias Platformos užduotis, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą kompetencijos lygį, geografinę ir lyčių pusiausvyrą, taip pat proporcingą atitinkamos praktinės patirties atstovavimą. Vykdydama atrankos procesą Komisija, laikydamasi tų horizontaliųjų taisyklių, turėtų atlikti vertinimą, kuriuo būtų nustatoma, ar kyla interesų konfliktų galimybė, ir turėtų imtis tinkamų priemonių tokiems konfliktams spręsti; |
| --- | --- |

(51)

Platforma turėtų būti steigiama laikantis taikytinų horizontaliųjų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos, be kita ko, kiek tai susiję su atrankos procesu. Atrankos procesu, atsižvelgiant į konkrečias Platformos užduotis, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą kompetencijos lygį, geografinę ir lyčių pusiausvyrą, taip pat proporcingą atitinkamos praktinės patirties atstovavimą. Vykdydama atrankos procesą Komisija, laikydamasi tų horizontaliųjų taisyklių, turėtų atlikti vertinimą, kuriuo būtų nustatoma, ar kyla interesų konfliktų galimybė, ir turėtų imtis tinkamų priemonių tokiems konfliktams spręsti;

| (52) | Platforma Komisiją turėtų konsultuoti techninės analizės kriterijų plėtojimo, analizės ir peržiūros klausimais, įskaitant galimą tokių kriterijų poveikį turto, kuris pagal esamą rinkos praktiką laikytinas aplinkos atžvilgiu tvariu turtu, vertinimui. Platforma Komisijai taip pat turėtų patarti dėl to, ar techninės analizės kriterijai yra tinkami būti taikomi būsimose Sąjungos politikos iniciatyvose, kuriomis būtų siekiama palengvinti tvarų investavimą, bei dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens remiant techninės analizės kriterijų taikymą. Platforma turėtų patarti Komisijai, kaip plėtoti tolesnes priemones siekiant padidinti duomenų prieinamumą ir kokybę, atsižvelgiant į tikslą vengti bereikalingos administracinės naštos, kaip skirti dėmesį kitiems darnumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus, bei kaip veikia būtiniausios apsaugos priemonės ir dėl potencialaus poreikio jas papildyti; |
| --- | --- |

(52)

Platforma Komisiją turėtų konsultuoti techninės analizės kriterijų plėtojimo, analizės ir peržiūros klausimais, įskaitant galimą tokių kriterijų poveikį turto, kuris pagal esamą rinkos praktiką laikytinas aplinkos atžvilgiu tvariu turtu, vertinimui. Platforma Komisijai taip pat turėtų patarti dėl to, ar techninės analizės kriterijai yra tinkami būti taikomi būsimose Sąjungos politikos iniciatyvose, kuriomis būtų siekiama palengvinti tvarų investavimą, bei dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens remiant techninės analizės kriterijų taikymą. Platforma turėtų patarti Komisijai, kaip plėtoti tolesnes priemones siekiant padidinti duomenų prieinamumą ir kokybę, atsižvelgiant į tikslą vengti bereikalingos administracinės naštos, kaip skirti dėmesį kitiems darnumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus, bei kaip veikia būtiniausios apsaugos priemonės ir dėl potencialaus poreikio jas papildyti;

| (53) | Komisija turėtų tęsti esamos Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais veiklą ir suteikti jai oficialų statusą. Tos ekspertų grupės užduotys, inter alia, bus konsultuoti Komisiją dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo ir požiūrio, kurio laikomasi Platformoje dėl tų kriterijų plėtojimo. Tuo tikslu Komisija turėtų informuoti valstybes nares per reguliarius Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais posėdžius; |
| --- | --- |

(53)

Komisija turėtų tęsti esamos Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais veiklą ir suteikti jai oficialų statusą. Tos ekspertų grupės užduotys, inter alia, bus konsultuoti Komisiją dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo ir požiūrio, kurio laikomasi Platformoje dėl tų kriterijų plėtojimo. Tuo tikslu Komisija turėtų informuoti valstybes nares per reguliarius Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais posėdžius;

| (54) | siekiant patikslinti šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir visų pirma nustatyti ir atnaujinti skirtingos ekonominės veiklos išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kas yra svarus prisidėjimas prie aplinkos tikslų ir reikšminga žala aplinkos tikslams, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl informacijos, kurios reikalaujama siekiant laikytis informacijos atskleidimo pareigų pagal šį reglamentą, ir dėl techninės analizės kriterijų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, pavyzdžiui, pasitelkdama Platformą ir Valstybių narių ekspertų grupę tvarių finansų klausimais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (64) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(54)

siekiant patikslinti šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir visų pirma nustatyti ir atnaujinti skirtingos ekonominės veiklos išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kas yra svarus prisidėjimas prie aplinkos tikslų ir reikšminga žala aplinkos tikslams, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl informacijos, kurios reikalaujama siekiant laikytis informacijos atskleidimo pareigų pagal šį reglamentą, ir dėl techninės analizės kriterijų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, pavyzdžiui, pasitelkdama Platformą ir Valstybių narių ekspertų grupę tvarių finansų klausimais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (64) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (55) | šiuo reglamentu papildomi informacijos atskleidimo reikalavimai, nustatyti Reglamente (ES) 2019/2088. Siekdamos užtikrinti, kad būtų tvarkingai ir veiksmingai stebima, kaip finansų rinkos dalyviai laikosi šio reglamento, valstybės narės turėtų pasikliauti pagal Reglamentą (ES) 2019/2088 paskirtomis kompetentingomis institucijomis. Be to, siekdamos užtikrinti reikalavimų laikymąsi, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl priemonių ir sankcijų – jos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir EPI su produktais susijusiais intervencijų įgaliojimais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 600/2014 (65), (ES) Nr. 1286/2014 (66) ir (ES) 2019/1238 (67), taip pat turėtų naudotis netinkamo pardavimo praktikos ar klaidinančių su tvarumu susijusios informacijos atskleidimų atvejais, įskaitant pagal šį reglamentą reikalingą informaciją; |
| --- | --- |

(55)

šiuo reglamentu papildomi informacijos atskleidimo reikalavimai, nustatyti Reglamente (ES) 2019/2088. Siekdamos užtikrinti, kad būtų tvarkingai ir veiksmingai stebima, kaip finansų rinkos dalyviai laikosi šio reglamento, valstybės narės turėtų pasikliauti pagal Reglamentą (ES) 2019/2088 paskirtomis kompetentingomis institucijomis. Be to, siekdamos užtikrinti reikalavimų laikymąsi, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl priemonių ir sankcijų – jos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir EPI su produktais susijusiais intervencijų įgaliojimais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 600/2014 (65), (ES) Nr. 1286/2014 (66) ir (ES) 2019/1238 (67), taip pat turėtų naudotis netinkamo pardavimo praktikos ar klaidinančių su tvarumu susijusios informacijos atskleidimų atvejais, įskaitant pagal šį reglamentą reikalingą informaciją;

| (56) | siekiant užtikrinti efektyvią ir tvarią darbo organizavimo ir posėdžių praktiką tiek Platformos, tiek Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais atveju ir siekiant sudaryti sąlygas plačiam dalyvavimui ir efektyviai sąveikai grupėse, jų pogrupiuose, Komisijos ir suinteresuotųjų subjektų lygmeniu, turėtų būti apsvarstyta galimybė, kai tinkama, plačiau naudoti skaitmenines, įskaitant virtualias, technologijas; |
| --- | --- |

(56)

siekiant užtikrinti efektyvią ir tvarią darbo organizavimo ir posėdžių praktiką tiek Platformos, tiek Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais atveju ir siekiant sudaryti sąlygas plačiam dalyvavimui ir efektyviai sąveikai grupėse, jų pogrupiuose, Komisijos ir suinteresuotųjų subjektų lygmeniu, turėtų būti apsvarstyta galimybė, kai tinkama, plačiau naudoti skaitmenines, įskaitant virtualias, technologijas;

| (57) | siekiant atitinkamiems subjektams suteikti pakankamai laiko susipažinti su šiame reglamente nustatytais kriterijais, skirtais ekonominę veiklą pripažinti aplinkos atžvilgiu tvaria, ir pasirengti juos taikyti, šiame reglamente nustatytos pareigos kiekvieno aplinkos tikslo atžvilgiu turėtų būti pradėtos taikyti praėjus dvylikai mėnesių po atitinkamų techninės analizės kriterijų nustatymo; |
| --- | --- |

(57)

siekiant atitinkamiems subjektams suteikti pakankamai laiko susipažinti su šiame reglamente nustatytais kriterijais, skirtais ekonominę veiklą pripažinti aplinkos atžvilgiu tvaria, ir pasirengti juos taikyti, šiame reglamente nustatytos pareigos kiekvieno aplinkos tikslo atžvilgiu turėtų būti pradėtos taikyti praėjus dvylikai mėnesių po atitinkamų techninės analizės kriterijų nustatymo;

| (58) | šio reglamento nuostata, kuria daroma nuoroda į sertifikatu grindžiamas mokesčių paskatų sistemas, kurios taikomos prieš įsigaliojant šiam reglamentui, nedaro poveikio atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai, susijusiai su mokesčių nuostatomis, kaip nustatyta Sutartyse; |
| --- | --- |

(58)

šio reglamento nuostata, kuria daroma nuoroda į sertifikatu grindžiamas mokesčių paskatų sistemas, kurios taikomos prieš įsigaliojant šiam reglamentui, nedaro poveikio atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai, susijusiai su mokesčių nuostatomis, kaip nustatyta Sutartyse;

| (59) | šio reglamento taikymas turėtų būti reguliariai peržiūrimas siekiant įvertinti, inter alia,: su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusią pažangą; galimą poreikį peržiūrėti ir papildyti tuos kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria; aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistemos veiksmingumą nukreipiant privačiąsias investicijas į tokią veiklą, visų pirma, kiek tai susiję su kapitalo srautu į privačias įmones ir kitus teisės subjektus; ir tolesnį tos klasifikavimo sistemos plėtojimą, be kita ko, plečiant jos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma ne tik aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, bet ir veiklai, kuria daroma reikšminga žala aplinkai, taip pat kitiems tvarumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus; |
| --- | --- |

(59)

šio reglamento taikymas turėtų būti reguliariai peržiūrimas siekiant įvertinti, inter alia,: su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusią pažangą; galimą poreikį peržiūrėti ir papildyti tuos kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria; aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistemos veiksmingumą nukreipiant privačiąsias investicijas į tokią veiklą, visų pirma, kiek tai susiję su kapitalo srautu į privačias įmones ir kitus teisės subjektus; ir tolesnį tos klasifikavimo sistemos plėtojimą, be kita ko, plečiant jos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma ne tik aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, bet ir veiklai, kuria daroma reikšminga žala aplinkai, taip pat kitiems tvarumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus;

| (60) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl poreikio Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodus kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(60)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl poreikio Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodus kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomi kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla yra laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, siekiant nustatyti investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnį.

2.   Šis reglamentas taikomas:

| a) | valstybių narių arba Sąjungos priimtoms priemonėms, kuriomis nustatomi finansų rinkos dalyviams ar emitentams skirti reikalavimai, susiję su finansiniais produktais ar įmonių obligacijomis, pateikiamais kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių arba Sąjungos priimtoms priemonėms, kuriomis nustatomi finansų rinkos dalyviams ar emitentams skirti reikalavimai, susiję su finansiniais produktais ar įmonių obligacijomis, pateikiamais kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos;

| b) | finansų rinkos dalyviams, kurie teikia finansinius produktus; |
| --- | --- |

b)

finansų rinkos dalyviams, kurie teikia finansinius produktus;

| c) | įmonėms, kurioms atitinkamai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (68) 19a ar 29a straipsnį taikoma pareiga skelbti nefinansinę ataskaitą ar konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą. |
| --- | --- |

c)

įmonėms, kurioms atitinkamai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (68) 19a ar 29a straipsnį taikoma pareiga skelbti nefinansinę ataskaitą ar konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1. | aplinkos atžvilgiu tvari investicija – investicija į vieną ar keletą ekonominių veiklų, kurios pagal šį reglamentą laikomos aplinkos atžvilgiu tvaria veikla; |
| --- | --- |

1.

aplinkos atžvilgiu tvari investicija – investicija į vieną ar keletą ekonominių veiklų, kurios pagal šį reglamentą laikomos aplinkos atžvilgiu tvaria veikla;

| 2. | finansų rinkos dalyvis – finansų rinkos dalyvis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio l punkte; tas terminas apima pensijos produkto teikėją, kuriam valstybė narė nusprendė taikyti tą reglamentą pagal to reglamento 16 straipsnį; |
| --- | --- |

2.

finansų rinkos dalyvis – finansų rinkos dalyvis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio l punkte; tas terminas apima pensijos produkto teikėją, kuriam valstybė narė nusprendė taikyti tą reglamentą pagal to reglamento 16 straipsnį;

| 3. | finansinis produktas – finansinis produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 12 punkte; |
| --- | --- |

3.

finansinis produktas – finansinis produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 12 punkte;

| 4. | emitentas – emitentas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1129 (69) 2 straipsnio h punkte; |
| --- | --- |

4.

emitentas – emitentas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1129 (69) 2 straipsnio h punkte;

69

| 5. | klimato kaitos švelninimas – procesas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C ir toliau siekiama, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime; |
| --- | --- |

5.

klimato kaitos švelninimas – procesas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C ir toliau siekiama, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime;

| 6. | prisitaikymas prie klimato kaitos – prisitaikymo prie faktinės ir tikėtinos klimato kaitos ir jos poveikio procesas; |
| --- | --- |

6.

prisitaikymas prie klimato kaitos – prisitaikymo prie faktinės ir tikėtinos klimato kaitos ir jos poveikio procesas;

| 7. | šiltnamio efektą sukeliančios dujos – šiltnamio efektą sukeliančios dujos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (70) I priede; |
| --- | --- |

7.

šiltnamio efektą sukeliančios dujos – šiltnamio efektą sukeliančios dujos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (70) I priede;

70

| 8. | atliekų hierarchija – atliekų hierarchija, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

8.

atliekų hierarchija – atliekų hierarchija, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje;

| 9. | žiedinė ekonomika – ekonominė sistema, kuria ekonomikoje kuo ilgiau išlaikoma produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertė, didinant veiksmingą jų naudojimą gamybos ir vartojimo kontekste, taip mažinant jų naudojimo poveikį aplinkai, sumažinant atliekų kiekio ir pavojingų cheminių medžiagų išmetimą visais jų gyvavimo ciklo etapais, be kita ko, taikant atliekų hierarchiją; |
| --- | --- |

9.

žiedinė ekonomika – ekonominė sistema, kuria ekonomikoje kuo ilgiau išlaikoma produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertė, didinant veiksmingą jų naudojimą gamybos ir vartojimo kontekste, taip mažinant jų naudojimo poveikį aplinkai, sumažinant atliekų kiekio ir pavojingų cheminių medžiagų išmetimą visais jų gyvavimo ciklo etapais, be kita ko, taikant atliekų hierarchiją;

| 10. | teršalas – medžiaga, vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kita nepageidaujama medžiaga, esantys ore, vandenyje ar žemėje, kurie gali pakenkti žmonių sveikatai ar aplinkai, dėl kurių gali būti padaryta žala materialiajam turtui arba kurie gali pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi aplinka arba tam trukdyti; |
| --- | --- |

10.

teršalas – medžiaga, vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kita nepageidaujama medžiaga, esantys ore, vandenyje ar žemėje, kurie gali pakenkti žmonių sveikatai ar aplinkai, dėl kurių gali būti padaryta žala materialiajam turtui arba kurie gali pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi aplinka arba tam trukdyti;

| 11. | dirvožemis – viršutinis tarp pamatinės uolienos ir paviršiaus esantis Žemės plutos sluoksnis, kurį sudaro mineralinės dalelės, organinė medžiaga, vanduo, oras ir gyvi organizmai; |
| --- | --- |

11.

dirvožemis – viršutinis tarp pamatinės uolienos ir paviršiaus esantis Žemės plutos sluoksnis, kurį sudaro mineralinės dalelės, organinė medžiaga, vanduo, oras ir gyvi organizmai;

| 12. | tarša –






  a) | žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis ar netiesioginis teršalų patekimas į orą, vandenį ar žemę; |
| --- | --- | --- |

12.

tarša –

a)

žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis ar netiesioginis teršalų patekimas į orą, vandenį ar žemę;

| b) | jūros aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 8 punkte; |
| --- | --- |

b)

jūros aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 8 punkte;

| c) | vandens aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 33 punkte; |
| --- | --- |

c)

vandens aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 33 punkte;

| 13. | ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos visuma, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas; |
| --- | --- |

13.

ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos visuma, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas;

| 14. | ekosisteminės paslaugos – tiesioginis ir netiesioginis ekosistemų prisidėjimas prie ekonominės, socialinės, kultūrinės ir kitos naudos, kurią žmonės gauna iš tų ekosistemų; |
| --- | --- |

14.

ekosisteminės paslaugos – tiesioginis ir netiesioginis ekosistemų prisidėjimas prie ekonominės, socialinės, kultūrinės ir kitos naudos, kurią žmonės gauna iš tų ekosistemų;

| 15. | biologinė įvairovė – gyvųjų organizmų įvairovė, susiformuojanti iš visų šaltinių, įskaitant sausumos, jūros bei kitas vandens ekosistemas ir ekologinius kompleksus, kuriems jie priklauso, ir apimanti įvairovę tarp tos pačios rūšies organizmų, tarp skirtingų rūšių ir tarp ekosistemų; |
| --- | --- |

15.

biologinė įvairovė – gyvųjų organizmų įvairovė, susiformuojanti iš visų šaltinių, įskaitant sausumos, jūros bei kitas vandens ekosistemas ir ekologinius kompleksus, kuriems jie priklauso, ir apimanti įvairovę tarp tos pačios rūšies organizmų, tarp skirtingų rūšių ir tarp ekosistemų;

| 16. | gera būklė – kiek tai susiję su ekosistema, reiškia, kad ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė būklė yra gera arba ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė kokybė yra gera ir ji geba atsikurti ar atsigauti bei joje nėra pakenkta rūšinei sudėčiai, ekosistemos struktūrai ir ekologinėms funkcijoms; |
| --- | --- |

16.

gera būklė – kiek tai susiję su ekosistema, reiškia, kad ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė būklė yra gera arba ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė kokybė yra gera ir ji geba atsikurti ar atsigauti bei joje nėra pakenkta rūšinei sudėčiai, ekosistemos struktūrai ir ekologinėms funkcijoms;

| 17. | energijos vartojimo efektyvumas – efektyvesnis energijos vartojimas visuose energijos grandinės etapuose nuo gamybos iki galutinio vartojimo; |
| --- | --- |

17.

energijos vartojimo efektyvumas – efektyvesnis energijos vartojimas visuose energijos grandinės etapuose nuo gamybos iki galutinio vartojimo;

| 18. | jūrų vandenys – jūrų vandenys, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

18.

jūrų vandenys – jūrų vandenys, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 1 punkte;

| 19. | paviršinis vanduo – paviršinis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

19.

paviršinis vanduo – paviršinis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 1 punkte;

| 20. | požeminis vanduo – požeminis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

20.

požeminis vanduo – požeminis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 2 punkte;

| 21. | gera aplinkos būklė – gera aplinkos būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 5 punkte; |
| --- | --- |

21.

gera aplinkos būklė – gera aplinkos būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 5 punkte;

| 22. | gera būklė:






  a) | paviršinio vandens atveju ir gera ekologinė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 22 punkte, ir gera paviršinio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 24 punkte; |
| --- | --- | --- |

22.

gera būklė:

a)

paviršinio vandens atveju ir gera ekologinė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 22 punkte, ir gera paviršinio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 24 punkte;

| b) | požeminio vandens atveju ir gera požeminio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 25 punkte, ir gera kiekybinė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 28 punkte; |
| --- | --- |

b)

požeminio vandens atveju ir gera požeminio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 25 punkte, ir gera kiekybinė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 28 punkte;

| 23. | geras ekologinis potencialas – geras ekologinis potencialas, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 23 punkte. |
| --- | --- |

23.

geras ekologinis potencialas – geras ekologinis potencialas, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 23 punkte.

II SKYRIUS

APLINKOS ATŽVILGIU TVARI EKONOMINĖ VEIKLA

3 straipsnis

Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijai

Siekiant nustatyti investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnį, ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kai:

| a) | ta ekonomine veikla pagal 10–16 straipsnius svariai prisidedama prie vieno ar daugiau 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

a)

ta ekonomine veikla pagal 10–16 straipsnius svariai prisidedama prie vieno ar daugiau 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų;

| b) | ta ekonomine veikla pagal 17 straipsnį nedaroma reikšmingos žalos nė vienam iš 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

b)

ta ekonomine veikla pagal 17 straipsnį nedaroma reikšmingos žalos nė vienam iš 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų;

| c) | ta ekonominė veikla vykdoma laikantis 18 straipsnyje nustatytų būtiniausių apsaugos priemonių ir |
| --- | --- |

c)

ta ekonominė veikla vykdoma laikantis 18 straipsnyje nustatytų būtiniausių apsaugos priemonių ir

| d) | ta ekonominė veikla atitinka techninės analizės kriterijus, kuriuos Komisija yra nustačiusi pagal 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ar 15 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

d)

ta ekonominė veikla atitinka techninės analizės kriterijus, kuriuos Komisija yra nustačiusi pagal 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ar 15 straipsnio 2 dalį.

4 straipsnis

Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų taikymas viešosioms priemonėms, standartams ir ženklams

Valstybės narės ir Sąjunga taiko 3 straipsnyje išdėstytus kriterijus siekiant nustatyti, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria, visų priemonių, kuriomis nustatomi finansų rinkos dalyviams ar emitentams taikomi reikalavimai, susiję su finansiniais produktais ar įmonių obligacijomis, kurie teikiami kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs, tikslais.

5 straipsnis

Aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų skaidrumas prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose

Kai finansiniu produktu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 9 straipsnio 1, 2 ar 3 dalyje, investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, kaip tai suprantama to reglamento 2 straipsnio 17 punkte, informacija, kuri turi būti atskleista pagal to reglamento 6 straipsnio 3 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, apima:

| a) | informaciją apie aplinkos tikslą ar šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytus aplinkos tikslus, prie kurių prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, ir |
| --- | --- |

a)

informaciją apie aplinkos tikslą ar šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytus aplinkos tikslus, prie kurių prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, ir

| b) | aprašymą, kaip ir kokiu mastu yra daromos su finansiniu produktu susijusios investicijos į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla pagal šio reglamento 3 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

aprašymą, kaip ir kokiu mastu yra daromos su finansiniu produktu susijusios investicijos į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla pagal šio reglamento 3 straipsnį.

Šio straipsnio pirmos pastraipos b punkte nurodytame aprašyme turi būti nurodoma finansiniam produktui atrinktų investicijų į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą dalis, įskaitant išsamią informaciją apie atitinkamai 16 straipsnyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygas sudarančios veiklos ir perėjimo veiklos dalis, išreikštas visų finansiniam produktui atrinktų investicijų procentinėmis dalimis.

6 straipsnis

Finansinių produktų, kuriais skatinamos aplinkosauginės savybės, skaidrumas prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose

Kai finansiniu produktu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 8 straipsnio 1 dalyje, skatinamos aplinkosauginės savybės, mutatis mutandis taikomas šio reglamento 5 straipsnis.

mutatis mutandis

Pateikiant informaciją, kuri turi būti atskleista pagal Reglamento (ES) 2019/2088 6 straipsnio 3 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, pridedamas toliau nurodytas pareiškimas:

„Principas „nedaryti reikšmingos žalos“ taikomas tik toms su finansiniu produktu susijusioms investicijoms, kuriomis atsižvelgiama į ES aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus.

Su likusia šio finansinio produkto dalimi susijusiomis investicijomis neatsižvelgiama į ES aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus.“

7 straipsnis

Kitų finansinių produktų skaidrumas prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose

Kai finansiniam produktui netaikomos Reglamento (ES) 2019/2088 8 straipsnio 1 dalis arba 9 straipsnio 1, 2 ar 3 dalis, pateikiant informaciją, kuri turi būti atskleista laikantis to reglamento 6 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų sektorių teisės aktų nuostatų, pridedamas toliau nurodytas pareiškimas:

„Su šiuo finansiniu produktu susijusiomis investicijomis neatsižvelgiama į ES aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus.“

8 straipsnis

Įmonių skaidrumas nefinansinėse ataskaitose

1.   Įmonės, kurioms pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a arba 29a straipsnį taikoma pareiga skelbti nefinansinę informaciją, savo nefinansinėse ataskaitose ar konsoliduotosiose nefinansinėse ataskaitose pateikia informaciją apie tai, kaip ir kokiu mastu įmonės veikla yra susijusi su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal šio reglamento 3 ir 9 straipsnius.

2.   Visų pirma, ne finansų įmonės atskleidžia toliau nurodytą informaciją:

| a) | kokia jų apyvartos dalis gaunama iš produktų ar paslaugų, susijusių su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius, ir |
| --- | --- |

a)

kokia jų apyvartos dalis gaunama iš produktų ar paslaugų, susijusių su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius, ir

| b) | kokia jų kapitalo išlaidų dalis ir veiklos išlaidų dalis susijusi su turtu ar procesais, siejamais su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius. |
| --- | --- |

b)

kokia jų kapitalo išlaidų dalis ir veiklos išlaidų dalis susijusi su turtu ar procesais, siejamais su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius.

3.   Jeigu nefinansinę informaciją pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a ar 29a straipsnius įmonė skelbia atskirame pranešime pagal tos direktyvos 19a straipsnio 4 dalį ar 29a straipsnio 4 dalį, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija skelbiama tame atskirame pranešime.

4.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo papildomos šio straipsnio 1 ir 2 dalys siekiant patikslinti pagal tas dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą, įskaitant metodiką, kuri turi būti naudojama siekiant laikytis tų dalių, atsižvelgiant į finansų ir ne finansų įmonių ypatumus ir techninės analizės kriterijus, nustatytus pagal šį reglamentą. Tą deleguotąjį aktą Komisija priima ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d.

9 straipsnis

Aplinkos tikslai

Šiame reglamente aplinkos tikslais laikomi:

| a) | klimato kaitos švelninimas; |
| --- | --- |

a)

klimato kaitos švelninimas;

| b) | prisitaikymas prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

b)

prisitaikymas prie klimato kaitos;

| c) | tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga; |
| --- | --- |

c)

tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga;

| d) | perėjimas prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

d)

perėjimas prie žiedinės ekonomikos;

| e) | taršos prevencija ir kontrolė; |
| --- | --- |

e)

taršos prevencija ir kontrolė;

| f) | biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. |
| --- | --- |

f)

biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas.

10 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie klimato kaitos švelninimo

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, kai ta veikla svariai prisidedama prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje stabilizavimo tokiu mastu, kad sustabdomas pavojingas antropogeninis poveikis klimato sistemai, ir kuris atitinka ilgalaikį tikslą dėl temperatūros, nustatytą Paryžiaus susitarime, neišmetant šiltnamio efektą sukeliančių dujų ar sumažinant jų išmetimą arba geriau absorbuojant išmestas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, be kita ko, diegiant procesų arba produktų inovacijas:

| a) | atsinaujinančiosios energijos, vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001, gamyba, perdavimu, kaupimu, skirstymu ar naudojimu, be kita ko, taikant naujoviškas technologijas, kuriomis ateityje būtų galima daug sutaupyti, arba reikiamu mastu stiprinant ar plečiant elektros energijos tinklą; |
| --- | --- |

a)

atsinaujinančiosios energijos, vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001, gamyba, perdavimu, kaupimu, skirstymu ar naudojimu, be kita ko, taikant naujoviškas technologijas, kuriomis ateityje būtų galima daug sutaupyti, arba reikiamu mastu stiprinant ar plečiant elektros energijos tinklą;

| b) | energijos vartojimo efektyvumo didinimu, išskyrus elektros energijos gamybos veiklą, kaip nurodyta 19 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

b)

energijos vartojimo efektyvumo didinimu, išskyrus elektros energijos gamybos veiklą, kaip nurodyta 19 straipsnio 3 dalyje;

| c) | švaraus ar neutralaus poveikio klimatui judumo didinimu; |
| --- | --- |

c)

švaraus ar neutralaus poveikio klimatui judumo didinimu;

| d) | perėjimu prie darniais būdais gautų atsinaujinančiųjų medžiagų naudojimo; |
| --- | --- |

d)

perėjimu prie darniais būdais gautų atsinaujinančiųjų medžiagų naudojimo;

| e) | aplinkos atžvilgiu saugių anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo, taip pat anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų, kuriomis užtikrinamas grynasis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas, naudojimo didinimu; |
| --- | --- |

e)

aplinkos atžvilgiu saugių anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo, taip pat anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų, kuriomis užtikrinamas grynasis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas, naudojimo didinimu;

| f) | žemės absorbentų stiprinimu, be kita ko, vengiant miškų naikinimo ir miškų alinimo, atkuriant miškus, tvariai tvarkant ir atkuriant pasėlius, pievas ir šlapynes, įveisiant miškus ir pasitelkiant regeneracinį žemės ūkį; |
| --- | --- |

f)

žemės absorbentų stiprinimu, be kita ko, vengiant miškų naikinimo ir miškų alinimo, atkuriant miškus, tvariai tvarkant ir atkuriant pasėlius, pievas ir šlapynes, įveisiant miškus ir pasitelkiant regeneracinį žemės ūkį;

| g) | energijos sistemų priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti reikalingos energetikos infrastruktūros kūrimu; |
| --- | --- |

g)

energijos sistemų priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti reikalingos energetikos infrastruktūros kūrimu;

| h) | švarių ir efektyvių degalų iš atsinaujinančiųjų ar neutralaus anglies dioksido poveikio šaltinių gamyba arba |
| --- | --- |

h)

švarių ir efektyvių degalų iš atsinaujinančiųjų ar neutralaus anglies dioksido poveikio šaltinių gamyba arba

| i) | sąlygų šios dalies a–h punktuose nurodytoms veikloms sudarymas pagal 16 straipsnį. |
| --- | --- |

i)

sąlygų šios dalies a–h punktuose nurodytoms veikloms sudarymas pagal 16 straipsnį.

2.   1 dalies tikslais laikoma, kad ekonomine veikla, kuri neturi technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, kai ja remiamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos laikantis trajektorijos, kuria siekiama apriboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5 0C, palyginti su ikipramoniniu lygiu, be kita ko, laipsniškai mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma dujų, susidarančių deginant kietąjį iškastinį kurą, kiekį, ir kai:

| a) | vykdant tą veiklą išmetami šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai atitinka geriausius rezultatus atitinkamame sektoriuje ar pramonėje; |
| --- | --- |

a)

vykdant tą veiklą išmetami šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai atitinka geriausius rezultatus atitinkamame sektoriuje ar pramonėje;

| b) | ta veikla nekliudo vystyti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvas ir |
| --- | --- |

b)

ta veikla nekliudo vystyti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvas ir

| c) | ta veikla nesukuriamas turto, pasižyminčio taršos anglies dioksidu intensyvumu, susaistymas atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

ta veikla nesukuriamas turto, pasižyminčio taršos anglies dioksidu intensyvumu, susaistymas atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį.

Šios dalies tikslu ir siekiant nustatyti techninės analizės kriterijus pagal 19 straipsnį, Komisija įvertina visų atitinkamų esamų technologijų potencialų prisidėjimą ir galimybes jas taikyti.

3.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

4.   Prieš priimdama šio straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninių analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje.

5.   Komisija šio straipsnio 3 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

6.   Komisija 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2022 m. sausio 1 d.

11 straipsnis

Svarus prisidėjimas prisitaikant prie klimato kaitos

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prisitaikant prie klimato kaitos, jeigu:

| a) | ta veikla apima prisitaikyti padedančius sprendimus, kuriais arba labai sumažinama dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio rizika tai ekonominei veiklai, arba tas poveikis labai sumažinamas, nedidinant neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikos, arba |
| --- | --- |

a)

ta veikla apima prisitaikyti padedančius sprendimus, kuriais arba labai sumažinama dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio rizika tai ekonominei veiklai, arba tas poveikis labai sumažinamas, nedidinant neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikos, arba

| b) | vykdant tą veiklą randami prisitaikymo sprendimai, kuriais ne tik tenkinamos 16 straipsnyje nustatytos sąlygos, bet ir svariai prisidedama užkertant kelią dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikai arba ją sumažinant, nedidinant neigiamo poveikio kitiems žmonėms, gamtai ir turtui rizikos. |
| --- | --- |

b)

vykdant tą veiklą randami prisitaikymo sprendimai, kuriais ne tik tenkinamos 16 straipsnyje nustatytos sąlygos, bet ir svariai prisidedama užkertant kelią dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikai arba ją sumažinant, nedidinant neigiamo poveikio kitiems žmonėms, gamtai ir turtui rizikos.

2.   1 dalies a punkte nurodyti prisitaikymo sprendimai vertinami ir suskirstomi pagal prioritetus naudojant geriausias turimas klimato prognozes ir jais turi būti bent:

| a) | užkertamas kelias klimato kaitos neigiamam poveikiui ekonominei veiklai, kuris yra būdingas konkrečiai vietai ir konkrečioms aplinkybėms, arba toks poveikis sumažinamas, arba |
| --- | --- |

a)

užkertamas kelias klimato kaitos neigiamam poveikiui ekonominei veiklai, kuris yra būdingas konkrečiai vietai ir konkrečioms aplinkybėms, arba toks poveikis sumažinamas, arba

| b) | užkertamas kelias potencialiam klimato kaitos neigiamam poveikiui aplinkai, kurioje vykdoma ekonominė veikla. |
| --- | --- |

b)

užkertamas kelias potencialiam klimato kaitos neigiamam poveikiui aplinkai, kurioje vykdoma ekonominė veikla.

3.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prisitaikant prie klimato kaitos, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prisitaikant prie klimato kaitos, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

4.   Prieš priimdama šio straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje.

5.   Komisija šio straipsnio 3 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

6.   Komisija 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2022 m. sausio 1 d.

12 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, kai ta veikla arba svariai prisidedama užtikrinant vandens telkinių, įskaitant paviršinio vandens ir požeminio vandens telkinius, gerą būklę arba užkertant kelią vandens telkinių, kurie jau yra geros būklės, būklės blogėjimui, arba svariai prisidedama užtikrinant jūrų vandenų gerą aplinkos būklę arba užkertant kelią jūrų vandenų, kurie jau yra geros aplinkos būklės, būklės blogėjimui:

| a) | saugant aplinką nuo neigiamo komunalinių ir gamybinių nuotekų, įskaitant susirūpinimą pradedančias kelti nepageidaujamas medžiagas, pavyzdžiui, vaistus ir mikroplastikus, išleidimo poveikio, pavyzdžiui, užtikrinant tinkamą komunalinių ir gamybinių nuotekų surinkimą, valymą ir išleidimą; |
| --- | --- |

a)

saugant aplinką nuo neigiamo komunalinių ir gamybinių nuotekų, įskaitant susirūpinimą pradedančias kelti nepageidaujamas medžiagas, pavyzdžiui, vaistus ir mikroplastikus, išleidimo poveikio, pavyzdžiui, užtikrinant tinkamą komunalinių ir gamybinių nuotekų surinkimą, valymą ir išleidimą;

| b) | saugant žmonių sveikatą nuo bet kokio žmonėms vartoti skirto vandens užteršimo neigiamo poveikio užtikrinant, kad jame nebūtų jokių mikroorganizmų, parazitų ir cheminių medžiagų, kurie gali kelti pavojų žmonių sveikatai, taip pat didinant žmonių prieigą prie švaraus geriamojo vandens; |
| --- | --- |

b)

saugant žmonių sveikatą nuo bet kokio žmonėms vartoti skirto vandens užteršimo neigiamo poveikio užtikrinant, kad jame nebūtų jokių mikroorganizmų, parazitų ir cheminių medžiagų, kurie gali kelti pavojų žmonių sveikatai, taip pat didinant žmonių prieigą prie švaraus geriamojo vandens;

| c) | gerinant vandentvarką ir efektyvumą, be kita ko, apsaugant ir gerinant vandens ekosistemų būklę, skatinant tausų vandens naudojimą, grindžiamą ilgalaike turimų vandens išteklių apsauga, inter alia, grindžiamą tokiomis priemonėmis kaip pakartotinis vandens naudojimas, užtikrinant, kad būtų laipsniškai mažinamas teršalų išmetimas į paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, prisidedant prie potvynių ir sausrų poveikio švelninimo, arba grindžiamą bet kokia kita veikla, kuria apsaugoma ar gerinama vandens telkinių kokybinė ir kiekybinė būklė; |
| --- | --- |

c)

gerinant vandentvarką ir efektyvumą, be kita ko, apsaugant ir gerinant vandens ekosistemų būklę, skatinant tausų vandens naudojimą, grindžiamą ilgalaike turimų vandens išteklių apsauga, inter alia, grindžiamą tokiomis priemonėmis kaip pakartotinis vandens naudojimas, užtikrinant, kad būtų laipsniškai mažinamas teršalų išmetimas į paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, prisidedant prie potvynių ir sausrų poveikio švelninimo, arba grindžiamą bet kokia kita veikla, kuria apsaugoma ar gerinama vandens telkinių kokybinė ir kiekybinė būklė;

| d) | užtikrinant tausų jūrų ekosisteminių paslaugų naudojimą ar prisidedant prie jūrų vandenų geros aplinkos būklės, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant jūrų aplinką, taip pat užkertant kelią svetimų objektų patekimui į jūrų aplinką ar jį mažinant, arba |
| --- | --- |

d)

užtikrinant tausų jūrų ekosisteminių paslaugų naudojimą ar prisidedant prie jūrų vandenų geros aplinkos būklės, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant jūrų aplinką, taip pat užkertant kelią svetimų objektų patekimui į jūrų aplinką ar jį mažinant, arba

| e) | pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

e)

pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

13 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą, kai vykdant tą veiklą:

| a) | gamybos procese efektyviau naudojami gamtos ištekliai, įskaitant iš tvarių šaltinių gautas biologines ir kitas žaliavas, be kita ko:






  i) | mažinant pirminių žaliavų naudojimą ar didinant šalutinių produktų ir antrinių žaliavų naudojimą arba |
| --- | --- | --- |

a)

gamybos procese efektyviau naudojami gamtos ištekliai, įskaitant iš tvarių šaltinių gautas biologines ir kitas žaliavas, be kita ko:

i)

mažinant pirminių žaliavų naudojimą ar didinant šalutinių produktų ir antrinių žaliavų naudojimą arba

| ii) | imantis išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių; |
| --- | --- |

ii)

imantis išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių;

| b) | didinami produktų patvarumas, galimybė juos pataisyti, atnaujinti ar pakartotinai naudoti, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla; |
| --- | --- |

b)

didinami produktų patvarumas, galimybė juos pataisyti, atnaujinti ar pakartotinai naudoti, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla;

| c) | didinama galimybė perdirbti produktus, įskaitant galimybę perdirbti pavienes tų produktų sudėtyje esančias medžiagas, inter alia, produktus ir medžiagas, kurių negalima perdirbti, pakeičiant kitais produktais ir medžiagomis arba sumažinant jų naudojimą, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla; |
| --- | --- |

c)

didinama galimybė perdirbti produktus, įskaitant galimybę perdirbti pavienes tų produktų sudėtyje esančias medžiagas, inter alia, produktus ir medžiagas, kurių negalima perdirbti, pakeičiant kitais produktais ir medžiagomis arba sumažinant jų naudojimą, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla;

| d) | labai sumažinamas pavojingų cheminių medžiagų kiekis ir pakeičiamos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos medžiagose ir produktuose viso jų gyvavimo ciklo metu, vadovaujantis Sąjungos teisėje išdėstytais tikslais, be kita ko, pakeičiant tokias chemines medžiagas saugesnėmis alternatyvomis ir užtikrinant atsekamumą; |
| --- | --- |

d)

labai sumažinamas pavojingų cheminių medžiagų kiekis ir pakeičiamos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos medžiagose ir produktuose viso jų gyvavimo ciklo metu, vadovaujantis Sąjungos teisėje išdėstytais tikslais, be kita ko, pakeičiant tokias chemines medžiagas saugesnėmis alternatyvomis ir užtikrinant atsekamumą;

| e) | pailginamas produktų naudojimas, be kita ko, juos naudojant pakartotinai, projektuojant juos ilgalaikiam naudojimui, keičiant jų paskirtį, juos išmontuojant, perdarant, atnaujinant ir remontuojant bei dalijantis produktais; |
| --- | --- |

e)

pailginamas produktų naudojimas, be kita ko, juos naudojant pakartotinai, projektuojant juos ilgalaikiam naudojimui, keičiant jų paskirtį, juos išmontuojant, perdarant, atnaujinant ir remontuojant bei dalijantis produktais;

| f) | didinamas antrinių žaliavų naudojimas ir gerinama jų kokybė, be kita ko, užtikrinant atliekų aukštos kokybės perdirbimą; |
| --- | --- |

f)

didinamas antrinių žaliavų naudojimas ir gerinama jų kokybė, be kita ko, užtikrinant atliekų aukštos kokybės perdirbimą;

| g) | užkertamas kelias atliekų, be kita ko, naudingųjų iškasenų gavybos atliekų ir pastatų statybos bei griovimo metu susidarančių atliekų, susidarymui arba jis mažinamas; |
| --- | --- |

g)

užkertamas kelias atliekų, be kita ko, naudingųjų iškasenų gavybos atliekų ir pastatų statybos bei griovimo metu susidarančių atliekų, susidarymui arba jis mažinamas;

| h) | didinamas atliekų paruošimas pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui; |
| --- | --- |

h)

didinamas atliekų paruošimas pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui;

| i) | aktyviau plėtojama atliekų tvarkymo infrastruktūra, reikalinga prevencijos, parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslais, kartu užtikrinant, kad atgautosios medžiagos būtų perdirbamos kaip gamybai naudotinos aukštos kokybės antrinės žaliavos, taip išvengiant perdirbimo į žemesnės kokybės medžiagas; |
| --- | --- |

i)

aktyviau plėtojama atliekų tvarkymo infrastruktūra, reikalinga prevencijos, parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslais, kartu užtikrinant, kad atgautosios medžiagos būtų perdirbamos kaip gamybai naudotinos aukštos kokybės antrinės žaliavos, taip išvengiant perdirbimo į žemesnės kokybės medžiagas;

| j) | kuo labiau sumažinamas atliekų deginimas ir vengiama atliekų šalinimo, įskaitant išvežimą į sąvartynus, vadovaujantis atliekų hierarchijos principais; |
| --- | --- |

j)

kuo labiau sumažinamas atliekų deginimas ir vengiama atliekų šalinimo, įskaitant išvežimą į sąvartynus, vadovaujantis atliekų hierarchijos principais;

| k) | vengiama šiukšlių susidarymo ir jis mažinamas arba |
| --- | --- |

k)

vengiama šiukšlių susidarymo ir jis mažinamas arba

| l) | pagal 16 straipsnį sudaromos sąlygos bet kuriai iš šios dalies a–k punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

l)

pagal 16 straipsnį sudaromos sąlygos bet kuriai iš šios dalies a–k punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

14 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie taršos prevencijos ir kontrolės

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie taršos prevencijos ir kontrolės, kai ta veikla svariai prisidedama prie aplinkos apsaugos nuo taršos:

| a) | užkertant kelią kitų nei šiltnamio efektą sukeliančios dujos teršalų išmetimui į orą, vandenį ar žemę arba, jeigu tai nėra įmanoma, jį mažinant; |
| --- | --- |

a)

užkertant kelią kitų nei šiltnamio efektą sukeliančios dujos teršalų išmetimui į orą, vandenį ar žemę arba, jeigu tai nėra įmanoma, jį mažinant;

| b) | gerinant oro, vandens ar dirvožemio kokybės lygį teritorijose, kuriose vykdoma ekonominė veikla, kartu kuo labiau sumažinant bet kokį neigiamą poveikį ar jo riziką žmonių sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

b)

gerinant oro, vandens ar dirvožemio kokybės lygį teritorijose, kuriose vykdoma ekonominė veikla, kartu kuo labiau sumažinant bet kokį neigiamą poveikį ar jo riziką žmonių sveikatai ir aplinkai;

| c) | užkertant kelią bet kokiam neigiamam cheminių medžiagų gamybos, naudojimo ar utilizavimo poveikiui žmonių sveikatai ir aplinkai arba jį kuo labiau sumažinant; |
| --- | --- |

c)

užkertant kelią bet kokiam neigiamam cheminių medžiagų gamybos, naudojimo ar utilizavimo poveikiui žmonių sveikatai ir aplinkai arba jį kuo labiau sumažinant;

| d) | surenkant šiukšles ir kitą taršą arba |
| --- | --- |

d)

surenkant šiukšles ir kitą taršą arba

| e) | pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

e)

pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie taršos prevencijos ir kontrolės; |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie taršos prevencijos ir kontrolės;

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

15 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, kai ta veikla svariai prisidedama prie biologinės įvairovės apsaugos, išsaugojimo ar atkūrimo arba ekosistemų geros būklės užtikrinimo, arba prie ekosistemų, kurios jau yra geros būklės, apsaugos:

| a) | išsaugant gamtą ir biologinę įvairovę, be kita ko, užtikrinant palankią natūralių ir pusiau natūralių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklę arba užkertant kelią jų būklės blogėjimui, kai jų būklė jau yra palanki, bei apsaugant ir atkuriant sausumos, jūrų ir kitas vandens ekosistemas siekiant pagerinti jų būklę ir padidinti jų gebėjimą teikti ekosistemines paslaugas; |
| --- | --- |

a)

išsaugant gamtą ir biologinę įvairovę, be kita ko, užtikrinant palankią natūralių ir pusiau natūralių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklę arba užkertant kelią jų būklės blogėjimui, kai jų būklė jau yra palanki, bei apsaugant ir atkuriant sausumos, jūrų ir kitas vandens ekosistemas siekiant pagerinti jų būklę ir padidinti jų gebėjimą teikti ekosistemines paslaugas;

| b) | darniai naudojant ir tvarkant žemę, įskaitant tinkamą dirvožemio biologinės įvairovės apsaugą, žemės būklės neblogėjimą ir užterštų teritorijų atkūrimą; |
| --- | --- |

b)

darniai naudojant ir tvarkant žemę, įskaitant tinkamą dirvožemio biologinės įvairovės apsaugą, žemės būklės neblogėjimą ir užterštų teritorijų atkūrimą;

| c) | taikant tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant tą praktiką, kuria prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie dirvožemio ir kitų ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos; |
| --- | --- |

c)

taikant tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant tą praktiką, kuria prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie dirvožemio ir kitų ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos;

| d) | taikant tvarios miškotvarkos praktiką, įskaitant su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos, arba |
| --- | --- |

d)

taikant tvarios miškotvarkos praktiką, įskaitant su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos, arba

| e) | pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

e)

pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

16 straipsnis

Sąlygas sudaranti veikla

Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia siekiant vieno ar daugiau aplinkos tikslų, nustatytų 9 straipsnyje, kai ja kitai veiklai tiesiogiai sudaromos sąlygos svariai prisidėti siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų, ir jeigu:

| a) | dėl tokios ekonominės veiklos nesukuriamas turto, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, susaistymas, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir |
| --- | --- |

a)

dėl tokios ekonominės veiklos nesukuriamas turto, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, susaistymas, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir

| b) | tokia ekonominė veikla gyvavimo ciklo aspektų pagrindu daro svarų teigiamą poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

b)

tokia ekonominė veikla gyvavimo ciklo aspektų pagrindu daro svarų teigiamą poveikį aplinkai.

17 straipsnis

Reikšminga žala aplinkos tikslams

1.   3 straipsnio b punkto tikslais, atsižvelgiant į vykdant ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus, gautus remiantis esamais gyvavimo ciklo vertinimais, ta ekonominė veikla laikytina darančia reikšmingą žalą:

| a) | klimato kaitos švelninimui, kai dėl tos veiklos išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |
| --- | --- |

a)

klimato kaitos švelninimui, kai dėl tos veiklos išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;

| b) | prisitaikymui prie klimato kaitos, kai dėl tos veiklos didėja dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis tai pačiai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui; |
| --- | --- |

b)

prisitaikymui prie klimato kaitos, kai dėl tos veiklos didėja dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis tai pačiai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui;

| c) | tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, kai ta veikla daroma žala:






  i) | vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba |
| --- | --- | --- |

c)

tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, kai ta veikla daroma žala:

i)

vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, gerai būklei arba geram ekologiniam potencialui arba

| ii) | gerai jūrų vandenų aplinkos būklei; |
| --- | --- |

ii)

gerai jūrų vandenų aplinkos būklei;

| d) | žiedinei ekonomikai, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą, kai:






  i) | dėl tos veiklos labai neefektyviai naudojamos medžiagos arba tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai, pavyzdžiui, neatsinaujinantieji energijos ištekliai, žaliavos, vanduo ir žemė, viename ar daugiau produktų gyvavimo ciklo etapų, be kita ko, kiek tai susiję su produktų patvarumu, galimybe juos pataisyti, atnaujinti, pakartotinai naudoti ar perdirbti; |
| --- | --- | --- |

d)

žiedinei ekonomikai, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą, kai:

i)

dėl tos veiklos labai neefektyviai naudojamos medžiagos arba tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai, pavyzdžiui, neatsinaujinantieji energijos ištekliai, žaliavos, vanduo ir žemė, viename ar daugiau produktų gyvavimo ciklo etapų, be kita ko, kiek tai susiję su produktų patvarumu, galimybe juos pataisyti, atnaujinti, pakartotinai naudoti ar perdirbti;

| ii) | kai dėl tos veiklos labai padidėja atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingų atliekų deginimą, arba |
| --- | --- |

ii)

kai dėl tos veiklos labai padidėja atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingų atliekų deginimą, arba

| iii) | ilgalaikis atliekų šalinimas gali sukelti didelę ilgalaikę žalą aplinkai; |
| --- | --- |

iii)

ilgalaikis atliekų šalinimas gali sukelti didelę ilgalaikę žalą aplinkai;

| e) | taršos prevencijai ir kontrolei, kai dėl tos veiklos, palyginti su padėtimi prieš pradedant tą veiklą, labai padidėja į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis, arba |
| --- | --- |

e)

taršos prevencijai ir kontrolei, kai dėl tos veiklos, palyginti su padėtimi prieš pradedant tą veiklą, labai padidėja į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis, arba

| f) | biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui, kai ta veikla yra:






  i) | labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba |
| --- | --- | --- |

f)

biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui, kai ta veikla yra:

i)

labai žalinga ekosistemų gerai būklei ir jų atsparumui arba

| ii) | žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei. |
| --- | --- |

ii)

žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei.

2.   Vertinant ekonominę veiklą pagal kriterijus, nustatytus 1 dalyje, atsižvelgiama tiek į pačios veiklos poveikį aplinkai, tiek į vykdant tą ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų poveikį aplinkai visu jų gyvavimo laikotarpiu, visų pirma atsižvelgiant į tų produktų ir paslaugų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą.

18 straipsnis

Būtiniausios apsaugos priemonės

1.   3 straipsnio c punkte nurodytos būtiniausios apsaugos priemonės – tai procedūros, kurias ekonominę veiklą vykdanti įmonė įdiegia siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, įskaitant aštuoniose pagrindinėse konvencijose, nurodytose Tarptautinės darbo organizacijos Deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, ir Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje nustatytus principus ir teises.

2.   Įgyvendindamos šio straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras, įmonės turi laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, nurodyto Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 17 punkte.

19 straipsnis

Reikalavimai, taikomi techninės analizės kriterijams

1.   Pagal 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį nustatyti techninės analizės kriterijai:

| a) | turi padėti nustatyti, kaip tinkamiausiai galima prisidėti siekiant tam tikro aplinkos tikslo, kartu laikantis technologinio neutralumo principo, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį; |
| --- | --- |

a)

turi padėti nustatyti, kaip tinkamiausiai galima prisidėti siekiant tam tikro aplinkos tikslo, kartu laikantis technologinio neutralumo principo, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį;

| b) | turi padėti apibrėžti būtiniausius reikalavimus, kurių turi būti laikomasi siekiant išvengti reikšmingos žalos bet kuriam iš atitinkamų aplinkos tikslų, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį; |
| --- | --- |

b)

turi padėti apibrėžti būtiniausius reikalavimus, kurių turi būti laikomasi siekiant išvengti reikšmingos žalos bet kuriam iš atitinkamų aplinkos tikslų, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį;

| c) | turi būti kiekybiniai ir, kiek įmanoma, turi turėti nustatytas ribines vertes, o kitu atveju turi būti kokybiniai; |
| --- | --- |

c)

turi būti kiekybiniai ir, kiek įmanoma, turi turėti nustatytas ribines vertes, o kitu atveju turi būti kokybiniai;

| d) | kai tikslinga, turi būti grindžiami Sąjungos ženklinimo ir sertifikavimo sistemomis, Sąjungos aplinkosauginio pėdsako vertinimo metodika ir Sąjungos statistinio klasifikavimo sistemomis ir jais turi būti atsižvelgiama į visus atitinkamus esančius Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

d)

kai tikslinga, turi būti grindžiami Sąjungos ženklinimo ir sertifikavimo sistemomis, Sąjungos aplinkosauginio pėdsako vertinimo metodika ir Sąjungos statistinio klasifikavimo sistemomis ir jais turi būti atsižvelgiama į visus atitinkamus esančius Sąjungos teisės aktus;

| e) | kiek įmanoma, turi būti nustatomi naudojant tvarumo rodiklius, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 4 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

e)

kiek įmanoma, turi būti nustatomi naudojant tvarumo rodiklius, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 4 straipsnio 6 dalyje;

| f) | turi būti pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais ir SESV 191 straipsnyje įtvirtintu atsargumo principu; |
| --- | --- |

f)

turi būti pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais ir SESV 191 straipsnyje įtvirtintu atsargumo principu;

| g) | turi būti nustatomi atsižvelgiant į gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, atsižvelgiant tiek į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai, tiek į vykdant tą ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų poveikį aplinkai, visų pirma atsižvelgiant į tų produktų ir paslaugų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą; |
| --- | --- |

g)

turi būti nustatomi atsižvelgiant į gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, atsižvelgiant tiek į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai, tiek į vykdant tą ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų poveikį aplinkai, visų pirma atsižvelgiant į tų produktų ir paslaugų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą;

| h) | turi būti nustatomi atsižvelgiant į ekonominės veiklos pobūdį ir mastą, be kita ko:






  i) | ar tai yra sąlygas sudaranti veikla, kaip nurodyta 16 straipsnyje, arba |
| --- | --- | --- |

h)

turi būti nustatomi atsižvelgiant į ekonominės veiklos pobūdį ir mastą, be kita ko:

i)

ar tai yra sąlygas sudaranti veikla, kaip nurodyta 16 straipsnyje, arba

| ii) | ar tai yra perėjimo veikla, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

ii)

ar tai yra perėjimo veikla, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje;

| i) | turi būti nustatomi atsižvelgiant į galimą perėjimo prie darnesnės ekonomikos poveikį rinkai, įskaitant riziką, kad dėl tokio perėjimo tam tikras turtas taps neišnaudojamu, taip pat į riziką, kad gali atsirasti nenuoseklių paskatų tvariai investuoti; |
| --- | --- |

i)

turi būti nustatomi atsižvelgiant į galimą perėjimo prie darnesnės ekonomikos poveikį rinkai, įskaitant riziką, kad dėl tokio perėjimo tam tikras turtas taps neišnaudojamu, taip pat į riziką, kad gali atsirasti nenuoseklių paskatų tvariai investuoti;

| j) | turi apimti visą atitinkamą konkretaus sektoriaus ekonominę veiklą ir užtikrinti, kad tai veiklai būtų taikoma vienoda tvarka, jei ja vienodai prisidedama siekiant šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo rinkoje, ir |
| --- | --- |

j)

turi apimti visą atitinkamą konkretaus sektoriaus ekonominę veiklą ir užtikrinti, kad tai veiklai būtų taikoma vienoda tvarka, jei ja vienodai prisidedama siekiant šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo rinkoje, ir

| k) | turi būti lengvai naudojami ir nustatomi taip, kad būtų lengviau patikrinti, kaip jų laikomasi.
  Kai ekonominė veikla priskiriama vienai iš h punkte nurodytų kategorijų, šis faktas turi būti aiškiai nurodytas techniniuose analizės kriterijuose. |
| --- | --- |

k)

turi būti lengvai naudojami ir nustatomi taip, kad būtų lengviau patikrinti, kaip jų laikomasi.

Kai ekonominė veikla priskiriama vienai iš h punkte nurodytų kategorijų, šis faktas turi būti aiškiai nurodytas techniniuose analizės kriterijuose.

2.   1 dalyje nurodyti techninės analizės kriterijai taip pat apima kriterijus, taikytinus su perėjimu prie švarios energijos susijusiai veiklai, vykdomai laikantis trajektorijos, kuria siekiama apriboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5 0C, palyginti su ikipramoniniu lygiu, visų pirma veiklai, susijusiai su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija, tiek, kiek ta veikla svariai prisidedama siekiant bet kurių aplinkos tikslų.

3.   1 dalyje nurodytais techninės analizės kriterijais užtikrinama, kad elektros energijos gamybos veikla, kuriai naudojamas kietasis iškastinis kuras, nebūtų laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla.

4.   1 dalyje nurodyti techninės analizės kriterijai taip pat apima kriterijus, taikytinus veiklai, susijusiai su perėjimu prie švaraus ar neutralaus poveikio klimatui judumo, be kita ko, pereinant prie kitų transporto rūšių, taikant efektyvumo priemones ir naudojant alternatyviuosius degalus, tiek, kiek ta veikla svariai prisidedama siekiant bet kurių aplinkos tikslų.

5.   Komisija reguliariai peržiūri 1 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus ir, kai tikslinga, iš dalies pakeičia pagal šį reglamentą priimtus deleguotuosius aktus, atsižvelgdama į mokslo ir technologijos raidą.

Tame kontekste, prieš iš dalies keisdama arba pakeisdama deleguotąjį aktą, Komisija įvertina, kaip tie kriterijai įgyvendinami, atsižvelgdama į rezultatus, pasiektus finansų rinkos dalyviams taikant tuos kriterijus, ir jų poveikį kapitalo rinkoms, įskaitant investavimo nukreipimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą.

Siekiant užtikrinti, kad vykdant ekonominę veiklą, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje, būtų toliau laikomasi patikimos perėjimo trajektorijos, atitinkančios neutralaus poveikio klimatui ekonomiką, Komisija peržiūri tai veiklai taikomus techninės analizės kriterijus bent kas trejus metus ir, kai tikslinga, iš dalies pakeičia 10 straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, atsižvelgiant į mokslo ir technologijos raidą.

20 straipsnis

Tvaraus finansavimo platforma

1.   Komisija įsteigia Tvaraus finansavimo platformą (toliau – Platforma). Ją proporcingai sudaro šios grupės:

| a) | atstovai iš:






  i) | Europos aplinkos agentūros; |
| --- | --- | --- |

a)

atstovai iš:

i)

Europos aplinkos agentūros;

| ii) | EPI; |
| --- | --- |

ii)

EPI;

| iii) | Europos investicijų banko bei Europos investicijų fondo ir |
| --- | --- |

iii)

Europos investicijų banko bei Europos investicijų fondo ir

| iv) | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros; |
| --- | --- |

iv)

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros;

| b) | ekspertai, atstovaujantys atitinkamiems privatiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant finansų ir ne finansų rinkos dalyvius ir verslo sektorius, atstovaujančius atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais; |
| --- | --- |

b)

ekspertai, atstovaujantys atitinkamiems privatiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant finansų ir ne finansų rinkos dalyvius ir verslo sektorius, atstovaujančius atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais;

| c) | ekspertai, atstovaujantys pilietinei visuomenei, be kita ko, asmenys, turintys ekspertinių žinių aplinkosaugos, socialiniais, darbo ir valdymo klausimais; |
| --- | --- |

c)

ekspertai, atstovaujantys pilietinei visuomenei, be kita ko, asmenys, turintys ekspertinių žinių aplinkosaugos, socialiniais, darbo ir valdymo klausimais;

| d) | individualiai paskirti ekspertai, kurie turi įrodymais patvirtintų žinių ir patirties šio reglamento taikymo srityse; |
| --- | --- |

d)

individualiai paskirti ekspertai, kurie turi įrodymais patvirtintų žinių ir patirties šio reglamento taikymo srityse;

| e) | ekspertai, atstovaujantys akademinei bendruomenei, įskaitant universitetus, mokslinių tyrimų institutus ir kitas mokslines organizacijas, be kita ko, asmenys, turintys pasaulinio masto patirties. |
| --- | --- |

e)

ekspertai, atstovaujantys akademinei bendruomenei, įskaitant universitetus, mokslinių tyrimų institutus ir kitas mokslines organizacijas, be kita ko, asmenys, turintys pasaulinio masto patirties.

2.   Platforma:

| a) | pataria Komisijai dėl 19 straipsnyje nurodytų techninės analizės kriterijų, taip pat dėl galimo poreikio tuos kriterijus atnaujinti; |
| --- | --- |

a)

pataria Komisijai dėl 19 straipsnyje nurodytų techninės analizės kriterijų, taip pat dėl galimo poreikio tuos kriterijus atnaujinti;

| b) | analizuoja techninės analizės kriterijų poveikį, susijusį su galimomis jų taikymo sąnaudomis ir nauda; |
| --- | --- |

b)

analizuoja techninės analizės kriterijų poveikį, susijusį su galimomis jų taikymo sąnaudomis ir nauda;

| c) | padeda Komisijai analizuoti suinteresuotųjų subjektų prašymus plėtoti ar peržiūrėti tam tikros ekonominės veiklos techninės analizės kriterijus; |
| --- | --- |

c)

padeda Komisijai analizuoti suinteresuotųjų subjektų prašymus plėtoti ar peržiūrėti tam tikros ekonominės veiklos techninės analizės kriterijus;

| d) | pataria Komisijai, kai tinkama, dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens padedant taikyti techninės analizės kriterijus; |
| --- | --- |

d)

pataria Komisijai, kai tinkama, dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens padedant taikyti techninės analizės kriterijus;

| e) | stebi Sąjungos ir valstybių narių lygmens tendencijas, susijusias su tvariam investavimui skiriamo kapitalo srautais, ir Komisijai reguliariai teikia ataskaitas apie jas; |
| --- | --- |

e)

stebi Sąjungos ir valstybių narių lygmens tendencijas, susijusias su tvariam investavimui skiriamo kapitalo srautais, ir Komisijai reguliariai teikia ataskaitas apie jas;

| f) | pataria Komisijai dėl galimo poreikio plėtoti tolesnes priemones, kuriomis būtų gerinamas duomenų prieinamumas ir kokybė; |
| --- | --- |

f)

pataria Komisijai dėl galimo poreikio plėtoti tolesnes priemones, kuriomis būtų gerinamas duomenų prieinamumas ir kokybė;

| g) | pataria Komisijai dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo naudoti, atsižvelgiant į poreikį išvengti bereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

g)

pataria Komisijai dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo naudoti, atsižvelgiant į poreikį išvengti bereikalingos administracinės naštos;

| h) | pataria Komisijai dėl galimo poreikio iš dalies pakeisti šį reglamentą; |
| --- | --- |

h)

pataria Komisijai dėl galimo poreikio iš dalies pakeisti šį reglamentą;

| i) | pataria Komisijai dėl tvarios finansų politikos vertinimo ir plėtojimo, be kita ko, kiek tai susiję su politikos suderinamumo klausimais; |
| --- | --- |

i)

pataria Komisijai dėl tvarios finansų politikos vertinimo ir plėtojimo, be kita ko, kiek tai susiję su politikos suderinamumo klausimais;

| j) | pataria Komisijai dėl klausimų, susijusių su kitais darnumo tikslais, įskaitant socialinius tikslus, sprendimo; |
| --- | --- |

j)

pataria Komisijai dėl klausimų, susijusių su kitais darnumo tikslais, įskaitant socialinius tikslus, sprendimo;

| k) | pataria Komisijai dėl 18 straipsnio taikymo ir galimo poreikio papildyti jame nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

k)

pataria Komisijai dėl 18 straipsnio taikymo ir galimo poreikio papildyti jame nustatytus reikalavimus.

3.   Platforma atsižvelgia į įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomones.

4.   Platformai pirmininkauja Komisija ir ji sudaroma laikantis horizontaliųjų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veikimo. Tame kontekste Komisija gali ad hoc pagrindu kviesti ekspertus, turinčius konkrečių ekspertinių žinių.

5.   Platforma savo užduotis vykdo laikydamasi skaidrumo principo. Komisija savo interneto svetainėje skelbia Platformos posėdžių protokolus ir kitus atitinkamus dokumentus.

6.   Jeigu finansų rinkos dalyviai mano, kad ekonominė veikla, kuri neatitinka pagal šį reglamentą nustatytų techninės analizės kriterijų arba dėl kurios tokie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla, jie gali pranešti apie tai Platformai.

21 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (ES) 2019/2088 14 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos stebėtų, kaip finansų rinkos dalyviai laikosi šio reglamento 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytų reikalavimų. Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos turėtų visus būtinus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus savo funkcijoms pagal šį reglamentą vykdyti.

2.   Šio reglamento tikslais kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ir nepagrįstai nedelsdamos viena kitai teikia tokią informaciją, kuri yra aktuali joms vykdant savo pareigas pagal šį reglamentą.

22 straipsnis

Priemonės ir sankcijos

Valstybės narės nustato priemonių ir sankcijų, taikomų pažeidus 5, 6 ir 7 straipsnius, taisykles. Numatytos priemonės ir sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

23 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 12 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2020 m. liepos 12 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 12 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotuosius aktus ir jų rengimo metu Komisija surenka visas būtinas ekspertines žinias, be kita ko, konsultuodamasi su 24 straipsnyje nurodyta Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais. Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija veikia vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais ir procedūromis.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnio 4 dalį, 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ar 15 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per keturis mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

24 straipsnis

Valstybių narių ekspertų grupė tvarių finansų klausimais

1.   Valstybių narių ekspertų grupė tvarių finansų klausimais (toliau – Valstybių narių ekspertų grupė) pataria Komisijai dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo ir Platformos požiūrio į tų kriterijų plėtojimą pagal 19 straipsnį.

2.   Komisija informuoja valstybes nares Valstybių narių ekspertų grupės posėdžiuose, kad valstybėms narėms ir Komisijai būtų paprasčiau laiku keistis nuomonėmis, visų pirma kiek tai susiję su pagrindiniais Platformos darbo rezultatais, pavyzdžiui, naujais techninės analizės kriterijais ar esminiais jų naujiniais, arba ataskaitų projektais.

III SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/2088 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) 2019/2088 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | įterpiamas šis straipsnis:

  „2a straipsnis

  Principas nedaryti reikšmingos žalos

  1.   Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 įsteigtos Europos priežiūros institucijos (toliau kartu – EPI) Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato informacijos, susijusios su šio reglamento 2 straipsnio 17 punkte nurodytu principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinį ir pateikimą, ir kurie būtų suderinami su tvarumo rodiklių, susijusių su šio reglamento 4 straipsnio 6 ir 7 dalyse nurodytu neigiamu poveikiu, turiniu, metodika ir pateikimu.


  2.   EPI 1 dalyje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 30 d.


  3.   Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“; |
| --- | --- |

1.

įterpiamas šis straipsnis:

„2a straipsnis

Principas nedaryti reikšmingos žalos

1.   Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 įsteigtos Europos priežiūros institucijos (toliau kartu – EPI) Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato informacijos, susijusios su šio reglamento 2 straipsnio 17 punkte nurodytu principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinį ir pateikimą, ir kurie būtų suderinami su tvarumo rodiklių, susijusių su šio reglamento 4 straipsnio 6 ir 7 dalyse nurodytu neigiamu poveikiu, turiniu, metodika ir pateikimu.

2.   EPI 1 dalyje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 30 d.

3.   Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 2. | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Kai finansų rinkos dalyviai teikia finansinį produktą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos (*1) reglamento (ES) 2020/852 6 straipsnyje, jie į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją įtraukia informaciją, reikalaujamą pagal Reglamento (ES) 2020/852 6 straipsnį.


  (*1)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, 13 p.).“;" |
| --- | --- | --- |

2.

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Kai finansų rinkos dalyviai teikia finansinį produktą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos (*1) reglamento (ES) 2020/852 6 straipsnyje, jie į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją įtraukia informaciją, reikalaujamą pagal Reglamento (ES) 2020/852 6 straipsnį.

(*1)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, 13 p.).“;"

*1

| b) | 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „3.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„3.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 2a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.
  Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 3 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) 2020/852 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.
  EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:






  a) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 2a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.

Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 3 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) 2020/852 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.

EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:

a)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir

| b) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d.

Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 3. | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „4a.   Į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją finansų rinkos dalyviai įtraukia pagal Reglamento (ES) 2020/852 5 straipsnį reikalaujamą informaciją.“; |
| --- | --- | --- |

3.

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„4a.   Į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją finansų rinkos dalyviai įtraukia pagal Reglamento (ES) 2020/852 5 straipsnį reikalaujamą informaciją.“;

| b) | 5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1–4 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1–4 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „6.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 4a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.
  Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų tikslus, nurodytus šio straipsnio 4a dalyje, ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 5 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) 2020/852 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.
  EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:






  a) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„6.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 4a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.

Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų tikslus, nurodytus šio straipsnio 4a dalyje, ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 5 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) 2020/852 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.

EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:

a)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir

| b) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d.

Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 4. | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šiais punktais:






  „c) | finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) 2020/852 5 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šiais punktais:

„c)

finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) 2020/852 5 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją;

| d) | finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) 2020/852 6 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją.“; |
| --- | --- |

d)

finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) 2020/852 6 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją.“;

| b) | 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies a ir b punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies a ir b punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies c ir d punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.
  Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tikslus, taip pat jų tarpusavio skirtumus ir, kai būtina, parengia šio straipsnio 4 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) 2020/852 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas taikymo datas. EPI atnaujina techninius reguliavimo standartus atsižvelgdamos į reguliavimo ir technologijos raidą.
  EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:






  a) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies c ir d punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.

Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tikslus, taip pat jų tarpusavio skirtumus ir, kai būtina, parengia šio straipsnio 4 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) 2020/852 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas taikymo datas. EPI atnaujina techninius reguliavimo standartus atsižvelgdamos į reguliavimo ir technologijos raidą.

EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:

a)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir

| b) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d.

Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 5. | 20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies:






  a) | 4 straipsnio 6 ir 7 dalys, 8 straipsnio 3 dalis, 9 straipsnio 5 dalis, 10 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnio 4 dalis ir 13 straipsnio 2 dalis taikomos nuo 2019 m. gruodžio 29 d.; |
| --- | --- | --- |

5.

20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies:

a)

4 straipsnio 6 ir 7 dalys, 8 straipsnio 3 dalis, 9 straipsnio 5 dalis, 10 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnio 4 dalis ir 13 straipsnio 2 dalis taikomos nuo 2019 m. gruodžio 29 d.;

| b) | 2a straipsnis, 8 straipsnio 4 dalis, 9 straipsnio 6 dalis ir 11 straipsnio 5 dalis taikomos nuo 2020 m. liepos 12 d.; |
| --- | --- |

b)

2a straipsnis, 8 straipsnio 4 dalis, 9 straipsnio 6 dalis ir 11 straipsnio 5 dalis taikomos nuo 2020 m. liepos 12 d.;

| c) | 8 straipsnio 2a dalis ir 9 straipsnio 4a dalis taikomos:






  i) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

8 straipsnio 2a dalis ir 9 straipsnio 4a dalis taikomos:

i)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir

| ii) | Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

ii)

Reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d.;

| d) | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.“ |
| --- | --- |

d)

11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.“

26 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2022 m. liepos 13 d., o vėliau – kas trejus metus Komisija paskelbia ataskaitą dėl šio reglamento taikymo. Toje ataskaitoje įvertinama:

| a) | su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusi pažanga įgyvendinant šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusi pažanga įgyvendinant šį reglamentą;

| b) | galimas poreikis peržiūrėti ir papildyti 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria; |
| --- | --- |

b)

galimas poreikis peržiūrėti ir papildyti 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria;

| c) | aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų apibrėžties naudojimas Sąjungos teisėje ir valstybių narių lygmeniu, įskaitant nuostatas, reikalingas siekiant sukurti tikrinimo, kaip laikomasi šiame reglamente išdėstytų kriterijų, mechanizmus; |
| --- | --- |

c)

aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų apibrėžties naudojimas Sąjungos teisėje ir valstybių narių lygmeniu, įskaitant nuostatas, reikalingas siekiant sukurti tikrinimo, kaip laikomasi šiame reglamente išdėstytų kriterijų, mechanizmus;

| d) | pagal šį reglamentą nustatytų techninės analizės kriterijų taikymo veiksmingumas nukreipiant privačiąsias investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, visų pirma kiek tai susiję su kapitalo, įskaitant nuosavo kapitalo, srautais į privačias įmones ir kitus teisės subjektus, tiek per finansinius produktus, kuriems taikomas šis reglamentas, tiek per kitus finansinius produktus; |
| --- | --- |

d)

pagal šį reglamentą nustatytų techninės analizės kriterijų taikymo veiksmingumas nukreipiant privačiąsias investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, visų pirma kiek tai susiję su kapitalo, įskaitant nuosavo kapitalo, srautais į privačias įmones ir kitus teisės subjektus, tiek per finansinius produktus, kuriems taikomas šis reglamentas, tiek per kitus finansinius produktus;

| e) | finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas šis reglamentas, ir investuotojų galimybė laiku gauti patikimą ir patikrinamą informaciją ir duomenis, susijusius su privačiomis įmonėmis ir kitais teisės subjektais, įskaitant bendroves, į kurias investuojama, šio reglamento taikymo srityje ir už jos ribų tiek nuosavo kapitalo, tiek skolintojo kapitalo atžvilgiu, atsižvelgiant į susijusią administracinę naštą, taip pat su duomenų patikrinimo procedūromis, kurios būtinos siekiant nustatyti suderinimo su techninės analizės kriterijais lygį ir užtikrinti, kad tų procedūrų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

e)

finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas šis reglamentas, ir investuotojų galimybė laiku gauti patikimą ir patikrinamą informaciją ir duomenis, susijusius su privačiomis įmonėmis ir kitais teisės subjektais, įskaitant bendroves, į kurias investuojama, šio reglamento taikymo srityje ir už jos ribų tiek nuosavo kapitalo, tiek skolintojo kapitalo atžvilgiu, atsižvelgiant į susijusią administracinę naštą, taip pat su duomenų patikrinimo procedūromis, kurios būtinos siekiant nustatyti suderinimo su techninės analizės kriterijais lygį ir užtikrinti, kad tų procedūrų būtų laikomasi;

| f) | 21 ir 22 straipsnių taikymas. |
| --- | --- |

f)

21 ir 22 straipsnių taikymas.

2.   Ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija paskelbia ataskaitą, kurioje būtų aprašytos nuostatos, kurios turėtų būti reikalingos, jeigu būtų plečiama šio reglamento taikymo sritis, kad ji apimtų daugiau nei aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, ir kuria būtų aprašytos nuostatos, kurios turėtų apimti:

| a) | ekonominę veiklą, kuri nedaro reikšmingo poveikio tvarumui aplinkos atžvilgiu, ir ekonominę veiklą, kuri daro reikšmingą žalą tvarumui aplinkos atžvilgiu, taip pat konkrečių informacijos atskleidimo reikalavimų, susijusių su perėjimo veikla ir sąlygas sudarančia veikla, tinkamumo peržiūrą, ir |
| --- | --- |

a)

ekonominę veiklą, kuri nedaro reikšmingo poveikio tvarumui aplinkos atžvilgiu, ir ekonominę veiklą, kuri daro reikšmingą žalą tvarumui aplinkos atžvilgiu, taip pat konkrečių informacijos atskleidimo reikalavimų, susijusių su perėjimo veikla ir sąlygas sudarančia veikla, tinkamumo peržiūrą, ir

| b) | kitus darnumo tikslus, pavyzdžiui, socialinius tikslus. |
| --- | --- |

b)

kitus darnumo tikslus, pavyzdžiui, socialinius tikslus.

3.   Ne vėliau kaip 2022 m. liepos 13 d. Komisija įvertina patariamųjų procedūrų veiksmingumą rengiant pagal šį reglamentą nustatytus techninės analizės kriterijus.

27 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   4, 5, 6 ir 7 straipsniai bei 8 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomi:

| a) | 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir |
| --- | --- |

a)

9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir

| b) | 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

b)

9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d.

3.   4 straipsnis netaikomas sertifikatu grindžiamoms mokesčių paskatų sistemoms, kurios egzistuoja prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir kuriomis nustatomi reikalavimai, taikomi finansiniams produktams, kuriais siekiama finansuoti tvarius projektus.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. BRNJAC

---

(1)  
  OL C 62, 2019 2 15, p. 103.

1

(2)  
  2019 m. kovo 28 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2020 m. balandžio 15 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 184, 2020 6 3, p. 1). 2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2016 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1841 dėl Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 282, 2016 10 19, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

4

(5)  
  2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).

5

(6)  
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (OL L 317, 2019 12 9, p. 1).

6

(7)  
  OL C 76, 2020 3 9, p. 23.

7

(8)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (OL L 140, 2009 6 5, p. 114).

8

(9)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

9

(10)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

10

(11)  
  2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinanti Direktyvą 76/160/EEB (OL L 64, 2006 3 4, p. 37).

11

(12)  
  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (OL L 372, 2006 12 27, p. 19).

12

(13)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

13

(14)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/105/EB dėl aplinkos kokybės standartų vandens politikos srityje, iš dalies keičianti ir panaikinanti Tarybos direktyvas 82/176/EEB, 83/513/EEB, 84/156/EEB, 84/491/EEB, 86/280/EEB ir iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (OL L 348, 2008 12 24, p. 84).

14

(15)  
  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

15

(16)  
  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

16

(17)  
  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

17

(18)  
  2017 m. gegužės 17 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/848, kuriuo nustatomi geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijai ir metodiniai standartai, stebėsenos ir vertinimo specifikacijos ir standartizuoti metodai ir panaikinamas Sprendimas 2010/477/ES (OL L 125, 2017 5 18, p. 43).

18

(19)  
  2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (OL L 190, 2006 7 12, p. 1).

19

(20)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

20

(21)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (OL L 169, 2019 6 25, p. 45).

21

(22)  
  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

22

(23)  
  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (OL L 269, 2000 10 21, p. 34).

23

(24)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (OL L 266, 2006 9 26, p. 1).

24

(25)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

25

(26)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

26

(27)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (OL L 174, 2011 7 1, p. 88).

27

(28)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (OL L 197, 2012 7 24, p. 38).

28

(29)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/883 dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/65/ES ir panaikinama Direktyva 2000/59/EB (OL L 151, 2019 6 7, p. 116).

29

(30)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/904 dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (OL L 155, 2019 6 12, p. 1).

30

(31)  
  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

31

(32)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurias direktyvas III priedas (OL L 365, 2014 12 19, p. 89).

32

(33)  
  2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/532/EB, keičiantis sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

33

(34)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas 2014/955/ES, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 370, 2014 12 30, p. 44).

34

(35)  
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

35

(36)  
  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore (OL L 23, 2005 1 26, p. 3).

36

(37)  
  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

37

(38)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58).

38

(39)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

39

(40)  
  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (OL L 295, 2010 11 12, p. 23).

40

(41)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 511/2014 dėl Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo naudotojams skirtų atitikties priemonių Sąjungoje (OL L 150, 2014 5 20, p. 59).

41

(42)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

42

(43)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

43

(44)  
  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

44

(45)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

45

(46)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

46

(47)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

47

(48)  
  2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (OL L 198, 2017 7 28, p. 1).

48

(49)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

49

(50)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (OL L 156, 2018 6 19, p. 75).

50

(51)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

51

(52)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

52

(53)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

53

(54)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

54

(55)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).

55

(56)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (OL L 27, 2010 1 30, p. 1).

56

(57)  
  2013 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija 2013/179/ES dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo (OL L 124, 2013 5 4, p. 1).

57

(58)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 538/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (OL L 158, 2014 5 27, p. 113).

58

(59)  
  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

59

(60)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

60

(61)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

61

(62)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

62

(63)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

63

(64)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

64

(65)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84).

65

(66)  
  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2014. dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (OL L 352, 2014 12 9, p. 1).

66

(67)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1238 dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP) (OL L 198, 2019 7 25, p. 1).

67

(68)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

68

(69)  
  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ir kuriuo panaikinama Direktyva 2003/71/EB (OL L 168, 2017 6 30, p. 12).

69

(70)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

70

---

SPRENDIMAI

| 2020 6 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/44

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2020/853

2020 m. birželio 18 d.

kuriuo Vokietijai suteikiami įgaliojimai iš dalies pakeisti savo dvišalį kelių transporto susitarimą su Šveicarija, kad būtų leidžiama vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais šių dviejų šalių pasienio regionuose

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | remiantis Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu ir keliais (3) (toliau – ES–Šveicarijos susitarimas) 20 straipsnio 1 dalimi keleivių vežimas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp dviejų punktų tos pačios Susitariančiosios Šalies teritorijoje vežėjams, kurie įsisteigę kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje (kabotažas), yra draudžiamas; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu ir keliais (3) (toliau – ES–Šveicarijos susitarimas) 20 straipsnio 1 dalimi keleivių vežimas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp dviejų punktų tos pačios Susitariančiosios Šalies teritorijoje vežėjams, kurie įsisteigę kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje (kabotažas), yra draudžiamas;

| (2) | ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad esamomis kabotažo teisėmis, nustatytomis valstybių narių ir Šveicarijos sudarytais dvišaliais susitarimais, galiojusiais tuo metu, kai buvo sudarytas ES–Šveicarijos susitarimas, t. y. 1999 m. birželio 21 d., gali būti naudojamasi ir toliau, jei nediskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir neiškraipoma konkurencija. Pagal 1953 m. gruodžio 17 d. Šveicarijos ir Vokietijos dvišalį kelių transporto susitarimą (4) (toliau – Šveicarijos–Vokietijos susitarimas) vykdyti kabotažo operacijų teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp šių dviejų šalių neleidžiama. Todėl teisė vykdyti tokias operacijas nėra viena iš ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisių, kurių sąrašas pateikiamas jo 8 priede; |
| --- | --- |

(2)

ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad esamomis kabotažo teisėmis, nustatytomis valstybių narių ir Šveicarijos sudarytais dvišaliais susitarimais, galiojusiais tuo metu, kai buvo sudarytas ES–Šveicarijos susitarimas, t. y. 1999 m. birželio 21 d., gali būti naudojamasi ir toliau, jei nediskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir neiškraipoma konkurencija. Pagal 1953 m. gruodžio 17 d. Šveicarijos ir Vokietijos dvišalį kelių transporto susitarimą (4) (toliau – Šveicarijos–Vokietijos susitarimas) vykdyti kabotažo operacijų teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp šių dviejų šalių neleidžiama. Todėl teisė vykdyti tokias operacijas nėra viena iš ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisių, kurių sąrašas pateikiamas jo 8 priede;

| (3) | tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais Šveicarijoje įsisteigusiems vežėjams leidžiama vykdyti kabotažo operacijas Sąjungoje, gali daryti poveikį ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsniui, nes pagal tą straipsnį tokios operacijos nėra leidžiamos; |
| --- | --- |

(3)

tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais Šveicarijoje įsisteigusiems vežėjams leidžiama vykdyti kabotažo operacijas Sąjungoje, gali daryti poveikį ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsniui, nes pagal tą straipsnį tokios operacijos nėra leidžiamos;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/2009 (5) kabotažo operacijas Sąjungoje tam tikromis sąlygomis leidžiama vykdyti tik Bendrijos licenciją turintiems vežėjams. Tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais tokias operacijas leidžiama vykdyti minėtos licencijos neturintiems trečiųjų šalių vežėjams, gali daryti poveikį tam reglamentui; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/2009 (5) kabotažo operacijas Sąjungoje tam tikromis sąlygomis leidžiama vykdyti tik Bendrijos licenciją turintiems vežėjams. Tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais tokias operacijas leidžiama vykdyti minėtos licencijos neturintiems trečiųjų šalių vežėjams, gali daryti poveikį tam reglamentui;

| (5) | todėl tokie tarptautiniai įsipareigojimai priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Valstybės narės gali derėtis dėl tokių įsipareigojimų arba prisiimti juos tik tuo atveju, jei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnio 1 dalį Sąjunga joms suteikė tokius įgaliojimus; |
| --- | --- |

(5)

todėl tokie tarptautiniai įsipareigojimai priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Valstybės narės gali derėtis dėl tokių įsipareigojimų arba prisiimti juos tik tuo atveju, jei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnio 1 dalį Sąjunga joms suteikė tokius įgaliojimus;

| (6) | trečiųjų šalių vežėjų, neturinčių Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009 nustatytos Bendrijos licencijos, Sąjungoje vykdomos kabotažo operacijos daro poveikį vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta tuo reglamentu, veikimui. Todėl pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį suteikdamas įgaliojimus Sąjungos teisės aktų leidėjas turi laikytis SESV 91 straipsnyje nurodytos teisėkūros procedūros; |
| --- | --- |

(6)

trečiųjų šalių vežėjų, neturinčių Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009 nustatytos Bendrijos licencijos, Sąjungoje vykdomos kabotažo operacijos daro poveikį vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta tuo reglamentu, veikimui. Todėl pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį suteikdamas įgaliojimus Sąjungos teisės aktų leidėjas turi laikytis SESV 91 straipsnyje nurodytos teisėkūros procedūros;

| (7) | 2017 m. gegužės 11 d. laišku Vokietija paprašė, kad Sąjunga suteiktų jai įgaliojimus iš dalies pakeisti Šveicarijos–Vokietijos susitarimą, kad būtų leidžiama vykdyti kabotažo operacijas teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais Vokietijos ir Šveicarijos pasienio regionuose; |
| --- | --- |

(7)

2017 m. gegužės 11 d. laišku Vokietija paprašė, kad Sąjunga suteiktų jai įgaliojimus iš dalies pakeisti Šveicarijos–Vokietijos susitarimą, kad būtų leidžiama vykdyti kabotažo operacijas teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais Vokietijos ir Šveicarijos pasienio regionuose;

| (8) | kabotažo operacijos leidžia padidinti transporto priemonių apkrovos koeficientą, todėl didėja keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų ekonominis efektyvumas. Todėl tikslinga leisti vykdyti tokias operacijas teikiant keleivių vežimo paslaugas keliais tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Vokietijos ir Šveicarijos šių dviejų šalių pasienio regionuose. Tai galėtų dar labiau sustiprinti glaudžią tų pasienio regionų integraciją; |
| --- | --- |

(8)

kabotažo operacijos leidžia padidinti transporto priemonių apkrovos koeficientą, todėl didėja keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų ekonominis efektyvumas. Todėl tikslinga leisti vykdyti tokias operacijas teikiant keleivių vežimo paslaugas keliais tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Vokietijos ir Šveicarijos šių dviejų šalių pasienio regionuose. Tai galėtų dar labiau sustiprinti glaudžią tų pasienio regionų integraciją;

| (9) | siekiant užtikrinti, kad nebūtų pernelyg keičiamas vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009, veikimas, leidimas vykdyti kabotažo operacijas turėtų būti suteikiamas su sąlyga, kad nebus diskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir kad nebus iškraipoma konkurencija, ir |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti, kad nebūtų pernelyg keičiamas vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009, veikimas, leidimas vykdyti kabotažo operacijas turėtų būti suteikiamas su sąlyga, kad nebus diskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir kad nebus iškraipoma konkurencija, ir

| (10) | dėl tos pačios priežasties kabotažo operacijas turėtų būti leidžiama vykdyti tik Vokietijos pasienio regionuose, teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Vokietijos ir Šveicarijos. Šiuo tikslu būtina šiame sprendime apibrėžti Vokietijos pasienio regionus tinkamai atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 ir kartu sudarant sąlygas didinti atitinkamų operacijų efektyvumą, |
| --- | --- |

(10)

dėl tos pačios priežasties kabotažo operacijas turėtų būti leidžiama vykdyti tik Vokietijos pasienio regionuose, teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Vokietijos ir Šveicarijos. Šiuo tikslu būtina šiame sprendime apibrėžti Vokietijos pasienio regionus tinkamai atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 ir kartu sudarant sąlygas didinti atitinkamų operacijų efektyvumą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Vokietijai suteikiami įgaliojimai iš dalies pakeisti savo 1953 m. gruodžio 17 d. dvišalį kelių transporto susitarimą su Šveicarija (toliau – Šveicarijos–Vokietijos susitarimas), kad būtų leidžiama vykdyti kabotažo operacijas Vokietijos ir Šveicarijos pasienio regionuose, teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp šių dviejų šalių, jei nediskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir neiškraipoma konkurencija.

Vokietijos pasienio regionais, kaip suprantama pirmoje pastraipoje, laikomi Badeno-Viurtembergo žemės Freiburgo ir Tiubingeno administraciniai rajonai ir Bavarijos žemės Švabijos administracinis rajonas.

2 straipsnis

Vokietija informuoja Komisiją apie Šveicarijos–Vokietijos susitarimo dalinį pakeitimą pagal šio sprendimo 1 straipsnį ir Komisijai pateikia to pakeitimo tekstą.

Komisija praneša apie tai Europos Parlamentui ir Tarybai.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. BRNJAC

---

(1)  
  OL C 14, 2020 1 15, p. 118.

1

(2)  
  2020 m. gegužės 13 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiame leidinyje) ir 2020 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  OL L 114, 2002 4 30, p. 91.

3

(4)  Susistemintas Šveicarijos federalinių teisės aktų rinkinys Nr. 0.741.619.136.

4

(5)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (OL L 300, 2009 11 14, p. 88).

5

---

| 2020 6 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/47

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2020/854

2020 m. birželio 18 d.

kuriuo Italijai suteikiami įgaliojimai derėtis su Šveicarija dėl susitarimo dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais šių dviejų šalių pasienio regionuose ir šį susitarimą sudaryti

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | remiantis Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu ir keliais (3) (toliau – ES–Šveicarijos susitarimas) 20 straipsnio 1 dalimi keleivių vežimas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp dviejų punktų tos pačios Susitariančiosios Šalies teritorijoje vežėjams, kurie įsisteigę kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje (kabotažas), yra draudžiamas; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliu ir keliais (3) (toliau – ES–Šveicarijos susitarimas) 20 straipsnio 1 dalimi keleivių vežimas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp dviejų punktų tos pačios Susitariančiosios Šalies teritorijoje vežėjams, kurie įsisteigę kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje (kabotažas), yra draudžiamas;

| (2) | ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad esamomis kabotažo teisėmis, nustatytomis valstybių narių ir Šveicarijos sudarytais dvišaliais susitarimais, galiojusiais tuo metu, kai buvo sudarytas ES–Šveicarijos susitarimas, t. y. 1999 m. birželio 21 d., gali būti naudojamasi ir toliau, jei nediskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir neiškraipoma konkurencija. Italija nėra sudariusi su Šveicarija dvišalio susitarimo dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp šių dviejų šalių. Todėl teisė vykdyti tokias operacijas nėra viena iš ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisių, kurių sąrašas pateikiamas jo 8 priede; |
| --- | --- |

(2)

ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad esamomis kabotažo teisėmis, nustatytomis valstybių narių ir Šveicarijos sudarytais dvišaliais susitarimais, galiojusiais tuo metu, kai buvo sudarytas ES–Šveicarijos susitarimas, t. y. 1999 m. birželio 21 d., gali būti naudojamasi ir toliau, jei nediskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir neiškraipoma konkurencija. Italija nėra sudariusi su Šveicarija dvišalio susitarimo dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp šių dviejų šalių. Todėl teisė vykdyti tokias operacijas nėra viena iš ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisių, kurių sąrašas pateikiamas jo 8 priede;

| (3) | tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais Šveicarijoje įsisteigusiems vežėjams leidžiama vykdyti kabotažo operacijas Sąjungoje, gali daryti poveikį ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsniui, nes pagal tą straipsnį tokios operacijos nėra leidžiamos; |
| --- | --- |

(3)

tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais Šveicarijoje įsisteigusiems vežėjams leidžiama vykdyti kabotažo operacijas Sąjungoje, gali daryti poveikį ES–Šveicarijos susitarimo 20 straipsniui, nes pagal tą straipsnį tokios operacijos nėra leidžiamos;

| (4) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 (4) kabotažo operacijas Sąjungoje tam tikromis sąlygomis leidžiama vykdyti tik Bendrijos licenciją turintiems vežėjams. Tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais tokias operacijas leidžiama vykdyti minėtos licencijos neturintiems trečiųjų šalių vežėjams, gali daryti poveikį tam reglamentui; |
| --- | --- |

(4)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 (4) kabotažo operacijas Sąjungoje tam tikromis sąlygomis leidžiama vykdyti tik Bendrijos licenciją turintiems vežėjams. Tarptautiniai įsipareigojimai, kuriais tokias operacijas leidžiama vykdyti minėtos licencijos neturintiems trečiųjų šalių vežėjams, gali daryti poveikį tam reglamentui;

| (5) | todėl tokie tarptautiniai įsipareigojimai priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Valstybės narės gali derėtis dėl tokių įsipareigojimų arba prisiimti juos tik tuo atveju, jei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnio 1 dalį Sąjunga joms suteikė tokius įgaliojimus; |
| --- | --- |

(5)

todėl tokie tarptautiniai įsipareigojimai priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Valstybės narės gali derėtis dėl tokių įsipareigojimų arba prisiimti juos tik tuo atveju, jei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnio 1 dalį Sąjunga joms suteikė tokius įgaliojimus;

| (6) | trečiųjų šalių vežėjų, neturinčių Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009 nustatytos Bendrijos licencijos, Sąjungoje vykdomos kabotažo operacijos daro poveikį vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta tuo reglamentu, veikimui. Todėl pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį suteikdamas įgaliojimus Sąjungos teisės aktų leidėjas turi laikytis SESV 91 straipsnyje nurodytos teisėkūros procedūros; |
| --- | --- |

(6)

trečiųjų šalių vežėjų, neturinčių Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009 nustatytos Bendrijos licencijos, Sąjungoje vykdomos kabotažo operacijos daro poveikį vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta tuo reglamentu, veikimui. Todėl pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį suteikdamas įgaliojimus Sąjungos teisės aktų leidėjas turi laikytis SESV 91 straipsnyje nurodytos teisėkūros procedūros;

| (7) | 2018 m. vasario 7 d. laišku Italija paprašė, kad Sąjunga suteiktų jai įgaliojimus sudaryti susitarimą su Šveicarija dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais Italijos ir Šveicarijos pasienio regionuose; |
| --- | --- |

(7)

2018 m. vasario 7 d. laišku Italija paprašė, kad Sąjunga suteiktų jai įgaliojimus sudaryti susitarimą su Šveicarija dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais Italijos ir Šveicarijos pasienio regionuose;

| (8) | kabotažo operacijos leidžia padidinti transporto priemonių apkrovos koeficientą, todėl didėja keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų ekonominis efektyvumas. Todėl tikslinga leisti vykdyti tokias operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Italijos ir Šveicarijos šių dviejų šalių pasienio regionuose. Tai galėtų dar labiau sustiprinti glaudžią tų pasienio regionų integraciją; |
| --- | --- |

(8)

kabotažo operacijos leidžia padidinti transporto priemonių apkrovos koeficientą, todėl didėja keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų ekonominis efektyvumas. Todėl tikslinga leisti vykdyti tokias operacijas teikiant tarptautinio keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Italijos ir Šveicarijos šių dviejų šalių pasienio regionuose. Tai galėtų dar labiau sustiprinti glaudžią tų pasienio regionų integraciją;

| (9) | siekiant užtikrinti, kad nebūtų pernelyg keičiamas vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009, veikimas, leidimas vykdyti kabotažo operacijas turėtų būti suteikiamas su sąlyga, kad nebus diskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir kad nebus iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti, kad nebūtų pernelyg keičiamas vežimo paslaugų tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais vidaus rinkos, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1073/2009, veikimas, leidimas vykdyti kabotažo operacijas turėtų būti suteikiamas su sąlyga, kad nebus diskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir kad nebus iškraipoma konkurencija;

| (10) | dėl tos pačios priežasties kabotažo operacijas turėtų būti leidžiama vykdyti tik Italijos pasienio regionuose, teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Italijos ir Šveicarijos. Šiuo tikslu būtina šiame sprendime apibrėžti Italijos pasienio regionus tinkamai atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 ir kartu sudarant sąlygas didinti atitinkamų operacijų efektyvumą, |
| --- | --- |

(10)

dėl tos pačios priežasties kabotažo operacijas turėtų būti leidžiama vykdyti tik Italijos pasienio regionuose, teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp Italijos ir Šveicarijos. Šiuo tikslu būtina šiame sprendime apibrėžti Italijos pasienio regionus tinkamai atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1073/2009 ir kartu sudarant sąlygas didinti atitinkamų operacijų efektyvumą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Italijai suteikiami įgaliojimai derėtis su Šveicarija dėl susitarimo dėl leidimo vykdyti kabotažo operacijas Italijos ir Šveicarijos pasienio regionuose teikiant keleivių vežimo keliais paslaugas tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais tarp šių dviejų šalių ir šį susitarimą sudaryti, jei nediskriminuojami Sąjungoje įsisteigę vežėjai ir neiškraipoma konkurencija.

Italijos pasienio regionais, kaip suprantama pirmoje pastraipoje, laikomi Pjemonto ir Lombardijos regionai ir Aostos slėnio bei Trentino-Alto Adidžės autonominiai regionai.

2 straipsnis

Italija informuoja Komisiją apie susitarimo sudarymą pagal šio sprendimo 1 straipsnį ir Komisijai pateikia to susitarimo tekstą.

Komisija praneša apie tai Europos Parlamentui ir Tarybai.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 18 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D. M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkė

N. BRNJAC

---

(1)  
  OL C 14, 2020 1 15, p. 118.

1

(2)  
  2020 m. gegužės 13 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiame leidinyje) ir 2020 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  OL L 114, 2002 4 30, p. 91.

3

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (OL L 300, 2009 11 14, p. 88).

4

---