# Jurnalul Oficial L 297/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 297 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6311 septembrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 297

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6311 septembrie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1263 al Comisiei din 10 septembrie 2020 de aprobare a substanței active bicarbonat de sodiu ca substanță cu risc mic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2020/1264 a Băncii Centrale Europene din 8 septembrie 2020 de modificare a Deciziei (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare şi a anumitor depozite (BCE/2020/38) | 5 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1265 a Comisiei din 9 septembrie 2020 prin care se permite Germaniei să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 6028] | 7 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 22020/1266 a Comisiei din 9 septembrie 2020 care permite Danemarcei să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 6030] | 10 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1263 al Comisiei din 10 septembrie 2020 de aprobare a substanței active bicarbonat de sodiu ca substanță cu risc mic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

1

1

DECIZII

*

Decizia (UE) 2020/1264 a Băncii Centrale Europene din 8 septembrie 2020 de modificare a Deciziei (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare şi a anumitor depozite (BCE/2020/38)

5

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1265 a Comisiei din 9 septembrie 2020 prin care se permite Germaniei să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 6028]

in situ

[notificată cu numărul C(2020) 6028]

7

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 22020/1266 a Comisiei din 9 septembrie 2020 care permite Danemarcei să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural
  [notificată cu numărul C(2020) 6030]

in situ

[notificată cu numărul C(2020) 6030]

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 11.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 297/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1263 AL COMISIEI

din 10 septembrie 2020

de aprobare a substanței active bicarbonat de sodiu ca substanță cu risc mic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 22 alineatul (1) coroborat cu articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Austria a primit, la 18 martie 2016, o cerere de la societatea BIOFA AG vizând aprobarea substanței active bicarbonat de sodiu. La 21 ianuarie 2020, Comisia a fost informată cu privire la transferul drepturilor titularului solicitării de la Biofa AG la SCC Legal GmbH. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Austria a primit, la 18 martie 2016, o cerere de la societatea BIOFA AG vizând aprobarea substanței active bicarbonat de sodiu. La 21 ianuarie 2020, Comisia a fost informată cu privire la transferul drepturilor titularului solicitării de la Biofa AG la SCC Legal GmbH.

| (2) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Austria, în calitate de stat membru raportor, a notificat, la 26 aprilie 2016, solicitantul, celelalte state membre, Comisia și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) cu privire la admisibilitatea cererii. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Austria, în calitate de stat membru raportor, a notificat, la 26 aprilie 2016, solicitantul, celelalte state membre, Comisia și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) cu privire la admisibilitatea cererii.

| (3) | La 7 septembrie 2017, statul membru raportor a transmis un proiect de raport de evaluare Comisiei, o copie fiind trimisă autorității, în care s-a menționat dacă este de așteptat ca substanța activă în cauză să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

La 7 septembrie 2017, statul membru raportor a transmis un proiect de raport de evaluare Comisiei, o copie fiind trimisă autorității, în care s-a menționat dacă este de așteptat ca substanța activă în cauză să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (4) | Autoritatea s-a conformat articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din regulamentul menționat, autoritatea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. Evaluarea informațiilor suplimentare de către statul membru raportor a fost transmisă autorității în iunie 2018 sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea s-a conformat articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din regulamentul menționat, autoritatea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. Evaluarea informațiilor suplimentare de către statul membru raportor a fost transmisă autorității în iunie 2018 sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat.

| (5) | La 17 august 2018, autoritatea a comunicat solicitantului, statelor membre și Comisiei concluzia sa (2) cu privire la posibilitatea ca substanța activă bicarbonat de sodiu să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Autoritatea a pus concluzia sa la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(5)

La 17 august 2018, autoritatea a comunicat solicitantului, statelor membre și Comisiei concluzia sa (2) cu privire la posibilitatea ca substanța activă bicarbonat de sodiu să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Autoritatea a pus concluzia sa la dispoziția publicului.

| (6) | La 24-25 ianuarie 2019, Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale raportul de examinare a bicarbonatului de sodiu menționând aprobarea acestuia. |
| --- | --- |

(6)

La 24-25 ianuarie 2019, Comisia a prezentat Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale raportul de examinare a bicarbonatului de sodiu menționând aprobarea acestuia.

| (7) | Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a transmite observații cu privire la raportul de examinare. |
| --- | --- |

(7)

Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a transmite observații cu privire la raportul de examinare.

| (8) | Cu privire la una sau la mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de examinare, s-a stabilit că sunt îndeplinite criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(8)

Cu privire la una sau la mai multe utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de examinare, s-a stabilit că sunt îndeplinite criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (9) | În plus, Comisia consideră că bicarbonatul de sodiu este o substanță activă cu risc mic în temeiul articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Bicarbonatul de sodiu nu este o substanță care prezintă motive de îngrijorare și îndeplinește condițiile stabilite la punctul 5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(9)

În plus, Comisia consideră că bicarbonatul de sodiu este o substanță activă cu risc mic în temeiul articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Bicarbonatul de sodiu nu este o substanță care prezintă motive de îngrijorare și îndeplinește condițiile stabilite la punctul 5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (10) | Prin urmare, este adecvat să se aprobe bicarbonatul de sodiu ca substanță cu risc mic. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, este adecvat să se aprobe bicarbonatul de sodiu ca substanță cu risc mic.

| (11) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, coroborat cu articolul său 6 și ținând cont de cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesar să se includă anumite condiții. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, coroborat cu articolul său 6 și ținând cont de cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesar să se includă anumite condiții.

| (12) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, este necesar ca Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3) să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, este necesar ca Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (3) să fie modificat în consecință.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Substanța activă bicarbonat de sodiu, cu specificațiile din anexa I, se aprobă sub rezerva îndeplinirii condițiilor prezentate în anexa respectivă.

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 septembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2018;16(9):5407.

2

EFSA Journal

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

3

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate  (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bicarbonat de sodiu
  Nr. CAS: 144-55-8 | Bicarbonat de sodiu | ≥ 990 g/kg
  Arsen ≤ 3 mg/kg
  Plumb ≤ 2 mg/kg
  Mercur ≤ 1 mg/kg | 1 octombrie 2020 | 1 octombrie 2035 | În vederea aplicării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de examinare privind bicarbonatul de sodiu, în special de apendicele sale I și II. |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate  (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Bicarbonat de sodiu

Nr. CAS: 144-55-8

Bicarbonat de sodiu

≥ 990 g/kg

Arsen ≤ 3 mg/kg

Plumb ≤ 2 mg/kg

Mercur ≤ 1 mg/kg

1 octombrie 2020

1 octombrie 2035

În vederea aplicării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de examinare privind bicarbonatul de sodiu, în special de apendicele sale I și II.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

---

ANEXA II

În partea D din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se adaugă următoarea rubrică:

| | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „24. | Bicarbonat de sodiu
  Nr. CAS: 144-55-8 | Bicarbonat de sodiu | ≥ 990 g/kg
  Arsen ≤ 3 mg/kg
  Plumb ≤ 2 mg/kg
  Mercur ≤ 1 mg/kg | 1 octombrie 2020 | 1 octombrie 2035 | În vederea aplicării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de examinare privind bicarbonatul de sodiu, în special de apendicele sale I și II.” |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„24.

Bicarbonat de sodiu

Nr. CAS: 144-55-8

Bicarbonat de sodiu

≥ 990 g/kg

Arsen ≤ 3 mg/kg

Plumb ≤ 2 mg/kg

Mercur ≤ 1 mg/kg

1 octombrie 2020

1 octombrie 2035

În vederea aplicării principiilor uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de examinare privind bicarbonatul de sodiu, în special de apendicele sale I și II.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de examinare.

---

DECIZII

| 11.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 297/5

---

DECIZIA (UE) 2020/1264 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 8 septembrie 2020

de modificare a Deciziei (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare şi a anumitor depozite (BCE/2020/38)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță și articolele 17-19,

întrucât:

| (1) | Consiliul guvernatorilor consideră că fondurile depozitate în mod obligatoriu la BCE în scopul rambursării asistenței financiare în temeiul Regulamentului (UE) 2020/672 al Consiliului (1) ar trebui exceptate de la aplicarea unor rate negative ale dobânzilor. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul guvernatorilor consideră că fondurile depozitate în mod obligatoriu la BCE în scopul rambursării asistenței financiare în temeiul Regulamentului (UE) 2020/672 al Consiliului (1) ar trebui exceptate de la aplicarea unor rate negative ale dobânzilor.

| (2) | Prin urmare, Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) (2) ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) (2) ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificare

Articolul 2 din Decizia (UE) 2019/1743 (BCE/2019/31) se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Remunerarea anumitor depozite păstrate la BCE

Conturile deschise la BCE în conformitate cu Decizia BCE/2003/14 a Băncii Centrale Europene (*1), Decizia BCE/2010/31 a Băncii Centrale Europene (*2), Decizia BCE/2010/17 a Băncii Centrale Europene (*3) și Regulamentul (UE) 2020/672 al Consiliului (*4) continuă să fie remunerate la rata dobânzii pentru facilitatea de depozit. Totuși, atunci când depozitele trebuie păstrate în acele conturi anterior datei la care trebuie efectuată o plată conform normelor legale sau contractuale aplicabile facilității relevante, acele depozite sunt remunerate pe parcursul respectivei perioade anterioare la 0 % sau la rata dobânzii pentru facilitatea de depozit, fiind aleasă cea mai mare dintre cele două.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a cincea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică începând cu a șasea perioadă de aplicare a rezervelor minime obligatorii din 2020 care începe la 16 septembrie 2020.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 8 septembrie 2020.

Pentru Consiliului guvernatorilor

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  Regulamentul (UE) 2020/672 al Consiliului din 19 mai 2020 privind instituirea unui instrument european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) ca urmare a epidemiei de COVID-19 (JO L 159, 20.5.2020, p. 1).

1

(2)  Decizia (UE) 2019/1743 a Băncii Centrale Europene din 15 octombrie 2019 privind remunerarea deținerilor de rezerve excedentare și a anumitor depozite (BCE/2019/31) (JO L 267, 21.10.2019, p. 12).

2

---

| 11.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 297/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 297/7

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1265 A COMISIEI

din 9 septembrie 2020

prin care se permite Germaniei să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

[notificată cu numărul C(2020) 6028]

(Numai textul în limba germană este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 55 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului permanent pentru produse biocide,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare.

| (2) | În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau în azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Germania, și sunt furnizate în butelii de gaz (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau în azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Germania, și sunt furnizate în butelii de gaz (3).

| (3) | Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Azotul poate fi generat și in situ, din aerul ambiental. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus în lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4).

| (4) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 24 aprilie 2020, Germania a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural („cererea”). |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 24 aprilie 2020, Germania a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ din aerul ambiental, pentru protejarea patrimoniului cultural („cererea”).

| (5) | Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(5)

Patrimoniul cultural poate suferi daune determinate de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural.

| (6) | Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament. |
| --- | --- |

(6)

Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte mică de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau permanent, pentru controlul organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul ambiental și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este crescut până la aproximativ 99 % și, în consecință, oxigenul este aproape complet îndepărtat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament.

| (7) | În conformitate cu informațiile transmise de Germania, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale fără a le deteriora. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu informațiile transmise de Germania, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale fără a le deteriora.

| (8) | Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei.

| (9) | Există alte tehnici pentru combaterea organismelor dăunătoare, cum ar fi tratamentul la temperaturi joase, tratamentul la temperaturi înalte, tratamentul cu aer cald cu umiditate controlată. În plus, în scopul respectiv pot fi utilizate alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Germaniei, fiecare dintre respectivele tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica. |
| --- | --- |

(9)

Există alte tehnici pentru combaterea organismelor dăunătoare, cum ar fi tratamentul la temperaturi joase, tratamentul la temperaturi înalte, tratamentul cu aer cald cu umiditate controlată. În plus, în scopul respectiv pot fi utilizate alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Germaniei, fiecare dintre respectivele tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica.

| (10) | Astfel cum se afirmă în cerere, tratamentul cu produse biocide care conțin alte substanțe active lasă reziduuri pe obiectele tratate, care pot fi eliberate treptat în mediu, generând un risc pentru sănătatea umană. Acest fapt este deosebit de relevant în cazul obiectelor culturale expuse în muzee și al documentelor disponibile pentru consultare în arhive și biblioteci. |
| --- | --- |

(10)

Astfel cum se afirmă în cerere, tratamentul cu produse biocide care conțin alte substanțe active lasă reziduuri pe obiectele tratate, care pot fi eliberate treptat în mediu, generând un risc pentru sănătatea umană. Acest fapt este deosebit de relevant în cazul obiectelor culturale expuse în muzee și al documentelor disponibile pentru consultare în arhive și biblioteci.

| (11) | În conformitate cu informațiile transmise de Germania, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. Creșterea sau scăderea temperaturii poate cauza daune ireversibile obiectelor de patrimoniu cultural. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu informațiile transmise de Germania, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. Creșterea sau scăderea temperaturii poate cauza daune ireversibile obiectelor de patrimoniu cultural.

| (12) | Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. În plus, capacitatea de susținere a podelelor din unele clădiri istorice care adăpostesc muzee ar putea fi depășită din cauza greutății numeroaselor butelii necesare. În plus, tratamentul cu azot din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(12)

Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. În plus, capacitatea de susținere a podelelor din unele clădiri istorice care adăpostesc muzee ar putea fi depășită din cauza greutății numeroaselor butelii necesare. În plus, tratamentul cu azot din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (13) | Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. |
| --- | --- |

(13)

Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică.

| (14) | În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ. |
| --- | --- |

(14)

În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ.

| (15) | În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(15)

În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au descris dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului din butelii nu permite controlul umidității relative în zona tratată, care este necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (16) | Două organizații internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau în azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp. |
| --- | --- |

(16)

Două organizații internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a transmite o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau în azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp.

| (17) | Cererea arată că în Germania nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică. |
| --- | --- |

(17)

Cererea arată că în Germania nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică.

| (18) | Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Germania și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Germaniei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(18)

Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Germania și că nu există disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Germaniei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural.

| (19) | Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază, |
| --- | --- |

(19)

Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Germania poate autoriza punerea la dispoziție pe piață și utilizarea de produse biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural până la 31 decembrie 2024.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 9 septembrie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2009/89/CE a Comisiei din 30 iulie 2009 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii azotului ca substanță activă în anexa I la directiva menționată (JO L 199, 31.7.2009, p. 19).

2

(3)  Lista produselor autorizate este disponibilă la adresa https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

4

(5)  Reuniunile 83, 84, 85 și 86 ale grupului de experți al Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente ale statelor membre pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012, desfășurate în mai 2019, iulie 2019, septembrie 2019 și, respectiv, noiembrie 2019. Procesele-verbale ale reuniunilor sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 11.9.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 297/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 297/10

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 22020/1266 A COMISIEI

din 9 septembrie 2020

care permite Danemarcei să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural

[notificată cu numărul C(2020) 6030]

(Numai textul în limba daneză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 55 alineatul (3),

în urma consultării Comitetului permanent pentru produse biocide,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 conține substanțe active care au un profil mai favorabil din punctul de vedere al mediului sau al sănătății umane sau animale. Prin urmare, produsele care conțin aceste substanțe active pot fi autorizate printr-o procedură simplificată. Azotul este inclus în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, fiind supus restricției de a fi utilizat în cantități limitate în recipiente gata de utilizare.

| (2) | În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau în azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Danemarca, și sunt furnizate în butelii de gaz (3). |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, azotul este aprobat ca substanță activă utilizabilă în produse biocide care fac parte din tipul de produs 18, și anume insecticidele (2). Produsele biocide care constau în azot, astfel cum au fost aprobate, sunt autorizate în mai multe state membre, inclusiv în Danemarca, și sunt furnizate în butelii de gaz (3).

| (3) | Azotul poate fi, de asemenea, generat in situ din aerul înconjurător. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus pe lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Azotul poate fi, de asemenea, generat in situ din aerul înconjurător. În prezent, azotul generat in situ nu este aprobat pentru utilizarea în Uniune și nu este nici cuprins în lista din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, nici introdus pe lista substanțelor active inclusă în programul de reexaminare a substanțelor active existente în produsele biocide din anexa II la Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (4).

| (4) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 29 aprilie 2020, Danemarca a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ din aerul înconjurător, pentru protejarea patrimoniului cultural („cererea”). |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, la 29 aprilie 2020, Danemarca a transmis Comisiei o cerere de derogare de la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, solicitând să i se acorde permisiunea să autorizeze produsele biocide care constau în azot generat in situ din aerul înconjurător, pentru protejarea patrimoniului cultural („cererea”).

| (5) | Patrimoniul cultural poate fi afectat de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

(5)

Patrimoniul cultural poate fi afectat de o gamă largă de organisme dăunătoare, de la insecte la microorganisme. Prezența respectivelor organisme poate duce nu numai la pierderea bunului cultural în sine, ci prezintă și riscul ca organismele dăunătoare respective să se răspândească la alte obiecte aflate în apropiere. În absența unui tratament adecvat, obiectele ar putea fi iremediabil deteriorate, determinând un risc grav pentru patrimoniul cultural.

| (6) | Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte scăzută de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau în permanență pentru combaterea organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul înconjurător și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este sporit până la aproximativ 99 % și în consecință, oxigenul este aproape complet epuizat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament. |
| --- | --- |

(6)

Azotul generat in situ este utilizat pentru a crea o atmosferă controlată cu o concentrație foarte scăzută de oxigen (anoxie) în corturi sau camere de tratament închise temporar sau în permanență pentru combaterea organismelor dăunătoare de pe suprafața obiectelor de patrimoniu cultural. Azotul este separat din aerul înconjurător și este pompat în cortul sau camera de tratament, în care conținutul de azot din atmosferă este sporit până la aproximativ 99 % și în consecință, oxigenul este aproape complet epuizat. Umiditatea azotului pompat în zona de tratament este stabilită în funcție de necesitățile obiectului care urmează să fie tratat. Organismele dăunătoare nu pot supraviețui în condițiile create în cortul sau camera de tratament.

| (7) | În conformitate cu informațiile transmise în cerere, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale. Danemarca susține că aceasta este metoda cu cele mai puține efecte negative și potențial dăunătoare cunoscute asupra materialelor și combinațiilor de materiale din care sunt fabricate obiectele de patrimoniu cultural. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu informațiile transmise în cerere, utilizarea azotului generat in situ pare a fi unica tehnică eficace de control al organismelor dăunătoare care poate fi utilizată pentru toate tipurile de materiale și combinații de materiale prezente în instituțiile culturale. Danemarca susține că aceasta este metoda cu cele mai puține efecte negative și potențial dăunătoare cunoscute asupra materialelor și combinațiilor de materiale din care sunt fabricate obiectele de patrimoniu cultural.

| (8) | Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoxiei sau a atmosferei modificate sau controlate este inclusă în standardul EN 16790:2016 „Conservarea patrimoniului cultural – Gestionarea integrată a dăunătorilor (IPM – integrated pest management) pentru protejarea patrimoniului cultural”, iar azotul este descris în acest standard ca fiind „cel mai utilizat” pentru crearea anoxiei.

| (9) | Sunt disponibile alte tehnici de combatere a organismelor dăunătoare, cum ar fi tehnicile de aplicare a unor șocuri termice (cu temperaturi joase sau ridicate) și utilizarea produselor biocide care conțin alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Danemarcei, fiecare dintre aceste tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica. |
| --- | --- |

(9)

Sunt disponibile alte tehnici de combatere a organismelor dăunătoare, cum ar fi tehnicile de aplicare a unor șocuri termice (cu temperaturi joase sau ridicate) și utilizarea produselor biocide care conțin alte substanțe active. Cu toate acestea, potrivit Danemarcei, fiecare dintre aceste tehnici are limitări în ceea ce privește materialele pe care se poate aplica.

| (10) | Astfel cum se menționează în cerere, în instituțiile culturale, foarte rar se utilizează alte substanțe active din cauza periculozității lor. După tratamentul cu aceste substanțe, reziduurile de pe obiectele tratate pot fi eliberate progresiv în mediul înconjurător, ceea ce determină un risc pentru sănătatea umană și pentru mediu. Acest lucru este deosebit de relevant în cazul instituțiilor culturale care sunt deschise vizitatorilor și, de asemenea, în cazul persoanelor care lucrează cu obiecte de patrimoniu cultural și le manipulează. În plus, utilizarea anumitor substanțe active poate cauza modificări ale culorii și aspectului obiectelor de patrimoniu cultural. |
| --- | --- |

(10)

Astfel cum se menționează în cerere, în instituțiile culturale, foarte rar se utilizează alte substanțe active din cauza periculozității lor. După tratamentul cu aceste substanțe, reziduurile de pe obiectele tratate pot fi eliberate progresiv în mediul înconjurător, ceea ce determină un risc pentru sănătatea umană și pentru mediu. Acest lucru este deosebit de relevant în cazul instituțiilor culturale care sunt deschise vizitatorilor și, de asemenea, în cazul persoanelor care lucrează cu obiecte de patrimoniu cultural și le manipulează. În plus, utilizarea anumitor substanțe active poate cauza modificări ale culorii și aspectului obiectelor de patrimoniu cultural.

| (11) | În conformitate cu informațiile din cerere, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. După tratamentele de încălzire, uleiurile care provin din tratamentele de impregnare ale obiectelor din lemn pot ieși la suprafață, pătând obiectele și, prin urmare, schimbând aspectul acestora. Ceara și rășinile se pot topi în timpul tratamentelor termice. În mod similar, tratamentele cu temperatură scăzută ar putea afecta suprafețele pictate și materialele care conțin șelac, rășini alchidice și acrilice. Metoda tratamentului la temperaturi joase este considerată incomodă și mai puțin sustenabilă, deoarece toate obiectele trebuie să fie ambalate în mod compact în folie de plastic pentru a se evita condensarea după tratament. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu informațiile din cerere, procesele de aplicare a șocurilor termice (tratamente de congelare sau de încălzire) au efecte nedorite asupra mai multor materiale. După tratamentele de încălzire, uleiurile care provin din tratamentele de impregnare ale obiectelor din lemn pot ieși la suprafață, pătând obiectele și, prin urmare, schimbând aspectul acestora. Ceara și rășinile se pot topi în timpul tratamentelor termice. În mod similar, tratamentele cu temperatură scăzută ar putea afecta suprafețele pictate și materialele care conțin șelac, rășini alchidice și acrilice. Metoda tratamentului la temperaturi joase este considerată incomodă și mai puțin sustenabilă, deoarece toate obiectele trebuie să fie ambalate în mod compact în folie de plastic pentru a se evita condensarea după tratament.

| (12) | Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. În plus, depozitarea buteliilor reprezintă o provocare în materie de securitate. Tratamentul cu azot din butelii ar genera, de asemenea, costuri mari pentru instituțiile culturale. |
| --- | --- |

(12)

Potrivit informațiilor din cerere, utilizarea azotului conținut în butelii nu este o alternativă adecvată pentru instituțiile culturale, întrucât prezintă dezavantaje practice. Cantitățile limitate din butelii necesită transport frecvent și o instalație de depozitare separată. În plus, depozitarea buteliilor reprezintă o provocare în materie de securitate. Tratamentul cu azot din butelii ar genera, de asemenea, costuri mari pentru instituțiile culturale.

| (13) | Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. În plus, întreruperea utilizării instalațiilor și a echipamentelor achiziționate pentru anoxia cu azot generat in situ ar duce la o pierdere a investițiilor anterioare. |
| --- | --- |

(13)

Obligarea instituțiilor culturale de a utiliza mai multe tehnici de combatere a organismelor dăunătoare – fiecare dintre ele fiind adecvată unor materiale și obiecte specifice – în locul utilizării unei singure tehnici deja utilizate și adecvate pentru toate materialele, ar implica costuri suplimentare pentru instituțiile culturale și le-ar complica calea către atingerea obiectivului de a nu mai utiliza substanțe active mai periculoase în cadrul IPM pe care o aplică. În plus, întreruperea utilizării instalațiilor și a echipamentelor achiziționate pentru anoxia cu azot generat in situ ar duce la o pierdere a investițiilor anterioare.

| (14) | În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ. |
| --- | --- |

(14)

În 2019 au avut loc discuții în cadrul mai multor reuniuni (5) ale grupului de experți al Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente în domeniul produselor biocide despre o posibilă derogare în temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 vizând azotul generat in situ.

| (15) | În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au subliniat dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului în butelii nu permite controlul umidității relative în zona de tratament, acesta fiind necesar pentru tratarea anumitor materiale. |
| --- | --- |

(15)

În plus, la cererea Comisiei, în urma primei cereri similare de derogare pentru produsele care constau în azot generat in situ provenite din Austria, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a efectuat o consultare publică cu privire la respectiva cerere, permițând tuturor părților interesate să își prezinte punctul de vedere. Marea majoritate a celor 1 487 de observații primite au fost în favoarea derogării. Mulți participanți la consultare au subliniat dezavantajele tehnicilor alternative disponibile: tratamentele termice pot deteriora anumite materiale; utilizarea altor substanțe active lasă reziduuri toxice pe obiectele de artă, care sunt eliberate progresiv în mediul înconjurător; utilizarea azotului în butelii nu permite controlul umidității relative în zona de tratament, acesta fiind necesar pentru tratarea anumitor materiale.

| (16) | Două organizații internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a depune o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau în azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp. |
| --- | --- |

(16)

Două organizații internaționale care reprezintă muzeele și siturile de patrimoniu cultural – Consiliul Internațional al Muzeelor și Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor – și-au exprimat intenția de a depune o cerere de includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, ceea ce ar permite statelor membre să autorizeze produsele care constau în azot generat in situ fără a fi necesară o derogare în conformitate cu articolul 55 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, realizarea evaluării unei astfel de cereri, includerea substanței în anexa I a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și obținerea autorizațiilor pentru produse necesită timp.

| (17) | Cererea arată că în Danemarca nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică. |
| --- | --- |

(17)

Cererea arată că în Danemarca nu există alternative adecvate, întrucât toate tehnicile alternative disponibile în prezent prezintă dezavantaje, fie din cauza neadecvării pentru tratarea tuturor materialelor, fie de natură practică.

| (18) | Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Danemarca și că nu sunt disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Danemarcei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(18)

Pe baza tuturor acestor argumente, este adecvat să se concluzioneze că azotul generat in situ este esențial pentru protejarea patrimoniului cultural din Danemarca și că nu sunt disponibile alternative adecvate. Prin urmare, este necesar ca Danemarcei să i se permită să autorizeze punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural.

| (19) | Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază, |
| --- | --- |

(19)

Posibila includere a azotului generat in situ în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și autorizarea consecutivă de către statele membre a produselor care constau în azot generat in situ necesită timp. Prin urmare, este adecvat să se permită o derogare pentru o perioadă de timp care să permită finalizarea procedurilor de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Danemarca poate autoriza punerea la dispoziție pe piață și utilizarea de produse biocide care constau în azot generat in situ pentru protejarea patrimoniului cultural până la 31 decembrie 2024.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Bruxelles, 9 septembrie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2009/89/CE a Comisiei din 30 iulie 2009 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii azotului ca substanță activă în anexa I la directiva menționată (JO L 199, 31.7.2009, p. 19).

2

(3)  Lista produselor autorizate este disponibilă la adresa https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

4

(5)  A 83-a, a 84-a, a 85-a și a 86-a reuniune ale grupului de experți al Comisiei format din reprezentanți ai autorităților competente ale statelor membre pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012, desfășurate în mai 2019, iulie 2019, septembrie 2019 și, respectiv, noiembrie 2019. Procesele-verbale ale reuniunilor sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---