# Az Európai Unió C 303E/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 303E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 13. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 303E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Európai Parlament |
| | 2006. július 3., hétfő |
| 2006/C 303E/01 | JEGYZŐKÖNYV | 1 |
| ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE


  Az ülésszak folytatása


  Az elnökség nyilatkozata


  Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  A bizottságok és a küldöttségek tagjai


  A Parlament tagjai (megfigyelők)


  Mandátumvizsgálat


  Együttdöntéssel elfogadott jogi aktusok aláírása


  Dokumentumok benyújtása


  Megállapodások szövegeinek a Tanács általi továbbítása


  Előirányzatok átcsoportosítása


  Ügyrend


  Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben


  Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság pénzügyi válsága (vita)


  A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja – Fúziók és felvásárlások az európai tőzsdéken (vita)


  Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások * (vita)


  A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I (vita)


  A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások (vita)


  A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése (vita)


  Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III (vita)


  Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III (vita)


  A következő ülés napirendje


  Az ülés berekesztése |
| JELENLÉTI ÍV | 13 |
| | 2006. július 4., kedd |
| 2006/C 303E/02 | JEGYZŐKÖNYV | 15 |
| ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE


  Az ülés megnyitása


  Dokumentumok benyújtása


  Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok bejelentése)


  70 évvel Franco tábornok spanyolországi puccsa után – (A Parlament elnökének és a képviselőcsoportok elnökeinek nyilatkozatai)


  ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) *** – A Kohéziós Alap létrehozása *** – Európai Szociális Alap ***II – Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II – Európai területi együttműködési csoportosulás ***II (vita)


  Szavazások órája


  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság konzultációra irányuló kérelme, amelynek tárgya: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (az Eljárási Szabályzat 117. cikke) (szavazás)


  A Régiók Bizottságának konzultációra irányuló kérelme, amelynek tárgya: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (az Eljárási Szabályzat 118. cikke) (szavazás)


  Szervezett nemzetközi bűnözés (migránsok illegális csempészete) * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Szervezett nemzetközi bűnözés (emberkereskedelem) * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III (szavazás)


  Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III (szavazás)


  Európai Szociális Alap ***II (szavazás)


  Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II (szavazás)


  Európai területi együttműködési csoportosulás ***II (szavazás)


  A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***I (szavazás)


  ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) *** (szavazás)


  A Kohéziós Alap létrehozása *** (szavazás)


  Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások * (szavazás)


  Az EK saját forrásainak rendszere * (szavazás)


  Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság pénzügyi válsága (szavazás)


  A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja (szavazás)


  A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások (szavazás)


  A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése (szavazás)


  A szavazáshoz fűzött indokolások


  Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok


  Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában (vita)


  Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében (vita)


  Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (vita)


  Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések)


  Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (a vita folytatása)


  Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II (vita)


  Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II (vita)


  A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása * (vita)


  A következő ülés napirendje


  Az ülés berekesztése |
| JELENLÉTI ÍV | 31 |
| I. MELLÉKLET | 33 |
| II. MELLÉKLET | 43 |
| ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 64 |
| P6_TA(2006)0281Nemzetközi szervezett bűnözés: A migránsok csempészete *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (8174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS)) | 64 |
| P6_TA(2006)0282Nemzetközi szervezett bűnözés: emberkereskedelem *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (8174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS)) | 64 |
| P6_TA(2006)0283Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***IIIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös szövegtervezetről (PE-CONS 3614/1/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)) | 65 |
| P6_TA(2006)0284Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***IIIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egyeztető bizottság által elfogadott, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló közös szövegtervezetről (PE-CONS 3615/4/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)) | 66 |
| P6_TA(2006)0285Európai Szociális Alap ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (9060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD)) | 67 |
| P6_TA(2006)0286Európai Regionális Fejlesztési Alap ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadásáról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi közös álláspontról (9059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD)) | 67 |
| P6_TA(2006)0287Európai területi együttműködési csoportosulás ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a területi együttműködés európai csoportosulásáról (EGTC) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (9062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD)) | 68 |
| P6_TA(2006)0288A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0305 – C6-0232/2005 – 2005/0126(COD)) | 69 |
| P6_TC1-COD(2005)0126Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. július 4-én került elfogadásra a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 69 |
| MELLÉKLETIRATOK KÉZBESÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM | 75 |
| P6_TA(2006)0289ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) ***Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (9077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC)) | 100 |
| MELLÉKLETAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA | 101 |
| P6_TA(2006)0290A Kohéziós Alap létrehozása ***Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló és az 1164/94/EK rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (9078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC)) | 101 |
| P6_TA(2006)0291A vonalhajózási konferenciákra vonatkozó csoportmentesség és a kabotázs valamint a nemzetközi tramphajózási szolgáltatások *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS)) | 102 |
| P6_TA(2006)0292Saját források rendszere *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS)) | 106 |
| P6_TA(2006)0293Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságaAz Európai Parlament állásfoglalása az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságáról (2006/2026(INI)) | 108 |
| P6_TA(2006)0294A pénzügyi szolgáltatási ágazat konszolidációjaAz Európai Parlament állásfoglalása a pénzügyi szolgáltatási ágazat további konszolidációjáról (2006/2081(INI)) | 110 |
| P6_TA(2006)0295A társasági jog terén az utóbbi időben tapasztalható fejlemények és a jövőbeli kilátásokAz Európai Parlament állásfoglalása a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról (2006/2051(INI)) | 114 |
| P6_TA(2006)0296A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéseAz Európai Parlament állásfoglalása a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről (2005/2249(INI)) | 119 |
| | 2006. július 5., szerda |
| 2006/C 303E/03 | JEGYZŐKÖNYV | 124 |
| ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE


  Az ülés megnyitása


  A finn elnökség programjának bemutatása (vita)


  Palesztinai helyzet (vita)


  Szavazások órája


  A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II (szavazás)


  Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II (szavazás)


  A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása * (szavazás)


  Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében (szavazás)


  Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (szavazás)


  Köszöntés


  A szavazáshoz fűzött indokolások


  Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok


  Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  A Ciprus északi részén lévő vallási örökség védelméről és megőrzéséről (írásbeli nyilatkozat)


  A nemzetközi örökbefogadásról Romániában (írásbeli nyilatkozat)


  Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására (vita)


  A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által (vita)


  Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)


  A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika – Vízumkönnyítés a nyugat-balkáni országok számára (vita)


  A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás) – A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások (vita)


  A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás * – Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban – Az Európai Unió bevándorlási politikája


  AIDS: ideje cselekedni! (vita)


  A következő ülés napirendje


  Az ülés berekesztése |
| JELENLÉTI ÍV | 134 |
| I. MELLÉKLET | 136 |
| II. MELLÉKLET | 143 |
| ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 155 |
| P6_TA(2006)0297A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Holland Királyság kezdeményezéséről a több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából (6930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS)) | 155 |
| P6_TA(2006)0298Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD)) | 157 |
| P6_TC2-COD(1997)0335Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. július 5-én került elfogadásra a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 158 |
| I. MELLÉKLETA FÖLDRAJZILAG 1., 2., 3. ÉS 4. HAJÓZÁSI ZÓNÁBA TARTOZÓ KÖZÖSSÉGI BELVÍZI VÍZI UTAK JEGYZÉKE | 168 |
| II. MELLÉKLETAZ 1., 2., 3. ÉS 4. ZÓNA BELVÍZI ÚTJAIN KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI MINIMUMKÖVETELMÉNYEK | 189 |
| III. MELLÉKLETAZ 1. ÉS 2. ZÓNÁBA TARTOZÓ BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ LEHETSÉGES KIEGÉSZÍTŐ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK TÁRGYKÖREI | 353 |
| IV. MELLÉKLETA 3. ÉS 4. ZÓNÁBA TARTOZÓ BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK LEHETSÉGES CSÖKKENTÉSEINEK TÁRGYKÖREI | 354 |
| V. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNYOK MINTÁJA | 355 |
| VI. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNYOK NYILVÁNTARTÁS-MINTÁJA | 372 |
| VII. MELLÉKLETHAJÓOSZTÁLYOZÓ TÁRSASÁGOK | 375 |
| VIII. MELLÉKLETA SZEMLÉK VÉGREHAJTÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATATARTALOM | 377 |
| IX. MELLÉKLETA JELZŐFÉNYEKRE, RADARBERENDEZÉSEKRE ÉS FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK | 378 |
| P6_TA(2006)0299Polgári légi közlekedés (műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD)) | 437 |
| P6_TC2-COD(2000)0069Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. július 5-én került elfogadásra a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 438 |
| MELLÉKLET | 445 |
| P6_TA(2006)0300A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0673 – C6-0031/2006 – 2005/0272(CNS)) | 634 |
| P6_TA(2006)0301A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásaAz Európai Parlament állásfoglalása a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés (2006/2005(INI)) | 640 |
| P6_TA(2006)0302Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés feléAz Európai Parlament állásfoglalása az EU gyáriparának megerősítésére irányuló politikai keretekről – Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (2006/2003(INI)) | 646 |
| | 2006. július 6., csütörtök |
| 2006/C 303E/04 | JEGYZŐKÖNYV | 651 |
| ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE


  Az ülés megnyitása


  Dokumentumok benyújtása


  Fejlesztés és migráció (vita)


  Méltányos kereskedelem és fejlesztés (vita)


  Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (vita)


  Szavazások órája


  A hozzáadottérték-adó beszedése és a csalás, valamint az adókikerülés elleni küzdelem * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Az egészségügyi dolgozók védelme a tűszúrás által okozott sérülések révén véráram útján terjedő fertőzésekkel szemben (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***I (szavazás)


  Stabilitási Eszköz ***I (szavazás)


  Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) * (szavazás)


  A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás)


  A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások * (szavazás)


  A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I (szavazás)


  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet * (zárószavazás)


  A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás * (szavazás)


  A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosítása (szavazás)


  A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában (szavazás)


  Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására (szavazás)


  A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által (szavazás)


  Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban (szavazás)


  Fejlesztés és migráció (szavazás)


  Méltányos kereskedelem és fejlesztés (szavazás)


  AIDS: ideje cselekedni! (szavazás)


  A szavazáshoz fűzött indokolások


  Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok


  Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  A Tanács közös álláspontjainak közlése


  Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (a vita folytatása)


  A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében (eredetmegjelölés) (vita)


  Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (vita)


  Szomália


  Mauritánia


  Szólásszabadság az interneten


  Szavazások órája


  Szomália (szavazás)


  Mauritánia (szavazás)


  Szólásszabadság az interneten (szavazás)


  A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében (eredetmegjelölés) (szavazás)


  A szavazáshoz fűzött indokolások


  Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok


  A bizottságok és a küldöttségek tagjai


  Kérelem a parlamenti mentelmi jog felfüggesztésére


  Egyes okiratokra vonatkozó határozatok


  Nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozatok (az Eljárási Szabályzat 116. cikke)


  A jelen ülésen elfogadott szövegek továbbítása


  A következő ülések időpontjai


  Az ülés elnapolása |
| JELENLÉTI ÍV | 669 |
| I. MELLÉKLET | 671 |
| II. MELLÉKLET | 690 |
| ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 747 |
| P6_TA(2006)0303A HÉA kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítése az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0089 – C6-0100/2005 – 2005/0019(CNS)) | 747 |
| P6_TA(2006)0304EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésértAz Európai Parlament állásfoglalása az EU-karibi partnerségről a növekedésért, stabilitásért és a fejlődésért (2006/2123(INI)) | 750 |
| P6_TA(2006)0305A tűszúrás által okozott sérülésekből adódó vér útján terjedő fertőzésekAz Európai Parlament állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről (2006/2015(INI)) | 754 |
| MELLÉKLETRÉSZLETES AJÁNLÁSOK A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓAN | 756 |
| P6_TA(2006)0306Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0628 – C6–0129/2004 – 2004/0219(COD)) | 760 |
| P6_TC1-COD(2004)0219Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 761 |
| MELLÉKLETAZ 1. CIKKBEN HIVATKOZOTT PARTNERORSZÁGOK | 779 |
| P6_TA(2006)0307Stabilitási eszköz ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0630 – C6–0251/2004 – 2004/0223(COD)) | 780 |
| P6_TC1-COD(2004)0223Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 781 |
| MELLÉKLETSTABILITÁSI ESZKÖZ | 797 |
| P6_TA(2006)0308Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0627 – C6–0047/2005 – 2004/0222(CNS)) | 798 |
| P6_TA(2006)0309A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (intézményközi megállapodás)Az Európai Parlament határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozat tervezetére vonatkozó, együttes nyilatkozat formájában létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)) | 806 |
| P6_TA(2006)0310A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (eljárások) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS)) | 810 |
| P6_TA(2006)0311A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0343 – C6–0246/2005 – 2005/0138(COD)) | 811 |
| P6_TC1-COD(2005)0138Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra a pénzeszközök átutalásait kísérő megbízói információkról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 811 |
| P6_TA(2006)0312Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0181 – C6-0234/2005 – 2005/0090(CNS)) | 824 |
| P6_TA(2006)0313A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS)) | 825 |
| P6_TA(2006)0314A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosításaAz Európai Parlament állásfoglalása a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosításáról | 830 |
| P6_TA(2006)0315A vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei EurópábanAz Európai Parlament állásfoglalása vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában | 831 |
| P6_TA(2006)0316Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használataAz Európai Parlament állásfoglalása az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról – az ideiglenes bizottság közbenső jelentése (2006/2027(INI)) | 833 |
| P6_TA(2006)0317A SWIFT-rendszerből származó banki átutalásokkal kapcsolatos adatoknak az Egyesült Államok titkosszolgálatai által történt megszerzésérőlAz Európai Parlament állásfoglalása a SWIFT-rendszerből származó banki átutalásokkal kapcsolatos adatoknak az Egyesült Államok titkosszolgálatai által történt megszerzéséről | 843 |
| P6_TA(2006)0318A bevándorlóknak az Európai Unióba történő beilleszkedéseAz Európai Parlament állásfoglalása a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről (2006/2056(INI)) | 845 |
| P6_TA(2006)0319Fejlesztés és migrációAz Európai Parlament állásfoglalása a fejlődésről és a migrációról (2005/2244(INI)) | 852 |
| P6_TA(2006)0320Méltányos kereskedelem és fejlődésAz Európai Parlament állásfoglalása a méltányos kereskedelemről és fejlődésről (2005/2245(INI)) | 865 |
| P6_TA(2006)0321A HIV/AIDS: Ideje cselekedniAz Európai Parlament állásfoglalása a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni | 871 |
| P6_TA(2006)0322SzomáliaAz Európai Parlament állásfoglalása Szomáliáról | 874 |
| P6_TA(2006)0323MauritániaAz Európai Parlament állásfoglalása Mauritániáról | 876 |
| P6_TA(2006)0324Az interneten való véleménynyilvánítás szabadságárólAz Európai Parlament állásfoglalása az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról | 879 |
| P6_TA(2006)0325Az eredetjelzésAz Európai Parlament állásfoglalása a harmadik országokból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről | 881 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Európai Parlament

2006. július 3., hétfő

2006/C 303E/01

JEGYZŐKÖNYV

1

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

Az ülésszak folytatása

Az elnökség nyilatkozata

Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A bizottságok és a küldöttségek tagjai

A Parlament tagjai (megfigyelők)

Mandátumvizsgálat

Együttdöntéssel elfogadott jogi aktusok aláírása

Dokumentumok benyújtása

Megállapodások szövegeinek a Tanács általi továbbítása

Előirányzatok átcsoportosítása

Ügyrend

Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben

Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság pénzügyi válsága (vita)

A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja – Fúziók és felvásárlások az európai tőzsdéken (vita)

Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások * (vita)

A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I (vita)

A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások (vita)

A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése (vita)

Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III (vita)

Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III (vita)

A következő ülés napirendje

Az ülés berekesztése

JELENLÉTI ÍV

13

2006. július 4., kedd

2006/C 303E/02

JEGYZŐKÖNYV

15

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

Az ülés megnyitása

Dokumentumok benyújtása

Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok bejelentése)

70 évvel Franco tábornok spanyolországi puccsa után – (A Parlament elnökének és a képviselőcsoportok elnökeinek nyilatkozatai)

ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) *** – A Kohéziós Alap létrehozása *** – Európai Szociális Alap ***II – Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II – Európai területi együttműködési csoportosulás ***II (vita)

Szavazások órája

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság konzultációra irányuló kérelme, amelynek tárgya: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (az Eljárási Szabályzat 117. cikke) (szavazás)

A Régiók Bizottságának konzultációra irányuló kérelme, amelynek tárgya: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (az Eljárási Szabályzat 118. cikke) (szavazás)

Szervezett nemzetközi bűnözés (migránsok illegális csempészete) * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Szervezett nemzetközi bűnözés (emberkereskedelem) * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III (szavazás)

Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III (szavazás)

Európai Szociális Alap ***II (szavazás)

Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II (szavazás)

Európai területi együttműködési csoportosulás ***II (szavazás)

A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***I (szavazás)

ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) *** (szavazás)

A Kohéziós Alap létrehozása *** (szavazás)

Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások * (szavazás)

Az EK saját forrásainak rendszere * (szavazás)

Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság pénzügyi válsága (szavazás)

A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja (szavazás)

A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások (szavazás)

A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése (szavazás)

A szavazáshoz fűzött indokolások

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában (vita)

Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében (vita)

Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (vita)

Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések)

Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (a vita folytatása)

Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II (vita)

Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II (vita)

A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása * (vita)

A következő ülés napirendje

Az ülés berekesztése

JELENLÉTI ÍV

31

I. MELLÉKLET

33

II. MELLÉKLET

43

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

64

P6_TA(2006)0281Nemzetközi szervezett bűnözés: A migránsok csempészete *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (8174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS))

64

P6_TA(2006)0282Nemzetközi szervezett bűnözés: emberkereskedelem *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (8174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS))

64

P6_TA(2006)0283Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***IIIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös szövegtervezetről (PE-CONS 3614/1/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD))

65

P6_TA(2006)0284Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***IIIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egyeztető bizottság által elfogadott, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló közös szövegtervezetről (PE-CONS 3615/4/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD))

66

P6_TA(2006)0285Európai Szociális Alap ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (9060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD))

67

P6_TA(2006)0286Európai Regionális Fejlesztési Alap ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadásáról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi közös álláspontról (9059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD))

67

P6_TA(2006)0287Európai területi együttműködési csoportosulás ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a területi együttműködés európai csoportosulásáról (EGTC) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (9062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD))

68

P6_TA(2006)0288A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0305 – C6-0232/2005 – 2005/0126(COD))

69

P6_TC1-COD(2005)0126Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. július 4-én került elfogadásra a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

69

MELLÉKLETIRATOK KÉZBESÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM

75

P6_TA(2006)0289ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) ***Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (9077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC))

100

MELLÉKLETAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

101

P6_TA(2006)0290A Kohéziós Alap létrehozása ***Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló és az 1164/94/EK rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (9078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC))

101

P6_TA(2006)0291A vonalhajózási konferenciákra vonatkozó csoportmentesség és a kabotázs valamint a nemzetközi tramphajózási szolgáltatások *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS))

102

P6_TA(2006)0292Saját források rendszere *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS))

106

P6_TA(2006)0293Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságaAz Európai Parlament állásfoglalása az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságáról (2006/2026(INI))

108

P6_TA(2006)0294A pénzügyi szolgáltatási ágazat konszolidációjaAz Európai Parlament állásfoglalása a pénzügyi szolgáltatási ágazat további konszolidációjáról (2006/2081(INI))

110

P6_TA(2006)0295A társasági jog terén az utóbbi időben tapasztalható fejlemények és a jövőbeli kilátásokAz Európai Parlament állásfoglalása a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról (2006/2051(INI))

114

P6_TA(2006)0296A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéseAz Európai Parlament állásfoglalása a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről (2005/2249(INI))

119

2006. július 5., szerda

2006/C 303E/03

JEGYZŐKÖNYV

124

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

Az ülés megnyitása

A finn elnökség programjának bemutatása (vita)

Palesztinai helyzet (vita)

Szavazások órája

A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II (szavazás)

Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II (szavazás)

A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása * (szavazás)

Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében (szavazás)

Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (szavazás)

Köszöntés

A szavazáshoz fűzött indokolások

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A Ciprus északi részén lévő vallási örökség védelméről és megőrzéséről (írásbeli nyilatkozat)

A nemzetközi örökbefogadásról Romániában (írásbeli nyilatkozat)

Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására (vita)

A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által (vita)

Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)

A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika – Vízumkönnyítés a nyugat-balkáni országok számára (vita)

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás) – A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások (vita)

A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás * – Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban – Az Európai Unió bevándorlási politikája

AIDS: ideje cselekedni! (vita)

A következő ülés napirendje

Az ülés berekesztése

JELENLÉTI ÍV

134

I. MELLÉKLET

136

II. MELLÉKLET

143

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

155

P6_TA(2006)0297A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Holland Királyság kezdeményezéséről a több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából (6930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS))

155

P6_TA(2006)0298Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD))

157

P6_TC2-COD(1997)0335Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. július 5-én került elfogadásra a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2006/.../EK

158

I. MELLÉKLETA FÖLDRAJZILAG 1., 2., 3. ÉS 4. HAJÓZÁSI ZÓNÁBA TARTOZÓ KÖZÖSSÉGI BELVÍZI VÍZI UTAK JEGYZÉKE

168

II. MELLÉKLETAZ 1., 2., 3. ÉS 4. ZÓNA BELVÍZI ÚTJAIN KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

189

III. MELLÉKLETAZ 1. ÉS 2. ZÓNÁBA TARTOZÓ BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ LEHETSÉGES KIEGÉSZÍTŐ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK TÁRGYKÖREI

353

IV. MELLÉKLETA 3. ÉS 4. ZÓNÁBA TARTOZÓ BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK LEHETSÉGES CSÖKKENTÉSEINEK TÁRGYKÖREI

354

V. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNYOK MINTÁJA

355

VI. MELLÉKLETA KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNYOK NYILVÁNTARTÁS-MINTÁJA

372

VII. MELLÉKLETHAJÓOSZTÁLYOZÓ TÁRSASÁGOK

375

VIII. MELLÉKLETA SZEMLÉK VÉGREHAJTÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATATARTALOM

377

IX. MELLÉKLETA JELZŐFÉNYEKRE, RADARBERENDEZÉSEKRE ÉS FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

378

P6_TA(2006)0299Polgári légi közlekedés (műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD))

437

P6_TC2-COD(2000)0069Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. július 5-én került elfogadásra a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

.../2006/EK

438

MELLÉKLET

445

P6_TA(2006)0300A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0673 – C6-0031/2006 – 2005/0272(CNS))

634

P6_TA(2006)0301A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásaAz Európai Parlament állásfoglalása a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés (2006/2005(INI))

640

P6_TA(2006)0302Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés feléAz Európai Parlament állásfoglalása az EU gyáriparának megerősítésére irányuló politikai keretekről – Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (2006/2003(INI))

646

2006. július 6., csütörtök

2006/C 303E/04

JEGYZŐKÖNYV

651

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

Az ülés megnyitása

Dokumentumok benyújtása

Fejlesztés és migráció (vita)

Méltányos kereskedelem és fejlesztés (vita)

Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (vita)

Szavazások órája

A hozzáadottérték-adó beszedése és a csalás, valamint az adókikerülés elleni küzdelem * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Az egészségügyi dolgozók védelme a tűszúrás által okozott sérülések révén véráram útján terjedő fertőzésekkel szemben (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***I (szavazás)

Stabilitási Eszköz ***I (szavazás)

Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) * (szavazás)

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás)

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások * (szavazás)

A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I (szavazás)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet * (zárószavazás)

A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás * (szavazás)

A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosítása (szavazás)

A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában (szavazás)

Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására (szavazás)

A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által (szavazás)

Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban (szavazás)

Fejlesztés és migráció (szavazás)

Méltányos kereskedelem és fejlesztés (szavazás)

AIDS: ideje cselekedni! (szavazás)

A szavazáshoz fűzött indokolások

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A Tanács közös álláspontjainak közlése

Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (a vita folytatása)

A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében (eredetmegjelölés) (vita)

Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (vita)

Szomália

Mauritánia

Szólásszabadság az interneten

Szavazások órája

Szomália (szavazás)

Mauritánia (szavazás)

Szólásszabadság az interneten (szavazás)

A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében (eredetmegjelölés) (szavazás)

A szavazáshoz fűzött indokolások

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

A bizottságok és a küldöttségek tagjai

Kérelem a parlamenti mentelmi jog felfüggesztésére

Egyes okiratokra vonatkozó határozatok

Nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozatok (az Eljárási Szabályzat 116. cikke)

A jelen ülésen elfogadott szövegek továbbítása

A következő ülések időpontjai

Az ülés elnapolása

JELENLÉTI ÍV

669

I. MELLÉKLET

671

II. MELLÉKLET

690

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

747

P6_TA(2006)0303A HÉA kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítése az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0089 – C6-0100/2005 – 2005/0019(CNS))

747

P6_TA(2006)0304EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésértAz Európai Parlament állásfoglalása az EU-karibi partnerségről a növekedésért, stabilitásért és a fejlődésért (2006/2123(INI))

750

P6_TA(2006)0305A tűszúrás által okozott sérülésekből adódó vér útján terjedő fertőzésekAz Európai Parlament állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről (2006/2015(INI))

754

MELLÉKLETRÉSZLETES AJÁNLÁSOK A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓAN

756

P6_TA(2006)0306Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0628 – C6–0129/2004 – 2004/0219(COD))

760

P6_TC1-COD(2004)0219Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

761

MELLÉKLETAZ 1. CIKKBEN HIVATKOZOTT PARTNERORSZÁGOK

779

P6_TA(2006)0307Stabilitási eszköz ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0630 – C6–0251/2004 – 2004/0223(COD))

780

P6_TC1-COD(2004)0223Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

781

MELLÉKLETSTABILITÁSI ESZKÖZ

797

P6_TA(2006)0308Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0627 – C6–0047/2005 – 2004/0222(CNS))

798

P6_TA(2006)0309A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (intézményközi megállapodás)Az Európai Parlament határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozat tervezetére vonatkozó, együttes nyilatkozat formájában létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI))

806

P6_TA(2006)0310A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (eljárások) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS))

810

P6_TA(2006)0311A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0343 – C6–0246/2005 – 2005/0138(COD))

811

P6_TC1-COD(2005)0138Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra a pénzeszközök átutalásait kísérő megbízói információkról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

811

P6_TA(2006)0312Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0181 – C6-0234/2005 – 2005/0090(CNS))

824

P6_TA(2006)0313A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS))

825

P6_TA(2006)0314A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosításaAz Európai Parlament állásfoglalása a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosításáról

830

P6_TA(2006)0315A vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei EurópábanAz Európai Parlament állásfoglalása vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában

831

P6_TA(2006)0316Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használataAz Európai Parlament állásfoglalása az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról – az ideiglenes bizottság közbenső jelentése (2006/2027(INI))

833

P6_TA(2006)0317A SWIFT-rendszerből származó banki átutalásokkal kapcsolatos adatoknak az Egyesült Államok titkosszolgálatai által történt megszerzésérőlAz Európai Parlament állásfoglalása a SWIFT-rendszerből származó banki átutalásokkal kapcsolatos adatoknak az Egyesült Államok titkosszolgálatai által történt megszerzéséről

843

P6_TA(2006)0318A bevándorlóknak az Európai Unióba történő beilleszkedéseAz Európai Parlament állásfoglalása a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről (2006/2056(INI))

845

P6_TA(2006)0319Fejlesztés és migrációAz Európai Parlament állásfoglalása a fejlődésről és a migrációról (2005/2244(INI))

852

P6_TA(2006)0320Méltányos kereskedelem és fejlődésAz Európai Parlament állásfoglalása a méltányos kereskedelemről és fejlődésről (2005/2245(INI))

865

P6_TA(2006)0321A HIV/AIDS: Ideje cselekedniAz Európai Parlament állásfoglalása a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni

871

P6_TA(2006)0322SzomáliaAz Európai Parlament állásfoglalása Szomáliáról

874

P6_TA(2006)0323MauritániaAz Európai Parlament állásfoglalása Mauritániáról

876

P6_TA(2006)0324Az interneten való véleménynyilvánítás szabadságárólAz Európai Parlament állásfoglalása az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról

879

P6_TA(2006)0325Az eredetjelzésAz Európai Parlament állásfoglalása a harmadik országokból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről

881

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 303E/05 | | s19 |

2006/C 303E/05

s19

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Európai Parlament

2006. július 3., hétfő

| 13.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 303/1

---

JEGYZŐKÖNYV

(2006/C 303 E/01)

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

ELNÖKÖL: Josep BORRELL FONTELLES

elnök

1.   Az ülésszak folytatása

Az ülést 17.05 órakor nyitják meg.

2.   Az elnökség nyilatkozata

Az elnök nyilatkozatot tesz, melyben felidézi egyrészt Stacy Lemmens és Nathalie Mahy kislányok Liège-ben, múlt júniusban történt meggyilkolását, másrészt pedig a mai napon Valenciában (Spanyolország) történt, különösen sok halálos áldozatot követelő metróbalesetet.

A Parlament egyperces csendet tart az áldozatok tiszteletére.

3.   Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Az ülés időpontja: 2006.06.14

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

Állásfoglalásra irányuló indítvány a mérlegelés időszakára tervezett következő lépésekről (B6-0327/2006)

| — | állásfoglalás (egészében)

  ellene: Nils Lundgren |
| --- | --- |

—

állásfoglalás (egészében)

ellene: Nils Lundgren

ellene:

Az ülés időpontja: 2006.06.15

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

Jerzy Buzek-jelentés – A6-0202/2006

| — | módosítás: 320

  mellette: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

módosítás: 320

mellette: Britta Thomsen

mellette:

*

- *

Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.

4.   A bizottságok és a küldöttségek tagjai

A Parlament a PPE-DE és az ALDE képviselőcsoport kérésére ratifikálja a következő kinevezéseket:

| — | Az EU-Kazahsztán, EU-Kirgizisztán és EU-Üzbegisztán parlamenti együttmüködési bizottságokba delegált és a Tádzsikisztánnal, Türkmenisztánnal és Mongóliával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség:






  — | Markus Pieper |
| --- | --- | --- |

—

Az EU-Kazahsztán, EU-Kirgizisztán és EU-Üzbegisztán parlamenti együttmüködési bizottságokba delegált és a Tádzsikisztánnal, Türkmenisztánnal és Mongóliával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség:

—

Markus Pieper

| — | A Maghreb-országokkal és az Arab Maghreb Unióval (beleértve Líbiát is) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség:






  — | Markus Pieper helyére Giuseppe Castiglione |
| --- | --- | --- |

—

A Maghreb-országokkal és az Arab Maghreb Unióval (beleértve Líbiát is) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség:

—

Markus Pieper helyére Giuseppe Castiglione

| — | A Mashreq-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség:






  — | Marco Cappato |
| --- | --- | --- |

—

A Mashreq-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség:

—

Marco Cappato

5.   A Parlament tagjai (megfigyelők)

(megfigyelők)

Valeriu Ştefan Zgonea közli, hogy lemond európai parlamenti megfigyelői tisztségéről 2006.07.13-i hatállyal.

A Parlament ezt tudomásul veszi és tájékoztatni fogja az illetékes román hatóságokat.

6.   Mandátumvizsgálat

2006.06.21-i ülésén a JURI bizottság az eljárási szabályzat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében elvégezte Achille Occhetto mandátumvizsgálatát, valamint annak vizsgálatát, hogy Beniamino Donnici kifogásolja Achille Occhetto európai parlamenti képviselővé történő kinevezését Antonio Di Pietro helyére.

Miután megállapította, hogy az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 12. cikke értelmében e kifogás nem fogadható el, mivel az az olasz nemzeti választási törvényen alapul, a JURI bizottság egyhangúlag javasolta Achille Occhetto mandátumának 2006.05.08-i hatállyal történő érvényesítését.

A Parlament ennélfogva ratifikálja a mandátumot.

7.   Együttdöntéssel elfogadott jogi aktusok aláírása

Az elnök közli, hogy szerdán a Tanács elnökével közösen a következő, együttdöntéssel elfogadott jogi aktusokat írja alá a Parlament eljárási szabályzata 68. cikkének megfelelően:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (3681/3/2005 – C6-0210/2006 – 2005/0007(COD)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (3681/3/2005 – C6-0210/2006 – 2005/0007(COD))

| — | Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (3626/2006 – C6-0213/2006 – 2004/0165(COD)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (3626/2006 – C6-0213/2006 – 2004/0165(COD))

| — | Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (3625/2006 – C6-0212/2006 – 2004/0167(COD)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (3625/2006 – C6-0212/2006 – 2004/0167(COD))

| — | Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai területi együttműködési csoportosulásról (GECT) (3627/2006 – C6-0214/2006 – 2004/0168(COD)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai területi együttműködési csoportosulásról (GECT) (3627/2006 – C6-0214/2006 – 2004/0168(COD))

| — | Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (átdolgozott szöveg) (3621/2006 – C6-0215/2006 – 2004/0084(COD)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (átdolgozott szöveg) (3621/2006 – C6-0215/2006 – 2004/0084(COD))

| — | Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (3663/2/2005 – C6-0211/2006 – 2004/0237(COD)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (3663/2/2005 – C6-0211/2006 – 2004/0237(COD))

8.   Dokumentumok benyújtása

Az alábbi dokumentumokat nyújtották be:

| 1) | a parlamenti bizottságok






  1.1) | jelentések:






  — | Jelentés a pénzügyi szolgáltatási szektor további konszolidációjáról (2006/2081(INI)) – Gazdasági és Monetáris Bizottság
  Előadó: Muscat Joseph (A6-0170/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

a parlamenti bizottságok

1.1)

jelentések:

—

Jelentés a pénzügyi szolgáltatási szektor további konszolidációjáról (2006/2081(INI)) – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Muscat Joseph (A6-0170/2006).

| — | ***I Jelentés a hajók által okozott szennyezés esetén történő beavatkozás területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség intézkedéseinek többéves finanszírozásáról és az 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0210 – C6-0153/2005 – 2005/0098(COD)) – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság
  Előadó: de Grandes Pascual Luis (A6-0184/2006). |
| --- | --- |

—

***I Jelentés a hajók által okozott szennyezés esetén történő beavatkozás területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség intézkedéseinek többéves finanszírozásáról és az 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0210 – C6-0153/2005 – 2005/0098(COD)) – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: de Grandes Pascual Luis (A6-0184/2006).

| — | * Jelentés a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
  Előadó: Gaubert Patrick (A6-0186/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Gaubert Patrick (A6-0186/2006).

| — | Jelentés a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről (2006/2056(INI)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
  Előadó: Lambrinidis Stavros (A6-0190/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről (2006/2056(INI)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Lambrinidis Stavros (A6-0190/2006).

| — | ***I Jelentés az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” speciális program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0122 – C6-0388/2005 – 2005/0037A(COD)) – Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság
  Előadó: Gröner Lissy (A6-0193/2006). |
| --- | --- |

—

***I Jelentés az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó „Küzdelem az erőszak ellen (Daphne), drogprevenció és felvilágosítás” speciális program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0122 – C6-0388/2005 – 2005/0037A(COD)) – Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

Előadó: Gröner Lissy (A6-0193/2006).

| — | ***I Jelentés a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0343 – C6-0246/2005 – 2005/0138(COD)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
  Előadó: Alvaro Alexander (A6-0196/2006). |
| --- | --- |

—

***I Jelentés a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0343 – C6-0246/2005 – 2005/0138(COD)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Alvaro Alexander (A6-0196/2006).

| — | Jelentés a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről (2005/2249(INI)) – Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság
  Előadó: Lucas Caroline (A6-0201/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről (2005/2249(INI)) – Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

Előadó: Lucas Caroline (A6-0201/2006).

| — | Jelentés a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés (2006/2005(INI)) – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság
  Előadó: del Castillo Vera Pilar (A6-0204/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés (2006/2005(INI)) – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: del Castillo Vera Pilar (A6-0204/2006).

| — | Jelentés: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (2006/2003(INI)) – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság
  Előadó: Calabuig Rull Joan (A6-0206/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (2006/2003(INI)) – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Calabuig Rull Joan (A6-0206/2006).

| — | Jelentés: Méltányos kereskedelem és fejlődés (2005/2245(INI)) – Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Schmidt Frithjof (A6-0207/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés: Méltányos kereskedelem és fejlődés (2005/2245(INI)) – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Schmidt Frithjof (A6-0207/2006).

| — | * Jelentés a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0089 – C6-0100/2005 – 2005/0019(CNS)) – Gazdasági és Monetáris Bizottság
  Előadó: Konrad Christoph (A6-0209/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0089 – C6-0100/2005 – 2005/0019(CNS)) – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Konrad Christoph (A6-0209/2006).

| — | Jelentés a fejlődésről és a migrációról (2005/2244(INI)) – Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Carlotti Marie-Arlette (A6-0210/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés a fejlődésről és a migrációról (2005/2244(INI)) – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Carlotti Marie-Arlette (A6-0210/2006).

| — | Jelentés az EU-karibi partnerségről a növekedésért, stabilitásért és a fejlődésért (2006/2123(INI)) – Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Zimmer Gabriele (A6-0211/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés az EU-karibi partnerségről a növekedésért, stabilitásért és a fejlődésért (2006/2123(INI)) – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Zimmer Gabriele (A6-0211/2006).

| — | Jelentés az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról (2006/2027(INI)) – Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság
  Előadó: Fava Giovanni Claudio (A6-0213/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról (2006/2027(INI)) – Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság

Előadó: Fava Giovanni Claudio (A6-0213/2006).

| — | * Jelentés az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (08174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
  Előadó: Cavada Jean-Marie (A6-0214/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (08174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Cavada Jean-Marie (A6-0214/2006).

| — | * Jelentés az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (08174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
  Előadó: Cavada Jean-Marie (A6-0215/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (08174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Cavada Jean-Marie (A6-0215/2006).

| — | * Jelentés a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS)) – Gazdasági és Monetáris Bizottság
  Előadó: Wortmann-Kool Corien (A6-0217/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS)) – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Wortmann-Kool Corien (A6-0217/2006).

| — | Második jelentés a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, véren keresztül történő megfertőzéssel szembeni védelméről (2006/2015(INI)) – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság
  Előadó: Hughes Stephen (A6-0218/2006). |
| --- | --- |

—

Második jelentés a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, véren keresztül történő megfertőzéssel szembeni védelméről (2006/2015(INI)) – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: Hughes Stephen (A6-0218/2006).

| — | Ideiglenes jelentéstervezet az Equitable Life Assurance Society válságáról (2006/2026(INI)) – Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság összeomlásával foglalkozó vizsgálóbizottság
  Előadó: Wallis Diana (A6-0221/2006). |
| --- | --- |

—

Ideiglenes jelentéstervezet az Equitable Life Assurance Society válságáról (2006/2026(INI)) – Az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság összeomlásával foglalkozó vizsgálóbizottság

Előadó: Wallis Diana (A6-0221/2006).

| — | * Jelentés a Holland Királyság kezdeményezéséről a több tagállamból érkező, nagyszámú résztvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából (06930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
  Előadó: Brepoels Frieda (A6-0222/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés a Holland Királyság kezdeményezéséről a több tagállamból érkező, nagyszámú résztvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából (06930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS)) – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Brepoels Frieda (A6-0222/2006).

| — | * Jelentés az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS)) – Költségvetési Bizottság
  Előadó: Lamassoure Alain (A6-0223/2006). |
| --- | --- |

—

- Jelentés az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS)) – Költségvetési Bizottság

Előadó: Lamassoure Alain (A6-0223/2006).

| — | *** Ajánlás az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (09077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC)) – Regionális Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Hatzidakis Konstantinos (A6-0224/2006). |
| --- | --- |

—

*** Ajánlás az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (09077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC)) – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Hatzidakis Konstantinos (A6-0224/2006).

| — | *** Ajánlás a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló és az 1164/94/EK rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (09078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC)) – Regionális Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Andria Alfonso (A6-0226/2006). |
| --- | --- |

—

*** Ajánlás a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló és az 1164/94/EK rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (09078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC)) – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Andria Alfonso (A6-0226/2006).

| — | Jelentés a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról (2006/2051(INI)) – Jogi Bizottság
  Előadó: Szejna Andrzej Jan (A6-0229/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról (2006/2051(INI)) – Jogi Bizottság

Előadó: Szejna Andrzej Jan (A6-0229/2006).

| 1.2) | ajánlások második olvasatra:






  — | ***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD)) – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság
  Előadó: Sommer Renate (A6-0208/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

ajánlások második olvasatra:

—

***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD)) – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Sommer Renate (A6-0208/2006).

| — | ***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD)) – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság
  Előadó: Stockmann Ulrich (A6-0212/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD)) – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Stockmann Ulrich (A6-0212/2006).

| — | ***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (09060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD)) – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság
  Előadó: Silva Peneda José Albino (A6-0220/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (09060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD)) – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: Silva Peneda José Albino (A6-0220/2006).

| — | ***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló és az 1783/1999/EK rendeletet hatályon kívül helyező európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (09059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD)) – Regionális Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Fava Giovanni Claudio (A6-0225/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló és az 1783/1999/EK rendeletet hatályon kívül helyező európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (09059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD)) – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Fava Giovanni Claudio (A6-0225/2006).

| — | ***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a területi együttműködés európai csoportosulásáról (EGTC) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (09062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD)) – Regionális Fejlesztési Bizottság
  Előadó: Olbrycht Jan (A6-0227/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a területi együttműködés európai csoportosulásáról (EGTC) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (09062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD)) – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Olbrycht Jan (A6-0227/2006).

| 2) | képviselők






  2.1) | szóbeli választ igénylő kérdések (az Eljárási Szabályzat 108. cikke)






  — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0039/2006) tesz fel: Thierry Cornillet, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Gyógyszerhamisítás (B6-0310/2006), |
| --- | --- | --- | --- |

2)

képviselők

2.1)

szóbeli választ igénylő kérdések (az Eljárási Szabályzat 108. cikke)

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0039/2006) tesz fel: Thierry Cornillet, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Gyógyszerhamisítás (B6-0310/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0061/2006) tesz fel: Martin Schulz és Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorlási politikája (B6-0311/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0061/2006) tesz fel: Martin Schulz és Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorlási politikája (B6-0311/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0064/2006) tesz fel: Ewa Klamt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az EU bevándorlási politikája (B6-0313/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0064/2006) tesz fel: Ewa Klamt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az EU bevándorlási politikája (B6-0313/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0036/2006/rev. 1) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében, a Bizottsághoz: Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (B6-0314/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0036/2006/rev. 1) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében, a Bizottsághoz: Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (B6-0314/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0063/2006) tesz fel: Doris Pack, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Gisela Kallenbach, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Hannes Swoboda, a PSE képviselőcsoport nevében, Erik Meijer, Ignasi Guardans Cambó, Jelko Kacin és Henrik Lax, a Tanácshoz: A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika (B6-0315/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0063/2006) tesz fel: Doris Pack, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Gisela Kallenbach, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Hannes Swoboda, a PSE képviselőcsoport nevében, Erik Meijer, Ignasi Guardans Cambó, Jelko Kacin és Henrik Lax, a Tanácshoz: A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika (B6-0315/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0065/2006) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében, a Bizottsághoz: A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott áruk esetében (eredetjelölés) (B6-0316/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0065/2006) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében, a Bizottsághoz: A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott áruk esetében (eredetjelölés) (B6-0316/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0069/2006) tesz fel: Pervenche Berès, az ECON bizottság nevében, a Bizottsághoz: Fúziók és felvásárlások az európai tőzsdéken (B6-0317/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0069/2006) tesz fel: Pervenche Berès, az ECON bizottság nevében, a Bizottsághoz: Fúziók és felvásárlások az európai tőzsdéken (B6-0317/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0070/2006) tesz fel: Jean Lambert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorlási politikája (B6-0318/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0070/2006) tesz fel: Jean Lambert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorlási politikája (B6-0318/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0073/2006) tesz fel: Jeanine Hennis-Plasschaert, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorláspolitikája (B6-0319/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0073/2006) tesz fel: Jeanine Hennis-Plasschaert, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorláspolitikája (B6-0319/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0077/2006) tesz fel: Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax és Ignasi Guardans Cambó, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Tanácshoz: A vízum megszerzésével kapcsolatos formaságok egyszerűsítése a Nyugat-Balkán országai számára (B6-0320/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0077/2006) tesz fel: Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax és Ignasi Guardans Cambó, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Tanácshoz: A vízum megszerzésével kapcsolatos formaságok egyszerűsítése a Nyugat-Balkán országai számára (B6-0320/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0078/2006) tesz fel: Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax és Ignasi Guardans Cambó, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: A vízum megszerzésével kapcsolatos formaságok egyszerűsítése a Nyugat-Balkán országai számára (B6-0321/2006), |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0078/2006) tesz fel: Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax és Ignasi Guardans Cambó, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: A vízum megszerzésével kapcsolatos formaságok egyszerűsítése a Nyugat-Balkán országai számára (B6-0321/2006),

| — | Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0079/2006) tesz fel: Roberta Angelilli és Romano Maria La Russa, az UEN képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az EU bevándorlási politikája (B6-0322/2006). |
| --- | --- |

—

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0079/2006) tesz fel: Roberta Angelilli és Romano Maria La Russa, az UEN képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az EU bevándorlási politikája (B6-0322/2006).

| 2.2) | szóbeli választ igénylő kérdések a kérdések órájában (az Eljárási Szabályzat 109. cikke) (B6-0312/2006)






  — | a Tanácshoz:






  — | Ludford Sarah, Seeber Richard, Posselt Bernd, Nicholson of Winterbourne, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Gentvilas Eugenijus, Henin Jacky, Bowis John, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, Karim Sajjad, Casaca Paulo, Seppänen Esko, Lundgren Nils, Evans Robert, Mavrommatis Manolis, Newton Dunn Bill, Mitchell Gay, Pafilis Athanasios, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Manolakou Diamanto, Martin Hans-Peter, Toussas Georgios, Czarnecki Ryszard, Goudin Hélène |
| --- | --- | --- | --- |

2.2)

szóbeli választ igénylő kérdések a kérdések órájában (az Eljárási Szabályzat 109. cikke) (B6-0312/2006)

—

a Tanácshoz:

—

Ludford Sarah, Seeber Richard, Posselt Bernd, Nicholson of Winterbourne, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Gentvilas Eugenijus, Henin Jacky, Bowis John, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, Karim Sajjad, Casaca Paulo, Seppänen Esko, Lundgren Nils, Evans Robert, Mavrommatis Manolis, Newton Dunn Bill, Mitchell Gay, Pafilis Athanasios, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Manolakou Diamanto, Martin Hans-Peter, Toussas Georgios, Czarnecki Ryszard, Goudin Hélène

| — | a Bizottsághoz:






  — | Moraes Claude, Evans Robert, Gyürk András, Davies Chris, Posselt Bernd, Horáček Milan, Nicholson of Winterbourne, Paleckis Justas Vincas, Ryan Eoin, Karim Sajjad, Pflüger Tobias, Westlund Åsa, Ebner Michl, Andrikienė Laima Liucija, Tarabella Marc, Ludford Sarah, Chmielewski Zdzisław Kazimierz, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Newton Dunn Bill, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Doyle Avril, Lambrinidis Stavros, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Lynne Elizabeth, Toussas Georgios, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, McGuinness Mairead, Higgins Jim, Belet Ivo, Bowis John, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Van Lancker Anne, Medina Ortega Manuel, Varvitsiotis Ioannis, Henin Jacky, Willmott Glenis, Ortuondo Larrea Josu, Papastamkos Georgios, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ford Glyn, Krarup Ole, Méndez de Vigo Íñigo, Schlyter Carl, Karatzaferis Georgios, Jordan Cizelj Romana, Mitchell Gay, Kauppi Piia-Noora, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Martin Hans-Peter, Podkański Zdzisław Zbigniew. |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottsághoz:

—

Moraes Claude, Evans Robert, Gyürk András, Davies Chris, Posselt Bernd, Horáček Milan, Nicholson of Winterbourne, Paleckis Justas Vincas, Ryan Eoin, Karim Sajjad, Pflüger Tobias, Westlund Åsa, Ebner Michl, Andrikienė Laima Liucija, Tarabella Marc, Ludford Sarah, Chmielewski Zdzisław Kazimierz, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Newton Dunn Bill, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Doyle Avril, Lambrinidis Stavros, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Lynne Elizabeth, Toussas Georgios, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, McGuinness Mairead, Higgins Jim, Belet Ivo, Bowis John, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Van Lancker Anne, Medina Ortega Manuel, Varvitsiotis Ioannis, Henin Jacky, Willmott Glenis, Ortuondo Larrea Josu, Papastamkos Georgios, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Ford Glyn, Krarup Ole, Méndez de Vigo Íñigo, Schlyter Carl, Karatzaferis Georgios, Jordan Cizelj Romana, Mitchell Gay, Kauppi Piia-Noora, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Martin Hans-Peter, Podkański Zdzisław Zbigniew.

| 2.3) | ajánlásra irányuló javaslatok (az Eljárási Szabályzat 114. cikke)






  — | De Keyser Véronique, a PSE képviselőcsoportja nevében – A Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslat az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Szíriai Arab Köztársaság közötti euro-mediterrán társulási megállapodásról szóló tárgyalásokról (B6-0373/2006).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | INTA |

2.3)

ajánlásra irányuló javaslatok (az Eljárási Szabályzat 114. cikke)

—

De Keyser Véronique, a PSE képviselőcsoportja nevében – A Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslat az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Szíriai Arab Köztársaság közötti euro-mediterrán társulási megállapodásról szóló tárgyalásokról (B6-0373/2006).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AFET

véleménynyilvánításra felkért

:

INTA

| 2.4) | nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozatok (az Eljárási Szabályzat 116. cikke)






  — | Alessandra Mussolini a gyermekpornográfiával kapcsolatos egyesületek, mozgalmak és pártok létrehozásának tilalmáról (0049/2006), |
| --- | --- | --- |

2.4)

nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozatok (az Eljárási Szabályzat 116. cikke)

—

Alessandra Mussolini a gyermekpornográfiával kapcsolatos egyesületek, mozgalmak és pártok létrehozásának tilalmáról (0049/2006),

| — | Sylwester Chruszcz a nácizmus újraéledéséről Németországban (0050/2006), |
| --- | --- |

—

Sylwester Chruszcz a nácizmus újraéledéséről Németországban (0050/2006),

| — | Daniel Strož és Jaromír Kohlíček a vasfüggönyök létezésének megengedhetetlenségéről (0051/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Strož és Jaromír Kohlíček a vasfüggönyök létezésének megengedhetetlenségéről (0051/2006),

| — | Maciej Marian Giertych a bukaresti katolikus katedrális védelméről és megőrzéséről (0052/2006), |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych a bukaresti katolikus katedrális védelméről és megőrzéséről (0052/2006),

| — | Thierry Cornillet a gyógyszerhamisítás nemzetközi kriminalizációjáról (0053/2006), |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet a gyógyszerhamisítás nemzetközi kriminalizációjáról (0053/2006),

| — | Mario Borghezio az európai segélyek odaítélésének visszásságairól, egy 900 millió eurós támogatásnak a németországi Hamburg régió számára történt odaítélése nyomán (0054/2006). |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio az európai segélyek odaítélésének visszásságairól, egy 900 millió eurós támogatásnak a németországi Hamburg régió számára történt odaítélése nyomán (0054/2006).

eurós

| 3) | az egyeztetőbizottság






  — | Az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezet az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvről (03615/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | CODE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

az egyeztetőbizottság

—

Az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezet az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvről (03615/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

CODE

| — | Az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezet a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről (03614/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | CODE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezet a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről (03614/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

CODE

| 4) | az egyeztetőbizottságba delegált parlamenti küldöttség






  — | ***III Jelentés az egyeztetőbizottság által elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös szövegtervezetről (03614/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)) – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége
  Előadó: Korhola Eija-Riitta (A6-0230/2006). |
| --- | --- | --- |

4)

az egyeztetőbizottságba delegált parlamenti küldöttség

—

***III Jelentés az egyeztetőbizottság által elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös szövegtervezetről (03614/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)) – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége

Előadó: Korhola Eija-Riitta (A6-0230/2006).

| — | ***III Jelentés az egyeztető bizottság által elfogadott, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló közös szövegtervezetről (03615/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)) – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége
  Előadó: Blokland Johannes (A6-0231/2006). |
| --- | --- |

—

***III Jelentés az egyeztető bizottság által elfogadott, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló közös szövegtervezetről (03615/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)) – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége

Előadó: Blokland Johannes (A6-0231/2006).

9.   Megállapodások szövegeinek a Tanács általi továbbítása

A Tanács a következő dokumentumok hitelesített másolatát továbbította:

| — | megállapodás az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről, |
| --- | --- |

—

megállapodás az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről,

| — | megállapodás az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről, |
| --- | --- |

—

megállapodás az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről,

| — | megállapodás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről. |
| --- | --- |

—

megállapodás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről.

10.   Előirányzatok átcsoportosítása

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 20/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0163/2006 – SEC(2006)0646).

A bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében.

11.   Ügyrend

A következő napirendi pont az ügyrend megállapítása.

Kiosztották a júliusi plenáris ülés végleges napirendtervezetét (PE 354.650/PDOJ). Módosítására a következő javaslatokat tették (az Eljárási Szabályzat 132. cikke):

Ülések: 2006.07.03-2006.07.06

Ülések: 2006.07.03-2006.07.06

Hétfő

Hétfő

| — | nincs javasolt változtatás |
| --- | --- |

—

nincs javasolt változtatás

Kedd

Kedd

| — | a LIBE bizottság az eljárási szabályzat 168. cikke értelmében kéri, hogy a keddi szavazások óráján (a végleges napirendtervezet 22. pontja) szereplő Martine Roure-jelentést (A6-0192/2006) utalják vissza a bizottsághoz. |
| --- | --- |

—

a LIBE bizottság az eljárási szabályzat 168. cikke értelmében kéri, hogy a keddi szavazások óráján (a végleges napirendtervezet 22. pontja) szereplő Martine Roure-jelentést (A6-0192/2006) utalják vissza a bizottsághoz.

(a végleges napirendtervezet 22. pontja)

Felszólal: Martine Roure, aki megindokolja a kérelmet.

A Parlament jóváhagyja a kérelmet.

Szerda és csütörtök

Szerda és csütörtök

| — | nincs javasolt változtatás |
| --- | --- |

—

nincs javasolt változtatás

Az ügyrendet megállapították.

12.   Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben

Az Eljárási Szabályzat 144. cikke jogcímén az alábbi képviselők, akik fontos politikai ügyekre kívánják felhívni a Parlament figyelmét, tesznek egyperces felszólalást:

Felszólal: Manolis Mavrommatis, Pál Schmitt, Antolín Sánchez Presedo, Kyriacos Triantaphyllides, Urszula Krupa, Georgios Karatzaferis, Zsolt László Becsey, Georgios Papastamkos, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Jules Maaten, Mieczysław Edmund Janowski, Marta Vincenzi, Tunne Kelam, Koenraad Dillen, Ryszard Czarnecki, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Badia I Cutchet, Pedro Guerreiro, Csaba Sándor Tabajdi, Giusto Catania, Bogdan Golik és Bairbre de Brún (felszólalása elején ír nyelven beszél, az elnök jelzi, hogy erről a nyelvről nem tolmácsolnak a plenáris ülésen), Siiri Oviir és Dariusz Maciej Grabowski.

13.   Az „Equitable Life Assurance Society” biztosítótársaság pénzügyi válsága (vita)

(vita)

Jelentés az „Equitable Life Assurance Society” biztosítótársaság pénzügyi válságáról [2006/2026(INI)] – az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságával foglalkozó vizsgálóbizottság

Előadó: Diana Wallis (A6-0221/2006).

Diana Wallis előterjeszti a jelentést.

ELNÖKÖL: Miroslav OUZKÝ

alelnök

Felszólal: Charlie McCreevy (a Bizottság tagja).

Felszólal: Robert Atkins, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Proinsias De Rossa, a PSE képviselőcsoport nevében, Paul van Buitenen, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Marcin Libicki, az UEN képviselőcsoport nevében, Ashley Mote, független, Mairead McGuinness, Harald Ettl, Seán Ó Neachtain, Neil Parish, Manuel Medina Ortega, Jean-Paul Gauzès, Michael Cashman és Charlie McCreevy.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.15. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.15. pont.

14.   A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja – Fúziók és felvásárlások az európai tőzsdéken (vita)

(vita)

Jelentés a pénzügyi szolgáltatási szektor további konszolidációjáról [2006/2081(INI)] – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Joseph Muscat (A6-0170/2006).

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0069/2006) tesz fel: Pervenche Berès, az ECON bizottság nevében, a Bizottsághoz: Fúziók és felvásárlások az európai tőzsdéken (B6-0317/2006)

Joseph Muscat előterjeszti a jelentést.

Pervenche Berès kifejti a szóbeli választ igénylő kérdést.

Charlie McCreevy (a Bizottság tagja) válaszol a szóbeli választ igénylő kérdésre.

Felszólal: Karsten Friedrich Hoppenstedt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Ieke van den Burg, a PSE képviselőcsoport nevében, Wolf Klinz, az ALDE képviselőcsoport nevében, John Whittaker, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Gunnar Hökmark, Antolín Sánchez Presedo, Sharon Bowles, Zsolt László Becsey, Margarita Starkevičiūtė, Piia-Noora Kauppi, John Purvis, Charlie McCreevy, Pervenche Berès és John Purvis, utóbbi kettő Charlie McCreevy felszólalásával kapcsolatban.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.16. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.16. pont.

15.   Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások * (vita)

(vita)

Jelentés a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS)] – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Corien Wortmann-Kool (A6-0217/2006).

Felszólal: Charlie McCreevy (a Bizottság tagja).

Corien Wortmann-Kool előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Robert Navarro, a PSE képviselőcsoport nevében, Georgios Toussas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, és Charlie McCreevy.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.13. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.13. pont.

16.   A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I (vita)

(vita)

Jelentés a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2005)0343 – C6-0246/2005 – 2005/0138(COD)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Alexander Alvaro (A6-0196/2006).

Felszólal: Charlie McCreevy (a Bizottság tagja).

Alexander Alvaro előterjeszti a jelentést.

ELNÖKÖL: Manuel António dos SANTOS

alelnök

Felszólal: Udo Bullmann (az ECON bizottság véleményének előadója), Mihael Brejc, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Andrzej Jan Szejna, a PSE képviselőcsoport nevében, Sophia in 't Veld, az ALDE képviselőcsoport nevében, Hubert Pirker, Wiesław Stefan Kuc és Charlie McCreevy.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.9. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.9. pont.

17.   A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások (vita)

(vita)

Jelentés a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról [2006/2051(INI)] – Jogi Bizottság

Előadó: Andrzej Jan Szejna (A6-0229/2006).

Andrzej Jan Szejna előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Charlie McCreevy (a Bizottság tagja).

Felszólal: Klaus-Heiner Lehne (az ECON bizottság véleményének előadója), Andreas Schwab, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Pervenche Berès, a PSE képviselőcsoport nevében, Marek Aleksander Czarnecki, független, Charlotte Cederschiöld, Ieke van den Burg, Donata Gottardi és Charlie McCreevy.

ELNÖKÖL: Pierre MOSCOVICI

alelnök

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.17. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.17. pont.

18.   A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése (vita)

(vita)

Jelentés a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről [2005/2249(INI)] – Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

Előadó: Caroline Lucas (A6-0201/2006).

Caroline Lucas előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Stavros Dimas (a Bizottság tagja).

Felszólal: Jeanine Hennis-Plasschaert (a TRAN bizottság véleményének előadója), Peter Liese, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Karin Scheele, a PSE képviselőcsoport nevében, Chris Davies, az ALDE képviselőcsoport nevében, Satu Hassi, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Kartika Tamara Liotard, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Johannes Blokland, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Péter Olajos, Dorette Corbey, Holger Krahmer, Carl Schlyter, Jaromír Kohlíček, Avril Doyle, Justas Vincas Paleckis, Marios Matsakis, Eva Lichtenberger, Bogusław Sonik, Ulrich Stockmann, Eija-Riitta Korhola, Philip Bradbourn és Stavros Dimas.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.18. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.18. pont.

19.   Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III (vita)

(vita)

Jelentés a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetéről [PE-CONS 3614/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)] – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége

Előadó: Eija-Riitta Korhola (A6-0230/2006).

Eija-Riitta Korhola előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Stavros Dimas (a Bizottság tagja).

Felszólal: Horst Schnellhardt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, María Sornosa Martínez, a PSE képviselőcsoport nevében, Marian Harkin, az ALDE képviselőcsoport nevében, Margrete Auken, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Kathy Sinnott, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, és Péter Olajos.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.5. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.5. pont.

20.   Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III (vita)

(vita)

Jelentés az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetéről [PE-CONS 3615/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)] – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége

Előadó: Johannes Blokland (A6-0231/2006).

Johannes Blokland előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Stavros Dimas (a Bizottság tagja).

Felszólal: Peter Liese, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Dan Jørgensen, a PSE képviselőcsoport nevében, Anne Laperrouze, az ALDE képviselőcsoport nevében, és Carl Schlyter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.6. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.6. pont.

21.   A következő ülés napirendje

A következő napi ülés napirendjét megállapították („Napirend” dokumentum PE 354.650/OJMA).

22.   Az ülés berekesztése

Az ülést 22.50 órakor berekesztik.

Julian Priestley

főtitkár

Jacek Emil Saryusz-Wolski

alelnök

---

JELENLÉTI ÍV

Aláírók:

Agnoletto, Aita, Albertini, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Megfigyelők:

Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Dîncu, Duca, Ganţ, Hogea, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Paparizov, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle

---

2006. július 4., kedd

| 13.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 303/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 303/15

---

JEGYZŐKÖNYV

(2006/C 303 E/02)

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

ELNÖKÖL: Josep BORRELL FONTELLES

elnök

1.   Az ülés megnyitása

Az ülést 09.05 órakor nyitják meg.

2.   Dokumentumok benyújtása

Az alábbi dokumentumokat nyújtották be:

| 1) | a Tanács és a Bizottság:






  — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról (COM(2006)0195 – C6-0141/2006 – 2006/0066(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | ECON, EMPL, ITRE, JURI |

1)

a Tanács és a Bizottság:

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról (COM(2006)0195 – C6-0141/2006 – 2006/0066(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

IMCO

véleménynyilvánításra felkért

:

ECON, EMPL, ITRE, JURI

| — | A DEC 29/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0793 – C6-0196/2006 – 2006/2148(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 29/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0793 – C6-0196/2006 – 2006/2148(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A Tanács és a Bizottság határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről (08161/2006 – C6-0197/2006 – 2006/0044(AVC)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | INTA |

—

A Tanács és a Bizottság határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről (08161/2006 – C6-0197/2006 – 2006/0044(AVC)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AFET

véleménynyilvánításra felkért

:

INTA

| — | A Tanács határozata a Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának az M2 és az M3 kategóriájú járművek általános kialakításuk tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó egységes feltételekről szóló 107. előírásához való csatlakozásáról (07884/1/2006 – C6-0198/2006 – 2005/0250(AVC)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | INTA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | TRAN |

—

A Tanács határozata a Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának az M2 és az M3 kategóriájú járművek általános kialakításuk tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó egységes feltételekről szóló 107. előírásához való csatlakozásáról (07884/1/2006 – C6-0198/2006 – 2005/0250(AVC)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

INTA

véleménynyilvánításra felkért

:

TRAN

| — | Javaslat a Tanács határozatára az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról (COM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | BUDG, ENVI |

—

Javaslat a Tanács határozatára az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról (COM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AGRI

véleménynyilvánításra felkért

:

BUDG, ENVI

| — | Javaslat a Tanács irányelvére a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált szöveg) (COM(2006)0258 – C6-0200/2006 – 2006/0097(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Javaslat a Tanács irányelvére a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált szöveg) (COM(2006)0258 – C6-0200/2006 – 2006/0097(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

JURI

| — | Javaslat a Tanács rendeletére az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK rendelet módosításáról (COM(2006)0261 – C6-0201/2006 – 2006/0090(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | AFET, TRAN |

—

Javaslat a Tanács rendeletére az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK rendelet módosításáról (COM(2006)0261 – C6-0201/2006 – 2006/0090(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

ITRE

véleménynyilvánításra felkért

:

AFET, TRAN

| — | Javaslat a Tanács rendeletére a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 104/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról (COM(2006)0233 – C6-0202/2006 – 2006/0081(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | BUDG |

—

Javaslat a Tanács rendeletére a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 104/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról (COM(2006)0233 – C6-0202/2006 – 2006/0081(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

PECH

véleménynyilvánításra felkért

:

BUDG

| — | A DEC 27/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0829 – C6-0203/2006 – 2006/2177(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 27/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0829 – C6-0203/2006 – 2006/2177(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A DEC 28/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0803 – C6-0204/2006 – 2006/2178(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 28/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0803 – C6-0204/2006 – 2006/2178(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A DEC 32/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0807 – C6-0205/2006 – 2006/2179(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 32/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0807 – C6-0205/2006 – 2006/2179(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | Módosított javaslat a Tanács rendeletére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról (COM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | DEVE, CONT |

—

Módosított javaslat a Tanács rendeletére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról (COM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

véleménynyilvánításra felkért

:

DEVE, CONT

| — | A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozatot módosító tanácsi határozat tervezetére vonatkozó, együttes nyilatkozat formáját öltő intézményközi megállapodás (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AFCO |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozatot módosító tanácsi határozat tervezetére vonatkozó, együttes nyilatkozat formáját öltő intézményközi megállapodás (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AFCO

| 2) | a parlamenti bizottságok:






  — | * Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS)) – Alkotmányügyi Bizottság
  Előadó: Corbett Richard (A6-0236/2006). |
| --- | --- | --- |

2)

a parlamenti bizottságok:

—

- Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS)) – Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Corbett Richard (A6-0236/2006).

| — | Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra vonatkozó együttes nyilatkozat formájában létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)) – Alkotmányügyi Bizottság
  Előadó: Corbett Richard (A6-0237/2006). |
| --- | --- |

—

Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra vonatkozó együttes nyilatkozat formájában létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)) – Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Corbett Richard (A6-0237/2006).

3.   Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok bejelentése)

(benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok bejelentése)

A következő képviselők vagy képviselőcsoportok nyújtottak be az Eljárási Szabályzat 115. cikkének értelmében vitaindítványt, az alábbi állásfoglalásra irányuló indítványokkal kapcsolatban:

| I. | Szomália







  — | Margrete Auken és Sepp Kusstatscher, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Szomáliáról (B6-0400/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

Szomália

Szomália

—

Margrete Auken és Sepp Kusstatscher, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Szomáliáról (B6-0400/2006),

| — | Luisa Morgantini, Esko Seppänen és Marco Rizzo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Szomáliáról (B6-0405/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Esko Seppänen és Marco Rizzo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Szomáliáról (B6-0405/2006),

| — | Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro és Bernd Posselt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a szomáliai helyzetről (B6-0406/2006), |
| --- | --- |

—

Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro és Bernd Posselt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a szomáliai helyzetről (B6-0406/2006),

| — | Johan Van Hecke és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Szomáliáról (B6-0410/2006), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Szomáliáról (B6-0410/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock és Marie-Arlette Carlotti, a PSE képviselőcsoport nevében, a szomáliai helyzetről (B6-0412/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock és Marie-Arlette Carlotti, a PSE képviselőcsoport nevében, a szomáliai helyzetről (B6-0412/2006),

| — | Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében, a szomáliai helyzetről (B6-0415/2006). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében, a szomáliai helyzetről (B6-0415/2006).

| II. | Mauritánia







  — | Marie Anne Isler Béguin, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Mauritániáról (B6-0399/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

Mauritánia

Mauritánia

—

Marie Anne Isler Béguin, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Mauritániáról (B6-0399/2006),

| — | Luisa Morgantini és Willy Meyer Pleite, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a demokratikus folyamatról Mauritániában (B6-0403/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini és Willy Meyer Pleite, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a demokratikus folyamatról Mauritániában (B6-0403/2006),

| — | Bernd Posselt és Charles Tannock, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Mauritániáról (B6-0407/2006), |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt és Charles Tannock, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Mauritániáról (B6-0407/2006),

| — | Lydie Polfer és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, a mauritániai helyzetről (B6-0409/2006), |
| --- | --- |

—

Lydie Polfer és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, a mauritániai helyzetről (B6-0409/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson, Marie-Arlette Carlotti és Glenys Kinnock, a PSE képviselőcsoport nevében, a mauritániai helyzetről (B6-0413/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson, Marie-Arlette Carlotti és Glenys Kinnock, a PSE képviselőcsoport nevében, a mauritániai helyzetről (B6-0413/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis és Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, a mauritániai helyzetről (B6-0416/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis és Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, a mauritániai helyzetről (B6-0416/2006).

| III. | Szólásszabadság az interneten







  — | Monica Frassoni, Daniel Cohn-Bendit, Angelika Beer, Hélène Flautre, Eva Lichtenberger, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Raül Romeva i Rueda, Carl Schlyter, Helga Trüpel és Claude Turmes, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0401/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

Szólásszabadság az interneten

Szólásszabadság az interneten

—

Monica Frassoni, Daniel Cohn-Bendit, Angelika Beer, Hélène Flautre, Eva Lichtenberger, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Raül Romeva i Rueda, Carl Schlyter, Helga Trüpel és Claude Turmes, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0401/2006),

| — | Zdzisław Zbigniew Podkański és Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, az UEN képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0402/2006), |
| --- | --- |

—

Zdzisław Zbigniew Podkański és Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, az UEN képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0402/2006),

| — | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni és Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, az internetről és a szólásszabadságról (B6-0404/2006), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni és Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, az internetről és a szólásszabadságról (B6-0404/2006),

| — | Charles Tannock és Simon Coveney, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0408/2006), |
| --- | --- |

—

Charles Tannock és Simon Coveney, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0408/2006),

| — | Henrik Lax és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0411/2006), |
| --- | --- |

—

Henrik Lax és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0411/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann és Christa Prets, a PSE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0414/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann és Christa Prets, a PSE képviselőcsoport nevében, a szólásszabadságról az interneten (B6-0414/2006).

A felszólalási időkeretet az Eljárási Szabályzat 142. cikkének megfelelően osztják fel.

4.   70 évvel Franco tábornok spanyolországi puccsa után – (A Parlament elnökének és a képviselőcsoportok elnökeinek nyilatkozatai)

(A Parlament elnökének és a képviselőcsoportok elnökeinek nyilatkozatai)

A Parlament elnökének és a képviselőcsoportok elnökeinek nyilatkozatai: 70 évvel Franco tábornok spanyolországi puccsa után.

Az elnök nyilatkozatot tesz.

Felszólal: ugyancsak nyilatkozatot tesz Jaime Mayor Oreja, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martin Schulz, a PSE képviselőcsoport nevében, Bronisław Geremek, az ALDE képviselőcsoport nevében, Daniel Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Francis Wurtz, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Brian Crowley, az UEN képviselőcsoport nevében, Jens-Peter Bonde, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Maciej Marian Giertych, független, Martin Schulz, személyes észrevételt tesz Maciej Marian Giertych felszólalása nyomán, Zbigniew Zaleski a vita lebonyolításáról, és Hans-Gert Poettering, ugyancsak Maciej Marian Giertych felszólalásával kapcsolatban.

A vitát berekesztik.

5.   ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) *** – A Kohéziós Alap létrehozása *** – Európai Szociális Alap ***II – Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II – Európai területi együttműködési csoportosulás ***II (vita)

(vita)

Ajánlás az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló és az 1260/1999/EK rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozóan [09077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Konstantinos Hatzidakis (A6-0224/2006).

Ajánlás a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozóan [09078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Alfonso Andria (A6-0226/2006).

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [09060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD)] – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: José Albino Silva Peneda (A6-0220/2006).

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [09059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Giovanni Claudio Fava (A6-0225/2006).

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslat elfogadására tekintettel [09062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Jan Olbrycht (A6-0227/2006).

Konstantinos Hatzidakis előterjeszti az ajánlást A6-0224/2006.

ELNÖKÖL: Luigi COCILOVO

alelnök

Alfonso Andria előterjeszti az ajánlást A6-0226/2006.

José Albino Silva Peneda előterjeszti az ajánlást második olvasatra A6-0220/2006.

Giovanni Claudio Fava előterjeszti az ajánlást második olvasatra A6-0225/2006.

Jan Olbrycht előterjeszti az ajánlást második olvasatra A6-0227/2006.

Felszólal: Hannes Manninen (a Tanács soros elnöke), Danuta Hübner (a Bizottság tagja) és Vladimír Špidla (a Bizottság tagja).

Felszólal: Jacek Protasiewicz (az EMPL bizottság véleményének előadója), Gerardo Galeote, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Constanze Angela Krehl, a PSE képviselőcsoport nevében, Jean Marie Beaupuy, az ALDE képviselőcsoport nevében, Elisabeth Schroedter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Pedro Guerreiro, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Mieczysław Edmund Janowski, az UEN képviselőcsoport nevében, és Vladimír Železný, az IND/DEM képviselőcsoport nevében.

ELNÖKÖL: Ingo FRIEDRICH

alelnök

Felszólal: Jana Bobošíková, Rolf Berend, Alain Hutchinson, Mojca Drčar Murko, Gisela Kallenbach, Bairbre de Brún, Guntars Krasts, Graham Booth, Jan Tadeusz Masiel, Ambroise Guellec, Iratxe García Pérez, Marian Harkin, Alyn Smith, Kyriacos Triantaphyllides, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Georgios Karatzaferis, Peter Baco, Markus Pieper, Karin Jöns, Paavo Väyrynen, Luca Romagnoli, Oldřich Vlasák, Zita Gurmai, Nathalie Griesbeck, László Surján, Magda Kósáné Kovács, Antonio López-Istúriz White, Bernadette Bourzai, Francesco Musotto, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ria Oomen-Ruijten, Gábor Harangozó, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Hannes Manninen, Danuta Hübner és Vladimír Špidla.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.11. pont, 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.12. pont, 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.7. pont, 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.8. pont és 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.9. pont.

2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.11. pont, 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.12. pont, 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.7. pont, 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.8. pont és 2006.07.04-i jegyzőkönyv 6.9. pont.

ELNÖKÖL: Mario MAURO

alelnök

6.   Szavazások órája

A szavazások eredményei részletesen (módosítások, külön szavazások, részenkénti szavazások stb.) a jegyzőkönyvhöz csatolt, „A szavazások eredményei” című mellékletben találhatók.

6.1.   Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság konzultációra irányuló kérelme, amelynek tárgya: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (az Eljárási Szabályzat 117. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 117. cikke) (szavazás)

Konzultációra irányuló kérelem: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

Jóváhagyva

6.2.   A Régiók Bizottságának konzultációra irányuló kérelme, amelynek tárgya: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (az Eljárási Szabályzat 118. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 118. cikke) (szavazás)

Konzultációra irányuló kérelem: A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

Jóváhagyva

6.3.   Szervezett nemzetközi bűnözés (migránsok illegális csempészete) * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (új konzultáció) [08174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Jean-Marie Cavada (A6-0215/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0281)

(P6_TA(2006)0281)

6.4.   Szervezett nemzetközi bűnözés (emberkereskedelem) * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (új konzultáció) [08174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Jean-Marie Cavada (A6-0214/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0282)

(P6_TA(2006)0282)

6.5.   Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetéről [PE-CONS 3614/1/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)] – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége

Rapport: Eija-Riitta Korhola (A6-0230/2006).

(Egyszerű többség a jóváhagyáshoz)

(Egyszerű többség a jóváhagyáshoz)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

KÖZÖS SZÖVEGTERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0283)

(P6_TA(2006)0283)

6.6.   Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III (szavazás)

(szavazás)

Jelentés az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetéről [PE-CONS 3615/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD)] – A Parlament egyeztetőbizottságba delegált küldöttsége

Rapport: Johannes Blokland (A6-0231/2006).

(Egyszerű többség a jóváhagyáshoz)

(Egyszerű többség a jóváhagyáshoz)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

KÖZÖS SZÖVEGTERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0284)

(P6_TA(2006)0284)

6.7.   Európai Szociális Alap ***II (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [09060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD)] – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: José Albino Silva Peneda (A6-0220/2006).

(Minősített többség)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 7. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 7. pont)

A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

Jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2006)0285)

(P6_TA(2006)0285)

6.8.   Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [09059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Giovanni Claudio Fava (A6-0225/2006).

(Minősített többség)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 8. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 8. pont)

A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

Jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2006)0286)

(P6_TA(2006)0286)

6.9.   Európai területi együttműködési csoportosulás ***II (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslat elfogadására tekintettel [09062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Jan Olbrycht (A6-0227/2006).

(Minősített többség)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 9. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 9. pont)

A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

Jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2006)0287)

(P6_TA(2006)0287)

6.10.   A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***I (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2005)0305 – C6-0232/2005 – 2005/0126(COD)] – Jogi Bizottság

Előadó: Jean-Paul Gauzès (A6-0024/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 10. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 10. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0288)

(P6_TA(2006)0288)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0288)

(P6_TA(2006)0288)

6.11.   ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) *** (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozóan [09077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Konstantinos Hatzidakis (A6-0224/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 11. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 11. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0289)

(P6_TA(2006)0289)

A Parlament hozzájárulását adja.

6.12.   A Kohéziós Alap létrehozása *** (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás a Kohéziós Alap létrehozásáról és a 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozóan [09078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC)] – Regionális Fejlesztési Bizottság

Előadó: Alfonso Andria (A6-0226/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 12. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 12. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0290)

(P6_TA(2006)0290)

A Parlament hozzájárulását adja.

6.13.   Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások * (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS)] – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Corien Wortmann-Kool (A6-0217/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 13. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 13. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0291)

(P6_TA(2006)0291)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0291)

(P6_TA(2006)0291)

6.14.   Az EK saját forrásainak rendszere * (szavazás)

(szavazás)

Jelentés az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS)] – Költségvetési Bizottság

Előadó: Alain Lamassoure (A6-0223/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 14. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 14. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0292)

(P6_TA(2006)0292)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0292)

(P6_TA(2006)0292)

6.15.   Az „Equitable Life Assurance Society” biztosítótársaság pénzügyi válsága (szavazás)

(szavazás)

Időközi jelentés az „Equitable Life Assurance Society” biztosítótársaság pénzügyi válságáról [2006/2026(INI)] – az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságával foglalkozó vizsgálóbizottság

Előadó: Diana Wallis (A6-0221/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 15. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 15. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0293)

(P6_TA(2006)0293)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

Diana Wallis (előadó) a G. preambulumbekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak.

6.16.   A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a pénzügyi szolgáltatási szektor további konszolidációjáról [2006/2081(INI)] – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Joseph Muscat (A6-0170/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 16. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 16. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0294)

(P6_TA(2006)0294)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

Joseph Muscat (előadó) a 8. módosításhoz szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak.

6.17.   A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról [2006/2051(INI)] – Jogi Bizottság

Előadó: Andrzej Jan Szejna (A6-0229/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 17. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 17. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0295)

(P6_TA(2006)0295)

6.18.   A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről [2005/2249(INI)] – Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

Előadó: Caroline Lucas (A6-0201/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 18. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 18. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0296)

(P6_TA(2006)0296)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| — | Caroline Lucas (előadó) a 2. és az 1. módosításhoz szóbeli módosításokat terjeszt elő, melyeket nem fogadnak el. |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas (előadó) a 2. és az 1. módosításhoz szóbeli módosításokat terjeszt elő, melyeket nem fogadnak el.

| — | A zárószavazás előtt Jeanine Hennis-Plasschaert (a TRAN bizottság véleményének előadója) elhatárolódik a jelentéstől, Chris Davies ezen állásfoglalással kapcsolatban szólal fel. |
| --- | --- |

—

A zárószavazás előtt Jeanine Hennis-Plasschaert (a TRAN bizottság véleményének előadója) elhatárolódik a jelentéstől, Chris Davies ezen állásfoglalással kapcsolatban szólal fel.

7.   A szavazáshoz fűzött indokolások

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolásokat az Eljárási Szabályzat 163. cikke (3) bekezdésének értelmében az ülésről készült szó szerinti jegyzőkönyvek tartalmazzák.

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

Jean-Marie Cavada-jelentés – A6-0215/2006:

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Jean-Marie Cavada-jelentés – A6-0214/2006:

| — | Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker

Alain Lamassoure-jelentés – A6-0223/2006:

| — | Hynek Fajmon |
| --- | --- |

—

Hynek Fajmon

Caroline Lucas-jelentés – A6-0201/2006:

| — | Ivo Strejček, Robert Evans |
| --- | --- |

—

Ivo Strejček, Robert Evans

8.   Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Szavazatok helyesbítései:

Szavazatok helyesbítései:

A szavazatok helyesbítései az alábbi weboldalon találhatók: „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)”, valamint a „Név szerinti szavazások eredménye” című melléklet nyomtatott változatában.

Az Europarl weboldalon található elektronikus változat frissítése naponta történik a szavazás napját követő legfeljebb kéthetes időszakban.

A szavazatok helyesbítéseinek listáját ezt követően lezárják, lefordítják és a Hivatalos Lapban közzéteszik.

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

A következő (le nem adott szavazatokra vonatkozó) szavazási szándékokat juttatták kifejezésre:

Konstantinos Hatzidakis-jelentés – A6-0224/2006

| — | módosítás: 1

  ellene: José Javier Pomés Ruiz, Marie Panayotopoulos-Cassiotou |
| --- | --- |

—

módosítás: 1

ellene: José Javier Pomés Ruiz, Marie Panayotopoulos-Cassiotou

ellene:

| — | állásfoglalás (egészében)

  mellette: Gunnar Hökmark, José Javier Pomés Ruiz, Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

állásfoglalás (egészében)

mellette: Gunnar Hökmark, José Javier Pomés Ruiz, Alexander Radwan

mellette:

Corien Wortmann-Kool-jelentés – A6-0217/2006

| — | módosítás: 20

  ellene: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

módosítás: 20

ellene: Rainer Wieland

ellene:

| — | állásfoglalás (egészében)

  mellette: Gilles Savary, |
| --- | --- |

—

állásfoglalás (egészében)

mellette: Gilles Savary,

mellette:

Alain Lamassoure-jelentés – A6-0223/2006

| — | módosítás: 1

  mellette: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

módosítás: 1

mellette: Hubert Pirker

mellette:

Caroline Lucas-jelentés – A6-0201/2006

| — | állásfoglalás (egészében)

  mellette: Libor Rouček |
| --- | --- |

—

állásfoglalás (egészében)

mellette: Libor Rouček

mellette:

(A 12.50 órakor megszakított ülést 15.05 órakor folytatják.)

(A 12.50 órakor megszakított ülést 15.05 órakor folytatják.)

ELNÖKÖL: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

alelnök

9.   Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.

10.   A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában (vita)

(vita)

A Bizottság nyilatkozata: A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában

Günter Verheugen (a Bizottság alelnöke) nyilatkozatot tesz.

Felszólal: José Albino Silva Peneda, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martin Schulz, a PSE képviselőcsoport nevében, Lena Ek, az ALDE képviselőcsoport nevében, Pierre Jonckheer, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Ilda Figueiredo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Zdzisław Zbigniew Podkański, az UEN képviselőcsoport nevében, Philip Bushill-Matthews, Jan Andersson, Roberto Musacchio, Malcolm Harbour, Jean Louis Cottigny, Helmuth Markov, Edite Estrela és Pier Antonio Panzeri.

ELNÖKÖL: Gérard ONESTA

alelnök

Felszólal: Joel Hasse Ferreira, Jamila Madeira és Günter Verheugen.

A vita lezárását követően az Eljárási Szabályzat 103. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok:

| — | Alain Lipietz, Pierre Jonckheer, Elisabeth Schroedter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a szerkezetátalakítások gazdasági és társadalmi következményeiről (B6-0383/2006), |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz, Pierre Jonckheer, Elisabeth Schroedter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a szerkezetátalakítások gazdasági és társadalmi következményeiről (B6-0383/2006),

| — | Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela, Jamila Madeira, a PSE képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0387/2006), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela, Jamila Madeira, a PSE képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0387/2006),

| — | Ria Oomen-Ruijten, José Albino Silva Peneda, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0388/2006), |
| --- | --- |

—

Ria Oomen-Ruijten, José Albino Silva Peneda, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0388/2006),

| — | Lena Ek, az ALDE képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0389/2006), |
| --- | --- |

—

Lena Ek, az ALDE képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0389/2006),

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Roberto Musacchio, Marco Rizzo, Helmuth Markov, Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0398/2006). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Roberto Musacchio, Marco Rizzo, Helmuth Markov, Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában (B6-0398/2006).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.13. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.13. pont.

11.   Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében (vita)

(vita)

Jelentés a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: közös megközelítés (2006/2005(INI)) – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Pilar del Castillo Vera (A6-0204/2006).

Pilar del Castillo Vera előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Günter Verheugen (a Bizottság alelnöke).

Felszólal: Maria Matsouka (az EMPL bizottság véleményének előadója), Guy Bono (a CULT bizottság véleményének előadója), Jerzy Buzek, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Britta Thomsen, a PSE képviselőcsoport nevében, Jorgo Chatzimarkakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, David Hammerstein Mintz, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Eva-Britt Svensson, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Andreas Mölzer, független, Nikolaos Vakalis, Reino Paasilinna, Arūnas Degutis, Erna Hennicot-Schoepges, Teresa Riera Madurell, Ján Hudacký, Pia Elda Locatelli, András Gyürk, Adam Gierek és Zita Pleštinská.

ELNÖKÖL: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

alelnök

Felszólal: John Attard-Montalto, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Wiesław Stefan Kuc és Romana Jordan Cizelj.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.5. pont.

2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.5. pont.

12.   Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (vita)

(vita)

Jelentés az EU gyáriparának megerősítésére szolgáló politikai keretről – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé [2006/2003(INI)] – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Joan Calabuig Rull (A6-0206/2006).

Joan Calabuig Rull előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Günter Verheugen (a Bizottság alelnöke).

Felszólal: Ilda Figueiredo (az EMPL bizottság véleményének előadója), Werner Langen, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Reino Paasilinna, a PSE képviselőcsoport nevében, Patrizia Toia, az ALDE képviselőcsoport nevében, Rebecca Harms, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, és Lydia Schenardi, független.

Mivel elérkezett a kérdések órája, a vitát e ponton félbeszakítják.

A vita 21.00 órakor folytatódik.

13.   Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések)

(a Bizottsághoz intézett kérdések)

A Parlament számos, a Bizottsághoz intézett kérdést megvizsgál (B6-0312/2006).

Első rész

Első rész

34. kérdés (Claude Moraes): Labdarúgás.

Neelie Kroes (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre, illetve Claude Moraes, Glyn Ford és Manolis Mavrommatis kiegészítő kérdéseire.

35. kérdés (Robert Evans): Montenegró.

Olli Rehn (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésre, illetve Robert Evans és Bernd Posselt kiegészítő kérdéseire.

36. kérdés (András Gyürk): Az elmúlt hónap energiapiaci vizsgálatai és annak eredménye.

Neelie Kroes válaszol a kérdésre, illetve András Gyürk és Paul Rübig kiegészítő kérdéseire.

Második rész

Második rész

A 37. kérdést nem tárgyalják, mivel témája a jelen ülés napirendjén már szerepel.

38. kérdés (Bernd Posselt): Az oroszországi helyzet.

39. kérdés (Milan Horáček): Az oroszországi helyzet.

Benita Ferrero-Waldner (a Bizottság tagja) válaszol a kérdésekre, illetve Bernd Posselt, Milan Horáček, Justas Vincas Paleckis és Paul Rübig kiegészítő kérdéseire.

40. kérdés (Nicholson of Winterbourne): Az együttes fellépésekre vonatkozó elvek elismerése a túszejtések kezelése terén.

Benita Ferrero-Waldner válaszol a kérdésre, illetve Nicholson of Winterbourne és Richard Seeber kiegészítő kérdéseire.

41. kérdés (Justas Vincas Paleckis): Együttműködés az EU és Oroszország között.

Benita Ferrero-Waldner válaszol a kérdésre, illetve Justas Vincas Paleckis, Piia-Noora Kauppi és Agnes Schierhuber kiegészítő kérdéseire.

A 42-47. kérdésekre írásban válaszolnak majd.

48. kérdés (Marc Tarabella): Az Európai Unió polgárainak tartózkodási joga.

Franco Frattini (a Bizottság alelnöke) válaszol a kérdésre, illetve Marc Tarabella kiegészítő kérdésére.

49. kérdés (Sarah Ludford): „Passerelle” záradék

Franco Frattini válaszol a kérdésre, illetve Sarah Ludford és Margarita Starkevičiūtė kiegészítő kérdéseire.

50. kérdés (Zdzisław Kazimierz Chmielewski): A fogyatékkal élő személyek helyzete a büntetésvégrehajtási intézetekben.

Franco Frattini válaszol a kérdésre, illetve Zdzisław Kazimierz Chmielewski kiegészítő kérdésére.

A 51-58. kérdésekre írásban válaszolnak majd.

59. kérdés (Georgios Toussas): Szakszervezeti tagok elbocsátása megtorló intézkedések révén.

Franco Frattini válaszol a kérdésre.

Georgios Toussas kiegészítő kérdést tesz fel.

Felszólal: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, aki tiltakozik amiatt, hogy az 51. számú kérdését nem tárgyalták (az elnök asszony azt válaszolja, hogy betartották a kérdések órájára vonatkozó rendelkezéseket).

Franco Frattini válaszol Georgios Toussas kiegészítő kérdésére.

60. kérdés (Dimitrios Papadimoulis): A bírósági ítéletek végre nem hajtására vonatkozó görög jogszabályok.

Franco Frattini válaszol a kérdésre, illetve Dimitrios Papadimoulis kiegészítő kérdésére.

Felszólal: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, aki tiltakozik a kérdések feltevésének sorrendje miatt, illetve amiatt, hogy 54. számú kérdését nem tárgyalták (az elnök asszony azt válaszolja, hogy betartották a kérdések órájára vonatkozó rendelkezéseket).

Marie Panayotopoulos-Cassiotou kiegészítő kérdést tesz fel, melyre Franco Frattini válaszol.

Felszólal: Georgios Toussas, aki az eljárási szabályzat alkalmazására irányuló felhívást közöl (az elnök asszony elveszi tőle a szót, mivel felszólalása nem minősül az eljárási szabályzat alkalmazására irányuló felhívásnak).

61. kérdés (Proinsias De Rossa): A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv Írország általi átültetése.

Franco Frattini válaszol a kérdésre, illetve Proinsias De Rossa, Mairead McGuinness és Jim Higgins kiegészítő kérdéseire.

A 69. és a 86. kérdés nem elfogadható.

Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a szó szerinti jegyzőkönyv mellékletét).

lásd a szó szerinti jegyzőkönyv mellékletét

A Bizottsághoz intézett kérdések órája lezárva.

(A 19.20 órakor megszakított ülést 21.00 órakor folytatják.)

(A 19.20 órakor megszakított ülést 21.00 órakor folytatják.)

ELNÖKÖL: Manuel António dos SANTOS

alelnök

14.   Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (a vita folytatása)

(a vita folytatása)

Jelentés az EU gyáriparának megerősítését szolgáló politikai keretről – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé [2006/2003(INI)] – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Joan Calabuig Rull (A6-0206/2006).

Felszólal: Pilar del Castillo Vera, Pia Elda Locatelli, Danutė Budreikaitė, Nikolaos Vakalis, John Attard-Montalto, Alessandro Battilocchio, Gunnar Hökmark és Paul Rübig.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.6. pont.

2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.6. pont.

15.   Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II (vita)

(vita)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD)] – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Renate Sommer (A6-0208/2006).

Renate Sommer előterjeszti az ajánlást második olvasatra.

Felszólal: Jacques Barrot (a Bizottság alelnöke).

Felszólal: Reinhard Rack, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Ulrich Stockmann, a PSE képviselőcsoport nevében, Johannes Blokland, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Inés Ayala Sender és Jacques Barrot.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.2. pont.

2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.2. pont.

16.   Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II (vita)

(vita)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD)] – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Ulrich Stockmann (A6-0212/2006).

Ulrich Stockmann előterjeszti az ajánlást második olvasatra.

Felszólal: Jacques Barrot (a Bizottság alelnöke).

Felszólal: Roland Gewalt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Gilles Savary, a PSE képviselőcsoport nevében, és Dirk Sterckx, az ALDE képviselőcsoport nevében.

ELNÖKÖL: Janusz ONYSZKIEWICZ

alelnök

Felszólal: Eva Lichtenberger, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Georgios Toussas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Roberts Zīle, az UEN képviselőcsoport nevében, Georg Jarzembowski, Ewa Hedkvist Petersen, Mieczysław Edmund Janowski, Reinhard Rack, Inés Ayala Sender, Christine De Veyrac, Jörg Leichtfried és Jacques Barrot.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.3. pont.

2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.3. pont.

17.   A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása * (vita)

(vita)

Jelentés a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról [COM(2005)0673 – C6-0031/2006 – 2005/0272(CNS)] – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Esko Seppänen (A6-0174/2006).

Felszólal: Andris Piebalgs (a Bizottság tagja).

Esko Seppänen előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Werner Langen, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Vincenzo Lavarra, a PSE képviselőcsoport nevében, Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Rebecca Harms, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Kartika Tamara Liotard, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Kathy Sinnott, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Alejo Vidal-Quadras, Justas Vincas Paleckis, Marie Anne Isler Béguin, Romana Jordan Cizelj, András Gyürk, Paul Rübig és Andris Piebalgs.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.4. pont.

2006.07.05-i jegyzőkönyv 4.4. pont.

18.   A következő ülés napirendje

A következő napi ülés napirendjét megállapították („Napirend” dokumentum PE 354.650/OJME).

19.   Az ülés berekesztése

Az ülést 23.05 órakor berekesztik.

Julian Priestley

főtitkár

Janusz Onyszkiewicz

alelnök

---

JELENLÉTI ÍV

Aláírók:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Megfigyelők:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ilchev, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I. MELLÉKLET

A SZAVAZÁS EREDMÉNYE

Rövidítések és jelek magyarázata

| + | elfogadva |
| --- | --- |
| - | elutasítva |
| ↓ | tárgytalan |
| V | visszavonva |
| NSz (..., ..., ...) | név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| ESz (..., ..., ...) | elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| rész. | részenkénti szavazás |
| kül. | külön szavazás |
| mód. | módosítás |
| MM | megegyezéses módosítás |
| MR | megfelelő rész |
| T | törlő módosítás |
| = | azonos módosítások |
| bek. | bekezdés |
| fr. bek. | francia bekezdés |
| preb. | preambulumbekezdés |
| ÁLL.IND. | állásfoglalásra irányuló indítvány |
| KÖZ.ÁLL.IND. | közös állásfoglalásra irányuló indítvány |
| TITK. | titkos szavazás |

+

elfogadva

-

elutasítva

↓

tárgytalan

V

visszavonva

NSz (..., ..., ...)

név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

ESz (..., ..., ...)

elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

rész.

részenkénti szavazás

kül.

külön szavazás

mód.

módosítás

MM

megegyezéses módosítás

MR

megfelelő rész

T

törlő módosítás

=

azonos módosítások

bek.

bekezdés

fr. bek.

francia bekezdés

preb.

preambulumbekezdés

ÁLL.IND.

állásfoglalásra irányuló indítvány

KÖZ.ÁLL.IND.

közös állásfoglalásra irányuló indítvány

TITK.

titkos szavazás

1.   Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal való konzultációra irányuló kérelem – A strukturális politika hatása és következményei az Európai Unió kohéziójára nézve

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| Konzultációra irányuló kérelem | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Konzultációra irányuló kérelem

+

2.   A Régiók Bizottságával való konzultációra irányuló kérelem – A strukturális politika hatása és következményei az Európai Unió kohéziójára nézve

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| Konzultációra irányuló kérelem | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Konzultációra irányuló kérelem

+

3.   Szervezett nemzetközi bűnözés (migránsok illegális csempészete) *

Jelentés: Jean-Marie CAVADA (A6-0215/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

egyetlen szavazás

+

4.   Szervezett nemzetközi bűnözés (emberkereskedelem) *

Jelentés: Jean-Marie CAVADA (A6-0214/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

egyetlen szavazás

+

5.   Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III

Jelentés: Eija-Riitta KORHOLA (A6-0230/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szavazás: közös szövegtervezet | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

szavazás: közös szövegtervezet

+

6.   Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III

Jelentés: Johannes BLOKLAND (A6-0231/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szavazás: közös szövegtervezet | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

szavazás: közös szövegtervezet

+

7.   Európai Szociális Alap ***II

Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges)

José Albino SILVA PENEDA (A6-0220/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jóváhagyás szavazás nélkül | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

jóváhagyás szavazás nélkül

+

8.   Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II

Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges)

Giovanni Claudio FAVA (A6-0225/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jóváhagyás szavazás nélkül | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

jóváhagyás szavazás nélkül

+

9.   Európai területi együttműködési csoportosulás ***II

Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges)

Jan OLBRYCHT (A6-0227/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jóváhagyás szavazás nélkül | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

jóváhagyás szavazás nélkül

+

10.   A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***I

Jelentés: Jean-Paul GAUZES (A6-0024/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rendeletre irányuló javaslat |
| 1. sz. tömb | 7-28
  30-40
  42-43 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| 2. sz. tömb | 1-6 | bizottság | | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
| 1. bek. után | 29 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Rendeletre irányuló javaslat

1. sz. tömb

7-28

30-40

42-43

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

2. sz. tömb

1-6

bizottság

↓

szavazás: módosított javaslat

+

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

1. bek. után

29

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 41. és 44. módosítást törölték.

11.   ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) ***

Ajánlás Konstantinos HATZIDAKIS (A6-0224/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a negyedik bevezető hivatkozás után | 1 | Verts/ALE | NSz | - | 80, 534, 16 |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 533, 41, 53 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

a negyedik bevezető hivatkozás után

1

Verts/ALE

NSz

-

80, 534, 16

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

533, 41, 53

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

Verts/ALE: mód.: 1

12.   A Kohéziós Alap létrehozása ***

Jelentés: Alfonso ANDRIA (A6-0226/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 567, 29, 36 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

567, 29, 36

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

13.   Kabotázs és nemzetközi tramphajózási szolgáltatások *

Jelentés: Corien WORTMANN-KOOL (A6-0217/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások | 1 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2 | bizottság | | + | |
| 3 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 4 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 6 | bizottság | kül. | + | |
| 7 | bizottság | kül. | + | |
| 8 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 9 | bizottság | kül. | + | |
| 10 | bizottság | kül. | + | |
| 11-12 | bizottság | kül. | + | |
| 1. cikk 2. bek. után | 20 | Verts/ALE | NSz | - | 261, 363, 13 |
| 13 | bizottság | | + | |
| 2. cikk | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | Verts/ALE | NSz | - | 279, 354, 11 |
| 14 | bizottság | | + | |
| preb. 10. után | 22 | PPE-DE + PSE | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| preb. 11. | 5mr | bizottság | | + | |
| preb. 12. | 5mr | bizottság | | + | |
| 16 | GUE/NGL | | ↓ | |
| preb. 13. | 17 | GUE/NGL | | - | |
| preb. 13. után | 18 | GUE/NGL | | - | |
| preb. 14. | 19 | GUE/NGL | | - | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 534, 89, 16 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások

1

bizottság

rész.

1

+

2

+

2

bizottság

+

3

bizottság

rész.

1

+

2

+

4

bizottság

rész.

1

+

2

+

6

bizottság

kül.

+

7

bizottság

kül.

+

8

bizottság

rész.

1

+

2

+

9

bizottság

kül.

+

10

bizottság

kül.

+

11-12

bizottság

kül.

+

1. cikk 2. bek. után

20

Verts/ALE

NSz

-

261, 363, 13

13

bizottság

+

2. cikk

15

GUE/NGL

-

21

Verts/ALE

NSz

-

279, 354, 11

14

bizottság

+

preb. 10. után

22

PPE-DE + PSE

rész.

1

+

2

+

preb. 11.

5mr

bizottság

+

preb. 12.

5mr

bizottság

+

16

GUE/NGL

↓

preb. 13.

17

GUE/NGL

-

preb. 13. után

18

GUE/NGL

-

preb. 14.

19

GUE/NGL

-

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

534, 89, 16

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

Verts/ALE: mód.: 20, 21

Külön szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: mód.: 6-12

Verts/ALE: mód.: 1, 6, 13, 14

ALDE: mód.: 10, 13, 14

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE

mód.: 3

1. rész: A teljes szöveg, kivéve a „kétéves átmeneti időszakot követően” szavakat

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 4

1. rész: A teljes szöveg, kivéve a „mindazonáltal erre nem kötelezhetők” szavakat

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 8

1. rész:„Az UNCTAD magatartási kódex ... versenyrendszerének a felülvizsgálatát.”

2. rész:„Ugyanakkor a Bizottságnak ... és politikai hatásait.”

ALDE

mód.: 1

1. rész:„A vonalhajózási konferenciák részére ... védeni kellene a versenytől”

2. rész:„Ugyanakkor, tekintettel a vonalhajózási ... közötti információcsere hasznosságát.”

Verts/ALE, ALDE

mód.: 22

1. rész:„A vonalhajózási szolgáltatások ... cikkeinek megfelelően”

2. rész:„az átmeneti időszak lezárulása előtt”

14.   Az EK saját forrásainak rendszere *

Jelentés: Alain LAMASSOURE (A6-0223/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás | 2-4
  6 | bizottság | | + | |
| Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások | 1 | bizottság | NSz | + | 533, 82, 23 |
| 5 | bizottság | rész/NSz | | |
| 1 | + | 576, 38, 25 |
| 2 | - | 283, 328, 30 |
| preb. 8. | 7 | GUE/NGL | NSz | - | 242, 390, 7 |
| preb. 9. | 8 | GUE/NGL | | - | |
| preb. 11. után | 9 | Verts/ALE | | - | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás

2-4

6

bizottság

+

Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások

1

bizottság

NSz

+

533, 82, 23

5

bizottság

rész/NSz

1

+

576, 38, 25

2

-

283, 328, 30

preb. 8.

7

GUE/NGL

NSz

-

242, 390, 7

preb. 9.

8

GUE/NGL

-

preb. 11. után

9

Verts/ALE

-

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: mód.: 5 és 7

GUE/NGL: mód.: 1

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

mód.: 5

1. rész:„Az Európai Tanács ... meghatározott feltételek szerint.”

2. rész:„Az Európai Parlament 2006 ... alkudozás fájdalmas tapasztalatai.”

Külön szavazásra irányuló kérelmek

GUE/NGL: mód.: 5

15.   Az „Equitable Life Assurance Society” biztosítótársaság pénzügyi válsága

Időközi jelentés Diana Wallis (A6-0221/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| preb. G | bek. | eredeti szöveg | | + | szóban módosítva |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

preb. G

bek.

eredeti szöveg

+

szóban módosítva

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Egyéb

Diana Wallis, előadó, a következő szóbeli módosítást terjesztette elő a G. preambulumbekezdéshez:

| „G. | mivel a vizsgálóbizottság által kezelt ügyek általános jelentősége meghaladja a közvetlenül érintett európai polgárok sajátos érdekeit, különösen a biztosítási termékek belső piacának megfelelő működése, a közösségi jog helyes végrehajtása és a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati mechanizmusok megfelelősége tekintetében, különösen az olyan határon átnyúló helyzetekben, amelyekben az érintett vállalkozás az anyaország irányítása alá tartozik,” |
| --- | --- |

„G.

mivel a vizsgálóbizottság által kezelt ügyek általános jelentősége meghaladja a közvetlenül érintett európai polgárok sajátos érdekeit, különösen a biztosítási termékek belső piacának megfelelő működése, a közösségi jog helyes végrehajtása és a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati mechanizmusok megfelelősége tekintetében, különösen az olyan határon átnyúló helyzetekben, amelyekben az érintett vállalkozás az anyaország irányítása alá tartozik,”

16.   A pénzügyi szolgáltatási szektor konszolidációja

Jelentés: Joseph MUSCAT (A6-0170/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 353, 255, 20 |
| 4. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8. bek. | 6 | PSE | NSz | + | 345, 287, 9 |
| 9. bek. | 1 | ALDE | | - | |
| 9. bek. után | 7 | PSE | | - | |
| 10. bek. | 2 | ALDE | | - | |
| 12. bek. | 3 | ALDE | ESz | + | 326, 276, 18 |
| 17. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 23. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | - | 282, 319, 18 |
| 26. bek. | 4 | ALDE | ESz | + | 308, 299, 16 |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | ↓ | |
| 33. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 36. bek. | 5 | ALDE | ESz | + | 306, 272, 39 |
| 38. bek. | 8 | PSE | | + | szóban módosítva |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | ↓ | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

3. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

353, 255, 20

4. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

8. bek.

6

PSE

NSz

+

345, 287, 9

9. bek.

1

ALDE

-

9. bek. után

7

PSE

-

10. bek.

2

ALDE

-

12. bek.

3

ALDE

ESz

+

326, 276, 18

17. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

23. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

-

282, 319, 18

26. bek.

4

ALDE

ESz

+

308, 299, 16

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

↓

33. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

36. bek.

5

ALDE

ESz

+

306, 272, 39

38. bek.

8

PSE

+

szóban módosítva

szóban módosítva

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

↓

szavazás: állásfoglalás (egészében)

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

Külön szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE: 17., 26. bek.

UEN: 38. bek.

ALDE: 33. bek.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PSE: mód.: 6

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE, PSE

23. bek.

23. bek.

1. rész:„megjegyzi, hogy bizonyos tagállamokban az osztalékok ... mint az uniós osztalékoknak;”

1. rész:

2. rész:„továbbá megjegyzi ... nettó megtérülésében”

2. rész:

ALDE

4. bek.

4. bek.

1. rész:„üdvözli azokat a pozitív hatásokat ... modernizálására és kiteljesítésére”

1. rész:

2. rész:„még akkor is, ha a pénzügyi ... valuta valamennyi következménye”

2. rész:

PSE

3. bek.

3. bek.

1. rész:„megjegyzi, hogy a pénzintézetek ... különböző módon érhetőek el”

1. rész:

2. rész:„például intézmények közötti ... rendszerek) létrehozásával;”

2. rész:

Egyéb

Egyéb

Joseph Muscat, előadó, a következő szóbeli módosítást terjesztette elő a 8. módosításhoz:

| „38. | úgy véli, hogy ideje volna, hogy az EU intézményei, különösen a Parlament, az EU pénzpiacainak felügyeleti rendszeréről szóló eszmecserét kezdeményezzen; ezért kéri egy olyan, szakértői bizottság felállítását 2006 végéig, amely tanulmányozná és a felállítását követő hat hónap elteltével jelentést készítene arról, milyen következményekkel jár a piacok és a pénzintézetek konszolidációja a prudenciális felügyeletre, a pénzügyi stabilitásra és a válságkezelésre nézve; e tekintetben felkéri a bizottságot, hogy javasoljon a többszöri beszámolási kötelezettség egyszerűsítésére és a jelenlegi struktúrák javítására vonatkozó konkrét megoldásokat, és végső soron mérlegelje az európai pénzügyi felügyeletek igényeit és struktúráit;” |
| --- | --- |

„38.

úgy véli, hogy ideje volna, hogy az EU intézményei, különösen a Parlament, az EU pénzpiacainak felügyeleti rendszeréről szóló eszmecserét kezdeményezzen; ezért kéri egy olyan, szakértői bizottság felállítását 2006 végéig, amely tanulmányozná és a felállítását követő hat hónap elteltével jelentést készítene arról, milyen következményekkel jár a piacok és a pénzintézetek konszolidációja a prudenciális felügyeletre, a pénzügyi stabilitásra és a válságkezelésre nézve; e tekintetben felkéri a bizottságot, hogy javasoljon a többszöri beszámolási kötelezettség egyszerűsítésére és a jelenlegi struktúrák javítására vonatkozó konkrét megoldásokat, és végső soron mérlegelje az európai pénzügyi felügyeletek igényeit és struktúráit;”

17.   A társasági joggal kapcsolatos új fejlemények és kilátások

Jelentés: Andrzej Jan SZEJNA (A6-0229/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 15. bek. után | 2 | PSE | | + | |
| 26. bek. után | 4 | PSE | | - | |
| 31. bek. után | 5 | PSE | | - | |
| 42. bek. után | 3 | PSE | | - | |
| 43. bek. | 1 | ALDE | | - | |
| preb. F | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

3. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

15. bek. után

2

PSE

+

26. bek. után

4

PSE

-

31. bek. után

5

PSE

-

42. bek. után

3

PSE

-

43. bek.

1

ALDE

-

preb. F

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

Külön szavazásra irányuló kérelmek

ALDE: 3. bek., preb. F

18.   A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése

Jelentés: Caroline LUCAS (A6-0201/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 4. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 6. bek. | 4 | Verts/ALE | ESz | - | 268, 323, 33 |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 7. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 8. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 9. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | - | 281, 332, 17 |
| 10. bek. után | 2 | PPE-DE | | + | |
| 11. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 21. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 21. bek. után | 3 | PPE-DE + DAVIES | | + | |
| 22. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1/ESz | - | 295, 317, 18 |
| 2/ESz | + | 364, 253, 11 |
| 23. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 27. bek. | 1 | GUE/NGL | ESz | - | 142, 453, 8 |
| bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 29. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül/ESz | - | 270, 331, 23 |
| 30. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 37. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 439, 74, 102 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

1. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

4. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

6. bek.

4

Verts/ALE

ESz

-

268, 323, 33

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

7. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

8. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

9. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

-

281, 332, 17

10. bek. után

2

PPE-DE

+

11. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

21. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

21. bek. után

3

PPE-DE + DAVIES

+

22. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1/ESz

-

295, 317, 18

2/ESz

+

364, 253, 11

23. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

27. bek.

1

GUE/NGL

ESz

-

142, 453, 8

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

29. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül/ESz

-

270, 331, 23

30. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

37. bek.

bek.

eredeti szöveg

eredeti szöveg

kül.

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

439, 74, 102

Külön szavazásra irányuló kérelmek

Külön szavazásra irányuló kérelmek

ALDE: 4., 6., 7., 8., 21., 23. és 29. bek.

PSE: 29. bek.

Verts/ALE: 9., 11., 37. bek.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE: zárószavazás

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE, PSE, ALDE

22. bek.

22. bek.

1. rész:„osztja a Bizottság azon véleményét, hogy ... a legmegfelelőbb eszköz”

1. rész:

2. rész:„azonban a repülésből eredő kibocsátásokra ... nem tudna eladni az EU ETS-ben;”

2. rész:

ALDE

1. bek.

1. bek.

1. rész: Az egész bekezdés, kivéve az „átfogó, szabályozási, gazdasági, technológiai és operatív eszközöket magába foglaló” és „alkalmazva a »szennyező fizet« elvét és biztosítva az összesített költségek internalizálását” szavakat.

1. rész:

2. rész: A fenti szavak

2. rész:

9. bek.

9. bek.

1. rész: Az egész bekezdés, kivéve az „e probléma kezelésére”, „nemcsak” és „hanem meg kell fontolni az adók és egyéb terhek csökkentésének lehetőségét is, amelyek a többi közlekedési ágazat számára kötelezők, azonban a légi közlekedés számára nem” szavakat.

1. rész:

2. rész: A fenti szavak

2. rész:

27. bek.

27. bek.

1. rész:„felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa a légi közlekedés nem szén-dioxid által okozott hatásairól szóló tudományos ismeretek növelésére irányuló kutatási programokat”

1. rész:

2. rész:„felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő ... a repülőgépek fel- és leszállása során” és „és támogassa a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) tevékenységét a nitrogén-oxidokra vonatkozó szabványok kialakításában”

2. rész:

30. bek.

30. bek.

1. rész: Az egész bekezdés, kivéve az „és oda leszálló”, „(lehetőség szerint az EU légterét átmenő forgalomra használó interkontinentális járatokra is)” és „hangsúlyozza, hogy mihamarabb világméretű kibocsátás-kereskedelmi rendszer bevezetésére van szükség” szavakat

1. rész:

2. rész: a fenti szavak

2. rész:

---

II. MELLÉKLET

NÉV SZERINTI SZAVAZÁS EREDMÉNYE

1.   Hatzidakis-ajánlás A6-0224/2006

Módosítás: 1

Mellette: 80

ALDE: Bourlanges

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

PPE-DE: Casini, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

PSE: Correia, Leichtfried

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Flasarová, Manolakou, Remek, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Nicholson

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Hatzidakis-ajánlás A6-0224/2006

Állásfoglalás

Mellette: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 41

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Nassauer, Radwan

PSE: Leinen

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 53

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Tannock, Van Orden

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Andria-ajánlás A6-0226/2006

Állásfoglalás

Mellette: 567

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 29

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 36

GUE/NGL: Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Kamall, Kirkhope

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Diamanto Manolakou

4.   Wortmann-Kool-jelentés A6-0217/2006

Módosítás: 20

Mellette: 261

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 13

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Wortmann-Kool-jelentés A6-0217/2006

Módosítás: 21

Mellette: 279

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 11

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PSE: Grech

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Wortmann-Kool-jelentés A6-0217/2006

Állásfoglalás

Mellette: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Ellene: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gewalt, Pieper, Sartori

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 16

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Lamassoure-jelentés A6-0223/2006

Módosítás: 1

Mellette: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Nicholson, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák

UEN: Camre

Tartózkodás: 23

ALDE: Cappato

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Speroni

PPE-DE: Lauk

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David, Morgan, Stihler, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Tartózkodás

Richard Corbett, Gary Titley

8.   Lamassoure-jelentés A6-0223/2006

Módosítás: 5/1

Mellette: 576

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 38

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Vlasto

Tartózkodás: 25

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Baco, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David, Morgan, Stihler, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Lamassoure-jelentés A6-0223/2006

Módosítás: 5/2

Mellette: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Markov

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Doyle, Fjellner, Grosch, Jackson, Wieland

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 328

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 30

GUE/NGL: Aita, Catania, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Wagenknecht

NI: Baco, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Speroni

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, Martin David, Morgan, Stihler, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Françoise Grossetête, Henrik Dam Kristensen

Tartózkodás

Christofer Fjellner

10.   Lamassoure-jelentés A6-0223/2006

Módosítás: 7

Mellette: 242

ALDE: Degutis, Deprez, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Giertych, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Marques

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 390

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gill, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Ilves, Kinnock, Martin David, Morgan, Segelström, Skinner, Stihler, Titley, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 7

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Hughes, McAvan

Verts/ALE: van Buitenen, Smith

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Linda McAvan

Tartózkodás

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

11.   Muscat-jelentés A6-0170/2006

Módosítás: 6

Mellette: 345

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Karas, Rübig, Schierhuber, Seeber, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 287

ALDE: Andria

GUE/NGL: Adamou, Manolakou, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 9

ALDE: Harkin

IND/DEM: Louis

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Korhola

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Reinhard Rack, Hubert Pirker

12.   Lucas-jelentés A6-0201/2006

Állásfoglalás

Mellette: 439

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Hall, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Karatzaferis, Louis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 74

ALDE: Alvaro, Andria, Birutis, Bourlanges, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Dičkutė, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Neyts-Uyttebroeck, Riis-Jørgensen, Takkula, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Berend, Brok, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Ferber, Fjellner, Friedrich, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Kauppi, Klamt, Konrad, Lehne, Ouzký, Pack, Pieper, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Škottová, Strejček, Vlasák, Weber Manfred, von Wogau, Zvěřina

PSE: Groote, Hänsch, Haug, Stockmann, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Zīle

Tartózkodás: 102

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Cocilovo, Fourtou, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Maaten, Mulder, Newton Dunn, Pannella, Polfer, Savi, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Manolakou, Remek, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Bradbourn, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doyle, Hannan, Hatzidakis, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Korhola, Lamassoure, Lewandowski, McGuinness, Pirker, Rack, Reul, Schwab, Seeber, Sonik

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cashman, Corbett, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, García Pérez, Goebbels, Grech, Gruber, Honeyball, Hughes, Laignel, McAvan, Mann Erika, Moreno Sánchez, Morgan, Riera Madurell, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarabella, Titley, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Karin Riis-Jørgensen

Tartózkodás

Paul Rübig, Robert Evans, Othmar Karas, Joseph Muscat, Agnes Schierhuber, Jim Higgins, Gay Mitchell

---

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

P6_TA(2006)0281

Nemzetközi szervezett bűnözés: A migránsok csempészete *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (8174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS))

(Konzultációs eljárás – ismételt konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (8174/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (8174/2006),

| — | tekintettel a Tanácsnak címzett módosított bizottsági javaslatra (COM(2005)0503) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak címzett módosított bizottsági javaslatra (COM(2005)0503) (1),

| — | tekintettel 2004. január 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2004. január 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 62. cikkének (2) bekezdésére, 63. cikkének (3) bekezdésére, 66. cikkére, továbbá 179. és 181a. cikkére összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 62. cikkének (2) bekezdésére, 63. cikkének (3) bekezdésére, 66. cikkére, továbbá 179. és 181a. cikkére összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C6-0129/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C6-0129/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 43. cikkének (1) bekezdésére, 55. cikkének (3) bekezdésére és 83. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 43. cikkének (1) bekezdésére, 55. cikkének (3) bekezdésére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0215/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0215/2006);

| 1. | jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 92. E, 2004.4.16., 75. o.

P6_TA(2006)0282

Nemzetközi szervezett bűnözés: emberkereskedelem *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (8174/2006 – COM(2005)0503 – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS))

(Konzultációs eljárás – ismételt konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (8174/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (8174/2006),

| — | tekintettel a Tanácsnak címzett módosított bizottsági javaslatra (COM(2005)0503) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak címzett módosított bizottsági javaslatra (COM(2005)0503) (1),

| — | tekintettel 2004. január 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2004. január 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 62. cikkének (2) bekezdésére, 63. cikkének (3) bekezdésére, 66. cikkére, továbbá 179. és 181a. cikkére összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 62. cikkének (2) bekezdésére, 63. cikkének (3) bekezdésére, 66. cikkére, továbbá 179. és 181a. cikkére összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C6-0130/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C6-0130/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 43. cikkének (1) bekezdésére, 55. cikkének (3) bekezdésére és 83. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 43. cikkének (1) bekezdésére, 55. cikkének (3) bekezdésére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0214/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0214/2006);

| 1. | jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 92. E, 2004.4.16., 75. o.

P6_TA(2006)0283

Az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazása a közösségi intézményekre és szervekre ***III

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közös szövegtervezetről (PE-CONS 3614/1/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD))

(Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegtervezetre (PE-CONS 3614/1/2006 – C6-0156/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegtervezetre (PE-CONS 3614/1/2006 – C6-0156/2006),

| — | tekintettel az első olvasat során kialakított álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2003)0622) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első olvasat során kialakított álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2003)0622) (2),

| — | tekintettel a második olvasat során kialakított álláspontjára (3) a Tanács közös álláspontjával (4) kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a második olvasat során kialakított álláspontjára (3) a Tanács közös álláspontjával (4) kapcsolatban,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlament közös állásponthoz tett módosító javaslatairól szóló véleményére (COM(2006)0081) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlament közös állásponthoz tett módosító javaslatairól szóló véleményére (COM(2006)0081) (5),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 65. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 65. cikkére,

| — | tekintettel egyeztetőbizottsági küldöttségének jelentésére (A6-0230/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel egyeztetőbizottsági küldöttségének jelentésére (A6-0230/2006);

| 1. | elfogadja a közös szövegtervezetet; |
| --- | --- |

1.

elfogadja a közös szövegtervezetet;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 3. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 103. E, 2004.4.29., 612. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  Elfogadott szövegek, 2006.1.18., P6_TA(2006)0016.

(4)  HL C 264., 2005.10.25., 18. o.

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0284

Elemek, akkumulátorok és azok hulladékai ***III

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az egyeztető bizottság által elfogadott, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló közös szövegtervezetről (PE-CONS 3615/4/2006 – C6-0154/2006 – 2003/0282(COD))

(Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyeztető bizottság által elfogadott közös szövegtervezetre (PE-CONS 3615/4/2006 – C6-0154/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztető bizottság által elfogadott közös szövegtervezetre (PE-CONS 3615/4/2006 – C6-0154/2006),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2003)0723) (1) az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2003)0723) (1) az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel a második olvasat során (3) a Tanács közös álláspontjával kapcsolatban (4) kialakított álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a második olvasat során (3) a Tanács közös álláspontjával kapcsolatban (4) kialakított álláspontjára,

| — | tekintettel a Bizottság véleményére a Parlament módosító javaslatáról a közös állásponthoz (COM(2006)0017) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére a Parlament módosító javaslatáról a közös állásponthoz (COM(2006)0017) (5),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 65. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 65. cikkére,

| — | tekintettel egyeztetőbizottsági küldöttségének jelentésére (A6-0231/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel egyeztetőbizottsági küldöttségének jelentésére (A6-0231/2006);

| 1. | elfogadja az közös szövegtervezetet; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az közös szövegtervezetet;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 3. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 104. E, 2005.4.30., 354. o.

(3)  Elfogadott szövegek, 2005.12.13., P6_TA(2005)0495.

(4)  HL C 264. E, 2005.10.25., 1. o.

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0285

Európai Szociális Alap ***II

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (9060/4/2006 – C6-0188/2006 – 2004/0165(COD))

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9060/4/2006 – C6-0188/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9060/4/2006 – C6-0188/2006),

| — | tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatra (COM(2004)0493) (1) vonatkozó, első olvasatban elfogadott álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatra (COM(2004)0493) (1) vonatkozó, első olvasatban elfogadott álláspontjára (2),

| — | tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2005)0523) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2005)0523) (3),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0220/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0220/2006);

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  Elfogadott szövegek, 2005.7.6., P6_TA(2005)0281.

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0286

Európai Regionális Fejlesztési Alap ***II

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadásáról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi közös álláspontról (9059/4/2006 – C6-0187/2006 – 2004/0167(COD))

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9059/4/2006 – C6-0187/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9059/4/2006 – C6-0187/2006),

| — | tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2004)0495) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2004)0495) (2),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0225/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0225/2006);

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2005.7.6., P6_TA(2005)0279.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0287

Európai területi együttműködési csoportosulás ***II

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a területi együttműködés európai csoportosulásáról (EGTC) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (9062/2/2006 – C6-0189/2006 – 2004/0168(COD))

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9062/2/2006 – C6-0189/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (9062/2/2006 – C6-0189/2006),

| — | tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0496) (2) vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0496) (2) vonatkozóan,

| — | tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2006)0094) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2006)0094) (3),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0227/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0227/2006);

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2005.7.6., P6_TA(2005)0280.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0288

A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítése ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0305 – C6-0232/2005 – 2005/0126(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0305) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0305) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 61. cikke c) pontjára, valamint 67. cikke (5) bekezdésének második francia bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0232/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 61. cikke c) pontjára, valamint 67. cikke (5) bekezdésének második francia bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0232/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0024/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0024/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtsa be az 1348/2000/EK rendelet kodifikált változatát, amely magában foglalja a felülvizsgált javaslata útján e rendeletben szereplő módosításokat; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtsa be az 1348/2000/EK rendelet kodifikált változatát, amely magában foglalja a felülvizsgált javaslata útján e rendeletben szereplő módosításokat;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2005)0126

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. július 4-én került elfogadásra a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára és 67. cikke (5) bekezdésének második francia bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Bizottság 2004. október 1-jén elfogadta a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásáról szóló jelentést. A jelentés következtetése szerint az 1348/2000/EK rendelet alkalmazása a 2001-es hatálybalépés óta általában hatékonyabbá és gyorsabbá tette az iratok továbbítását és kézbesítését a tagállamok között, ugyanakkor a rendelet bizonyos rendelkezéseinek alkalmazása nem teljesen kielégítő. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2004. október 1-jén elfogadta a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásáról szóló jelentést. A jelentés következtetése szerint az 1348/2000/EK rendelet alkalmazása a 2001-es hatálybalépés óta általában hatékonyabbá és gyorsabbá tette az iratok továbbítását és kézbesítését a tagállamok között, ugyanakkor a rendelet bizonyos rendelkezéseinek alkalmazása nem teljesen kielégítő.

| (2) | A belső piac megfelelő működése szükségessé teszi a bírósági és bíróságon kívüli iratok hatékonyabb és gyorsabb továbbítását és kézbesítését a polgári vagy kereskedelmi ügyekben a tagállamok között történő kézbesítés során, továbbá az 1348/2000/EK rendelet bizonyos rendelkezései alkalmazásának egyszerűsítését, valamint a kérelmező és a címzett jogbiztonságának növelését. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac megfelelő működése szükségessé teszi a bírósági és bíróságon kívüli iratok hatékonyabb és gyorsabb továbbítását és kézbesítését a polgári vagy kereskedelmi ügyekben a tagállamok között történő kézbesítés során, továbbá az 1348/2000/EK rendelet bizonyos rendelkezései alkalmazásának egyszerűsítését, valamint a kérelmező és a címzett jogbiztonságának növelését.

| (3) | Az 1348/2000/EK rendelet nem alkalmazandó az eljárás szerinti tagállamban az érdekelt fél meghatalmazott képviselője részére kézbesített iratok esetén, függetlenül az érdekelt fél lakóhelyétől. |
| --- | --- |

(3)

Az 1348/2000/EK rendelet nem alkalmazandó az eljárás szerinti tagállamban az érdekelt fél meghatalmazott képviselője részére kézbesített iratok esetén, függetlenül az érdekelt fél lakóhelyétől.

| (4) | Az iratok kézbesítésének a lehető legrövidebb időn belül kell megtörténnie, de legkésőbb az átvevő intézmény általi kézhezvételtől számított egy hónapon belül. |
| --- | --- |

(4)

Az iratok kézbesítésének a lehető legrövidebb időn belül kell megtörténnie, de legkésőbb az átvevő intézmény általi kézhezvételtől számított egy hónapon belül.

| (5) | Az átvevő intézmény formanyomtatvány útján írásban tájékoztatja a címzettet arról, hogy megtagadhatja a kézbesítendő irat átvételét a kézbesítés alkalmával, illetve az iratnak a kézbesítéstől számított egy héten belül
  az átvevő intézménynek
  történő visszaküldésével,
  amennyiben az a címzett által nem ismert nyelven, illetve nem a kézbesítés helyének hivatalos nyelvén íródott. Ha a címzett gyakorolta az átvétel megtagadására vonatkozó jogát, akkor ez a szabály az ismételt kézbesítésre is vonatkozik. Az átvétel megtagadására vonatkozó szabályok a diplomáciai vagy konzuli, valamint a postai és közvetlen kézbesítésre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(5)

Az átvevő intézmény formanyomtatvány útján írásban tájékoztatja a címzettet arról, hogy megtagadhatja a kézbesítendő irat átvételét a kézbesítés alkalmával, illetve az iratnak a kézbesítéstől számított egy héten belül
  az átvevő intézménynek
  történő visszaküldésével,
  amennyiben az a címzett által nem ismert nyelven, illetve nem a kézbesítés helyének hivatalos nyelvén íródott. Ha a címzett gyakorolta az átvétel megtagadására vonatkozó jogát, akkor ez a szabály az ismételt kézbesítésre is vonatkozik. Az átvétel megtagadására vonatkozó szabályok a diplomáciai vagy konzuli, valamint a postai és közvetlen kézbesítésre is vonatkoznak.

| (6) | Az átvevő intézménynek továbbra is minden tőle telhetőt meg kell tennie az irat kézbesítése érdekében akkor is, ha nem lehetett kézbesíteni az iratot egy hónapon belül, például azért, mert az alperes otthonától szabadság miatt, illetve munkahelyétől üzleti út miatt távol van. Annak elkerülése érdekében, hogy az átvevő intézményt korlátlan időtartamú felelősség terhelje az iratkézbesítés biztosítását illetően, az áttevő intézménynek a formanyomtatványon meg kell jelölnie azt a határidőt, amelyen túl az irat kézbesítésére nem tart igényt. |
| --- | --- |

(6)

Az átvevő intézménynek továbbra is minden tőle telhetőt meg kell tennie az irat kézbesítése érdekében akkor is, ha nem lehetett kézbesíteni az iratot egy hónapon belül, például azért, mert az alperes otthonától szabadság miatt, illetve munkahelyétől üzleti út miatt távol van. Annak elkerülése érdekében, hogy az átvevő intézményt korlátlan időtartamú felelősség terhelje az iratkézbesítés biztosítását illetően, az áttevő intézménynek a formanyomtatványon meg kell jelölnie azt a határidőt, amelyen túl az irat kézbesítésére nem tart igényt.

| (7) | Rendelkezni kell arról, hogy az iratkézbesítés
  orvosolható
  az irat fordításának a címzett részére való kézbesítésével. |
| --- | --- |

(7)

Rendelkezni kell arról, hogy az iratkézbesítés
  orvosolható
  az irat fordításának a címzett részére való kézbesítésével.

| (8) | Az irat kézbesítési időpontjának azt a napot kell tekinteni, amikor az iratot az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítik. Ha azonban valamely tagállam joga szerint az iratot meghatározott időtartamon belül kell
  kézbesíteni, akkor
  a kérelmező tekintetében e tagállam joga által meghatározott időpontot kell figyelembe venni.
  Azok a tagállamok, ahol ilyen rendszer van, közlik ezt a Bizottsággal, a Bizottság pedig ezt az információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint a polgári és kereskedelmi ügyek Európai Igazságügyi Hálózatában. |
| --- | --- |

(8)

Az irat kézbesítési időpontjának azt a napot kell tekinteni, amikor az iratot az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítik. Ha azonban valamely tagállam joga szerint az iratot meghatározott időtartamon belül kell
  kézbesíteni, akkor
  a kérelmező tekintetében e tagállam joga által meghatározott időpontot kell figyelembe venni.
  Azok a tagállamok, ahol ilyen rendszer van, közlik ezt a Bizottsággal, a Bizottság pedig ezt az információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint a polgári és kereskedelmi ügyek Európai Igazságügyi Hálózatában.

| (9) | Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a bírósági tisztviselő, köztisztviselő illetve az átvevő tagállam joga szerint illetékes személy alkalmazása során felmerülő költségeknek meg kell felelniük az adott tagállam által előzetesen rögzített olyan mértékű
  egységes
  díjnak, amely nem sérti az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét.
  Az egységes rögzített díjra vonatkozó követelmény nem sértheti a tagállamok lehetőségét arra, hogy – a fenti elvek tiszteletben tartása mellett – a kézbesítés jellege szerint különböző díjakat állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(9)

Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a bírósági tisztviselő, köztisztviselő illetve az átvevő tagállam joga szerint illetékes személy alkalmazása során felmerülő költségeknek meg kell felelniük az adott tagállam által előzetesen rögzített olyan mértékű
  egységes
  díjnak, amely nem sérti az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét.
  Az egységes rögzített díjra vonatkozó követelmény nem sértheti a tagállamok lehetőségét arra, hogy – a fenti elvek tiszteletben tartása mellett – a kézbesítés jellege szerint különböző díjakat állapítsanak meg.

| (10) | Minden tagállamnak rendelkeznie kell azzal a lehetőséggel, hogy
  az iratokat
  valamely más tagállamban lakóhellyel rendelkező személyeknek közvetlenül postai szolgáltatások útján, tértivevényes ajánlott levélben vagy hasonló módon kézbesítse. |
| --- | --- |

(10)

Minden tagállamnak rendelkeznie kell azzal a lehetőséggel, hogy
  az iratokat
  valamely más tagállamban lakóhellyel rendelkező személyeknek közvetlenül postai szolgáltatások útján, tértivevényes ajánlott levélben vagy hasonló módon kézbesítse.

| (11) | A
  bírósági eljárásban érdekelt
  személyek bírósági
  iratot közvetlenül az átvevő tagállam bírósági tisztviselőjén, köztisztviselőjén vagy más illetékes személyén keresztül
  kézbesíthetnek
  ,
  amennyiben a közvetlen kézbesítésre az adott tagállam joga lehetőséget biztosít
  . |
| --- | --- |

(11)

A
  bírósági eljárásban érdekelt
  személyek bírósági
  iratot közvetlenül az átvevő tagállam bírósági tisztviselőjén, köztisztviselőjén vagy más illetékes személyén keresztül
  kézbesíthetnek
  ,
  amennyiben a közvetlen kézbesítésre az adott tagállam joga lehetőséget biztosít
  .

| (12) | A Bizottság kézikönyvet készít az 1348/2000/EK rendelet megfelelő alkalmazására vonatkozó információkról, amelyet a polgári és kereskedelmi ügyek Európai Igazságügyi Hálózatában közzétesz. A Bizottság és a tagállamok megtesznek minden tőlük telhetőt azért, hogy biztosítsák az információk naprakészségét és teljességét, különösen ami az átvevő és áttevő intézmények elérhetőségét illeti. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kézikönyvet készít az 1348/2000/EK rendelet megfelelő alkalmazására vonatkozó információkról, amelyet a polgári és kereskedelmi ügyek Európai Igazságügyi Hálózatában közzétesz. A Bizottság és a tagállamok megtesznek minden tőlük telhetőt azért, hogy biztosítsák az információk naprakészségét és teljességét, különösen ami az átvevő és áttevő intézmények elérhetőségét illeti.

| (13) | Az 1348/2000/EK rendeletben előírt időtartamok és határidők számításánál az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet (4) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

Az 1348/2000/EK rendeletben előírt időtartamok és határidők számításánál az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet (4) kell alkalmazni.

| (14) | Mivel a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (15) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni.

| (16) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország közölték szándékukat, mely szerint e rendelet elfogadásában és alkalmazásában részt kívánnak venni. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország közölték szándékukat, mely szerint e rendelet elfogadásában és alkalmazásában részt kívánnak venni.

| (17) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és így az nem kötelező, illetve nem alkalmazható rá, |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és így az nem kötelező, illetve nem alkalmazható rá,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1348/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „E rendelet nem terjed ki különösen az adó-, vám- vagy közigazgatási ügyekre, illetve a közhatalom gyakorlásával összefüggő cselekményekért és mulasztásokért (acta iure imperii) fennálló állami felelősségre.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„E rendelet nem terjed ki különösen az adó-, vám- vagy közigazgatási ügyekre, illetve a közhatalom gyakorlásával összefüggő cselekményekért és mulasztásokért (acta iure imperii) fennálló állami felelősségre.”

| 2. | A 4. cikk (3) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő mondat lép:




  „Mindegyik tagállam megjelöli, hogy saját hivatalos nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely nyelvén, illetve nyelvein tudja elfogadni a formanyomtatvány kitöltését.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (3) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő mondat lép:

„Mindegyik tagállam megjelöli, hogy saját hivatalos nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely nyelvén, illetve nyelvein tudja elfogadni a formanyomtatvány kitöltését.”

| 3. | A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(2)   Az
  átvevő intézmény megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az iratkézbesítés
  a lehető legrövidebb időn
  belül, de
  legkésőbb a kézhezvételtől számított egy hónapon belül
  megtörténjen
  . Amennyiben a kézbesítés
  a kézhezvételtől számított egy hónapon belül
  nem történik meg, az átvevő intézmény








  a) | haladéktalanul tájékoztatja az áttevő intézményt a mellékletben található igazolási formanyomtatványon, amelyet a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell kitölteni

  ; és |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2)   Az
  átvevő intézmény megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az iratkézbesítés
  a lehető legrövidebb időn
  belül, de
  legkésőbb a kézhezvételtől számított egy hónapon belül
  megtörténjen
  . Amennyiben a kézbesítés
  a kézhezvételtől számított egy hónapon belül
  nem történik meg, az átvevő intézmény

a)

haladéktalanul tájékoztatja az áttevő intézményt a mellékletben található igazolási formanyomtatványon, amelyet a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell kitölteni

  ; és

| b) | amennyiben az iratok kézbesítésére ésszerű időn belül lehetőség kínálkozik, továbbra is megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az iratokat kézbesítse, hacsak az áttevő intézmény ettől eltérően nem rendelkezik.”. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az iratok kézbesítésére ésszerű időn belül lehetőség kínálkozik, továbbra is megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az iratokat kézbesítse, hacsak az áttevő intézmény ettől eltérően nem rendelkezik.”.

| 4. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az átvevő intézmény a mellékletben található formanyomtatvány
  használatával tájékoztatja
  a címzettet arról, hogy megtagadhatja a kézbesítendő irat átvételét a kézbesítés alkalmával, vagy az iratnak a kézbesítéstől számított egy héten belül
  az átvevő intézmény számára történő
  visszaküldésével, ha az nem a következő nyelvek egyikén került megszövegezésre, és nem mellékeltek hozzá e nyelvek egyikén fordítást:






  a) | olyan nyelv, amelyet a címzett ismer;
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az átvevő intézmény a mellékletben található formanyomtatvány
  használatával tájékoztatja
  a címzettet arról, hogy megtagadhatja a kézbesítendő irat átvételét a kézbesítés alkalmával, vagy az iratnak a kézbesítéstől számított egy héten belül
  az átvevő intézmény számára történő
  visszaküldésével, ha az nem a következő nyelvek egyikén került megszövegezésre, és nem mellékeltek hozzá e nyelvek egyikén fordítást:

a)

olyan nyelv, amelyet a címzett ismer;
  vagy

| b) | az átvevő tagállam hivatalos nyelve vagy, amennyiben annak a tagállamnak több hivatalos nyelve is van, a kézbesítés helyének hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike.
  ” |
| --- | --- |

b)

az átvevő tagállam hivatalos nyelve vagy, amennyiben annak a tagállamnak több hivatalos nyelve is van, a kézbesítés helyének hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike.
  ”

| b) | a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Ha a címzett az (1) bekezdésben foglalt feltételek mellett visszautasította az irat átvételét, az iratkézbesítés
  orvosolható
  az irat címzett részére történő kézbesítésével az (1) bekezdésben meghatározott valamely nyelven készült fordításának
  kíséretében

  e rendelet rendelkezéseinek megfelelően.
  Ebben az esetben az irat kézbesítésének időpontja az a nap, amikor a
  fordítás kíséretében az iratot
  az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítik. Ha azonban valamely tagállam joga szerint az iratot meghatározott időtartamon belül kell
  kézbesíteni, akkor
  a kérelmező tekintetében az eredeti irat kézbesítésének
  a 9. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott
  időpontját kell figyelembe venni.”. |
| --- | --- |

b)

a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Ha a címzett az (1) bekezdésben foglalt feltételek mellett visszautasította az irat átvételét, az iratkézbesítés
  orvosolható
  az irat címzett részére történő kézbesítésével az (1) bekezdésben meghatározott valamely nyelven készült fordításának
  kíséretében

  e rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

Ebben az esetben az irat kézbesítésének időpontja az a nap, amikor a
  fordítás kíséretében az iratot
  az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítik. Ha azonban valamely tagállam joga szerint az iratot meghatározott időtartamon belül kell
  kézbesíteni, akkor
  a kérelmező tekintetében az eredeti irat kézbesítésének
  a 9. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott
  időpontját kell figyelembe venni.”.

| 5. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  A kézbesítés időpontja
  (1)   A 8. cikk sérelme nélkül az irat kézbesítésének időpontja az a nap, amikor az iratot az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítik.
  (2)   Ha azonban valamely tagállam joga szerint az iratot meghatározott időtartamon belül kell
  kézbesíteni, akkor
  a kérelmező tekintetében e tagállam joga által meghatározott időpontot kell figyelembe venni.”. |
| --- | --- |

5.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

A kézbesítés időpontja

(1)   A 8. cikk sérelme nélkül az irat kézbesítésének időpontja az a nap, amikor az iratot az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítik.

(2)   Ha azonban valamely tagállam joga szerint az iratot meghatározott időtartamon belül kell
  kézbesíteni, akkor
  a kérelmező tekintetében e tagállam joga által meghatározott időpontot kell figyelembe venni.”.

| 6. | A 10. cikk (2) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő mondat lép:




  „Mindegyik tagállam megjelöli, hogy saját hivatalos nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely nyelvén, illetve nyelvein tudja elfogadni a formanyomtatvány kitöltését.”. |
| --- | --- |

6.

A 10. cikk (2) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő mondat lép:

„Mindegyik tagállam megjelöli, hogy saját hivatalos nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely nyelvén, illetve nyelvein tudja elfogadni a formanyomtatvány kitöltését.”.

| 7. | A 11. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „(2)
     
  A kérelmező megtéríti az alábbi szolgáltatások során felmerülő költségeket:










  a) | bírósági tisztviselő, illetve az átvevő tagállam joga szerint illetékes személy alkalmazása; |
| --- | --- | --- |

7.

A 11. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A kérelmező megtéríti az alábbi szolgáltatások során felmerülő költségeket:

a)

bírósági tisztviselő, illetve az átvevő tagállam joga szerint illetékes személy alkalmazása;

| b) | egyéni módon történő kézbesítés. |
| --- | --- |

b)

egyéni módon történő kézbesítés.

A bírósági tisztviselő, illetve az átvevő tagállam joga szerint illetékes személy alkalmazása során felmerülő költségeknek meg kell felelniük az e tagállam által előzetesen rögzített olyan mértékű
  egységes
  díjnak, amely nem sérti az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezekről a rögzített díjakról.”.

| 8. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk
  Kézbesítés postai szolgáltatások útján
  Minden tagállamnak lehetősége van a bírósági iratokat a másik tagállamban lakóhellyel rendelkező személyeknek közvetlenül postai szolgáltatások útján tértivevényes ajánlott levélben vagy hasonló módon kézbesíteni.”. |
| --- | --- |

8.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Kézbesítés postai szolgáltatások útján

Minden tagállamnak lehetősége van a bírósági iratokat a másik tagállamban lakóhellyel rendelkező személyeknek közvetlenül postai szolgáltatások útján tértivevényes ajánlott levélben vagy hasonló módon kézbesíteni.”.

| 9. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „15. cikk
  Közvetlen kézbesítés


  A
  bírósági eljárásban érdekelt személyek
  szabadon
  , az átvevő tagállam bírósági tisztviselőjén, köztisztviselőjén vagy más illetékes személyén keresztül közvetlenül is

  kézbesíthetnek bírósági iratokat, amennyiben a közvetlen kézbesítésre az adott tagállam joga lehetőséget biztosít.
  ”. |
| --- | --- |

9.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Közvetlen kézbesítés

A
  bírósági eljárásban érdekelt személyek
  szabadon
  , az átvevő tagállam bírósági tisztviselőjén, köztisztviselőjén vagy más illetékes személyén keresztül közvetlenül is

  kézbesíthetnek bírósági iratokat, amennyiben a közvetlen kézbesítésre az adott tagállam joga lehetőséget biztosít.
  ”.

| 10. | A szöveg a következő 15a. cikkel egészül ki:
  „15a. cikk
  Alkalmazandó rendelkezések


  (1)
     A 8. cikkben az irat átvételének megtagadására vonatkozó, valamint a 9. cikkben a kézbesítés időpontjára vonatkozó szabályok az e szakaszban meghatározott továbbítási és kézbesítési módokra alkalmazandók.


  (2)
     
  A 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azonban:










  a) | amennyiben a kézbesítés a 13. cikk szerint történik, az eljáró diplomáciai vagy konzuli képviselet tájékoztatja a címzettet arról, hogy megtagadhatja az irat átvételét, és a visszautasított iratot ezekhez az intézményekhez kell visszajuttatni; |
| --- | --- | --- |

10.

A szöveg a következő 15a. cikkel egészül ki:

„15a. cikk

Alkalmazandó rendelkezések

(1)
     A 8. cikkben az irat átvételének megtagadására vonatkozó, valamint a 9. cikkben a kézbesítés időpontjára vonatkozó szabályok az e szakaszban meghatározott továbbítási és kézbesítési módokra alkalmazandók.

(2)
     
  A 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azonban:

a)

amennyiben a kézbesítés a 13. cikk szerint történik, az eljáró diplomáciai vagy konzuli képviselet tájékoztatja a címzettet arról, hogy megtagadhatja az irat átvételét, és a visszautasított iratot ezekhez az intézményekhez kell visszajuttatni;

| b) | amennyiben a kézbesítés a 14. cikk szerint történik, a kézbesítő hatóság vagy személy tájékoztatja a címzettet arról, hogy megtagadhatja az irat átvételét, és a visszautasított iratot a kézbesítő hatósághoz vagy személyhez kell visszajuttatni.
  ” |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kézbesítés a 14. cikk szerint történik, a kézbesítő hatóság vagy személy tájékoztatja a címzettet arról, hogy megtagadhatja az irat átvételét, és a visszautasított iratot a kézbesítő hatósághoz vagy személyhez kell visszajuttatni.
  ”

| 11. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „17. cikk
  Végrehajtási szabályok
  Az e rendelet végrehajtásához szükséges, a mellékletben meghatározott formanyomtatványok frissítésére vagy technikai módosítására vonatkozó intézkedéseket a 18. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- |

11.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

Végrehajtási szabályok

Az e rendelet végrehajtásához szükséges, a mellékletben meghatározott formanyomtatványok frissítésére vagy technikai módosítására vonatkozó intézkedéseket a 18. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

| 12. | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „23. cikk
  Tájékoztatás és közzététel
  (1)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak a 2., 3., 4., 10., 11., 13.,
  15.

  és 19. cikkben említett tájékoztatást.


  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, ha – jogszabályaiknak megfelelően – egy iratot meghatározott időtartamon belül kell kézbesíteni a 8. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint.




  (2)
     
  A Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában az (1) bekezdéssel összhangban közölt információkat, a címzettek és az ügynökségek, illetve a központi szervek egyéb elérhetőségi adatainak, valamint az illetékességük alá tartozó azon földrajzi területek kivételével.



  (3)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett információkat folyamatosan frissített elektronikus kézikönyv formájában hozzáférhetővé teszi,
  különösen a 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozattal

   (6)

  összhangban létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben működő Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül. |
| --- | --- |

12.

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

Tájékoztatás és közzététel

(1)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak a 2., 3., 4., 10., 11., 13.,
  15.

  és 19. cikkben említett tájékoztatást.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, ha – jogszabályaiknak megfelelően – egy iratot meghatározott időtartamon belül kell kézbesíteni a 8. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint.

(2)
     
  A Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában az (1) bekezdéssel összhangban közölt információkat, a címzettek és az ügynökségek, illetve a központi szervek egyéb elérhetőségi adatainak, valamint az illetékességük alá tartozó azon földrajzi területek kivételével.

(3)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett információkat folyamatosan frissített elektronikus kézikönyv formájában hozzáférhetővé teszi,
  különösen a 2001. május 28-i 2001/470/EK tanácsi határozattal

   (6)

  összhangban létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben működő Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül.

| 13. | A 24. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:


  „24. cikk
  Felülvizsgálat


  Legkésőbb 2011. június 1-jén, és azt követően ötévente a Bizottság az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára jelentést készít e rendelet alkalmazásáról, azzal, hogy külön figyelmet szentel a 2. cikk alapján kijelölt szervek hatékonyságának, illetve a 3. cikk c) pontja és a 9. cikk gyakorlati alkalmazásának. Ehhez a jelentéshez szükség esetén az e rendelet kiigazításaira irányuló javaslatokat kell mellékelni az értesítési rendszerek fejlődésével összhangban”. |
| --- | --- |

13.

A 24. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:

„24. cikk

Felülvizsgálat

Legkésőbb 2011. június 1-jén, és azt követően ötévente a Bizottság az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára jelentést készít e rendelet alkalmazásáról, azzal, hogy külön figyelmet szentel a 2. cikk alapján kijelölt szervek hatékonyságának, illetve a 3. cikk c) pontja és a 9. cikk gyakorlati alkalmazásának. Ehhez a jelentéshez szükség esetén az e rendelet kiigazításaira irányuló javaslatokat kell mellékelni az értesítési rendszerek fejlődésével összhangban”.

| 14. | A 25. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:


  „25. cikk
  Alkalmazás időpontja


  Ezt a rendeletet ... (7)-tól/től kell alkalmazni a 23. cikk kivételével, amelyet ... (8)-tól/től kell alkalmazni.




  Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően. |
| --- | --- |

14.

A 25. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:

„25. cikk

Alkalmazás időpontja

Ezt a rendeletet ... (7)-tól/től kell alkalmazni a 23. cikk kivételével, amelyet ... (8)-tól/től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

| 15. | A melléklet helyébe e rendelet melléklete lép. |
| --- | --- |

15.

A melléklet helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet [...]-án/én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt ..., ...-án/én.

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 88., 2006.4.11., 7. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. július 4-i álláspontja.

2

Az Európai Parlament 2006. július 4-i álláspontja.

(3)  HL L 160., 2000.6.30., 37. o.

3

(4)  HL L 124., 1971.6.8., 1. o.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

5

(6)  

  HL L 174., 2001.6.27., 25. o.



  ”.

6

HL L 174., 2001.6.27., 25. o.

”.

(7)  
  E rendelet elfogadásától számított tizenkét hónap.

7

E rendelet elfogadásától számított tizenkét hónap.

(8)  
  E rendelet elfogadásától számított kilenc hónap.”

8

E rendelet elfogadásától számított kilenc hónap.”

MELLÉKLET

IRATOK KÉZBESÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ KÉRELEM

(A tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (3) bekezdése (1))

Hivatkozási szám:...

1.   ÁTTEVŐ INTÉZMÉNY

| 1.1. | Név: |
| --- | --- |

1.1.

Név:

| 1.2. | Cím:






  1.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

1.2.

Cím:

1.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 1.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

1.2.2.

Helység és irányítószám:

| 1.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

1.2.3.

Ország:

| 1.3. | Telefon: |
| --- | --- |

1.3.

Telefon:

| 1.4. | Fax (2): |
| --- | --- |

1.4.

Fax (2):

| 1.5. | E-mail (2): |
| --- | --- |

1.5.

E-mail (2):

2.   ÁTVEVŐ INTÉZMÉNY

| 2.1. | Név: |
| --- | --- |

2.1.

Név:

| 2.2. | Cím:






  2.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

2.2.

Cím:

2.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 2.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

2.2.2.

Helység és irányítószám:

| 2.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

2.2.3.

Ország:

| 2.3. | Telefon: |
| --- | --- |

2.3.

Telefon:

| 2.4. | Fax (2): |
| --- | --- |

2.4.

Fax (2):

| 2.5. | E-mail (2): |
| --- | --- |

2.5.

E-mail (2):

3.   KÉRELMEZŐ

| 3.1. | Név: |
| --- | --- |

3.1.

Név:

| 3.2. | Cím:






  3.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

3.2.

Cím:

3.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 3.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

3.2.2.

Helység és irányítószám:

| 3.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

3.2.3.

Ország:

| 3.3. | Telefon (2): |
| --- | --- |

3.3.

Telefon (2):

| 3.4. | Fax (2): |
| --- | --- |

3.4.

Fax (2):

| 3.5. | E-mail (2): |
| --- | --- |

3.5.

E-mail (2):

4.   CÍMZETT

| 4.1. | Név: |
| --- | --- |

4.1.

Név:

| 4.2. | Cím:






  4.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

4.2.

Cím:

4.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 4.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

4.2.2.

Helység és irányítószám:

| 4.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

4.2.3.

Ország:

| 4.3. | Telefon (2): |
| --- | --- |

4.3.

Telefon (2):

| 4.4. | Fax (2): |
| --- | --- |

4.4.

Fax (2):

| 4.5. | E-mail (2): |
| --- | --- |

4.5.

E-mail (2):

| 4.6. | Személyi azonosító szám/társadalombiztosítási szám/szervezeti szám/vagy ennek megfelelő (2): |
| --- | --- |

4.6.

Személyi azonosító szám/társadalombiztosítási szám/szervezeti szám/vagy ennek megfelelő (2):

5.   KÉZBESÍTÉS MÓDJA

| 5.1. | Az átvevő tagállam jogának megfelelően |
| --- | --- |

5.1.

Az átvevő tagállam jogának megfelelően

| 5.2. | A következő egyéni módon:






  5.2.1. | Ha ez a mód az átvevő tagállam jogával nem összeegyeztethető, az irat(ok) az említett állam jogának megfelelően kézbesítendő(k):






  5.2.1.1. | igen |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

A következő egyéni módon:

5.2.1.

Ha ez a mód az átvevő tagállam jogával nem összeegyeztethető, az irat(ok) az említett állam jogának megfelelően kézbesítendő(k):

5.2.1.1.

igen

| 5.2.1.2. | nem |
| --- | --- |

5.2.1.2.

nem

6.   A KÉZBESÍTENDŐ IRAT

| a) | 6.1. | Az irat jellege






  6.1.1. | bírósági






  6.1.1.1. | idéző végzés |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

6.1.

Az irat jellege

6.1.1.

bírósági

6.1.1.1.

idéző végzés

| 6.1.1.2. | ítélet |
| --- | --- |

6.1.1.2.

ítélet

| 6.1.1.3. | jogorvoslat |
| --- | --- |

6.1.1.3.

jogorvoslat

| 6.1.1.4. | egyéb |
| --- | --- |

6.1.1.4.

egyéb

| 6.1.2. | bíróságon kívüli |
| --- | --- |

6.1.2.

bíróságon kívüli

| b) | 6.2. | Az az
  időpont vagy határidő
  , amelyet követően a kézbesítésre nem tartanak igényt



  ...(év) ...(hónap)...(nap) |
| --- | --- | --- |

b)

6.2.

Az az
  időpont vagy határidő
  , amelyet követően a kézbesítésre nem tartanak igényt

| c) | 6.3. | Irat nyelve:






  6.3.1. | eredeti ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, egyéb: |
| --- | --- | --- | --- |

c)

6.3.

Irat nyelve:

6.3.1.

eredeti ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, egyéb:

| 6.3.2. | fordítás (2) ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, egyéb: |
| --- | --- |

6.3.2.

fordítás (2) ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV, egyéb:

| 6.4. | Mellékletek száma: |
| --- | --- |

6.4.

Mellékletek száma:

7.   AZ IRAT MÁSOLATA VISSZAKÜLDENDŐ A KÉZBESÍTÉSI IGAZOLÁSSAL EGYÜTT (a rendelet 4. cikkének (5) bekezdése)

| 7.1. | Igen (ebben az esetben a kézbesítendő irat két példányát kell kézbesíteni) |
| --- | --- |

7.1.

Igen (ebben az esetben a kézbesítendő irat két példányát kell kézbesíteni)

| 7.2. | Nem |
| --- | --- |

7.2.

Nem

| 1. | A rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében az irat kézbesítéséhez szükséges valamennyi intézkedésnek a lehető legrövidebb időn belül kell megtörténnie, de legkésőbb a kézhezvételtől számított egy hónapon belül. Amennyiben a kézbesítés nem történik meg
  az átvételtől számított egy hónapon belül
  , erről a 13. pontban található igazolás útján tájékoztatnia kell ezt az intézményt. |
| --- | --- |

1.

A rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében az irat kézbesítéséhez szükséges valamennyi intézkedésnek a lehető legrövidebb időn belül kell megtörténnie, de legkésőbb a kézhezvételtől számított egy hónapon belül. Amennyiben a kézbesítés nem történik meg
  az átvételtől számított egy hónapon belül
  , erről a 13. pontban található igazolás útján tájékoztatnia kell ezt az intézményt.

| 2. | Amennyiben a kézbesítési kérelem a továbbított információk vagy iratok alapján nem teljesíthető, a rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a lehető leggyorsabb módon kapcsolatba kell lépnie ezzel az intézménnyel a hiányzó információ vagy irat megszerzése érdekében. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a kézbesítési kérelem a továbbított információk vagy iratok alapján nem teljesíthető, a rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a lehető leggyorsabb módon kapcsolatba kell lépnie ezzel az intézménnyel a hiányzó információ vagy irat megszerzése érdekében.

Kelt:

Dátum:

Aláírás és/vagy bélyegző:

Az áttevő intézmény hivatkozási száma:

Az átvevő intézmény hivatkozási száma:

ÁTVÉTELI ELISMERVÉNY

(az 1348/2000/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdése)

Ezt az elismervényt az irat átvételét követően a lehető legrövidebb időn belül és a lehető leggyorsabb módon el kell küldeni, de legkésőbb az irat átvételét követő hét napon belül.

8.   ÁTVÉTEL IDŐPONTJA:

Kelt:

Dátum:

Aláírás és/vagy bélyegző:

Az áttevő intézmény hivatkozási száma:

Az átvevő intézmény hivatkozási száma:

ÉRTESÍTÉS A KÉRELEM ÉS AZ IRAT VISSZAKÜLDÉSÉRŐL

(az 1348/2000/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (3) bekezdése)

A kérelmet és az iratot az átvételt követően azonnal vissza kell küldeni.

9.   A VISSZAKÜLDÉS OKA:

| 9.1. | A kérelem nyilvánvalóan kívül esik a rendelet hatályán:






  9.1.1. | az irat nem polgári vagy kereskedelmi jellegű |
| --- | --- | --- |

9.1.

A kérelem nyilvánvalóan kívül esik a rendelet hatályán:

9.1.1.

az irat nem polgári vagy kereskedelmi jellegű

| 9.1.2. | a kézbesítés nem egyik tagállamból egy másik tagállamba történik |
| --- | --- |

9.1.2.

a kézbesítés nem egyik tagállamból egy másik tagállamba történik

| 9.2. | A megkövetelt formai feltételek nem teljesítése lehetetlenné teszi a kézbesítést:






  9.2.1. | az irat nehezen olvasható |
| --- | --- | --- |

9.2.

A megkövetelt formai feltételek nem teljesítése lehetetlenné teszi a kézbesítést:

9.2.1.

az irat nehezen olvasható

| 9.2.2. | a formanyomtatvány kitöltése nem megfelelő nyelven történt |
| --- | --- |

9.2.2.

a formanyomtatvány kitöltése nem megfelelő nyelven történt

| 9.2.3. | az átvett irat nem egyezik meg a kézbesítés céljából megküldött irattal |
| --- | --- |

9.2.3.

az átvett irat nem egyezik meg a kézbesítés céljából megküldött irattal

| 9.2.4. | egyéb (kérem, részletezze): |
| --- | --- |

9.2.4.

egyéb (kérem, részletezze):

| 9.3. | A kézbesítés módja összeegyezhetetlen az átvevő tagállam jogával (a rendelet 7. cikkének (1) bekezdése) |
| --- | --- |

9.3.

A kézbesítés módja összeegyezhetetlen az átvevő tagállam jogával (a rendelet 7. cikkének (1) bekezdése)

Kelt:

Dátum:

Aláírás és/vagy bélyegző:

Az áttevő intézmény hivatkozási száma:

Az átvevő intézmény hivatkozási száma:

ÉRTESÍTÉS A KÉRELEMNEK ÉS AZ IRATNAK A MEGFELELŐ ÁTVEVŐ INTÉZMÉNYHEZ TÖRTÉNŐ ISMÉTELT TOVÁBBÍTÁSÁRÓL

(az 1348/2000/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (4) bekezdése)

A kérelmet és az iratot továbbították a következő, a kézbesítéséhez területi illetékességgel rendelkező átvevő intézménynek:

| 10.1. | Név: |
| --- | --- |

10.1.

Név:

| 10.2. | Cím:






  10.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

10.2.

Cím:

10.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 10.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

10.2.2.

Helység és irányítószám:

| 10.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

10.2.3.

Ország:

| 10.3. | Telefon: |
| --- | --- |

10.3.

Telefon:

| 10.4. | Fax (2): |
| --- | --- |

10.4.

Fax (2):

| 10.5. | E-mail (2): |
| --- | --- |

10.5.

E-mail (2):

Kelt:

Dátum:

Aláírás és/vagy bélyegző:

Az áttevő intézmény hivatkozási száma:

Az átvevő intézmény hivatkozási száma:

ÁTVÉTELI ÉRTESÍTÉS A TERÜLETI ILLETÉKESSÉGGEL RENDELKEZŐ MEGFELELŐ ÁTVEVŐ INTÉZMÉNYTŐL AZ ÁTTEVŐ INTÉZMÉNYHEZ

(az 1348/2000/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (4) bekezdése)

Ezt az elismervényt az irat átvételét követően a lehető legrövidebb időn belül és a lehető leggyorsabb módon továbbítani kell, de legkésőbb az irat átvételét követő hét napon belül.

11.   ÁTVÉTEL IDŐPONTJA:

Kelt:

Dátum:

Aláírás és/vagy bélyegző:

TÁJÉKOZTATÓ A CÍMZETT RÉSZÉRE AZ IRATÁTVÉTEL MEGTAGADÁSÁNAK JOGÁRÓL

(az 1348/2000/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (1) bekezdése)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Az áttevő intézmény hivatkozási száma:

Az átvevő intézmény hivatkozási száma:

IRATOK KÉZBESÍTÉSÉNEK VAGY A KÉZBESÍTÉS ELMULASZTÁSÁNAK IGAZOLÁSA

(az 1348/2000/EK tanácsi rendelet 10. cikke)

A kézbesítésnek a lehető legrövidebb időn belül kell
  megtörténnie. Amennyiben

  a kézbesítésre nem volt lehetőség

  az átvételtől számított egy hónapon belül
  , az átvevő intézmény tájékoztatja az áttevő intézményt (a rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően).

12.   KÉZBESÍTÉS TELJESÍTÉSE

| a) | 12.1. | Kézbesítés időpontja és címe: |
| --- | --- | --- |

a)

12.1.

Kézbesítés időpontja és címe:

| b) | 12.2. | Az iratot






  A) | 12.2.1. | az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítették, nevezetesen






  12.2.1.1. | átadták






  12.2.1.1.1. | személyesen a címzettnek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

12.2.

Az iratot

A)

12.2.1.

az átvevő tagállam jogának megfelelően kézbesítették, nevezetesen

12.2.1.1.

átadták

12.2.1.1.1.

személyesen a címzettnek

| 12.2.1.1.2. | más személynek






  12.2.1.1.2.1. | Név: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.1.2.

más személynek

12.2.1.1.2.1.

Név:

| 12.2.1.1.2.2. | Cím:






  12.2.1.1.2.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.1.2.2.

Cím:

12.2.1.1.2.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 12.2.1.1.2.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

12.2.1.1.2.2.2.

Helység és irányítószám:

| 12.2.1.1.2.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

12.2.1.1.2.2.3.

Ország:

| 12.2.1.1.2.3. | Kapcsolata a címzettel:
  családi alkalmazotti egyéb |
| --- | --- |

12.2.1.1.2.3.

Kapcsolata a címzettel:

családi alkalmazotti egyéb

| 12.2.1.1.3. | a címzett címére |
| --- | --- |

12.2.1.1.3.

a címzett címére

| 12.2.1.2. | postai úton kézbesítették






  12.2.1.2.1. | átvételi elismervény nélkül |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.

postai úton kézbesítették

12.2.1.2.1.

átvételi elismervény nélkül

| 12.2.1.2.2. | a csatolt átvételi elismervénnyel






  12.2.1.2.2.1. | a címzettől |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.2.

a csatolt átvételi elismervénnyel

12.2.1.2.2.1.

a címzettől

| 12.2.1.2.2.2. | más személytől






  12.2.1.2.2.2.1. | Név: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.2.2.

más személytől

12.2.1.2.2.2.1.

Név:

| 12.2.1.2.2.2.2. | Cím:






  12.2.1.2.2.2.2.1. | Utca és házszám/Postafiók: |
| --- | --- | --- |

12.2.1.2.2.2.2.

Cím:

12.2.1.2.2.2.2.1.

Utca és házszám/Postafiók:

| 12.2.1.2.2.2.2.2. | Helység és irányítószám: |
| --- | --- |

12.2.1.2.2.2.2.2.

Helység és irányítószám:

| 12.2.1.2.2.2.2.3. | Ország: |
| --- | --- |

12.2.1.2.2.2.2.3.

Ország:

| 12.2.1.2.2.2.3. | Kapcsolata a címzettel:
  családi alkalmazotti egyéb |
| --- | --- |

12.2.1.2.2.2.3.

Kapcsolata a címzettel:

családi alkalmazotti egyéb

| 12.2.1.3. | egyéb módon (kérem, részletezze hogyan): |
| --- | --- |

12.2.1.3.

egyéb módon (kérem, részletezze hogyan):

| B) | 12.2.2. | a következő egyéni módon történt a kézbesítés (kérem, részletezze hogyan): |
| --- | --- | --- |

B)

12.2.2.

a következő egyéni módon történt a kézbesítés (kérem, részletezze hogyan):

| c) | 12.3. | Az irat címzettjét írásban tájékoztatták arról, hogy megtagadhatja az átvételt, ha az irat
  nem

  a számára ismert nyelven vagy
  a kézbesítés helyének hivatalos nyelvén
  készült, vagy
  nem mellékeltek hozzá ilyen nyelvű fordítást
  . |
| --- | --- | --- |

c)

12.3.

Az irat címzettjét írásban tájékoztatták arról, hogy megtagadhatja az átvételt, ha az irat
  nem

  a számára ismert nyelven vagy
  a kézbesítés helyének hivatalos nyelvén
  készült, vagy
  nem mellékeltek hozzá ilyen nyelvű fordítást
  .

13.   A 7. CIKK (2) BEKEZDÉSÉNEK MEGFELELŐ INFORMÁCIÓ

Nem volt lehetséges a kézbesítést az átvételt követő egy hónapon belül megvalósítani.

14.   IRAT VISSZAUTASÍTÁSA

A címzett megtagadta az irat átvételét az alkalmazott nyelv használata miatt. Az iratokat mellékelték ehhez az igazoláshoz.

15.   AZ IRATKÉZBESÍTÉS ELMULASZTÁSÁNAK OKA

| 15.1. | A cím ismeretlen |
| --- | --- |

15.1.

A cím ismeretlen

| 15.2. | A címzett tartózkodási helye ismeretlen |
| --- | --- |

15.2.

A címzett tartózkodási helye ismeretlen

| 15.3. | Az irat kézbesítése a 6.2. pontban meghatározott időpont előtt vagy határidőig nem történt meg |
| --- | --- |

15.3.

Az irat kézbesítése a 6.2. pontban meghatározott időpont előtt vagy határidőig nem történt meg

| 15.4. | Egyéb (kérem, részletezze): |
| --- | --- |

15.4.

Egyéb (kérem, részletezze):

Az iratokat mellékelték ehhez az igazoláshoz.

Kelt:

Dátum:

Aláírás és/vagy bélyegző:

---

(1)  HL L 160., 2000.6.30., 37. o.

(2)  A rovat kitöltése nem kötelező.

P6_TA(2006)0289

ERFA, ESZA, Kohéziós Alap (általános rendelkezések) ***

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (9077/2006 – C6-0192/2006 – 2004/0163(AVC))

(Hozzájárulási eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (9077/2006) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (9077/2006) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 161. cikkének értelmében a Tanács által benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C6-0192/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 161. cikkének értelmében a Tanács által benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C6-0192/2006),

| — | tekintettel a Parlament és a Bizottság nyilatkozatára, amelyet csatoltak ezen állásponthoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament és a Bizottság nyilatkozatára, amelyet csatoltak ezen állásponthoz,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ajánlására (A6-0224/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ajánlására (A6-0224/2006);

| 1. | hozzájárulását adja a tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz; |
| --- | --- |

1.

hozzájárulását adja a tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás és a hatályos rendelkezések (2007-2013) sérelme nélkül, 2010-től a Bizottság értékelést nyújt be a költségvetési hatóság számára a kohéziós politika végrehajtásáról a 2007-2013 közötti időszakban, beleértve az N + 3/N + 2 elv alkalmazásának következményeit is.

P6_TA(2006)0290

A Kohéziós Alap létrehozása ***

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló és az 1164/94/EK rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (9078/2006 – C6-0191/2006 – 2004/0166(AVC))

(Hozzájárulási eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (9078/2006) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (9078/2006) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 161. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács által benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C6-0191/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 161. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács által benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C6-0191/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság ajánlására (A6-0226/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság ajánlására (A6-0226/2006);

| 1. | hozzájárulását adja a tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz; |
| --- | --- |

1.

hozzájárulását adja a tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0291

A vonalhajózási konferenciákra vonatkozó csoportmentesség és a kabotázs valamint a nemzetközi tramphajózási szolgáltatások *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0651 – C6-0046/2006 – 2005/0264(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0651) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0651) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 83. cikkére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0046/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 83. cikkére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0046/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0217/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0217/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha el szándékozik térni a Parlament által jóváhagyott szövegtől; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha el szándékozik térni a Parlament által jóváhagyott szövegtől;

| 4. | felhívja a Tanácsot, hogy újra konzultáljon a Parlamenttel, ha a Bizottság javaslatát lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanácsot, hogy újra konzultáljon a Parlamenttel, ha a Bizottság javaslatát lényegesen módosítani kívánja;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (3) | A vonalhajózási konferenciák részére a 4056/86/EGK rendeletben meghatározott csoportmentesség kivonja a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alól a bizonyos feltételeknek megfelelő egy vagy több vonalhajózási konferencia összes vagy néhány tagjának megállapodásait, döntéseit, vagy összehangolt magatartását. A csoportmentesség lényegében feltételezi, hogy a konferenciák stabilitást hoznak, valamint az exportőröknek olyan megbízható szolgáltatásokat biztosítanak, amelyek kevésbé korlátozó módon elérhetetlenek lennének.
  Mindazonáltal egy a Bizottság által végzett, az iparágra vonatkozó alapos felülvizsgálat kimutatta, hogy a vonalhajózás nem egyedülálló, mivel költségszerkezete nem különbözik alapvetően más iparágakétól. Ezért semmi sem indokolja, hogy az iparágat védeni kellene a versenytől
  . |
| --- | --- |

(3)

A vonalhajózási konferenciák részére a 4056/86/EGK rendeletben meghatározott csoportmentesség kivonja a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alól a bizonyos feltételeknek megfelelő egy vagy több vonalhajózási konferencia összes vagy néhány tagjának megállapodásait, döntéseit, vagy összehangolt magatartását. A csoportmentesség lényegében feltételezi, hogy a konferenciák stabilitást hoznak, valamint az exportőröknek olyan megbízható szolgáltatásokat biztosítanak, amelyek kevésbé korlátozó módon elérhetetlenek lennének.
  Mindazonáltal egy a Bizottság által végzett, az iparágra vonatkozó alapos felülvizsgálat kimutatta, hogy a vonalhajózás nem egyedülálló, mivel költségszerkezete nem különbözik alapvetően más iparágakétól. Ezért semmi sem indokolja, hogy az iparágat védeni kellene a versenytől
  .

| (3) | A vonalhajózási konferenciák részére a 4056/86/EGK rendeletben meghatározott csoportmentesség kivonja a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alól a bizonyos feltételeknek megfelelő egy vagy több vonalhajózási konferencia összes vagy néhány tagjának megállapodásait, döntéseit, vagy összehangolt magatartását. A csoportmentesség lényegében feltételezi, hogy a konferenciák stabilitást hoznak, valamint az exportőröknek olyan megbízható szolgáltatásokat biztosítanak, amelyek kevésbé korlátozó módon elérhetetlenek lennének.
  A Bizottság által végzett, az iparágra vonatkozó alapos felülvizsgálat kimutatta, hogy a vonalhajózás napjainkban igen versenyképes, és semmi sem indokolja az iparág védelmét a versenytől. Ugyanakkor, tekintettel a vonalhajózási ágazatban a globális verseny és a gyors fejlődés, a magas költségek és a befektetési kockázatok következtében kialakult jelenlegi feltételekre, elismeri az ezen ágazat érdekelt felei közötti információcsere hasznosságát. |
| --- | --- |

(3)

A vonalhajózási konferenciák részére a 4056/86/EGK rendeletben meghatározott csoportmentesség kivonja a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alól a bizonyos feltételeknek megfelelő egy vagy több vonalhajózási konferencia összes vagy néhány tagjának megállapodásait, döntéseit, vagy összehangolt magatartását. A csoportmentesség lényegében feltételezi, hogy a konferenciák stabilitást hoznak, valamint az exportőröknek olyan megbízható szolgáltatásokat biztosítanak, amelyek kevésbé korlátozó módon elérhetetlenek lennének.
  A Bizottság által végzett, az iparágra vonatkozó alapos felülvizsgálat kimutatta, hogy a vonalhajózás napjainkban igen versenyképes, és semmi sem indokolja az iparág védelmét a versenytől. Ugyanakkor, tekintettel a vonalhajózási ágazatban a globális verseny és a gyors fejlődés, a magas költségek és a befektetési kockázatok következtében kialakult jelenlegi feltételekre, elismeri az ezen ágazat érdekelt felei közötti információcsere hasznosságát.

| (9) | Fölösleges a tisztán műszaki megállapodások kivonása a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alól, valamint a nemzetközi jogi kollízió esetén alkalmazandó eljárás is. Ezeket a rendelkezéseket ezért el kell hagyni. |
| --- | --- |

(9)

Fölösleges a tisztán műszaki megállapodások kivonása a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének hatálya alól, valamint a nemzetközi jogi kollízió esetén alkalmazandó eljárás is. Ezeket a rendelkezéseket ezért el kell hagyni.

| (9) | Az ágazaton belüli tranzakciók megkönnyítése érdekében az 1. cikk (2a) (új) bekezdése alapján kiadott iránymutatások vezérfonalat nyújtanak a 4056/86/EGK rendelet 2. cikkének értelmében vett műszaki megállapodásokat érintő kérdésekben. |
| --- | --- |

(9)

Az ágazaton belüli tranzakciók megkönnyítése érdekében az 1. cikk (2a) (új) bekezdése alapján kiadott iránymutatások vezérfonalat nyújtanak a 4056/86/EGK rendelet 2. cikkének értelmében vett műszaki megállapodásokat érintő kérdésekben.

| (10) | A fentiek fényében a 4056/86/EGK rendeletet teljes egészében hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek fényében a 4056/86/EGK rendeletet teljes egészében hatályon kívül kell helyezni.

| (10) | A fentiek fényében a 4056/86/EGK rendeletet teljes egészében hatályon kívül kell helyezni,
  és a vonalhajózási konferenciákra vonatkozó csoportmentesség érvényességének lejárata a jelen rendelet hatályba lépésének napjától számított kétéves átmeneti időszakot követően lép hatályba. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek fényében a 4056/86/EGK rendeletet teljes egészében hatályon kívül kell helyezni,
  és a vonalhajózási konferenciákra vonatkozó csoportmentesség érvényességének lejárata a jelen rendelet hatályba lépésének napjától számított kétéves átmeneti időszakot követően lép hatályba.

| (10a) | Mivel e rendelet alkalmazása jogi kollíziót idéz elő bizonyos tagállamoknak a CNUCED vonalhajózási konferenciáinak magatartási kódexéhez való csatlakozása tekintetében, ajánlott, hogy e tagállamok lépjenek ki, mindazonáltal erre nem kötelezhetők. E helyzetből következően szükség van egy pontos eljárásra, amely lehetővé teszi az esetlegesen felmerülő nemzetközi jogi kollíziók kezelését. A 4056/86/EGK rendelet 9. cikke rendelkezéseinek hatályon kívül helyezését követően az EK-Szerződés 300. cikke alapján a Bizottságnak továbbra is jogában áll, hogy a Tanács megbízásából e területen fellépjen. |
| --- | --- |

(10a)

Mivel e rendelet alkalmazása jogi kollíziót idéz elő bizonyos tagállamoknak a CNUCED vonalhajózási konferenciáinak magatartási kódexéhez való csatlakozása tekintetében, ajánlott, hogy e tagállamok lépjenek ki, mindazonáltal erre nem kötelezhetők. E helyzetből következően szükség van egy pontos eljárásra, amely lehetővé teszi az esetlegesen felmerülő nemzetközi jogi kollíziók kezelését. A 4056/86/EGK rendelet 9. cikke rendelkezéseinek hatályon kívül helyezését követően az EK-Szerződés 300. cikke alapján a Bizottságnak továbbra is jogában áll, hogy a Tanács megbízásából e területen fellépjen.

| (10b) | A vonalhajózási szolgáltatások ágazata jogbiztonságának szavatolása érdekében a Bizottság a részt vevő felekkel szoros együttműködésben és az Európai Parlamenttel való konzultációt követően kialakítja az irányvonalakat, a Szerződés 81. és 82. cikkeinek megfelelően, az átmeneti időszak lezárulása előtt
  . |
| --- | --- |

(10b)

A vonalhajózási szolgáltatások ágazata jogbiztonságának szavatolása érdekében a Bizottság a részt vevő felekkel szoros együttműködésben és az Európai Parlamenttel való konzultációt követően kialakítja az irányvonalakat, a Szerződés 81. és 82. cikkeinek megfelelően, az átmeneti időszak lezárulása előtt
  .

| (11) | A vonalhajózási konferenciákat számos joggyakorlat eltűri. Más ágazatokhoz hasonlóan a versenyjogot itt sem azonos módon alkalmazzák világszerte. A vonalhajózási iparág globális jellegéből kifolyólag a Bizottság minden megfelelő kezdeményezést meg fog tenni, hogy – az OECD titkárságának 2002-es ajánlásaival összhangban – előmozdítsa a vonalhajózási konferenciák másutt még létező árrögzítési mentességét
  , egyúttal pedig megtartsa
  a konzorciumokba és szövetségekbe tömörült hajózási társaságok közötti működési együttműködések mentességét. |
| --- | --- |

(11)

A vonalhajózási konferenciákat számos joggyakorlat eltűri. Más ágazatokhoz hasonlóan a versenyjogot itt sem azonos módon alkalmazzák világszerte. A vonalhajózási iparág globális jellegéből kifolyólag a Bizottság minden megfelelő kezdeményezést meg fog tenni, hogy – az OECD titkárságának 2002-es ajánlásaival összhangban – előmozdítsa a vonalhajózási konferenciák másutt még létező árrögzítési mentességét
  , egyúttal pedig megtartsa
  a konzorciumokba és szövetségekbe tömörült hajózási társaságok közötti működési együttműködések mentességét.

| (11) | A vonalhajózási konferenciákat számos joggyakorlat eltűri. Más ágazatokhoz hasonlóan a versenyjogot itt sem azonos módon alkalmazzák világszerte. A vonalhajózási iparág globális jellegéből kifolyólag a Bizottság minden megfelelő kezdeményezést meg fog tenni, hogy – az OECD titkárságának 2002-es ajánlásaival összhangban – előmozdítsa a vonalhajózási konferenciák másutt még létező árrögzítési mentességét.
  Ugyanakkor
  a konzorciumokba és szövetségekbe tömörült hajózási társaságok közötti működési együttműködések mentessége
  megmarad
  . |
| --- | --- |

(11)

A vonalhajózási konferenciákat számos joggyakorlat eltűri. Más ágazatokhoz hasonlóan a versenyjogot itt sem azonos módon alkalmazzák világszerte. A vonalhajózási iparág globális jellegéből kifolyólag a Bizottság minden megfelelő kezdeményezést meg fog tenni, hogy – az OECD titkárságának 2002-es ajánlásaival összhangban – előmozdítsa a vonalhajózási konferenciák másutt még létező árrögzítési mentességét.
  Ugyanakkor
  a konzorciumokba és szövetségekbe tömörült hajózási társaságok közötti működési együttműködések mentessége
  megmarad
  .

| (12) | A kabotázs és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatások nem tartoznak a Szerződés 81. és 82. cikkének végrehajtásáról rendelkező, eredetileg a 4056/86/EGK rendeletben, később a 1/2003/EK rendeletben meghatározott szabályok hatálya alá. Pillanatnyilag ezek az egyedüli olyan ágazatok, amelyek még nem tartoznak a közösségi versenyjogi végrehajtási szabályok hatálya alá. A hatékony végrehajtó jogkör hiánya ezekben az ágazatokban szabályozási szempontból anomália. |
| --- | --- |

(12)

A kabotázs és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatások nem tartoznak a Szerződés 81. és 82. cikkének végrehajtásáról rendelkező, eredetileg a 4056/86/EGK rendeletben, később a 1/2003/EK rendeletben meghatározott szabályok hatálya alá. Pillanatnyilag ezek az egyedüli olyan ágazatok, amelyek még nem tartoznak a közösségi versenyjogi végrehajtási szabályok hatálya alá. A hatékony végrehajtó jogkör hiánya ezekben az ágazatokban szabályozási szempontból anomália.

Törölve.

| (12a) | Az iránymutatásokkal együtt a Bizottság átlátható áttekintést nyújt az Európai Parlamentnek a harmadik országokban (Kína, USA, Kanada, Japán, Szingapúr és India) a vonalhajózási szolgáltatásokról szóló új EU-politikával kapcsolatban kialakított álláspontról (elfogadás, alkalmazkodás, ellenzés, negatív hatások, stb.), illetve azon hajlandóságukról, hogy átalakítsák saját rendszerüket. |
| --- | --- |

(12a)

Az iránymutatásokkal együtt a Bizottság átlátható áttekintést nyújt az Európai Parlamentnek a harmadik országokban (Kína, USA, Kanada, Japán, Szingapúr és India) a vonalhajózási szolgáltatásokról szóló új EU-politikával kapcsolatban kialakított álláspontról (elfogadás, alkalmazkodás, ellenzés, negatív hatások, stb.), illetve azon hajlandóságukról, hogy átalakítsák saját rendszerüket.

| (12b) | Mivel előfordulhat, hogy a tagállamoknak a vonalhajózási konferenciarendszer megszüntetése miatt módosítaniuk kell nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, a 4056/86/EGK rendeletben a vonalhajózási konferenciák csoportmentességére vonatkozóan megállapított rendelkezéseket továbbra is alkalmazni kell az e rendelet hatálybalépésének napján a 4056/86/EGK rendeletben előírtaknak megfelelő vonalhajózási konferenciákra egy átmeneti időszak erejéig. |
| --- | --- |

(12b)

Mivel előfordulhat, hogy a tagállamoknak a vonalhajózási konferenciarendszer megszüntetése miatt módosítaniuk kell nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, a 4056/86/EGK rendeletben a vonalhajózási konferenciák csoportmentességére vonatkozóan megállapított rendelkezéseket továbbra is alkalmazni kell az e rendelet hatálybalépésének napján a 4056/86/EGK rendeletben előírtaknak megfelelő vonalhajózási konferenciákra egy átmeneti időszak erejéig.

| (12c) | Az UNCTAD magatartási kódex a jelek szerint már nem tölt be fontos szerepet a nemzetközi vonalhajózási szolgáltatási ágazatban. Ezért az, hogy a tagállamoknak érvénytelenné kell nyilvánítani a magatartási kódexet, nem akadályozhatja az EU vonalhajózási konferenciákra vonatkozó versenyszabályainak a felülvizsgálatát. Ugyanakkor a Bizottságnak alaposan meg kell vizsgálnia az érvénytelenítés kereskedelmi és politikai hatásait. |
| --- | --- |

(12c)

Az UNCTAD magatartási kódex a jelek szerint már nem tölt be fontos szerepet a nemzetközi vonalhajózási szolgáltatási ágazatban. Ezért az, hogy a tagállamoknak érvénytelenné kell nyilvánítani a magatartási kódexet, nem akadályozhatja az EU vonalhajózási konferenciákra vonatkozó versenyszabályainak a felülvizsgálatát. Ugyanakkor a Bizottságnak alaposan meg kell vizsgálnia az érvénytelenítés kereskedelmi és politikai hatásait.

| (13a) | A kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra eddig nem vonatkoznak a Szerződés 81. és 82. cikkének – eredetileg a 4056/86/EGK, később pedig a 1/2003/EK rendeletben megállapított – végrehajtási szabályai. Ma ezek az egyedüli ágazatok, amelyek még nem tartoznak az uniós versenyjogi végrehajtási szabályok hatálya alá. A végrehajtási jogkörök hatékony versenyének hiánya a kabotázs és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatási ágazatokban szabályozási szempontból rendellenes helyzetet jelent. |
| --- | --- |

(13a)

A kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra eddig nem vonatkoznak a Szerződés 81. és 82. cikkének – eredetileg a 4056/86/EGK, később pedig a 1/2003/EK rendeletben megállapított – végrehajtási szabályai. Ma ezek az egyedüli ágazatok, amelyek még nem tartoznak az uniós versenyjogi végrehajtási szabályok hatálya alá. A végrehajtási jogkörök hatékony versenyének hiánya a kabotázs és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatási ágazatokban szabályozási szempontból rendellenes helyzetet jelent.

| (15a) | Különösen az 1/2003/EK rendelet 32. cikkének hatályon kívül helyezését megelőzően, az 1/2003/EK rendelet módosítása mellett a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására megfelelő iránymutatásokat kell elfogadni a tramphajózási szolgáltatások ágazatára vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsák a jogbiztonságot az ágazat számára, és figyelembe vegyék annak sajátos jellemzőit, különös tekintettel a „pooling” megállapodásokra. Ezeket az iránymutatásokat az érdekelt felekkel való szoros együttműködésben kell kiadni, a Parlamenttel folytatott konzultációt követően. |
| --- | --- |

(15a)

Különösen az 1/2003/EK rendelet 32. cikkének hatályon kívül helyezését megelőzően, az 1/2003/EK rendelet módosítása mellett a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására megfelelő iránymutatásokat kell elfogadni a tramphajózási szolgáltatások ágazatára vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsák a jogbiztonságot az ágazat számára, és figyelembe vegyék annak sajátos jellemzőit, különös tekintettel a „pooling” megállapodásokra. Ezeket az iránymutatásokat az érdekelt felekkel való szoros együttműködésben kell kiadni, a Parlamenttel folytatott konzultációt követően.

| (16) | Mivel a tagállamoknak a konferenciarendszer eltörlésének fényében esetleg módosítaniuk kell nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, a 4056/86/EGK rendeletnek a vonalhajózási konferenciák csoportmentességére vonatkozó rendelkezései egy átmeneti időszakban továbbra is vonatkoznak a 4056/86/EGK rendelet követelményeinek megfelelő konferenciákra ennek a rendeletnek a hatályba lépésekor, |
| --- | --- |

(16)

Mivel a tagállamoknak a konferenciarendszer eltörlésének fényében esetleg módosítaniuk kell nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, a 4056/86/EGK rendeletnek a vonalhajózási konferenciák csoportmentességére vonatkozó rendelkezései egy átmeneti időszakban továbbra is vonatkoznak a 4056/86/EGK rendelet követelményeinek megfelelő konferenciákra ennek a rendeletnek a hatályba lépésekor,

Törölve.

| (16a) | Ebben a vonatkozásban, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükséges-e módosítani vagy hatályon kívül helyezni más EK-jogszabályokat, mint például a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezmény tagállamok által történő megerősítéséről vagy ahhoz való csatlakozásáról szóló 1979. május 15-i 954/79/EGK tanácsi rendeletet

   (2)

  vagy a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról szóló 1986. december 22-i 4055/86/EGK tanácsi rendeletet

   (3). |
| --- | --- |

(16a)

Ebben a vonatkozásban, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükséges-e módosítani vagy hatályon kívül helyezni más EK-jogszabályokat, mint például a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezmény tagállamok által történő megerősítéséről vagy ahhoz való csatlakozásáról szóló 1979. május 15-i 954/79/EGK tanácsi rendeletet

   (2)

  vagy a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról szóló 1986. december 22-i 4055/86/EGK tanácsi rendeletet

   (3).

A Bizottság az átmeneti időszak lejárta előtt iránymutatásokat fogad el. Az iránymutatásoknak többek között vezérelveket kell tartalmazniuk a 4056/86/EGK rendelet 2. cikkének tárgyáról, annak hatályon kívül helyezését megelőzően. Az iránymutatások ezen túlmenően különösen figyelembe veszik a kis- és közepes méretű hajók tulajdonosainak érdekeit, valamint a szakosodott kereskedelemben érintettek érdekeit.

Az 1/2003/EK rendelet 32. cikkét
  el kell hagyni
  .

Az 1/2003/EK rendelet 32. cikkét
  hatályon kívül kell helyezni
  .

A Bizottságnak a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására megfelelő iránymutatásokat kell elfogadnia a tramphajózási szolgáltatások ágazatára vonatkozóan a 1/2003/EK rendelet 32. cikke hatályon kívül helyezésének időpontja előtt.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  

  HL L 121., 1979.5.17., 1. o.

(3)  

  HL L 378., 1986.12.31., 1. o.

P6_TA(2006)0292

Saját források rendszere *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0099) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0099) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 269. cikkére és az Euratom szerződés 173. cikkére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0132/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 269. cikkére és az Euratom szerződés 173. cikkére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0132/2006),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásra (2), különösen annak 8. pontjára és a pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló, a megállapodáshoz csatolt 3. sz. nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásra (2), különösen annak 8. pontjára és a pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló, a megállapodáshoz csatolt 3. sz. nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0223/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0223/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (1) | Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i brüsszeli ülésén többek között úgy döntött, hogy a saját forrásokról szóló megállapodásokat a méltányosság általános céljának figyelembe vételével kell megkötni. E megállapodásoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy az Európai Tanács 1984-es fontainebleau-i következtetéseivel összhangban egy tagállamra se nehezedjen a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher. Ezért
  helyénvaló
  bizonyos tagállamokkal kapcsolatban rendelkezéseket hozni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i brüsszeli ülésén többek között úgy döntött, hogy a saját forrásokról szóló megállapodásokat a méltányosság általános céljának figyelembe vételével kell megkötni. E megállapodásoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy az Európai Tanács 1984-es fontainebleau-i következtetéseivel összhangban egy tagállamra se nehezedjen a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher. Ezért
  helyénvaló
  bizonyos tagállamokkal kapcsolatban rendelkezéseket hozni.

| (1) | Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i brüsszeli ülésén többek között úgy döntött, hogy a saját forrásokról szóló megállapodásokat a méltányosság általános céljának figyelembe vételével kell megkötni. E megállapodásoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy az Európai Tanács 1984-es fontainebleau-i következtetéseivel összhangban egy tagállamra se nehezedjen a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher. Ezért
  jelenleg és addig, amíg a 2008/2009-es felülvizsgálat során nem születik megegyezés a saját források igazságosabb és átláthatóbb új rendszeréről, elkerülhetetlen
  bizonyos tagállamokkal kapcsolatban rendelkezéseket hozni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i brüsszeli ülésén többek között úgy döntött, hogy a saját forrásokról szóló megállapodásokat a méltányosság általános céljának figyelembe vételével kell megkötni. E megállapodásoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy az Európai Tanács 1984-es fontainebleau-i következtetéseivel összhangban egy tagállamra se nehezedjen a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher. Ezért
  jelenleg és addig, amíg a 2008/2009-es felülvizsgálat során nem születik megegyezés a saját források igazságosabb és átláthatóbb új rendszeréről, elkerülhetetlen
  bizonyos tagállamokkal kapcsolatban rendelkezéseket hozni.

| (2) | A Közösségek saját forrásainak rendszere megfelelő forrásként kell, hogy szolgáljon a Közösségek szakpolitikáinak rendes fejlődéséhez, a költségvetési fegyelem szigorú betartása mellett. |
| --- | --- |

(2)

A Közösségek saját forrásainak rendszere megfelelő forrásként kell, hogy szolgáljon a Közösségek szakpolitikáinak rendes fejlődéséhez, a költségvetési fegyelem szigorú betartása mellett.

| (2) | A Közösségek saját forrásainak biztosítania kell, hogy politikáik rendezett finanszírozásához megfelelő,
  átláthatósággal és egyszerűséggel jellemzett
  bevételekkel rendelkeznek a költségvetési fegyelem szigorú betartása mellett. |
| --- | --- |

(2)

A Közösségek saját forrásainak biztosítania kell, hogy politikáik rendezett finanszírozásához megfelelő,
  átláthatósággal és egyszerűséggel jellemzett
  bevételekkel rendelkeznek a költségvetési fegyelem szigorú betartása mellett.

| (7) | Az átláthatóság és az egyszerűség érdekében
  az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén úgy döntött, hogy az egységes HÉA-lehívási kulcsot 0,30 %-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

Az átláthatóság és az egyszerűség érdekében
  az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén úgy döntött, hogy az egységes HÉA-lehívási kulcsot 0,30 %-ban kell megállapítani.

| (7) | Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén úgy döntött, hogy az egységes HÉA-lehívási kulcsot 0,30 %-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén úgy döntött, hogy az egységes HÉA-lehívási kulcsot 0,30 %-ban kell megállapítani.

| (8a) | A Közösség saját forrásokra vonatkozó rendszerét mindig figyelembe kell venni a Közösség adózási szabályait (HÉA, társasági adó, vámok, illetékek, iparűzési adók) érintő módosítások esetén. |
| --- | --- |

(8a)

A Közösség saját forrásokra vonatkozó rendszerét mindig figyelembe kell venni a Közösség adózási szabályait (HÉA, társasági adó, vámok, illetékek, iparűzési adók) érintő módosítások esetén.

| (11) | Az Európai Tanács 2005. december 15-16-án felkérte a Bizottságot, hogy végezze el az uniós kiadások és bevételek minden szempontot figyelembe vevő, teljes és széles körű felülvizsgálatát és erről 2008-2009 folyamán tegyen jelentést. E teljes felülvizsgálat keretében a Bizottságnak ezért el kell végeznie a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát, amelyhez
  adott esetben
  megfelelő javaslatokat kell csatolnia. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács 2005. december 15-16-án felkérte a Bizottságot, hogy végezze el az uniós kiadások és bevételek minden szempontot figyelembe vevő, teljes és széles körű felülvizsgálatát és erről 2008-2009 folyamán tegyen jelentést. E teljes felülvizsgálat keretében a Bizottságnak ezért el kell végeznie a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát, amelyhez
  adott esetben
  megfelelő javaslatokat kell csatolnia.

| (11) | Az Európai Tanács 2005. december 15-16-án felkérte a Bizottságot, hogy végezze el az uniós kiadások és bevételek minden szempontot figyelembe vevő, teljes és széles körű felülvizsgálatát és erről 2008-2009 folyamán tegyen jelentést. E teljes felülvizsgálat keretében a Bizottságnak ezért el kell végeznie a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát, amelyhez megfelelő javaslatokat kell csatolnia
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás

   (3)

  mellékletében szereplő, a pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló 3. sz. nyilatkozatban meghatározott feltételek szerint
  . |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Tanács 2005. december 15-16-án felkérte a Bizottságot, hogy végezze el az uniós kiadások és bevételek minden szempontot figyelembe vevő, teljes és széles körű felülvizsgálatát és erről 2008-2009 folyamán tegyen jelentést. E teljes felülvizsgálat keretében a Bizottságnak ezért el kell végeznie a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát, amelyhez megfelelő javaslatokat kell csatolnia
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás

   (3)

  mellékletében szereplő, a pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló 3. sz. nyilatkozatban meghatározott feltételek szerint
  .

Az uniós kiadások és bevételek minden szempontot figyelembe vevő, teljes és széles körű felülvizsgálatának keretében – amelyről 2008-2009 folyamán tesz jelentést – a Bizottság elvégzi a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát, amelyhez
  adott esetben
  megfelelő javaslatokat csatol.

Az uniós kiadások és bevételek minden szempontot figyelembe vevő, teljes és széles körű felülvizsgálatának keretében – amelyről 2008-2009 folyamán tesz jelentést – a Bizottság elvégzi a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát, amelyhez megfelelő javaslatokat csatol.
  E felülvizsgálat figyelembe veszi a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament által közösen végzett munka eredményeit. E felülvizsgálat elvégzése és javaslatainak felvázolása során a Bizottság figyelembe veszi az Európai Parlament munkáját és ajánlásait, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodáshoz csatolt 3. sz. nyilatkozat szövegével összhangban.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(3)  

  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TA(2006)0293

Az „Equitable Life Assurance Society” biztosítótársaság válsága

Az Európai Parlament állásfoglalása az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságáról (2006/2026(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 193. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 193. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),

| — | tekintettel az Equitable Life Assurance Society válságával foglalkozó vizsgabizottság létrehozásáról szóló, 2006. január 18-i határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Equitable Life Assurance Society válságával foglalkozó vizsgabizottság létrehozásáról szóló, 2006. január 18-i határozatára (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 176. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 176. cikkére,

| — | tekintettel az Equitable Life Assurance Society Válságával Foglalkozó Vizsgálóbizottság ideiglenes jelentésére (A6-0221/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Equitable Life Assurance Society Válságával Foglalkozó Vizsgálóbizottság ideiglenes jelentésére (A6-0221/2006),

| A. | mivel az EK-Szerződés 193. cikke jogalap ideiglenes vizsgálóbizottság létrehozására a Parlament által, a közösségi jog végrehajtásával kapcsolatos állítólagos jogsértések vagy hivatali visszásságok kivizsgálására; mivel ez a Parlament ellenőrzési jogkörének fontos eleme, |
| --- | --- |

A.

mivel az EK-Szerződés 193. cikke jogalap ideiglenes vizsgálóbizottság létrehozására a Parlament által, a közösségi jog végrehajtásával kapcsolatos állítólagos jogsértések vagy hivatali visszásságok kivizsgálására; mivel ez a Parlament ellenőrzési jogkörének fontos eleme,

| B. | mivel a vizsgálóbizottság sajátos szerepe a meglévő közösségi joganyag és annak akár az Európai Közösség valamely intézménye vagy szerve, akár a tagállamok által történő végrehajtási módjának vizsgálata, és mivel a vizsgálat körét korlátozza a vizsgálóbizottság megbízatása, illetve az elsődleges és másodlagos közösségi jog, |
| --- | --- |

B.

mivel a vizsgálóbizottság sajátos szerepe a meglévő közösségi joganyag és annak akár az Európai Közösség valamely intézménye vagy szerve, akár a tagállamok által történő végrehajtási módjának vizsgálata, és mivel a vizsgálat körét korlátozza a vizsgálóbizottság megbízatása, illetve az elsődleges és másodlagos közösségi jog,

| C. | mivel az Elnökök Értekezletének javaslata alapján a Parlament 2006. január 18-i plenáris ülésén úgy határozott, hogy vizsgálóbizottságot hoz létre az Equitable Life Assurance Society válságával kapcsolatosan, és hogy a vizsgálóbizottság feladata számos összefüggő kérdés kivizsgálása, illetve az ügyben szükségesnek ítélt javaslatok megtétele, |
| --- | --- |

C.

mivel az Elnökök Értekezletének javaslata alapján a Parlament 2006. január 18-i plenáris ülésén úgy határozott, hogy vizsgálóbizottságot hoz létre az Equitable Life Assurance Society válságával kapcsolatosan, és hogy a vizsgálóbizottság feladata számos összefüggő kérdés kivizsgálása, illetve az ügyben szükségesnek ítélt javaslatok megtétele,

| D. | mivel a vizsgálóbizottság felhatalmazása nem teszi lehetővé, hogy azt megelőzően hozzon következtetéseket vizsgálatai alapján, hogy megállapítása szerint betöltötte a megbízatását; mivel ezért nincs rá mód és nem is kívánatos, hogy a vizsgálóbizottság munkájának e korai szakaszában a megbízatásával összefüggő szempontokról észrevételeket nyújtson be, |
| --- | --- |

D.

mivel a vizsgálóbizottság felhatalmazása nem teszi lehetővé, hogy azt megelőzően hozzon következtetéseket vizsgálatai alapján, hogy megállapítása szerint betöltötte a megbízatását; mivel ezért nincs rá mód és nem is kívánatos, hogy a vizsgálóbizottság munkájának e korai szakaszában a megbízatásával összefüggő szempontokról észrevételeket nyújtson be,

| E. | mivel a vizsgálóbizottság jóváhagyott egy strukturált megközelítést előíró és egyértelmű cselekvési és vizsgálati irányvonalakat megállapító munkadokumentumot, |
| --- | --- |

E.

mivel a vizsgálóbizottság jóváhagyott egy strukturált megközelítést előíró és egyértelmű cselekvési és vizsgálati irányvonalakat megállapító munkadokumentumot,

| F. | mivel a vizsgálóbizottság külső vizsgálatokat végeztetett szakértői költségvetéséből a munkadokumentumban megállapított első három vizsgálati irányvonalra vonatkozóan, és jelenleg az eredményekre vár, |
| --- | --- |

F.

mivel a vizsgálóbizottság külső vizsgálatokat végeztetett szakértői költségvetéséből a munkadokumentumban megállapított első három vizsgálati irányvonalra vonatkozóan, és jelenleg az eredményekre vár,

| G. | mivel a vizsgálóbizottság által kezelt ügyek általános jelentősége meghaladja a közvetlenül érintett európai polgárok sajátos érdekeit, különösen a biztosítási termékek belső piacának megfelelő működése, a közösségi jog helyes végrehajtása és a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati mechanizmusok megfelelősége tekintetében, különösen az olyan határon átnyúló helyzetekben, amelyekben az érintett vállalkozás az anyaország ellenőrzése alá tartozik, |
| --- | --- |

G.

mivel a vizsgálóbizottság által kezelt ügyek általános jelentősége meghaladja a közvetlenül érintett európai polgárok sajátos érdekeit, különösen a biztosítási termékek belső piacának megfelelő működése, a közösségi jog helyes végrehajtása és a polgárok rendelkezésére álló jogorvoslati mechanizmusok megfelelősége tekintetében, különösen az olyan határon átnyúló helyzetekben, amelyekben az érintett vállalkozás az anyaország ellenőrzése alá tartozik,

| H. | mivel a vizsgálóbizottság által tárgyalt kérdéseknek általános jellegű jelentősége lehet a II. számú fizetőképesség projektre, különösen a biztosítótársaságok aktíváira és passzíváira vonatkozó szabályokról szóló lehetséges jövőbeli rendelkezésekre, az aktívák passzívákhoz történő igazítására, a viszontbiztosítási szerződésekre, valamint a számviteli és biztosítás statisztikai politikákra, |
| --- | --- |

H.

mivel a vizsgálóbizottság által tárgyalt kérdéseknek általános jellegű jelentősége lehet a II. számú fizetőképesség projektre, különösen a biztosítótársaságok aktíváira és passzíváira vonatkozó szabályokról szóló lehetséges jövőbeli rendelkezésekre, az aktívák passzívákhoz történő igazítására, a viszontbiztosítási szerződésekre, valamint a számviteli és biztosítás statisztikai politikákra,

| I. | mivel a vizsgálóbizottságnak figyelembe kell vennie az Egyesült Királyságban már – különösen Lord Penrose által – elvégzett vizsgálatokat, és teljes mértékben figyelembe kell vennie a folyamatban levő vizsgálatokat, például az Egyesült Királyság parlamenti ombudsmanja által folytatott vizsgálatot, |
| --- | --- |

I.

mivel a vizsgálóbizottságnak figyelembe kell vennie az Egyesült Királyságban már – különösen Lord Penrose által – elvégzett vizsgálatokat, és teljes mértékben figyelembe kell vennie a folyamatban levő vizsgálatokat, például az Egyesült Királyság parlamenti ombudsmanja által folytatott vizsgálatot,

| J. | mivel a vizsgálóbizottság által mostanáig benyújtott és megvizsgált szóbeli és írásbeli bizonyítékok megerősítik annak szükségességét, hogy a Parlament 2006. január 18-i határozatában megadott megbízatásában szereplő valamennyi pontot tovább vizsgálják, és megtegyék a szükséges javaslatokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a vizsgálóbizottság által mostanáig benyújtott és megvizsgált szóbeli és írásbeli bizonyítékok megerősítik annak szükségességét, hogy a Parlament 2006. január 18-i határozatában megadott megbízatásában szereplő valamennyi pontot tovább vizsgálják, és megtegyék a szükséges javaslatokat;

| 1. | ösztönzi a vizsgálóbizottságot munkája folytatására és a Parlament által annak 2006. január 18-i határozatában adott megbízatás teljes körű végrehajtására, és támogatja a megbízatás teljesítésére irányuló valamennyi intézkedést és kezdeményezést; |
| --- | --- |

1.

ösztönzi a vizsgálóbizottságot munkája folytatására és a Parlament által annak 2006. január 18-i határozatában adott megbízatás teljes körű végrehajtására, és támogatja a megbízatás teljesítésére irányuló valamennyi intézkedést és kezdeményezést;

| 2. | úgy ítéli meg, hogy létfontosságú az Egyesült Királyságban elvégzett különféle jelentések és vizsgálatok – különösen a jelenleg az Egyesült Királyság parlamenti ombudsmanja által történő véglegesítés alatt álló és leghamarabb 2006 novemberében közzéteendő jelentés – figyelembe vétele; úgy dönt ezért, hogy az eljárási szabályzat 176. cikkének (4) bekezdése értelmében három hónappal meghosszabbítja a vizsgálóbizottság mandátumát; |
| --- | --- |

2.

úgy ítéli meg, hogy létfontosságú az Egyesült Királyságban elvégzett különféle jelentések és vizsgálatok – különösen a jelenleg az Egyesült Királyság parlamenti ombudsmanja által történő véglegesítés alatt álló és leghamarabb 2006 novemberében közzéteendő jelentés – figyelembe vétele; úgy dönt ezért, hogy az eljárási szabályzat 176. cikkének (4) bekezdése értelmében három hónappal meghosszabbítja a vizsgálóbizottság mandátumát;

| 3. | felkéri az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy támogassák a vizsgálóbizottság megbízatásának teljesítéséhez és betöltéséhez szükséges valamennyi intézkedést, különösen a tanúk költségeinek megtérítésére, a rendkívüli ülésekre és a kellően indokolt egyéb technikai eszközökre vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

felkéri az Elnökök Értekezletét és az Elnökséget, hogy támogassák a vizsgálóbizottság megbízatásának teljesítéséhez és betöltéséhez szükséges valamennyi intézkedést, különösen a tanúk költségeinek megtérítésére, a rendkívüli ülésekre és a kellően indokolt egyéb technikai eszközökre vonatkozóan;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy a vizsgálóbizottság munkáját a továbbiakban is támogassa és segítse, teljes mértékben tiszteletben tartva a lojális együttműködés elvét, biztosítva valamennyi lehetséges technikai és politikai támogatást, még akkor is, ha a Bizottság lépése vagy annak hiánya képezi az ellenőrzés tárgyát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy a vizsgálóbizottság munkáját a továbbiakban is támogassa és segítse, teljes mértékben tiszteletben tartva a lojális együttműködés elvét, biztosítva valamennyi lehetséges technikai és politikai támogatást, még akkor is, ha a Bizottság lépése vagy annak hiánya képezi az ellenőrzés tárgyát;

| 5. | megköveteli, hogy a tagállamok, különösen az Egyesült Királyság, Írország és Németország szabályozó és felügyeleti szervei támogassák a vizsgálóbizottságot feladatai végzése során, hogy bizonyítható legyen az e hatóságok közötti információcsere és együttműködés; |
| --- | --- |

5.

megköveteli, hogy a tagállamok, különösen az Egyesült Királyság, Írország és Németország szabályozó és felügyeleti szervei támogassák a vizsgálóbizottságot feladatai végzése során, hogy bizonyítható legyen az e hatóságok közötti információcsere és együttműködés;

| 6. | előírja, hogy a tagállamok – különösen az Egyesült Királyság, Írország és Németország – kormányai, parlamentjei és hatáskörrel rendelkező hatóságai támogassák a vizsgálóbizottságot feladatai ellátásában, teljes mértékben tiszteletben tartva a lojális együttműködésnek a szerződésekben megállapított elvét. |
| --- | --- |

6.

előírja, hogy a tagállamok – különösen az Egyesült Királyság, Írország és Németország – kormányai, parlamentjei és hatáskörrel rendelkező hatóságai támogassák a vizsgálóbizottságot feladatai ellátásában, teljes mértékben tiszteletben tartva a lojális együttműködésnek a szerződésekben megállapított elvét.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 113., 1995.5.19., 2. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0011.

P6_TA(2006)0294

A pénzügyi szolgáltatási ágazat konszolidációja

Az Európai Parlament állásfoglalása a pénzügyi szolgáltatási ágazat további konszolidációjáról (2006/2081(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU pénzügyi ágazatának határokon átnyúló konszolidációjáról szóló, 2005. október 26-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2005)1398), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU pénzügyi ágazatának határokon átnyúló konszolidációjáról szóló, 2005. október 26-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2005)1398),

| — | tekintettel az „EU-n belüli befektetések a pénzügyi szolgáltatási ágazatban” című 2005. október 21-i bizottsági közleményre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU-n belüli befektetések a pénzügyi szolgáltatási ágazatban” című 2005. október 21-i bizottsági közleményre (1),

| — | tekintettel „A pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című 1999. május 11-i bizottsági közleményre (pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv) (COM(1999)0232), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című 1999. május 11-i bizottsági közleményre (pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv) (COM(1999)0232),

| — | tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó 2005-2010 közötti politikáról szóló, 2005. december 1-jei bizottsági fehér könyvre (COM(2005)0629), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó 2005-2010 közötti politikáról szóló, 2005. december 1-jei bizottsági fehér könyvre (COM(2005)0629),

| — | tekintettel a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozásáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozásáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (5), és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (5), és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (6),

| — | tekintettel az európai uniós pénzügyi piacok integrációjának jelenlegi helyzetéről szóló, 2005. április 28-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós pénzügyi piacok integrációjának jelenlegi helyzetéről szóló, 2005. április 28-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel 2002. november 21-i állásfoglalására a prudenciális felügyelet szabályairól az Európai Unióban (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2002. november 21-i állásfoglalására a prudenciális felügyelet szabályairól az Európai Unióban (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0170/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0170/2006),

| A. | mivel az EU gazdasága globális és hazai szinten is különböző kihívásokkal néz szembe, mint például az erős verseny, a lassú gazdasági növekedés, az elöregedő népesség és a nyugdíjterhek növekedése, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU gazdasága globális és hazai szinten is különböző kihívásokkal néz szembe, mint például az erős verseny, a lassú gazdasági növekedés, az elöregedő népesség és a nyugdíjterhek növekedése,

| B. | mivel a pénzpiacok stabilitására és biztonságára irányuló céljának egyenlőnek kell lennie azzal a törekvéssel, hogy csökkentsék a határokon átnyúló tevékenységek akadályait a pénzügyi tevékenységek vonatkozásában, |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzpiacok stabilitására és biztonságára irányuló céljának egyenlőnek kell lennie azzal a törekvéssel, hogy csökkentsék a határokon átnyúló tevékenységek akadályait a pénzügyi tevékenységek vonatkozásában,

| C. | mivel az erős, stabil és hatékony pénzpiacok és pénzintézetek létfontosságúak az EU különböző gazdasági szereplői finanszírozási szükségleteinek kielégítése, valamint a növekedés és a foglalkoztatás növelése szempontjából, |
| --- | --- |

C.

mivel az erős, stabil és hatékony pénzpiacok és pénzintézetek létfontosságúak az EU különböző gazdasági szereplői finanszírozási szükségleteinek kielégítése, valamint a növekedés és a foglalkoztatás növelése szempontjából,

| D. | mivel egy stabil és versenyképes pénzügyi szolgáltatási ágazat élvezi a fogyasztók bizalmát, amennyiben az magas szintű fogyasztóvédelmen alapul, |
| --- | --- |

D.

mivel egy stabil és versenyképes pénzügyi szolgáltatási ágazat élvezi a fogyasztók bizalmát, amennyiben az magas szintű fogyasztóvédelmen alapul,

| E. | mivel a konszolidáció megteremti a méret- és a választékgazdaságosság, a szinergiák és a költséghatékonyság lehetőségét, és ha ez a piac további integrációjával párosul, a piacok likviditásának és teljesítményének előmozdítása révén ösztönözheti a növekedést, |
| --- | --- |

E.

mivel a konszolidáció megteremti a méret- és a választékgazdaságosság, a szinergiák és a költséghatékonyság lehetőségét, és ha ez a piac további integrációjával párosul, a piacok likviditásának és teljesítményének előmozdítása révén ösztönözheti a növekedést,

| F. | mivel az uniós és a nemzeti politikai döntéshozók szerepe az, hogy a növekedést serkentő, az EU gazdaságának versenyképességét javító, egyenlő versenyfeltételeket biztosító, a piaci hatékonyságot, integritást, átláthatóságot és a pénzügyi rendszer stabilitását óvó, a betéteseket, befektetőket és biztosítottakat védő szabályozási és felügyeleti keretet hozzanak létre, |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós és a nemzeti politikai döntéshozók szerepe az, hogy a növekedést serkentő, az EU gazdaságának versenyképességét javító, egyenlő versenyfeltételeket biztosító, a piaci hatékonyságot, integritást, átláthatóságot és a pénzügyi rendszer stabilitását óvó, a betéteseket, befektetőket és biztosítottakat védő szabályozási és felügyeleti keretet hozzanak létre,

| G. | mivel a politika fő célja a fogyasztói igények és a minőségi termékek választékában megjelenő sokszínűség kell, hogy legyen ebben az ágazatban, |
| --- | --- |

G.

mivel a politika fő célja a fogyasztói igények és a minőségi termékek választékában megjelenő sokszínűség kell, hogy legyen ebben az ágazatban,

| H. | mivel kellő figyelmet kell fordítani az egyesülésekben és felvásárlásokban (M & A) részt vevő pénzintézetekben fontos érdekelt félként megjelenő munkavállalók véleményére és jólétére, |
| --- | --- |

H.

mivel kellő figyelmet kell fordítani az egyesülésekben és felvásárlásokban (M & A) részt vevő pénzintézetekben fontos érdekelt félként megjelenő munkavállalók véleményére és jólétére,

| I. | mivel meg kellene oldani az indokolatlan nemzeti gyakorlatok és protekcionista, illetve diszkriminatív intézkedések kérdését, ezek ugyanis a piac széttöredezéséhez vezetnek, és megfosztják a fogyasztókat a konszolidáció előnyeitől. |
| --- | --- |

I.

mivel meg kellene oldani az indokolatlan nemzeti gyakorlatok és protekcionista, illetve diszkriminatív intézkedések kérdését, ezek ugyanis a piac széttöredezéséhez vezetnek, és megfosztják a fogyasztókat a konszolidáció előnyeitől.

Általános kilátások

| 1. | úgy véli, hogy a pénzpiaci konszolidáció az uniós és globális szinten fokozódó versenyre adott válaszreakcióként kialakult fontos – noha nem kizárólagos – piaci trend; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a pénzpiaci konszolidáció az uniós és globális szinten fokozódó versenyre adott válaszreakcióként kialakult fontos – noha nem kizárólagos – piaci trend;

| 2. | úgy véli, hogy a pénzpiacok konszolidációjának nem egy adott számú pénzintézet létrehozása a célja, hanem arányosnak kell lennie a pénzpiaci versennyel; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a pénzpiacok konszolidációjának nem egy adott számú pénzintézet létrehozása a célja, hanem arányosnak kell lennie a pénzpiaci versennyel;

| 3. | megjegyzi, hogy a pénzintézetek esetében továbbra is az egyesülés és felvásárlás a leggyakrabban alkalmazott növekedési stratégia; továbbá megjegyzi, hogy egy modern gazdaságban a konszolidációs hatások különböző módon érhetőek el, például intézmények közötti kereskedelmi szövetségeken keresztül, a háttértevékenységek kiszervezésével vagy visszaszervezésével, a háttértevékenységekben való együttműködéssel és versenytársakkal közös infrastruktúrák (például a fizetési, kiegyenlítési és elszámolási rendszerek) létrehozásával; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a pénzintézetek esetében továbbra is az egyesülés és felvásárlás a leggyakrabban alkalmazott növekedési stratégia; továbbá megjegyzi, hogy egy modern gazdaságban a konszolidációs hatások különböző módon érhetőek el, például intézmények közötti kereskedelmi szövetségeken keresztül, a háttértevékenységek kiszervezésével vagy visszaszervezésével, a háttértevékenységekben való együttműködéssel és versenytársakkal közös infrastruktúrák (például a fizetési, kiegyenlítési és elszámolási rendszerek) létrehozásával;

| 4. | üdvözli azokat a pozitív hatásokat, amelyeket az euró és a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv gyakorolt a bankközi pénzpiacok integrációjára, a piacok átláthatóságára és likviditására, valamint az EU pénzügyi szabályozási keretrendszerének modernizálására és kiteljesítésére, még akkor is, ha a pénzügyi piacok integrációja szempontjából mindezidáig nem érzékelhető a közös valuta valamennyi következménye; |
| --- | --- |

4.

üdvözli azokat a pozitív hatásokat, amelyeket az euró és a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv gyakorolt a bankközi pénzpiacok integrációjára, a piacok átláthatóságára és likviditására, valamint az EU pénzügyi szabályozási keretrendszerének modernizálására és kiteljesítésére, még akkor is, ha a pénzügyi piacok integrációja szempontjából mindezidáig nem érzékelhető a közös valuta valamennyi következménye;

| 5. | megjegyzi, hogy az egyesülési és felvásárlási valamint átszervezési tevékenységet, amely valószínűleg kedvező hatást gyakorol a versenyképességre, gyakran kíséri a munkahelyek elvesztésétől való félelem érzete, ami időnként – különösen egyes régiókban – be is következik; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az egyesülési és felvásárlási valamint átszervezési tevékenységet, amely valószínűleg kedvező hatást gyakorol a versenyképességre, gyakran kíséri a munkahelyek elvesztésétől való félelem érzete, ami időnként – különösen egyes régiókban – be is következik;

| 6. | tudomásul veszi az új tagállamokban az elmúlt 10 évben a határokon átnyúló egyesüléseken és felvásárlásokon keresztül bekövetkezett erőteljes konszolidációt; e tekintetben emlékeztet arra is, hogy a kis gazdaságok számára fontos a megbízható és stabil pénzügyi rendszer; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi az új tagállamokban az elmúlt 10 évben a határokon átnyúló egyesüléseken és felvásárlásokon keresztül bekövetkezett erőteljes konszolidációt; e tekintetben emlékeztet arra is, hogy a kis gazdaságok számára fontos a megbízható és stabil pénzügyi rendszer;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a konszolidáció nem önmagáért való politikai cél, hanem a növekedés serkentése, az innováció ösztönzése, a verseny biztosítása, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, a szinergiák és költséghatékony megoldások pénzintézetek általi kihasználásának lehetővé tétele, valamint megfelelő fogyasztóvédelem biztosítása mellett az ügyfeleknek kínált nagyobb választék és jobb minőség által egyértelmű előnyöket kell nyújtania a gazdaság számára; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a konszolidáció nem önmagáért való politikai cél, hanem a növekedés serkentése, az innováció ösztönzése, a verseny biztosítása, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, a szinergiák és költséghatékony megoldások pénzintézetek általi kihasználásának lehetővé tétele, valamint megfelelő fogyasztóvédelem biztosítása mellett az ügyfeleknek kínált nagyobb választék és jobb minőség által egyértelmű előnyöket kell nyújtania a gazdaság számára;

| 8. | kéri, hogy szenteljenek figyelmet a pénzügyi ágazatban a tulajdonjog és a tevékenységek átszervezésével, és különösen a tevékenységek kiszervezésével történő konszolidáció foglalkoztatásra gyakorolt hatásainak; sürgeti az ágazatot, hogy vállaljon teljes szociális felelősséget és hozzon a pénzintézetek személyzetének képzésére és képesítésére irányuló kísérő intézkedéseket, hogy az összhangba kerüljön a lisszaboni stratégiának a tudásintenzív gazdaság kialakítására vonatkozó célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy szenteljenek figyelmet a pénzügyi ágazatban a tulajdonjog és a tevékenységek átszervezésével, és különösen a tevékenységek kiszervezésével történő konszolidáció foglalkoztatásra gyakorolt hatásainak; sürgeti az ágazatot, hogy vállaljon teljes szociális felelősséget és hozzon a pénzintézetek személyzetének képzésére és képesítésére irányuló kísérő intézkedéseket, hogy az összhangba kerüljön a lisszaboni stratégiának a tudásintenzív gazdaság kialakítására vonatkozó célkitűzéseivel;

| 9. | úgy véli, hogy meg kell őrizni a pénzintézetek sokféleségét, amely jobban tükrözi a vállalatok, a KKV-k és a fogyasztók eltérő finanszírozási szükségleteit, és hogy ezért az EK-jogszabályoknak egyetlen típusú üzleti modellt vagy vállalati szerveződést, illetve egyetlen típusú terméket sem kell előnyben részesíteniük a többi rovására; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy meg kell őrizni a pénzintézetek sokféleségét, amely jobban tükrözi a vállalatok, a KKV-k és a fogyasztók eltérő finanszírozási szükségleteit, és hogy ezért az EK-jogszabályoknak egyetlen típusú üzleti modellt vagy vállalati szerveződést, illetve egyetlen típusú terméket sem kell előnyben részesíteniük a többi rovására;

| 10. | úgy véli, hogy az EU pénzügyi szolgáltatási szerkezetének biztosítania kellene a különböző struktúrák és méretek együttes létezését, hogy hatékony és versenyképes szereplők legyenek jelen mind nemzetközi szinten, mind pedig a fogyasztóhoz közeli hálózatokban; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az EU pénzügyi szolgáltatási szerkezetének biztosítania kellene a különböző struktúrák és méretek együttes létezését, hogy hatékony és versenyképes szereplők legyenek jelen mind nemzetközi szinten, mind pedig a fogyasztóhoz közeli hálózatokban;

| 11. | úgy véli, hogy biztosítani kell a pénzügyi termékek sokféleségét, mivel az felel meg a fogyasztók különböző és változó igényeinek. |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy biztosítani kell a pénzügyi termékek sokféleségét, mivel az felel meg a fogyasztók különböző és változó igényeinek.

A határokon átnyúló konszolidáció akadályai

| 12. | megjegyzi, hogy különböző akadályok miatt a pénzügyi ágazatban – és különösen a bankszektorban – a határokon átnyúló konszolidáció szintje gyakran elmarad a belföldi konszolidáció szintjétől az EU-ban; tudomásul veszi a Bizottság felmérésében megnevezett akadályokat; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy különböző akadályok miatt a pénzügyi ágazatban – és különösen a bankszektorban – a határokon átnyúló konszolidáció szintje gyakran elmarad a belföldi konszolidáció szintjétől az EU-ban; tudomásul veszi a Bizottság felmérésében megnevezett akadályokat;

| 13. | rámutat arra, hogy a konszolidációból származó gazdasági szinergiáknak és költséghatékonyságnak elérhetőnek kell lenniük a belső piacon, és nem szabad azokat indokolatlan akadályokkal, például adózási akadályokkal, különböző felügyeleti rendszerekkel gátolni; támogatja a Bizottság ezen akadályok megszüntetésére irányuló szándékát; tudomásul veszi azokat a nehézségeket, amelyekkel a pénzintézetek szembesülnek, amikor ugyanazon vagy egyenértékű termékek több országban történő eladása során meg akarják valósítani a költséghatékonyságot, a méretgazdaságosságot és a választékgazdaságosságot, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább ezeket a nehézségeket; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a konszolidációból származó gazdasági szinergiáknak és költséghatékonyságnak elérhetőnek kell lenniük a belső piacon, és nem szabad azokat indokolatlan akadályokkal, például adózási akadályokkal, különböző felügyeleti rendszerekkel gátolni; támogatja a Bizottság ezen akadályok megszüntetésére irányuló szándékát; tudomásul veszi azokat a nehézségeket, amelyekkel a pénzintézetek szembesülnek, amikor ugyanazon vagy egyenértékű termékek több országban történő eladása során meg akarják valósítani a költséghatékonyságot, a méretgazdaságosságot és a választékgazdaságosságot, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább ezeket a nehézségeket;

| 14. | rámutat arra, hogy a piaci résztvevőknek figyelembe kell venniük társadalmi felelősségüket az egyesülési és felvásárlási valamint átszervezési tevékenységek során; továbbá rámutat arra, hogy a globalizáció folyamatán belül az Európai Unió polgárainak bizalmát csak egyféleképpen lehet megnyerni, a szociális piacgazdaság megerősítésével, több és jobb munkahellyel; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a piaci résztvevőknek figyelembe kell venniük társadalmi felelősségüket az egyesülési és felvásárlási valamint átszervezési tevékenységek során; továbbá rámutat arra, hogy a globalizáció folyamatán belül az Európai Unió polgárainak bizalmát csak egyféleképpen lehet megnyerni, a szociális piacgazdaság megerősítésével, több és jobb munkahellyel;

| 15. | elismeri a nemzeti felügyeletek fontos szerepét a prudenciális felügyelet végrehajtásában és a nemzeti pénzpiacok és pénzintézetek megbízhatóságának megóvásában; |
| --- | --- |

15.

elismeri a nemzeti felügyeletek fontos szerepét a prudenciális felügyelet végrehajtásában és a nemzeti pénzpiacok és pénzintézetek megbízhatóságának megóvásában;

| 16. | rámutat arra, hogy az egymástól eltérő nemzeti felügyeleti gyakorlatok és normák csökkenthetik a piac hatékonyságát, növelhetik a több országban működő pénzintézetek működési költségeit, így mérsékelhetik az egységes pénzpiac jótékony hatását, és végső soron széttöredezetté is tehetik azt; |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy az egymástól eltérő nemzeti felügyeleti gyakorlatok és normák csökkenthetik a piac hatékonyságát, növelhetik a több országban működő pénzintézetek működési költségeit, így mérsékelhetik az egységes pénzpiac jótékony hatását, és végső soron széttöredezetté is tehetik azt;

| 17. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a stratégiájuk uniós szintű kialakítására törekvő pénzintézetek gyakran szembesülnek költséges és időigényes szabályozási és felügyeleti gyakorlattal és országonként különböző beszámolási kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a stratégiájuk uniós szintű kialakítására törekvő pénzintézetek gyakran szembesülnek költséges és időigényes szabályozási és felügyeleti gyakorlattal és országonként különböző beszámolási kötelezettségekkel;

| 18. | meggyőződése, hogy a felügyeleti gyakorlatok és normák további konvergenciája mérsékelheti az egymástól eltérő felügyeleti gyakorlatok negatív hatásait és javíthatja a piaci hatékonyságot; üdvözli az európai bankfelügyelők bizottsága által elért haladást, és bátorítja annak további munkáját; |
| --- | --- |

18.

meggyőződése, hogy a felügyeleti gyakorlatok és normák további konvergenciája mérsékelheti az egymástól eltérő felügyeleti gyakorlatok negatív hatásait és javíthatja a piaci hatékonyságot; üdvözli az európai bankfelügyelők bizottsága által elért haladást, és bátorítja annak további munkáját;

| 19. | üdvözli a hármas szintű bizottságok – az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS), az európai értékpapírpiaci szabályozók bizottsága (CESR) és a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak európai felügyelőinek bizottsága (CEIOPS) – által elért haladást, mivel sikerült a felügyelet nagyobb konvergenciáját megvalósítaniuk, és bátorítja további munkájukat; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a hármas szintű bizottságok – az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS), az európai értékpapírpiaci szabályozók bizottsága (CESR) és a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak európai felügyelőinek bizottsága (CEIOPS) – által elért haladást, mivel sikerült a felügyelet nagyobb konvergenciáját megvalósítaniuk, és bátorítja további munkájukat;

| 20. | megjegyzi, hogy a bankközi piacok integrációja szinte befejeződött, különösen a pénzpiaci integráció igen előrehaladott, és hogy a kamatemelések és -csökkentések bejelentése gyorsan és jól tükröződik a piaci árakban; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a bankközi piacok integrációja szinte befejeződött, különösen a pénzpiaci integráció igen előrehaladott, és hogy a kamatemelések és -csökkentések bejelentése gyorsan és jól tükröződik a piaci árakban;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos adózási akadály, különösen a csoportos adóalanyok közötti HÉA-kötelezettség, illetve a pénzügyi szolgáltatások HÉA-kezelése vonatkozásában tapasztalható semlegesség és jogbiztonság hiánya csorbítja és gyakran megakadályozza a szinergiákat és a költséghatékonyságot, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat ezen akadályok leküzdésére; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos adózási akadály, különösen a csoportos adóalanyok közötti HÉA-kötelezettség, illetve a pénzügyi szolgáltatások HÉA-kezelése vonatkozásában tapasztalható semlegesség és jogbiztonság hiánya csorbítja és gyakran megakadályozza a szinergiákat és a költséghatékonyságot, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat ezen akadályok leküzdésére;

| 22. | megjegyzi, hogy jelenleg a vállalatközi költségek mellett jelentkező jelentős vissza nem igényelhető HÉA-költségek nagy mértékben korlátozzák a határokon átnyúló konszolidációból származó lehetséges megtakarítást; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy jelenleg a vállalatközi költségek mellett jelentkező jelentős vissza nem igényelhető HÉA-költségek nagy mértékben korlátozzák a határokon átnyúló konszolidációból származó lehetséges megtakarítást;

| 23. | megjegyzi, hogy bizonyos tagállamokban az osztalékok jelenlegi adójogi kezelése inkább a belföldi kifizetésnek kedvez, mint az uniós osztalékoknak; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy bizonyos tagállamokban az osztalékok jelenlegi adójogi kezelése inkább a belföldi kifizetésnek kedvez, mint az uniós osztalékoknak;

| 24. | úgy véli, hogy a kiskereskedelmi pénzügyi szolgáltatások piacának további integrálása jobb minőségű termékek szélesebb választékát hozná a fogyasztók számára, és lehetővé tenné a vállalatok számára, hogy termékeiket az EU kiskereskedelmi pénzügyi piacain meglévő verseny akadályozása nélkül a határokon túl is értékesítsék; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő világos és tömör stratégiát a kiskereskedelmi pénzügyi piacok integrálására; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a kiskereskedelmi pénzügyi szolgáltatások piacának további integrálása jobb minőségű termékek szélesebb választékát hozná a fogyasztók számára, és lehetővé tenné a vállalatok számára, hogy termékeiket az EU kiskereskedelmi pénzügyi piacain meglévő verseny akadályozása nélkül a határokon túl is értékesítsék; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő világos és tömör stratégiát a kiskereskedelmi pénzügyi piacok integrálására;

| 25. | sürgeti a Bizottságot és a pénzügyi szolgáltató ágazatot, hogy folytasson további megbeszéléseket a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó, a mobil uniós polgárok más tagállamokban való tevékenységeihez esetlegesen szükséges „26. rendszer” előnyeiről és hátrányairól, hogy ezek a polgárok számukra ismerős szolgáltatókat választhassanak, és csak egyszerű, szokásos szabályok alapján kelljen velük kapcsolatba kerülniük; sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg a jogalapot, magas szinten biztosítsa a fogyasztóvédelmet és határozza meg a harmonizáció szükséges összetevőit és a megfelelő felügyeleti rendszert; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Bizottságot és a pénzügyi szolgáltató ágazatot, hogy folytasson további megbeszéléseket a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó, a mobil uniós polgárok más tagállamokban való tevékenységeihez esetlegesen szükséges „26. rendszer” előnyeiről és hátrányairól, hogy ezek a polgárok számukra ismerős szolgáltatókat választhassanak, és csak egyszerű, szokásos szabályok alapján kelljen velük kapcsolatba kerülniük; sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg a jogalapot, magas szinten biztosítsa a fogyasztóvédelmet és határozza meg a harmonizáció szükséges összetevőit és a megfelelő felügyeleti rendszert;

| 26. | úgy véli, hogy érték az európai gazdaság számára az európai bankpiac pluralista struktúrája, és ezt nem kellene megkérdőjelezni. |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy érték az európai gazdaság számára az európai bankpiac pluralista struktúrája, és ezt nem kellene megkérdőjelezni.

Szabályozási és felügyeleti rendszer

Piaci szerkezet

| 27. | megjegyzi, hogy a piaci koncentráció szintje egyes tagállamokban aggodalomra ad okot a piaci szerkezettel, az európai bankok és más pénzintézetek magatartásával és viselkedésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a piaci koncentráció szintje egyes tagállamokban aggodalomra ad okot a piaci szerkezettel, az európai bankok és más pénzintézetek magatartásával és viselkedésével kapcsolatban;

| 28. | kéri, hogy a Bizottság és a nemzeti versenyhivatalok az EK-Szerződésnek és az Európai Közösségek Bírósága joggyakorlatának megfelelően lelkiismeretesen vizsgálják a pénzpiacok és a pénzintézetek koncentrációját; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy a Bizottság és a nemzeti versenyhivatalok az EK-Szerződésnek és az Európai Közösségek Bírósága joggyakorlatának megfelelően lelkiismeretesen vizsgálják a pénzpiacok és a pénzintézetek koncentrációját;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a vonatkozó jogszabályok tagállamok általi következetes végrehajtását; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a vonatkozó jogszabályok tagállamok általi következetes végrehajtását;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen következményekkel jár a fő regionális pénzügyi központokban zajló konszolidáció a kis régiók és a KKV-k finanszírozására. |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen következményekkel jár a fő regionális pénzügyi központokban zajló konszolidáció a kis régiók és a KKV-k finanszírozására.

Felügyelet

| 31. | üdvözli a prudenciális felügyeletre vonatkozó, nemrégiben elfogadott uniós intézkedéseket, különösen a tőkekövetelményekről szóló irányelvet, amely előmozdítja a származási országbeli ellenőrzés elvét, és jelentősen megváltoztatja a jelenlegi felügyeleti keretrendszert; amely új intézkedéseket tartalmaz az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködés és a felügyeleti közzétételi követelmények vonatkozásában, továbbá szélesebb jogkört biztosít az összevont felügyeleteknek a kockázatértékelési modellek validálása tekintetében; meggyőződése, hogy a jelenlegi szabályozásban ezt a lépést a jogkörök és felelősségek anyaországbeli és fogadó országbeli felügyeletei közötti egyértelmű és kiegyensúlyozott megosztásának kell kiegészítenie; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a prudenciális felügyeletre vonatkozó, nemrégiben elfogadott uniós intézkedéseket, különösen a tőkekövetelményekről szóló irányelvet, amely előmozdítja a származási országbeli ellenőrzés elvét, és jelentősen megváltoztatja a jelenlegi felügyeleti keretrendszert; amely új intézkedéseket tartalmaz az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködés és a felügyeleti közzétételi követelmények vonatkozásában, továbbá szélesebb jogkört biztosít az összevont felügyeleteknek a kockázatértékelési modellek validálása tekintetében; meggyőződése, hogy a jelenlegi szabályozásban ezt a lépést a jogkörök és felelősségek anyaországbeli és fogadó országbeli felügyeletei közötti egyértelmű és kiegyensúlyozott megosztásának kell kiegészítenie;

| 32. | megjegyzi, hogy az európai részvénytársaság (SE) modelljét elfogadni kész nagyobb uniós pénzügyi csoportok vállalati struktúrájának átalakulása jelentős következményekkel jár az érintett felügyeletekre nézve; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel a helyzetet és vizsgálja meg, hogy az SE-modell hatással van-e a prudenciális stabilitásra és a válságkezelési struktúrákra; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy az európai részvénytársaság (SE) modelljét elfogadni kész nagyobb uniós pénzügyi csoportok vállalati struktúrájának átalakulása jelentős következményekkel jár az érintett felügyeletekre nézve; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel a helyzetet és vizsgálja meg, hogy az SE-modell hatással van-e a prudenciális stabilitásra és a válságkezelési struktúrákra;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy javaslataiban vegye figyelembe azokat a nehézségeket, amelyekkel egyes nemzeti jogalkotók szembesülnek a külföldi tőke nagyarányú jelenléte által jellemzett piacokon való fellépésnél; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy javaslataiban vegye figyelembe azokat a nehézségeket, amelyekkel egyes nemzeti jogalkotók szembesülnek a külföldi tőke nagyarányú jelenléte által jellemzett piacokon való fellépésnél;

| 34. | megjegyzi, hogy a nagy mértékben integrált pénzpiacokon a nemzeti joghatóságokon túllépő válságokat a nemzeti hatóságok nem képesek egyedül megoldani; e tekintetben úgy véli, hogy a nemzeti felügyeletek, a felügyeleti szabályozások és a jogilag nem kötelező érvényű megállapodások jelenlegi hálózata talán nem elegendő a piaci kudarcok vagy a határokon átnyúló fontos pénzügyi csoportok által okozott nagyobb válságok leküzdésére; úgy véli, hogy a felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és kölcsönös bizalom válsághelyzetben elengedhetetlen, és sürgeti a Bizottságot és a felelős nemzeti hatóságokat, hogy fejlesszenek ki közösen megfelelő javaslatokat a hatékony válságkezelésre a Parlament további megfontolására; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy a nagy mértékben integrált pénzpiacokon a nemzeti joghatóságokon túllépő válságokat a nemzeti hatóságok nem képesek egyedül megoldani; e tekintetben úgy véli, hogy a nemzeti felügyeletek, a felügyeleti szabályozások és a jogilag nem kötelező érvényű megállapodások jelenlegi hálózata talán nem elegendő a piaci kudarcok vagy a határokon átnyúló fontos pénzügyi csoportok által okozott nagyobb válságok leküzdésére; úgy véli, hogy a felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és kölcsönös bizalom válsághelyzetben elengedhetetlen, és sürgeti a Bizottságot és a felelős nemzeti hatóságokat, hogy fejlesszenek ki közösen megfelelő javaslatokat a hatékony válságkezelésre a Parlament további megfontolására;

| 35. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió tekintélye erősebb lesz a – különösen a banki felügyeletet befolyásoló – nemzetközi tárgyalásokon belső működése világosabbá tételével; |
| --- | --- |

35.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió tekintélye erősebb lesz a – különösen a banki felügyeletet befolyásoló – nemzetközi tárgyalásokon belső működése világosabbá tételével;

| 36. | megjegyzi, hogy a végső hitelező kérdését az európai pénzügyi felügyeletekről folytatandó további vitákkal párhuzamosan kell megoldani; e tekintetben hangsúlyozza, hogy egyértelműen meg kell határozni a felelősségeket; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a végső hitelező kérdését az európai pénzügyi felügyeletekről folytatandó további vitákkal párhuzamosan kell megoldani; e tekintetben hangsúlyozza, hogy egyértelműen meg kell határozni a felelősségeket;

| 37. | megjegyzi, hogy a jelenlegi felügyeleti rendszer többszörös beszámolási kötelezettséget ró a bankokra, ennélfogva minden felügyeleti intézmény jelentős feladata a normák konvergálása; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a jelenlegi felügyeleti rendszer többszörös beszámolási kötelezettséget ró a bankokra, ennélfogva minden felügyeleti intézmény jelentős feladata a normák konvergálása;

| 38. | úgy véli, hogy ideje volna, hogy az EU intézményei, különösen a Parlament az EU pénzpiacainak felügyeleti rendszeréről szóló eszmecserét kezdeményezzen; ezért kéri egy olyan szakértői bizottság felállítását 2006 végéig, amely tanulmányozná és a felállítását követő hat hónap elteltével jelentést készítene arról, milyen következményekkel jár a piacok és a pénzintézetek konszolidációja a prudenciális felügyeletre, a pénzügyi stabilitásra és a válságkezelésre nézve; e tekintetben felkéri a bizottságot, hogy javasoljon a többszöri beszámolási kötelezettség egyszerűsítésére és a jelenlegi struktúrák javítására vonatkozó konkrét megoldásokat, és végső soron mérlegelje az európai pénzügyi felügyeletek igényeit és struktúráit; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy ideje volna, hogy az EU intézményei, különösen a Parlament az EU pénzpiacainak felügyeleti rendszeréről szóló eszmecserét kezdeményezzen; ezért kéri egy olyan szakértői bizottság felállítását 2006 végéig, amely tanulmányozná és a felállítását követő hat hónap elteltével jelentést készítene arról, milyen következményekkel jár a piacok és a pénzintézetek konszolidációja a prudenciális felügyeletre, a pénzügyi stabilitásra és a válságkezelésre nézve; e tekintetben felkéri a bizottságot, hogy javasoljon a többszöri beszámolási kötelezettség egyszerűsítésére és a jelenlegi struktúrák javítására vonatkozó konkrét megoldásokat, és végső soron mérlegelje az európai pénzügyi felügyeletek igényeit és struktúráit;

*

- *

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 293., 2005.11.25., 2. o.

(2)  HL L 35., 2003.2.11., 1. o.

(3)  HL L 79., 2005.3.24., 9. o.

(4)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o.

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(6)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(7)  HL C 45. E, 2006.2.23., 140. o.

(8)  HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

P6_TA(2006)0295

A társasági jog terén az utóbbi időben tapasztalható fejlemények és a jövőbeli kilátások

Az Európai Parlament állásfoglalása a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról (2006/2051(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „A társasági jog modernizációja és a vállalatirányítás fejlesztése az Európai Unióban – terv az előrelépéshez” című, 2003. május 21-i közleményére (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „A társasági jog modernizációja és a vállalatirányítás fejlesztése az Európai Unióban – terv az előrelépéshez” című, 2003. május 21-i közleményére (COM(2003)0284),

| — | tekintettel a Bizottságnak a tavaszi Európai Tanácshoz intézett „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – a lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményére (COM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a tavaszi Európai Tanácshoz intézett „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – a lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményére (COM(2005)0024),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: a Közösség lisszaboni programja” című közleményére (COM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: a Közösség lisszaboni programja” című közleményére (COM(2005)0330),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredménye” című közleményére (COM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredménye” című közleményére (COM(2005)0462),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: a szabályozási környezet egyszerűsítésének stratégiája” című közleményére (COM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: a szabályozási környezet egyszerűsítésének stratégiája” című közleményére (COM(2005)0535),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: modern KKV politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” című közleményére (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: modern KKV politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” című közleményére (COM(2005)0551),

| — | tekintettel 2004. április 21-i állásfoglalására a társasági jog modernizációjáról és a vállalatirányítás fejlesztéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2004. április 21-i állásfoglalására a társasági jog modernizációjáról és a vállalatirányítás fejlesztéséről (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0229/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0229/2006),

| A. | mivel a Bizottság fent említett, 2003. május 21-i közleményében javasolt cselekvési terv („a 2003-as cselekvési terv”) fontos célokat határoz meg a társasági jog és a vállalatirányítás modernizációja terén, |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság fent említett, 2003. május 21-i közleményében javasolt cselekvési terv („a 2003-as cselekvési terv”) fontos célokat határoz meg a társasági jog és a vállalatirányítás modernizációja terén,

| B. | mivel már jelentős előrehaladás történt ezen célok megvalósítása terén, |
| --- | --- |

B.

mivel már jelentős előrehaladás történt ezen célok megvalósítása terén,

| C. | mivel – tekintve, hogy a 2003-as cselekvési tervet a megújított lisszaboni stratégia fényében kell szemlélni – olyan társasági jogi mechanizmusokat érintő intézkedéseket kell hozni, amelyek fokozzák az európai üzleti vállalkozások hatékonyságát és versenyképességét, |
| --- | --- |

C.

mivel – tekintve, hogy a 2003-as cselekvési tervet a megújított lisszaboni stratégia fényében kell szemlélni – olyan társasági jogi mechanizmusokat érintő intézkedéseket kell hozni, amelyek fokozzák az európai üzleti vállalkozások hatékonyságát és versenyképességét,

| D. | mivel az európai üzleti vállalkozások versenyképességének javításához EU szinten integrált megközelítésre van szükség, |
| --- | --- |

D.

mivel az európai üzleti vállalkozások versenyképességének javításához EU szinten integrált megközelítésre van szükség,

| E. | mivel a lisszaboni menetrend céljainak megvalósításához lényeges a társaságok szabályozási környezetének fejlesztése, |
| --- | --- |

E.

mivel a lisszaboni menetrend céljainak megvalósításához lényeges a társaságok szabályozási környezetének fejlesztése,

| F. | mivel egy törvény útján szabályozott munkavállalói részvételi rendszer a vállalkozás szintjén – ahogy az számos tagállamban létezik – az európai vállalatirányítás szerves részének tekintendő, amely hozzájárul a lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához, |
| --- | --- |

F.

mivel egy törvény útján szabályozott munkavállalói részvételi rendszer a vállalkozás szintjén – ahogy az számos tagállamban létezik – az európai vállalatirányítás szerves részének tekintendő, amely hozzájárul a lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához,

| G. | mivel a szabályozás minőségének fejlesztése különösen fontos a kis- és középvállalkozások (KKV-k) számára, |
| --- | --- |

G.

mivel a szabályozás minőségének fejlesztése különösen fontos a kis- és középvállalkozások (KKV-k) számára,

| H. | mivel a társasági jogi közösségi vívmányok egyszerűsítésével hatékonyan lehet javítani a jogalkotási keretet; mivel azonban az egyszerűsítés nem deregulációt jelent. |
| --- | --- |

H.

mivel a társasági jogi közösségi vívmányok egyszerűsítésével hatékonyan lehet javítani a jogalkotási keretet; mivel azonban az egyszerűsítés nem deregulációt jelent.

Általános szempontok

| 1. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a társasági jog és a vállalatirányítás modernizációjára irányuló intézkedések összhangban legyenek a kapcsolódó ágazati intézkedésekkel, mint pl. a pénzügyi szolgáltatások, az iparpolitika, a szociálpolitika és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a társasági jog és a vállalatirányítás modernizációjára irányuló intézkedések összhangban legyenek a kapcsolódó ágazati intézkedésekkel, mint pl. a pénzügyi szolgáltatások, az iparpolitika, a szociálpolitika és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása;

| 2. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy figyelembe vegyék az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlatát a letelepedési szabadság elve terén; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy figyelembe vegyék az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlatát a letelepedési szabadság elve terén;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az európai szociális modellt, amikor a társasági jogot érintő további intézkedésekről határoz; ehhez hozzátartozik a munkavállalói részvétel is. |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az európai szociális modellt, amikor a társasági jogot érintő további intézkedésekről határoz; ehhez hozzátartozik a munkavállalói részvétel is.

A szabályozás minőségének javítása és egyszerűsítés

| 4. | rámutat a szabályozás minősége fejlesztésének fontosságára a hatékonyabb jogalkotási keret biztosításában; hangsúlyozza, hogy fontos a jogalkotás minőségének javítása, konzultáció az érintettekkel a jövőbeli kezdeményezéseket illetően, a szubszidiaritás elvének való szigorú megfelelés, olyan eszközök megválasztása, amelyek csökkentik a társaságok terheit és a lehető legtöbb rugalmasságot biztosítják számukra, valamint minden új jogalkotási kezdeményezés átfogó hatásvizsgálata útján; |
| --- | --- |

4.

rámutat a szabályozás minősége fejlesztésének fontosságára a hatékonyabb jogalkotási keret biztosításában; hangsúlyozza, hogy fontos a jogalkotás minőségének javítása, konzultáció az érintettekkel a jövőbeli kezdeményezéseket illetően, a szubszidiaritás elvének való szigorú megfelelés, olyan eszközök megválasztása, amelyek csökkentik a társaságok terheit és a lehető legtöbb rugalmasságot biztosítják számukra, valamint minden új jogalkotási kezdeményezés átfogó hatásvizsgálata útján;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a hatályban lévő európai közösségi társasági jogi irányelvek nem képezhetik vita tárgyát, csak kivételes és megfelelően indokolt esetekben egyszerűsíthetők, amennyiben nem különösen érzékeny kérdéseket tárgyalnak, vagy nem nehéz kompromisszumok eredményei, hogy nehogy ellentétes hatást gyakoroljanak az érintett társaságokra; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a hatályban lévő európai közösségi társasági jogi irányelvek nem képezhetik vita tárgyát, csak kivételes és megfelelően indokolt esetekben egyszerűsíthetők, amennyiben nem különösen érzékeny kérdéseket tárgyalnak, vagy nem nehéz kompromisszumok eredményei, hogy nehogy ellentétes hatást gyakoroljanak az érintett társaságokra;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy részletesen ismertesse a társasági jogi irányelvek egy okmányban történő teljes konszolidációjára vonatkozó terveit; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a társasági jog területein belül a társasági jogi közösségi vívmányok világosságának és konzisztenciájának elsőbbséget kell biztosítani; felhívja a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg, mely irányelveket kíván átdolgozni, melyeket hatályon kívül helyezni, melyeket kodifikálni és melyeket módosítani. |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy részletesen ismertesse a társasági jogi irányelvek egy okmányban történő teljes konszolidációjára vonatkozó terveit; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a társasági jog területein belül a társasági jogi közösségi vívmányok világosságának és konzisztenciájának elsőbbséget kell biztosítani; felhívja a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg, mely irányelveket kíván átdolgozni, melyeket hatályon kívül helyezni, melyeket kodifikálni és melyeket módosítani.

Kis- és középvállalkozások

| 7. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését a jobb szabályozási környezet kialakítására a KKV-k számára; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését a jobb szabályozási környezet kialakítására a KKV-k számára;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a társasági jogot érintő jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatánál vizsgálja a KKV-kkel kapcsolatos szempontokat is, és biztosítsa, hogy a KKV-k szükségleteit megfelelően és rendszeresen figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy a társasági jogot érintő jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatánál vizsgálja a KKV-kkel kapcsolatos szempontokat is, és biztosítsa, hogy a KKV-k szükségleteit megfelelően és rendszeresen figyelembe vegyék;

| 9. | különösen hangsúlyozza, hogy a KKV-k számára adminisztratív terheket jelentő akadályokat meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

9.

különösen hangsúlyozza, hogy a KKV-k számára adminisztratív terheket jelentő akadályokat meg kell szüntetni;

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy legyen fokozottabban tekintettel a KKV-k szükségleteire a jövőbeni jogalkotási javaslatok keretében, illetve a hatályos jogszabályok jövőbeni felülvizsgálata során; emlékeztet arra, hogy a KKV-k munkahelyeket teremtenek és a gazdasági növekedés hajtóerői. |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot, hogy legyen fokozottabban tekintettel a KKV-k szükségleteire a jövőbeni jogalkotási javaslatok keretében, illetve a hatályos jogszabályok jövőbeni felülvizsgálata során; emlékeztet arra, hogy a KKV-k munkahelyeket teremtenek és a gazdasági növekedés hajtóerői.

Vállalatirányítás

| 11. | hangsúlyozza az olyan helyes gyakorlat kialakításának fontosságát, amely tiszteletben tartja a tagállamok különböző hagyományait és rendszereit; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az olyan helyes gyakorlat kialakításának fontosságát, amely tiszteletben tartja a tagállamok különböző hagyományait és rendszereit;

| 12. | utal arra, hogy megalakult az Európai Vállalatirányítási Fórum és a Vállalatirányítási Tanácsadó Csoport, és felhívja a Bizottságot, rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet e testületek munkájának eredményeiről, illetve az ezen eredmények alapján hozott döntésekről; |
| --- | --- |

12.

utal arra, hogy megalakult az Európai Vállalatirányítási Fórum és a Vállalatirányítási Tanácsadó Csoport, és felhívja a Bizottságot, rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet e testületek munkájának eredményeiről, illetve az ezen eredmények alapján hozott döntésekről;

| 13. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem alakított ki egyértelmű elképzelést az európai üzletvezetésről, azonban ad hoc jelleggel intézkedéseket hoz annak különböző vonatkozásairól; megismétli a fent említett 2004. április 21-i állásfoglalásának következtetéseit, és felhívja a Bizottságot, hogy intézkedjen azok tekintetében; |
| --- | --- |

13.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem alakított ki egyértelmű elképzelést az európai üzletvezetésről, azonban ad hoc jelleggel intézkedéseket hoz annak különböző vonatkozásairól; megismétli a fent említett 2004. április 21-i állásfoglalásának következtetéseit, és felhívja a Bizottságot, hogy intézkedjen azok tekintetében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítás nem csupán a részvényesek és a vezetés közötti kapcsolatokról szól, és a társaságon belüli egyéb érintettek szintén fontosak a kiegyensúlyozott döntéshozatali folyamatok vonatkozásában, és képeseknek kell lenniük arra, hogy hozzájáruljanak a társaság stratégiai döntéseihez; rámutat különösen arra, hogy teret kell engedni különösen a munkavállalók tájékoztatásának és a velük való konzultációnak; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítás nem csupán a részvényesek és a vezetés közötti kapcsolatokról szól, és a társaságon belüli egyéb érintettek szintén fontosak a kiegyensúlyozott döntéshozatali folyamatok vonatkozásában, és képeseknek kell lenniük arra, hogy hozzájáruljanak a társaság stratégiai döntéseihez; rámutat különösen arra, hogy teret kell engedni különösen a munkavállalók tájékoztatásának és a velük való konzultációnak;

| 15. | kétségeinek ad hangot azt illetően, hogy európai kezdeményezésre lenne szükség a részvényesek különleges vizsgálati jogai területén, mivel ez közvetlenül befolyásolja a hatáskörök megosztását a céget vezető igazgatók valamint a részvényesek között, ami tipikusan olyan kérdés, amellyel a nemzeti társasági törvények foglalkoznak; úgy ítéli meg továbbá, hogy minden további kezdeményezést a folyamatban lévő jogalkotási folyamat fényében kell értékelni; rámutat, hogy a részvényesek jogaival kapcsolatos közelmúltbéli irányelvjavaslat már biztosítja a jogot a közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez, valamint határozatok előterjesztéséhez; |
| --- | --- |

15.

kétségeinek ad hangot azt illetően, hogy európai kezdeményezésre lenne szükség a részvényesek különleges vizsgálati jogai területén, mivel ez közvetlenül befolyásolja a hatáskörök megosztását a céget vezető igazgatók valamint a részvényesek között, ami tipikusan olyan kérdés, amellyel a nemzeti társasági törvények foglalkoznak; úgy ítéli meg továbbá, hogy minden további kezdeményezést a folyamatban lévő jogalkotási folyamat fényében kell értékelni; rámutat, hogy a részvényesek jogaival kapcsolatos közelmúltbéli irányelvjavaslat már biztosítja a jogot a közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez, valamint határozatok előterjesztéséhez;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a pénzpiaci szabályozókat és felügyelőket be kell vonni az egyértelmű vállalatirányítási szabályok és ajánlások kidolgozásába, és hogy szükség van egyrészt a pénzpiaci szabályozás, másrészt a társasági jog területén a politikák szoros összehangolására. |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a pénzpiaci szabályozókat és felügyelőket be kell vonni az egyértelmű vállalatirányítási szabályok és ajánlások kidolgozásába, és hogy szükség van egyrészt a pénzpiaci szabályozás, másrészt a társasági jog területén a politikák szoros összehangolására.

Társasági jog

| 17. | üdvözli a Bizottság fent említett javaslatát az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításáról (2005/0265(COD)); |
| --- | --- |

17.

üdvözli a Bizottság fent említett javaslatát az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításáról (2005/0265(COD));

| 18. | üdvözli a következő javaslatok kapcsán létrejött egyetértést:






  a) | javaslat az Európai Parlament és Tanács irányelvére a 77/91/EGK tanácsi irányelvnek a nyilvánosan működő részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük megőrzése és átalakítása tekintetében történő módosításáról (2004/0256(COD)); |
| --- | --- | --- |

18.

üdvözli a következő javaslatok kapcsán létrejött egyetértést:

a)

javaslat az Európai Parlament és Tanács irányelvére a 77/91/EGK tanácsi irányelvnek a nyilvánosan működő részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük megőrzése és átalakítása tekintetében történő módosításáról (2004/0256(COD));

| b) | javaslat az Európai Parlament és Tanács irányelvére a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvek módosításáról meghatározott jogi formájú társaságok és az összevont (konszolidált) beszámolók tekintetében (2004/0250(COD)); |
| --- | --- |

b)

javaslat az Európai Parlament és Tanács irányelvére a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvek módosításáról meghatározott jogi formájú társaságok és az összevont (konszolidált) beszámolók tekintetében (2004/0250(COD));

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az igazgatók eltiltására vonatkozó információk határokon átnyúló elérhetőségének fokozására; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az igazgatók eltiltására vonatkozó információk határokon átnyúló elérhetőségének fokozására;

| 20. | kijelenti, hogy nincs szükség európai kezdeményezésre a rosszhiszemű kereskedés („wrongful trading”, tehát a fizetésképtelensége alatt folytatott kereskedés) területén, mivel már megfelelő szabályozás létezik a tagállamokban; bár e szabályozások tagállamonként eltérhetnek, a nemzeti különbségek nem jelentenek akadályt a belső piac számára; |
| --- | --- |

20.

kijelenti, hogy nincs szükség európai kezdeményezésre a rosszhiszemű kereskedés („wrongful trading”, tehát a fizetésképtelensége alatt folytatott kereskedés) területén, mivel már megfelelő szabályozás létezik a tagállamokban; bár e szabályozások tagállamonként eltérhetnek, a nemzeti különbségek nem jelentenek akadályt a belső piac számára;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, amely megkülönbözteti a közzétételi kötelezettséget a vállalkozások résztulajdonosi szintjei szerint; üdvözölné, ha a megkülönböztetés az alábbi százalékos fokozatokat írná elő: 3 %, 5 %, 10 %, 15 % és 20 %, illetve 20 % felett bejelentési kötelezettség minden további százalékpontra; rámutat arra, hogy a közzétételi kötelezettségek megkülönböztetése a vállalkozásokban lévő tulajdoni részesedések átláthatóságának szükségszerű javulásához vezetne; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, amely megkülönbözteti a közzétételi kötelezettséget a vállalkozások résztulajdonosi szintjei szerint; üdvözölné, ha a megkülönböztetés az alábbi százalékos fokozatokat írná elő: 3 %, 5 %, 10 %, 15 % és 20 %, illetve 20 % felett bejelentési kötelezettség minden további százalékpontra; rámutat arra, hogy a közzétételi kötelezettségek megkülönböztetése a vállalkozásokban lévő tulajdoni részesedések átláthatóságának szükségszerű javulásához vezetne;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki egyértelmű szabályokat az átmeneti időszakokra, azaz az „illendőségi időszakokra”, amelyek után azon aktív igazgatósági tagok, akik az igazgatóságból történő kilépést követően a felügyelő bizottságba (dualista rendszer) vagy a vezető tisztséget betöltő igazgatósági tagok sorából (Executive Board) a vezető tisztség nélküli igazgatósági tagok (Non-Executive Board) sorába (monista rendszer) kívánnak átlépni, át is léphessenek; rámutat arra, hogy az átmeneti időszaknak legalább két évet el kell érnie; hangsúlyozza a felügyelő bizottság függetlenségének megőrzésére irányuló átmeneti időszak fontosságát; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki egyértelmű szabályokat az átmeneti időszakokra, azaz az „illendőségi időszakokra”, amelyek után azon aktív igazgatósági tagok, akik az igazgatóságból történő kilépést követően a felügyelő bizottságba (dualista rendszer) vagy a vezető tisztséget betöltő igazgatósági tagok sorából (Executive Board) a vezető tisztség nélküli igazgatósági tagok (Non-Executive Board) sorába (monista rendszer) kívánnak átlépni, át is léphessenek; rámutat arra, hogy az átmeneti időszaknak legalább két évet el kell érnie; hangsúlyozza a felügyelő bizottság függetlenségének megőrzésére irányuló átmeneti időszak fontosságát;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy az olyan jogalkotási kérdéseket, mint például az igazgatók függetlenségét ajánlások helyett jogalkotási eszközökkel (irányelvekkel) rendezze annak érdekében, hogy a nyilvánosságot és a jogalkotót bevonják, és ez a tényleges gyakorlatnak megfelelő szabályokat eredményezzen; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy az olyan jogalkotási kérdéseket, mint például az igazgatók függetlenségét ajánlások helyett jogalkotási eszközökkel (irányelvekkel) rendezze annak érdekében, hogy a nyilvánosságot és a jogalkotót bevonják, és ez a tényleges gyakorlatnak megfelelő szabályokat eredményezzen;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy figyelmesen kísérje nyomon az összeférhetetlenségeket, illetve az információk és befolyás aránytalan felgyülemlését egyes jelentősebb szereplőknél, akik a társaságok tulajdonosai szavazati jogainak gyakorlásában részt vevő közvetítők és tanácsadók láncolatába tartoznak; hangsúlyozza továbbá az átláthatóság és a méltányos lehetőségek szükségességét a kibocsátók számára annak biztosítására, hogy megvédhessék magukat a jogellenes koncentrációk és a részvényesek csoportjainak összehangolt intézkedései ellen; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy figyelmesen kísérje nyomon az összeférhetetlenségeket, illetve az információk és befolyás aránytalan felgyülemlését egyes jelentősebb szereplőknél, akik a társaságok tulajdonosai szavazati jogainak gyakorlásában részt vevő közvetítők és tanácsadók láncolatába tartoznak; hangsúlyozza továbbá az átláthatóság és a méltányos lehetőségek szükségességét a kibocsátók számára annak biztosítására, hogy megvédhessék magukat a jogellenes koncentrációk és a részvényesek csoportjainak összehangolt intézkedései ellen;

| 25. | egyértelmű szabályozási rendszer felállítását kéri az egyéni fizetésekről és az igazgatók fizetési politikájáról szóló információk nyilvánosságra hozatala és összehasonlíthatósága tekintetében, beleértve az olyan elemeket, mint a nyugdíj- és részvényopciós rendszerek; |
| --- | --- |

25.

egyértelmű szabályozási rendszer felállítását kéri az egyéni fizetésekről és az igazgatók fizetési politikájáról szóló információk nyilvánosságra hozatala és összehasonlíthatósága tekintetében, beleértve az olyan elemeket, mint a nyugdíj- és részvényopciós rendszerek;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a társaságok számára a választás lehetőségét a különböző irányítási rendszerek között, beleértve a monista és dualista rendszert, anélkül, hogy rendelkezéseket kellene elfogadni a társaság vezetői testületeinek hatásköreiről és kötelességeiről; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a társaságok számára a választás lehetőségét a különböző irányítási rendszerek között, beleértve a monista és dualista rendszert, anélkül, hogy rendelkezéseket kellene elfogadni a társaság vezetői testületeinek hatásköreiről és kötelességeiről;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai részvénytársaság statútumában társaságalapítást szabályozó rendelkezések felülvizsgálatának lehetőségét, e szabályok egyszerűsítése és a piac igényeihez való igazítása céljából; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai részvénytársaság statútumában társaságalapítást szabályozó rendelkezések felülvizsgálatának lehetőségét, e szabályok egyszerűsítése és a piac igényeihez való igazítása céljából;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az európai magántársaságról, a KKV-k szükségleteinek való megfelelés céljából; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az európai magántársaságról, a KKV-k szükségleteinek való megfelelés céljából;

| 29. | sajnálattal veszi tudomásul azt a tényt, hogy a Bizottság úgy döntött, hogy visszavonja két javaslatát, az európai egyesület statútumáról szóló rendeletről (1991/0386(COD) és a kölcsönösségen alapuló európai társaság statútumáról szóló rendeletről (1991/0390(COD)), valamint az e statútumokat a munkavállalói részvétel tekintetében módosító két irányelvre irányuló javaslatát (1991/0387(COD) és 1991/0391(COD)); |
| --- | --- |

29.

sajnálattal veszi tudomásul azt a tényt, hogy a Bizottság úgy döntött, hogy visszavonja két javaslatát, az európai egyesület statútumáról szóló rendeletről (1991/0386(COD) és a kölcsönösségen alapuló európai társaság statútumáról szóló rendeletről (1991/0390(COD)), valamint az e statútumokat a munkavállalói részvétel tekintetében módosító két irányelvre irányuló javaslatát (1991/0387(COD) és 1991/0391(COD));

| 30. | megállapítja ugyanakkor, hogy 2003-as cselekvési tervében a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy aktívan támogatja az e két statútummal kapcsolatban megindult jogalkotási folyamatot, a Parlament azon kinyilvánított kívánságára válaszul, hogy jelentős figyelmet kell fordítani az új társasági formák kialakítására; hasznos eszköznek tekinti e javaslatokat az egyesületek és a kölcsönösségen alapuló társaságok gazdasági tevékenységének fejlesztésére Európa-szerte; |
| --- | --- |

30.

megállapítja ugyanakkor, hogy 2003-as cselekvési tervében a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy aktívan támogatja az e két statútummal kapcsolatban megindult jogalkotási folyamatot, a Parlament azon kinyilvánított kívánságára válaszul, hogy jelentős figyelmet kell fordítani az új társasági formák kialakítására; hasznos eszköznek tekinti e javaslatokat az egyesületek és a kölcsönösségen alapuló társaságok gazdasági tevékenységének fejlesztésére Európa-szerte;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő új javaslatokat a kölcsönösségen alapuló európai társaság valamint az európai egyesület statútumára; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő új javaslatokat a kölcsönösségen alapuló európai társaság valamint az európai egyesület statútumára;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése a nemzeti szintű előírások miatt jelenleg vagy lehetetlen, vagy akadályokba ütközik, hogy e téren létfontosságú lenne egy irányelv elfogadása a letelepedés szabadságához, és hogy a régóta várt tizennegyedik társasági jogi irányelv hézagot fog betölteni a társaságok számára a belső piac rendszerében; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése a nemzeti szintű előírások miatt jelenleg vagy lehetetlen, vagy akadályokba ütközik, hogy e téren létfontosságú lenne egy irányelv elfogadása a letelepedés szabadságához, és hogy a régóta várt tizennegyedik társasági jogi irányelv hézagot fog betölteni a társaságok számára a belső piac rendszerében;

| 33. | ezért felhívja a Bizottságot, hogy a közeljövőben terjesszen elő a tizennegyedik társasági jogi irányelvet érintően javaslatot a korlátolt felelősségű társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről; hangsúlyozza, hogy a létesítő okirat szerinti székhely határokon átnyúló áthelyezését nem szabad helytelenül, például a munkavállalók jogainak korlátozására – különösen a társasági döntéshozatalban való munkavállalói részvétel kapcsán –, illetve a hitelezők védelmének csökkentésére felhasználni; úgy véli különösen, hogy az irányelv kinyilatkozatott célja kell, hogy legyen a munkavállalók társasági döntésekben való részvétellel kapcsolatos szerzett jogainak biztosítása; |
| --- | --- |

33.

ezért felhívja a Bizottságot, hogy a közeljövőben terjesszen elő a tizennegyedik társasági jogi irányelvet érintően javaslatot a korlátolt felelősségű társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről; hangsúlyozza, hogy a létesítő okirat szerinti székhely határokon átnyúló áthelyezését nem szabad helytelenül, például a munkavállalók jogainak korlátozására – különösen a társasági döntéshozatalban való munkavállalói részvétel kapcsán –, illetve a hitelezők védelmének csökkentésére felhasználni; úgy véli különösen, hogy az irányelv kinyilatkozatott célja kell, hogy legyen a munkavállalók társasági döntésekben való részvétellel kapcsolatos szerzett jogainak biztosítása;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa tovább a vállalkozói szerveződések egyéb társasági formáira, így például az európai alapítványra vonatkozó közösségi jogalkotás előkészítését; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa tovább a vállalkozói szerveződések egyéb társasági formáira, így például az európai alapítványra vonatkozó közösségi jogalkotás előkészítését;

| 35. | ajánlja, hogy a Bizottság vizsgálja tovább, hogy szükség van-e a vállalatcsoportokat és piramisvállalatokat érintő problémák kezelésére, különös tekintettel a csoportstruktúrák átláthatóságának kereteire és a piramisstruktúrákat érintő speciális problémákra; |
| --- | --- |

35.

ajánlja, hogy a Bizottság vizsgálja tovább, hogy szükség van-e a vállalatcsoportokat és piramisvállalatokat érintő problémák kezelésére, különös tekintettel a csoportstruktúrák átláthatóságának kereteire és a piramisstruktúrákat érintő speciális problémákra;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a „delisting” (tőzsdéről való kivezetés) kérdésére, és hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a jövőbeli uniós szintű harmonizációra; rámutat arra, hogy a „delisting” a tagállamokban lehetséges, azonban jelentős bürokratikus és jogi akadályokkal jár az érintett vállalkozások számára; felhív ezért arra, hogy a „going private” (zártkörű részvénytársasággá alakulás) műveletét a jövőben messzemenően bürokráciamentesen tegyék lehetővé, különös figyelmet fordítva a részvényesek pénzügyi érdekeinek védelmére; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a „delisting” (tőzsdéről való kivezetés) kérdésére, és hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a jövőbeli uniós szintű harmonizációra; rámutat arra, hogy a „delisting” a tagállamokban lehetséges, azonban jelentős bürokratikus és jogi akadályokkal jár az érintett vállalkozások számára; felhív ezért arra, hogy a „going private” (zártkörű részvénytársasággá alakulás) műveletét a jövőben messzemenően bürokráciamentesen tegyék lehetővé, különös figyelmet fordítva a részvényesek pénzügyi érdekeinek védelmére;

| 37. | emlékezteti a Bizottságot, hogy hatékonyabban vonja be a Parlamentet a nemzetközi és európai számviteli szabványokról szóló vitákba, és hogy erősítse meg a legjobb tagállami gyakorlatokon és hagyományokon alapuló európai megközelítés definícióját az Egyesült Államok könyvvizsgálói hagyományainak fenntartás nélküli követése helyett; ismételten hangsúlyozza, hogy több európai hátterű képviselőre van szükség a nemzetközi szabványkialakító testületekben a valóban nemzetközi megközelítés igazolására; hangsúlyozza, hogy a számviteli szabványokról szóló szabályozás kihat az adójogra és a vállalkozási struktúrákra; |
| --- | --- |

37.

emlékezteti a Bizottságot, hogy hatékonyabban vonja be a Parlamentet a nemzetközi és európai számviteli szabványokról szóló vitákba, és hogy erősítse meg a legjobb tagállami gyakorlatokon és hagyományokon alapuló európai megközelítés definícióját az Egyesült Államok könyvvizsgálói hagyományainak fenntartás nélküli követése helyett; ismételten hangsúlyozza, hogy több európai hátterű képviselőre van szükség a nemzetközi szabványkialakító testületekben a valóban nemzetközi megközelítés igazolására; hangsúlyozza, hogy a számviteli szabványokról szóló szabályozás kihat az adójogra és a vállalkozási struktúrákra;

| 38. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetközi Számviteli Standard Testület nem rendelkezik megfelelő demokratikus ellenőrzéssel, és így a döntések nem megfelelően tükrözik az európai társaságok realitását, és többek között nem adnak választ a KKV-k szükségleteire; ezzel összefüggésben példaként említi az IAS 32 által előírt saját és idegen tőke elhatárolást a mérlegben, amely személyegyesítő társaságok esetében jelentős anyagi problémákhoz, többek között eltorzított hitelképességi mutatókhoz vezet; felhívja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai Parlament döntései nagyobb súlyt kapnak a Nemzetközi Számviteli Standard Testületben; |
| --- | --- |

38.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetközi Számviteli Standard Testület nem rendelkezik megfelelő demokratikus ellenőrzéssel, és így a döntések nem megfelelően tükrözik az európai társaságok realitását, és többek között nem adnak választ a KKV-k szükségleteire; ezzel összefüggésben példaként említi az IAS 32 által előírt saját és idegen tőke elhatárolást a mérlegben, amely személyegyesítő társaságok esetében jelentős anyagi problémákhoz, többek között eltorzított hitelképességi mutatókhoz vezet; felhívja ezért a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai Parlament döntései nagyobb súlyt kapnak a Nemzetközi Számviteli Standard Testületben;

| 39. | egyértelművé kívánja tenni, hogy a KKV-k tekintetében a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel nemzetközi pénzügyi kimutatási standardok átvételére; |
| --- | --- |

39.

egyértelművé kívánja tenni, hogy a KKV-k tekintetében a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel nemzetközi pénzügyi kimutatási standardok átvételére;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a társasági jogi közösségi vívmányok folyamatos felülvizsgálata érdekében; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a társasági jogi közösségi vívmányok folyamatos felülvizsgálata érdekében;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze a társasági jogi közösségi vívmányok átültetésének teljes folyamatát a csatlakozó országokban a csatlakozás előtti időszakban, és jelentse az ellenőrzés eredményeit; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze a társasági jogi közösségi vívmányok átültetésének teljes folyamatát a csatlakozó országokban a csatlakozás előtti időszakban, és jelentse az ellenőrzés eredményeit;

| 42. | várja a Bizottság megbízásából készítendő, az EU-ban tőzsdén jegyzett társaságokban lévő tulajdonrész és ellenőrzés közötti arányosságról szóló külső tanulmány eredményeit, feltéve, hogy a tanulmány nemcsak tárgyilagosan elemzi a gazdasági hatékonyságra, a társaságok tulajdonosi ellenőrzésére, a határokon átnyúló tranzakciók lehetőségeire vonatkozó különböző tagállami tulajdonosi modellek hatásaival kapcsolatos tapasztalati és elméleti eredményeket, hanem tartalmaz egy, a tagállamok tágabb gazdasági és jogi összefüggéseit és a vállalatirányítás különböző modelljeit érintő megfelelő társasági jogi elemzést; hangsúlyozza, hogy kellően figyelembe kell venni az ellenőrzési jogok struktúrája átláthatóságának szükségességét; |
| --- | --- |

42.

várja a Bizottság megbízásából készítendő, az EU-ban tőzsdén jegyzett társaságokban lévő tulajdonrész és ellenőrzés közötti arányosságról szóló külső tanulmány eredményeit, feltéve, hogy a tanulmány nemcsak tárgyilagosan elemzi a gazdasági hatékonyságra, a társaságok tulajdonosi ellenőrzésére, a határokon átnyúló tranzakciók lehetőségeire vonatkozó különböző tagállami tulajdonosi modellek hatásaival kapcsolatos tapasztalati és elméleti eredményeket, hanem tartalmaz egy, a tagállamok tágabb gazdasági és jogi összefüggéseit és a vállalatirányítás különböző modelljeit érintő megfelelő társasági jogi elemzést; hangsúlyozza, hogy kellően figyelembe kell venni az ellenőrzési jogok struktúrája átláthatóságának szükségességét;

| 43. | arra számít, hogy a Bizottság adott esetben a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i európai parlamenti és tanácsi 2004/25/EK irányelv (2) – az irányelv 20. cikkében előírt – felülvizsgálatának eredménye és az irányelv értékelése után jogalkotási javaslatot fog készíteni az „egy részvény egy szavazat” elvről; |
| --- | --- |

43.

arra számít, hogy a Bizottság adott esetben a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i európai parlamenti és tanácsi 2004/25/EK irányelv (2) – az irányelv 20. cikkében előírt – felülvizsgálatának eredménye és az irányelv értékelése után jogalkotási javaslatot fog készíteni az „egy részvény egy szavazat” elvről;

| 44. | felkéri a Bizottságot, hogy az intézményi befektetők tekintetében javasoljon intézkedéseket az átláthatóság fokozására; emlékeztet arra, hogy átláthatóságra van szükség a befektetési politika, a szavazati politika és a részvénytulajdon tekintetében illetve, hogy ezen átláthatóság nem korlátozódhat a források és az egyes befektetők közötti viszonyra; emlékeztet arra, hogy például szándékaik és kapcsolatuk javasolt időtartama tekintetében szükség van az intézményi befektetőket terhelő bizonyos mértékű közzétételi kötelezettségekre azon cégek felé, amelyekkel szemben kötelezettségeket vállalnak; |
| --- | --- |

44.

felkéri a Bizottságot, hogy az intézményi befektetők tekintetében javasoljon intézkedéseket az átláthatóság fokozására; emlékeztet arra, hogy átláthatóságra van szükség a befektetési politika, a szavazati politika és a részvénytulajdon tekintetében illetve, hogy ezen átláthatóság nem korlátozódhat a források és az egyes befektetők közötti viszonyra; emlékeztet arra, hogy például szándékaik és kapcsolatuk javasolt időtartama tekintetében szükség van az intézményi befektetőket terhelő bizonyos mértékű közzétételi kötelezettségekre azon cégek felé, amelyekkel szemben kötelezettségeket vállalnak;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a 2003-as cselekvési tervről a Bizottság által 2005. decemberében kezdeményezett konzultáció eredményeiről, és részletesen mutassa be, hogy milyen határozatokat hozott e konzultáció eredményei alapján; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a 2003-as cselekvési tervről a Bizottság által 2005. decemberében kezdeményezett konzultáció eredményeiről, és részletesen mutassa be, hogy milyen határozatokat hozott e konzultáció eredményei alapján;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hatályos jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problémákat, hogy a vizsgálat eredményét figyelembe lehessen venni új jogalkotási javaslatok mérlegelése során; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hatályos jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problémákat, hogy a vizsgálat eredményét figyelembe lehessen venni új jogalkotási javaslatok mérlegelése során;

| 47. | felhívja Jogi Bizottságát, illetve Gazdasági és Monetáris Bizottságát, hogy kísérjék figyelemmel a Bizottság munkáját; |
| --- | --- |

47.

felhívja Jogi Bizottságát, illetve Gazdasági és Monetáris Bizottságát, hogy kísérjék figyelemmel a Bizottság munkáját;

*

- *

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 104. E, 2004.4.30., 714. o.

(2)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.

P6_TA(2006)0296

A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése

Az Európai Parlament állásfoglalása a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről (2005/2249(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a repülés éghajlatváltozásra gyakorlat hatásának csökkentéséről szóló közleményére (COM(2005)0459), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a repülés éghajlatváltozásra gyakorlat hatásának csökkentéséről szóló közleményére (COM(2005)0459),

| — | tekintettel a 2005. november 16-i, a „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” című bizottsági közleményről szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. november 16-i, a „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” című bizottsági közleményről szóló állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0201/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0201/2006),

| A. | mivel az EU elkötelezett az éghajlatváltozás kezelése mellett, és globális célt tett közzé a globális hőmérsékletemelkedés 2 °C-ra történő korlátozására az iparosítás előtti korszakhoz képest, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU elkötelezett az éghajlatváltozás kezelése mellett, és globális célt tett közzé a globális hőmérsékletemelkedés 2 °C-ra történő korlátozására az iparosítás előtti korszakhoz képest,

| B. | mivel a fent említett 2005. november 16-i állásfoglalásában az Európai Parlament megállapította, hogy a fejlett országoknak vállalniuk kell a kibocsátás nagymértékű csökkentését – 30 %-kal 2020-ra és 60-80 %-kal 2050-re, |
| --- | --- |

B.

mivel a fent említett 2005. november 16-i állásfoglalásában az Európai Parlament megállapította, hogy a fejlett országoknak vállalniuk kell a kibocsátás nagymértékű csökkentését – 30 %-kal 2020-ra és 60-80 %-kal 2050-re,

| C. | mivel a repülés hatása az éghajlatváltozásra jelentős és gyorsan növekszik, |
| --- | --- |

C.

mivel a repülés hatása az éghajlatváltozásra jelentős és gyorsan növekszik,

| D. | mivel a nemzetközi repülésre nem vonatkozik sem az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat változási keretegyezményéből és annak kiotói jegyzőkönyvéből származó, sem egyéb éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalás, |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzetközi repülésre nem vonatkozik sem az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat változási keretegyezményéből és annak kiotói jegyzőkönyvéből származó, sem egyéb éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalás,

| E. | mivel az EU-nak vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, valamint regionális szintű és időben kivitelezett cselekvésekkel példát kell mutatnia a repülés éghajlatot érintő hatása kezelésének módjára; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-nak vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, valamint regionális szintű és időben kivitelezett cselekvésekkel példát kell mutatnia a repülés éghajlatot érintő hatása kezelésének módjára;

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét, és annak elismerését, hogy a repülés valamennyi éghajlatra gyakorolt hatását érintő, átfogó, szabályozási, gazdasági, technológiai és operatív eszközöket magába foglaló intézkedéscsomagra van szükség, alkalmazva a „szennyező fizet” elvét és biztosítva az összesített költségek internalizálását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét, és annak elismerését, hogy a repülés valamennyi éghajlatra gyakorolt hatását érintő, átfogó, szabályozási, gazdasági, technológiai és operatív eszközöket magába foglaló intézkedéscsomagra van szükség, alkalmazva a „szennyező fizet” elvét és biztosítva az összesített költségek internalizálását;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kiválasztott politikai eszközök általános céljának a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatása költséghatékony módon való csökkentésének kell lennie; úgy ítéli meg, hogy e politikai eszközöket oly módon kell megválasztani, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásnak csökkentése a lehető legnagyobb mértékű legyen, miközben az európai légitársaságok és az EU-n kívüli légitársaságok közötti verseny torzulása minimális maradjon, illetve a légi közlekedési ágazat és az egyéb közlekedési ágazatok közötti tisztességtelen verseny csökkenjen az EU-n belül; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a kiválasztott politikai eszközök általános céljának a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatása költséghatékony módon való csökkentésének kell lennie; úgy ítéli meg, hogy e politikai eszközöket oly módon kell megválasztani, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásnak csökkentése a lehető legnagyobb mértékű legyen, miközben az európai légitársaságok és az EU-n kívüli légitársaságok közötti verseny torzulása minimális maradjon, illetve a légi közlekedési ágazat és az egyéb közlekedési ágazatok közötti tisztességtelen verseny csökkenjen az EU-n belül;

| 3. | hangsúlyozza, hogy e tekintetben mindennemű szükségtelen bürokratikus terhet ki kell küszöbölni, különösen a piacon létező kis légitársaságok szempontjából; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy e tekintetben mindennemű szükségtelen bürokratikus terhet ki kell küszöbölni, különösen a piacon létező kis légitársaságok szempontjából;

| 4. | teljes mértékben egyetért a Bizottság azon szándékával, hogy igyekszik bevezetni a kerozinadót, és sürgeti ennek mihamarabbi megkezdését, a belföldi és EU-n belüli járatok megadóztatásával (a kivétel lehetőségének fenntartásával az összes olyan útvonalon közlekedő szállítót illetően, amely útvonalakon Unión kívüli szállítók működnek); kéri a Bizottságot, hogy vázolja a kerozinadó egész világon történő bevezetésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

4.

teljes mértékben egyetért a Bizottság azon szándékával, hogy igyekszik bevezetni a kerozinadót, és sürgeti ennek mihamarabbi megkezdését, a belföldi és EU-n belüli járatok megadóztatásával (a kivétel lehetőségének fenntartásával az összes olyan útvonalon közlekedő szállítót illetően, amely útvonalakon Unión kívüli szállítók működnek); kéri a Bizottságot, hogy vázolja a kerozinadó egész világon történő bevezetésének lehetőségeit;

| 5. | hangsúlyozza az eredmények elérésének sürgősségét a folyamatban lévő légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások újratárgyalása során – különösen az USA-val fennálló megállapodás esetében – hogy feltétel nélkül legyen lehetőség az EU-s és az EU-n kívüli szállítóknak szolgáltatott üzemanyag egyenlő alapú megadóztatására; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az eredmények elérésének sürgősségét a folyamatban lévő légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások újratárgyalása során – különösen az USA-val fennálló megállapodás esetében – hogy feltétel nélkül legyen lehetőség az EU-s és az EU-n kívüli szállítóknak szolgáltatott üzemanyag egyenlő alapú megadóztatására;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a légi szállítás adómentessége és egyéb kiegyensúlyozatlanságok nagyon tisztességtelen versenyhez vezetnek a légi közlekedés és egyéb közlekedési ágazatok között; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a légi szállítás adómentessége és egyéb kiegyensúlyozatlanságok nagyon tisztességtelen versenyhez vezetnek a légi közlekedés és egyéb közlekedési ágazatok között;

| 7. | hangsúlyozza, hogy ez különösen nagy teher a vasúti ágazat számára, mivel azt nemcsak adók terhelik, hanem az EU Kibocsátás-kereskedelmi Rendszere is, amely jelentősen növeli ennek a környezetbarát szállítási rendszernek a költségeit; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy ez különösen nagy teher a vasúti ágazat számára, mivel azt nemcsak adók terhelik, hanem az EU Kibocsátás-kereskedelmi Rendszere is, amely jelentősen növeli ennek a környezetbarát szállítási rendszernek a költségeit;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat ilyen jellegű versenytorzulása az idegenforgalmi régiók közötti verseny torzulásához vezet, az olyan régiók hátrányára, amelyeket főként autóval, busszal, illetve vasúttal lehet megközelíteni; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat ilyen jellegű versenytorzulása az idegenforgalmi régiók közötti verseny torzulásához vezet, az olyan régiók hátrányára, amelyeket főként autóval, busszal, illetve vasúttal lehet megközelíteni;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a légi közlekedés által okozott környezeti problémák megoldására tisztességes megoldást kell keresni, |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a légi közlekedés által okozott környezeti problémák megoldására tisztességes megoldást kell keresni,

| 10. | ösztönzi a díjak bevezetését, mint az összesített költségek internalizációja felé tett lépést, olyan módon, hogy szerepük és mértékük tükrözze azt a mértéket, amellyel az adott kibocsátás-kereskedelmi rendszer alatta marad az alábbiakban vázolt követelményeknek; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a díjak bevezetését, mint az összesített költségek internalizációja felé tett lépést, olyan módon, hogy szerepük és mértékük tükrözze azt a mértéket, amellyel az adott kibocsátás-kereskedelmi rendszer alatta marad az alábbiakban vázolt követelményeknek;

| 11. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a légi közlekedési szolgáltatásoktól különösen függő legelszigeteltebb területek helyzetére, különösen a szigetekre és a legkülső régiókra, ahol korlátozottak, vagy egyáltalán nem léteznek alternatív megoldások; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a légi közlekedési szolgáltatásoktól különösen függő legelszigeteltebb területek helyzetére, különösen a szigetekre és a legkülső régiókra, ahol korlátozottak, vagy egyáltalán nem léteznek alternatív megoldások;

| 12. | üdvözli Wolfgang Schüssel, az Európai Tanács akkor hivatalban lévő elnöke, osztrák kancellár 2006. január 18-i európai parlamenti felszólalását, melyben felveti a kérdést és kéri a Tanács soros elnökségét, hogy dolgozzon a kérdés kezelésére irányuló konkrét javaslatokon; |
| --- | --- |

12.

üdvözli Wolfgang Schüssel, az Európai Tanács akkor hivatalban lévő elnöke, osztrák kancellár 2006. január 18-i európai parlamenti felszólalását, melyben felveti a kérdést és kéri a Tanács soros elnökségét, hogy dolgozzon a kérdés kezelésére irányuló konkrét javaslatokon;

| 13. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a légi közlekedés jobb irányítására a szén-dioxid kibocsátásának, a kondenzcsíkok és pehelyfelhők képződésének csökkentése és annak érdekében, hogy ez az intézkedés költséghatékony legyen; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a légi közlekedés jobb irányítására a szén-dioxid kibocsátásának, a kondenzcsíkok és pehelyfelhők képződésének csökkentése és annak érdekében, hogy ez az intézkedés költséghatékony legyen;

| 14. | kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a kutatás terén annak érdekében, hogy érthetőbbé váljon a légi közlekedésnek a klímaváltozásra gyakorolt teljes hatása; úgy véli, hogy különösen fontos a repülőgép kondenzcsíkok (vízpára) hatásainak egyértelművé tétele, valamint annak tisztázása, hogy az alacsonyabb magasságokon történő repülés milyen mértékben csökkentheti a kibocsátást, és ezáltal az éghajlatra gyakorolt hatást, továbbá a sztratoszférába kibocsátott aerozolok hőmérsékletet növelő hatásának felbecslése; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a kutatás terén annak érdekében, hogy érthetőbbé váljon a légi közlekedésnek a klímaváltozásra gyakorolt teljes hatása; úgy véli, hogy különösen fontos a repülőgép kondenzcsíkok (vízpára) hatásainak egyértelművé tétele, valamint annak tisztázása, hogy az alacsonyabb magasságokon történő repülés milyen mértékben csökkentheti a kibocsátást, és ezáltal az éghajlatra gyakorolt hatást, továbbá a sztratoszférába kibocsátott aerozolok hőmérsékletet növelő hatásának felbecslése;

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a bio-üzemanyagok felhasználását a légi közlekedésben, ami hozzájárulna az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a bio-üzemanyagok felhasználását a légi közlekedésben, ami hozzájárulna az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás csökkentéséhez;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik kutatási keretprogramjában is elsődleges szerepet kell biztosítani a tiszta motortechnológiákra és alternatív üzemanyagokra irányuló kutatás és fejlesztés számára; úgy véli, hogy integrált szemléletre van szükség, amely összekapcsolja a kibocsátás-kereskedelmet és a tisztább motorok és üzemanyagok fejlesztését, hogy a szén-dioxidtól eltérő gázok kibocsátását is csökkentsék a légi közlekedésben; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik kutatási keretprogramjában is elsődleges szerepet kell biztosítani a tiszta motortechnológiákra és alternatív üzemanyagokra irányuló kutatás és fejlesztés számára; úgy véli, hogy integrált szemléletre van szükség, amely összekapcsolja a kibocsátás-kereskedelmet és a tisztább motorok és üzemanyagok fejlesztését, hogy a szén-dioxidtól eltérő gázok kibocsátását is csökkentsék a légi közlekedésben;

| 17. | szükségesnek véli a tudományos és technikai erőfeszítések további folytatását a légi járművek és helikopterek energiahatékonyságának javításának érdekében; |
| --- | --- |

17.

szükségesnek véli a tudományos és technikai erőfeszítések további folytatását a légi járművek és helikopterek energiahatékonyságának javításának érdekében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramnak a légi közlekedési ágazatban a technológiai innovációt elősegítő intézkedései, valamint az egységes európai égboltról szóló jogszabályokból eredő jobb légi közlekedési szolgáltatás döntő fontosságú a kibocsátás csökkentése szempontjából; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramnak a légi közlekedési ágazatban a technológiai innovációt elősegítő intézkedései, valamint az egységes európai égboltról szóló jogszabályokból eredő jobb légi közlekedési szolgáltatás döntő fontosságú a kibocsátás csökkentése szempontjából;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket a SESAR (egységes európai égbolt ATM kutatás) projekt, valamint az egységes európai égbolt jogszabályi keretébe tartozó légi közlekedési ellenőrzés és légiforgalmi szolgáltatás javítása céljából a járatok energiahatékonyságának növelése, valamint a kondenzcsíkok csökkentése, illetve elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket a SESAR (egységes európai égbolt ATM kutatás) projekt, valamint az egységes európai égbolt jogszabályi keretébe tartozó légi közlekedési ellenőrzés és légiforgalmi szolgáltatás javítása céljából a járatok energiahatékonyságának növelése, valamint a kondenzcsíkok csökkentése, illetve elkerülése érdekében;

| 20. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram előirányzatait a kutatási együttműködéssel összefüggésben a légi járművek és helikopterek motorjai környezetvédelmi és energia hatékonysága javításának céljából különítsék el; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram előirányzatait a kutatási együttműködéssel összefüggésben a légi járművek és helikopterek motorjai környezetvédelmi és energia hatékonysága javításának céljából különítsék el;

A repülés bevonása az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerébe (EU ETS)

| 21. | elismeri, hogy a kibocsátás-kereskedelem fontos szerepet játszhat egy olyan, megfelelően kialakított, átfogó intézkedéscsomag részeként, amely a repülés éghajlatra gyakorolt hatására irányul; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a kibocsátás-kereskedelem fontos szerepet játszhat egy olyan, megfelelően kialakított, átfogó intézkedéscsomag részeként, amely a repülés éghajlatra gyakorolt hatására irányul;

| 22. | hangsúlyozza, hogy azon múlik a kibocsátás-kereskedelmi rendszer környezetvédelmi hatékonysága, hogy elég széles-e a rendszer földrajzi kiterjedése, szigorúak-e a határértékek, teljes körű árverésre kerül-e az eredeti kibocsátás elosztás, tekintetbe veszik-e a kibocsátás elosztásnál a technológiai színvonalat és a korábbi intézkedéseket, továbbá hogy a rendszer megcélozza-e az éghajlatra gyakorolt hatások összességét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy azon múlik a kibocsátás-kereskedelmi rendszer környezetvédelmi hatékonysága, hogy elég széles-e a rendszer földrajzi kiterjedése, szigorúak-e a határértékek, teljes körű árverésre kerül-e az eredeti kibocsátás elosztás, tekintetbe veszik-e a kibocsátás elosztásnál a technológiai színvonalat és a korábbi intézkedéseket, továbbá hogy a rendszer megcélozza-e az éghajlatra gyakorolt hatások összességét;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul végezzen hatásvizsgálatot tervezett javaslatainak sajátos paramétereire – például a repülésre vonatkozó határértékek szintjére, a megfelelésre, a részt vevő felek (a repülőgépek üzemeltetői, légitársaságok vagy repülőterek) kiválasztására – vonatkozóan, és mutasson be javaslatokat annak biztosítására, hogy az EU ETS az Európai Unión kívüli légitársaságokra is vonatkozzon; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul végezzen hatásvizsgálatot tervezett javaslatainak sajátos paramétereire – például a repülésre vonatkozó határértékek szintjére, a megfelelésre, a részt vevő felek (a repülőgépek üzemeltetői, légitársaságok vagy repülőterek) kiválasztására – vonatkozóan, és mutasson be javaslatokat annak biztosítására, hogy az EU ETS az Európai Unión kívüli légitársaságokra is vonatkozzon;

| 24. | azonban a repülésből eredő kibocsátásokra külön rendszer bevezetését javasolja, felismerve, hogy mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat változási keretegyezménye és a kiotói jegyzőkönyv nem tartalmaz kötelezettségvállalást a nemzetközi repülésből eredő kibocsátásokra, a repülési ágazat valójában nem tudna eladni az EU ETS-ben; |
| --- | --- |

24.

azonban a repülésből eredő kibocsátásokra külön rendszer bevezetését javasolja, felismerve, hogy mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat változási keretegyezménye és a kiotói jegyzőkönyv nem tartalmaz kötelezettségvállalást a nemzetközi repülésből eredő kibocsátásokra, a repülési ágazat valójában nem tudna eladni az EU ETS-ben;

| 25. | megállapítja, hogy az elszámolás lényegesen egyszerűbb lenne egy elkülönült, zárt rendszerben; úgy ítéli meg, hogy ha a légitársaságok lehetőséget kapnának arra az EU ETS-ben való vásárlásra, ez csak gondosan behatárolt alapon történhet; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy az elszámolás lényegesen egyszerűbb lenne egy elkülönült, zárt rendszerben; úgy ítéli meg, hogy ha a légitársaságok lehetőséget kapnának arra az EU ETS-ben való vásárlásra, ez csak gondosan behatárolt alapon történhet;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a repülésnek a szélesebb EU ETS-be történő esetleges bevonása esetén szükség lenne legalább egy, az elkülönült rendszert érintő kísérleti szakaszra a 2008-2012 időszakban; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a repülésnek a szélesebb EU ETS-be történő esetleges bevonása esetén szükség lenne legalább egy, az elkülönült rendszert érintő kísérleti szakaszra a 2008-2012 időszakban;

| 27. | megállapítja, hogy a külső kreditek bevonását az elkülönült rendszerbe (pl. tiszta fejlesztési mechanizmus és az együttes megvalósítás, vagy olyan országok regionális „korlátozd és kereskedj” (cap and trade) rendszeréből származó kreditek, amelyek nem részesei a kiotói jegyzőkönyvnek) olyan minimális szintre kell szorítani, amely garantálja, hogy az ágazat hozzájárul az éghajlatváltozás megállítása általános céljának megvalósításához, továbbá minimalizálja a bürokráciát és növeli az átláthatóságot; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a külső kreditek bevonását az elkülönült rendszerbe (pl. tiszta fejlesztési mechanizmus és az együttes megvalósítás, vagy olyan országok regionális „korlátozd és kereskedj” (cap and trade) rendszeréből származó kreditek, amelyek nem részesei a kiotói jegyzőkönyvnek) olyan minimális szintre kell szorítani, amely garantálja, hogy az ágazat hozzájárul az éghajlatváltozás megállítása általános céljának megvalósításához, továbbá minimalizálja a bürokráciát és növeli az átláthatóságot;

| 28. | javasolja, hogy a repülésnek a szélesebb EU ETS-be történő esetleges bevonása esetén speciális feltételeket alkalmazzanak annak érdekében, hogy ne torzuljon a piac a kevésbé védett ágazatok hátrányára: korlátozzák a piacon vásárolható kibocsátási jogok mennyiségét és az engedélyek megvásárlásának lehetőségét ahhoz a feltételhez kössék, hogy már a kereskedés előtt el kell érni a kibocsátás szükséges csökkentésének egy részét; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy a repülésnek a szélesebb EU ETS-be történő esetleges bevonása esetén speciális feltételeket alkalmazzanak annak érdekében, hogy ne torzuljon a piac a kevésbé védett ágazatok hátrányára: korlátozzák a piacon vásárolható kibocsátási jogok mennyiségét és az engedélyek megvásárlásának lehetőségét ahhoz a feltételhez kössék, hogy már a kereskedés előtt el kell érni a kibocsátás szükséges csökkentésének egy részét;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egyéb politikai eszközöket a repülés nem CO2 által okozott hatásaira vonatkozóan párhuzamosan az EU ETS-szel; úgy véli, hogy ha valamely hatással kapcsolatban bizonytalanság áll fenn, a politikának az elővigyázatosság elvén kell alapulnia; úgy ítéli meg, hogy az éghajlatra gyakorolt hatások mellett külön figyelmet kell fordítani a levegő- és zajszennyezésre a repülőgépek fel- és leszállása során; felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa a légi közlekedés nem szén-dioxid által okozott hatásairól szóló tudományos ismeretek növelésére irányuló kutatási programokat és támogassa a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) tevékenységét a nitrogén-oxidokra vonatkozó szabványok kialakításában; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egyéb politikai eszközöket a repülés nem CO2 által okozott hatásaira vonatkozóan párhuzamosan az EU ETS-szel; úgy véli, hogy ha valamely hatással kapcsolatban bizonytalanság áll fenn, a politikának az elővigyázatosság elvén kell alapulnia; úgy ítéli meg, hogy az éghajlatra gyakorolt hatások mellett külön figyelmet kell fordítani a levegő- és zajszennyezésre a repülőgépek fel- és leszállása során; felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa a légi közlekedés nem szén-dioxid által okozott hatásairól szóló tudományos ismeretek növelésére irányuló kutatási programokat és támogassa a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) tevékenységét a nitrogén-oxidokra vonatkozó szabványok kialakításában;

| 30. | nem zárja ki azt, hogy a jövőben további helyi intézkedéseket is kell hozni; |
| --- | --- |

30.

nem zárja ki azt, hogy a jövőben további helyi intézkedéseket is kell hozni;

A repülési rendszer hatóköre

| 31. | úgy véli, hogy a repülési rendszernek első lépésként valamennyi EU-s repülőtérről induló és oda leszálló járatra ki kell terjednie (lehetőség szerint az EU légterét átmenő forgalomra használó interkontinentális járatokra is) függetlenül az adott légi közlekedési vállalat származási országától annak érdekében, hogy a különböző útvonalprofilokkal rendelkező piaci szereplőkre egyenlő feltételek vonatkozzanak, hogy elkerülhető legyen a piac torzulása az EU-n kívüli célpontokba irányuló járatok javára, biztosítható legyen a környezetvédelmi hatékonyság, megelőzhetők legyenek a kereszttámogatások és befolyásolni lehessen a repülőgép-tervezést; hangsúlyozza, hogy mihamarabb világméretű kibocsátás-kereskedelmi rendszer bevezetésére van szükség; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a repülési rendszernek első lépésként valamennyi EU-s repülőtérről induló és oda leszálló járatra ki kell terjednie (lehetőség szerint az EU légterét átmenő forgalomra használó interkontinentális járatokra is) függetlenül az adott légi közlekedési vállalat származási országától annak érdekében, hogy a különböző útvonalprofilokkal rendelkező piaci szereplőkre egyenlő feltételek vonatkozzanak, hogy elkerülhető legyen a piac torzulása az EU-n kívüli célpontokba irányuló járatok javára, biztosítható legyen a környezetvédelmi hatékonyság, megelőzhetők legyenek a kereszttámogatások és befolyásolni lehessen a repülőgép-tervezést; hangsúlyozza, hogy mihamarabb világméretű kibocsátás-kereskedelmi rendszer bevezetésére van szükség;

| 32. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság, miután alaposan megvizsgálta a kérdést, azt a véleményt képviseli, hogy az ilyen széles hatókör kompatibilis a nemzetközi megállapodásokkal, például a WTO-szabályokkal; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy védje meg ezt az álláspontot harmadik országok esetleges támadásaitól a nemzetközi szervezetekben; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság, miután alaposan megvizsgálta a kérdést, azt a véleményt képviseli, hogy az ilyen széles hatókör kompatibilis a nemzetközi megállapodásokkal, például a WTO-szabályokkal; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy védje meg ezt az álláspontot harmadik országok esetleges támadásaitól a nemzetközi szervezetekben;

Kezdeti kibocsátás-elosztás

| 33. | hangsúlyozza, hogy a teljes kezdeti kibocsátás-elosztást a kiotói kötelezettségvállalásnak megfelelően kell meghatározni és ennek megfelelően nem szabad lehetővé tenni a kibocsátás növelését a bázis évhez viszonyítva; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a teljes kezdeti kibocsátás-elosztást a kiotói kötelezettségvállalásnak megfelelően kell meghatározni és ennek megfelelően nem szabad lehetővé tenni a kibocsátás növelését a bázis évhez viszonyítva;

| 34. | úgy véli, hogy a kezdeti kibocsátás mennyiségét EU szinten kell meghatározni, mivel a tagállami szintű meghatározás magában hordozza annak kockázatát, hogy a kezdeti mennyiséget túlzottan nagyvonalúan állapítják meg, ami torzítaná a piacot és aláásná a rendszer környezetvédelmi hatékonyságát; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a kezdeti kibocsátás mennyiségét EU szinten kell meghatározni, mivel a tagállami szintű meghatározás magában hordozza annak kockázatát, hogy a kezdeti mennyiséget túlzottan nagyvonalúan állapítják meg, ami torzítaná a piacot és aláásná a rendszer környezetvédelmi hatékonyságát;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az elosztás módszere sem közvetett, sem közvetlen módon nem büntetheti azon vállalatokat, amelyek már hatékony repülőgépeket vezettek be, így tehát a korai intézkedést el kell ismerni minden körülmények között, és azokra a légitársaságokra kell nyomást gyakorolni a változás érdekében, amelyeknek alacsony az üzemanyag-hatékonysága; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az elosztás módszere sem közvetett, sem közvetlen módon nem büntetheti azon vállalatokat, amelyek már hatékony repülőgépeket vezettek be, így tehát a korai intézkedést el kell ismerni minden körülmények között, és azokra a légitársaságokra kell nyomást gyakorolni a változás érdekében, amelyeknek alacsony az üzemanyag-hatékonysága;

Az elosztás módszere

| 36. | úgy véli, hogy az árverés a legjobb módja a kibocsátási egységek elosztásának, mivel az felel meg az ágazat dinamikus természetének, és nem jelent sérelmet az új belépők és azon régiók számára, amelyeknek még fejlődniük kell az ágazat tekintetében; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy az árverés a legjobb módja a kibocsátási egységek elosztásának, mivel az felel meg az ágazat dinamikus természetének, és nem jelent sérelmet az új belépők és azon régiók számára, amelyeknek még fejlődniük kell az ágazat tekintetében;

| 37. | megállapítja, hogy az árverés megfelel a „szennyező fizet” elvnek további kedvező környezetvédelmi hatásokkal, amennyiben a bevételeket megfelelően elkülönítik, valamint hogy automatikusan jutalmazza a piaci szereplők múltbeli és jövendőbeli jó teljesítményét; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy az árverés megfelel a „szennyező fizet” elvnek további kedvező környezetvédelmi hatásokkal, amennyiben a bevételeket megfelelően elkülönítik, valamint hogy automatikusan jutalmazza a piaci szereplők múltbeli és jövendőbeli jó teljesítményét;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az engedélyek esetleges részben ingyenes elosztása, akár leszármaztatás, akár teljesítményértékelés alapján, ne diszkriminálja azon piaci szereplőket, akik a kezdeti elosztás időpontja után lépnek be a rendszerbe; úgy véli ezért, hogy külön rendelkezésekre van szükség az új belépők befogadására; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az engedélyek esetleges részben ingyenes elosztása, akár leszármaztatás, akár teljesítményértékelés alapján, ne diszkriminálja azon piaci szereplőket, akik a kezdeti elosztás időpontja után lépnek be a rendszerbe; úgy véli ezért, hogy külön rendelkezésekre van szükség az új belépők befogadására;

| 39. | megállapítja, hogy az engedélyek ingyenes elosztása akár leszármaztatás, akár teljesítményértékelés alapján, valószínűsíthetően a kibocsátási egységek piaci árán alapuló, határköltségi árazásnak köszönhetően valószínűleg váratlan, a fogyasztó költségére megvalósuló nyereséghez vezetne az ágazatban; hangsúlyozza, hogy nem ez a politika célja; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy az engedélyek ingyenes elosztása akár leszármaztatás, akár teljesítményértékelés alapján, valószínűsíthetően a kibocsátási egységek piaci árán alapuló, határköltségi árazásnak köszönhetően valószínűleg váratlan, a fogyasztó költségére megvalósuló nyereséghez vezetne az ágazatban; hangsúlyozza, hogy nem ez a politika célja;

| 40. | úgy ítéli meg, hogy a leszármaztatott engedélyek ingyenes kiosztása a legrosszabb megoldás, mivel bünteti a légitársaságok korai intézkedéseit, valamint hogy a teljesítményértékelés alapján történő ingyenes kiosztás, miközben megfelelő ösztönzést csak elméleti síkon nyújt, azzal a kockázattal jár, hogy túlságosan bonyolult és bürokratikus lesz, a valóban legjobb teljesítmény meghatározása kiszámítási módszereinek nehézségei folytán; |
| --- | --- |

40.

úgy ítéli meg, hogy a leszármaztatott engedélyek ingyenes kiosztása a legrosszabb megoldás, mivel bünteti a légitársaságok korai intézkedéseit, valamint hogy a teljesítményértékelés alapján történő ingyenes kiosztás, miközben megfelelő ösztönzést csak elméleti síkon nyújt, azzal a kockázattal jár, hogy túlságosan bonyolult és bürokratikus lesz, a valóban legjobb teljesítmény meghatározása kiszámítási módszereinek nehézségei folytán;

*

- *

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0433.

---

2006. július 5., szerda

| 13.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 303/124 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 303/124

---

JEGYZŐKÖNYV

(2006/C 303 E/03)

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

ELNÖKÖL: Josep BORRELL FONTELLES

elnök

1.   Az ülés megnyitása

Az ülést 09.05 órakor nyitják meg.

2.   A finn elnökség programjának bemutatása (vita)

(vita)

A Tanács nyilatkozata: A finn elnökség programja

Matti Vanhanen (a Tanács soros elnöke) nyilatkozatot tesz.

Felszólal: José Manuel Barroso (a Bizottság elnöke).

Felszólal: Hans-Gert Poettering, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martin Schulz, a PSE képviselőcsoport nevében, Graham Watson, az ALDE képviselőcsoport nevében, Daniel Marc Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Esko Seppänen, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Brian Crowley, az UEN képviselőcsoport nevében, Nigel Farage, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Martin Schulz Nigel Farage felszólalásával kapcsolatban, Frank Vanhecke, független, Piia-Noora Kauppi, Reino Paasilinna és Anneli Jäätteenmäki.

ELNÖKÖL: Antonios TRAKATELLIS

alelnök

Felszólal: Satu Hassi, Roberto Musacchio, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Karin Riis-Jørgensen, Ian Hudghton, Tobias Pflüger, Bastiaan Belder, Ryszard Czarnecki, Françoise Grossetête, Gary Titley, Kyösti Virrankoski, Diamanto Manolakou, Ville Itälä, Poul Nyrup Rasmussen, Alexander Lambsdorff, Othmar Karas, Enrique Barón Crespo, Sarah Ludford, João de Deus Pinheiro, Edite Estrela, József Szájer, Jan Andersson, Antonio Tajani, Dariusz Rosati, Jerzy Buzek, Evelyne Gebhardt, Elmar Brok, Guido Sacconi, Gunnar Hökmark és Lasse Lehtinen.

ELNÖKÖL: Josep BORRELL FONTELLES

elnök

Felszólal: Francisco José Millán Mon, Alexander Stubb, Matti Vanhanen és José Manuel Barroso.

A vitát berekesztik.

ELNÖKÖL: Pierre MOSCOVICI

alelnök

3.   Palesztinai helyzet (vita)

(vita)

A Tanács és a Bizottság nyilatkozatai: Palesztinai helyzet

Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Benita Ferrero-Waldner (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.

Felszólal: Elmar Brok, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Pasqualina Napoletano, a PSE képviselőcsoport nevében, Annemie Neyts-Uyttebroeck, az ALDE képviselőcsoport nevében, Caroline Lucas, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Francis Wurtz, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Roberta Angelilli, az UEN képviselőcsoport nevében, Bastiaan Belder, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Marek Aleksander Czarnecki, független, Ioannis Kasoulides, Véronique De Keyser, Chris Davies, Roger Knapman, Mario Borghezio, Charles Tannock, Marek Siwiec, Frédérique Ries, Zbigniew Zaleski, Pierre Schapira, Paula Lehtomäki és Benita Ferrero-Waldner.

A vitát berekesztik.

ELNÖKÖL: Edward McMILLAN-SCOTT

alelnök

Felszólal: Robert Atkins, aki kéri, hogy a szavazások órája a napirendben jelzett időpontban kezdődjön.

*

- *

Az elnök és Janusz Lewandowski, a BUDG bizottság elnöke, tiszteletét fejezi ki az ezen a héten nyugdíjba vonuló Terence Wynn, a BUDG bizottság volt elnökének munkája iránt.

4.   Szavazások órája

A szavazások eredményei részletesen (módosítások, külön szavazások, részenkénti szavazások stb.) a jegyzőkönyvhöz csatolt, „A szavazások eredményei” című mellékletben találhatók.

4.1.   A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés a Holland Királyságnak a több tagállamból érkező, nagyszámú résztvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről [06930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Frieda Brepoels (A6-0222/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

KEZDEMÉNYEZÉS, MÓDOSÍTÁSOK és JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0297)

(P6_TA(2006)0297)

4.2.   Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD)] – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Renate Sommer (A6-0208/2006).

(Minősített többség)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

Módosítással jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2006)0298)

(P6_TA(2006)0298)

4.3.   Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II (szavazás)

(szavazás)

Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD)] – Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Ulrich Stockmann (A6-0212/2006).

(Minősített többség)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

Módosítással jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2006)0299)

(P6_TA(2006)0299)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| — | Ulrich Stockmann (előadó) közli, hogy a 20., 22. és 24. módosítások angol változata a mérvadó; |
| --- | --- |

—

Ulrich Stockmann (előadó) közli, hogy a 20., 22. és 24. módosítások angol változata a mérvadó;

| — | Gilles Savary javasolja, hogy a kompromisszumcsomag elfogadása esetén szavazzanak a 17. és a 18. módosítás ellen. |
| --- | --- |

—

Gilles Savary javasolja, hogy a kompromisszumcsomag elfogadása esetén szavazzanak a 17. és a 18. módosítás ellen.

4.4.   A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása * (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról [COM(2005)0673 – C6-0031/2006 – 2005/0272(CNS)] – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Esko Seppänen (A6-0174/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0300)

(P6_TA(2006)0300)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0300)

(P6_TA(2006)0300)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| — | Carl Schlyter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, kéri, hogy a 23. módosítást bocsássák név szerinti szavazásra (az elnök hozzájárulását adja); |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, kéri, hogy a 23. módosítást bocsássák név szerinti szavazásra (az elnök hozzájárulását adja);

| — | Bruno Gollnisch a szavazási eljárásról; |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch a szavazási eljárásról;

| — | Rebecca Harms nehezményezi, hogy a Bizottság nem ismertette álláspontját a Parlament által elfogadott módosításokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Rebecca Harms nehezményezi, hogy a Bizottság nem ismertette álláspontját a Parlament által elfogadott módosításokkal kapcsolatban.

4.5.   Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: közös megközelítés – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Pilar del Castillo Vera (A6-0204/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0301)

(P6_TA(2006)0301)

4.6.   Az EU gyáripara – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (szavazás)

(szavazás)

Jelentés az EU gyáriparának megerősítésére szolgáló politikai keretről – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé [2006/2003(INI)] – Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Joan Calabuig Rull (A6-0206/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0302)

(P6_TA(2006)0302)

5.   Köszöntés

Az elnök a Parlament nevében köszönti a hivatalos galérián helyet foglaló Emma Boninót, az európai politikai ügyekért és a külkereskedelemért felelős olasz minisztert.

6.   A szavazáshoz fűzött indokolások

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolásokat az Eljárási Szabályzat 163. cikke (3) bekezdésének értelmében az ülésről készült szó szerinti jegyzőkönyvek tartalmazzák.

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

Ulrich Stockmann-jelentés – A6-0212/2006

| — | Oldřich Vlasák |
| --- | --- |

—

Oldřich Vlasák

7.   Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Szavazatok helyesbítései:

Szavazatok helyesbítései:

A szavazatok helyesbítései az alábbi weboldalon találhatók: „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)”, valamint a „Név szerinti szavazások eredménye” című melléklet nyomtatott változatában.

Az Europarl weboldalon található elektronikus változat frissítése naponta történik a szavazás napját követő legfeljebb kéthetes időszakban.

A szavazatok helyesbítéseinek listáját ezt követően lezárják, lefordítják és a Hivatalos Lapban közzéteszik.

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

A következő (le nem adott szavazatokra vonatkozó) szavazási szándékokat juttatták kifejezésre:

Ulrich Stockmann-jelentés – A6-0212/2006

| — | módosítás: 11 |
| --- | --- |

—

módosítás: 11

| — | ellene: Manuel Medina Ortega, Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

ellene: Manuel Medina Ortega, Hubert Pirker

ellene:

Manuel Medina Ortega közli, hogy szavazógépe nem működött az e módosításról folytatott szavazás alatt.

Esko Seppänen-jelentés – A6-0174/2006

| — | módosítás: 24 |
| --- | --- |

—

módosítás: 24

| — | mellette: Jan Andersson |
| --- | --- |

—

mellette: Jan Andersson

mellette:

| — | ellene: Karin Jöns, Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ellene: Karin Jöns, Rainer Wieland

ellene:

(A 13.30 órakor megszakított ülést 15.00 órakor folytatják.)

(A 13.30 órakor megszakított ülést 15.00 órakor folytatják.)

ELNÖKÖL: Janusz ONYSZKIEWICZ

alelnök

8.   Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.

9.   A Ciprus északi részén lévő vallási örökség védelméről és megőrzéséről (írásbeli nyilatkozat)

(írásbeli nyilatkozat)

Az Iles Braghetto és Panayiotis Demetriou képviselők által benyújtott 21/2006. számú, a Ciprus északi részén lévő vallási örökség védelméről és megőrzéséről szóló írásbeli nyilatkozat 2006.07.03-i dátummal megkapta a Parlament összes képviselője többségének aláírását, így azt az Eljárási Szabályzat 116. cikke (4) bekezdésének megfelelően továbbítják a címzettekhez, és az aláírók nevének feltüntetésével közzéteszik a 2006.09.05-i ülésen elfogadott szövegek között.

Felszólal: Panayiotis Demetriou.

10.   A nemzetközi örökbefogadásról Romániában (írásbeli nyilatkozat)

(írásbeli nyilatkozat)

A Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock és Enrique Barón Crespo képviselők által benyújtott 23/2006. számú, a romániabeli nemzetközi örökbefogadásról szóló írásbeli nyilatkozat 2006.07.03-i dátummal megkapta a Parlament összes képviselője többségének aláírását, így azt az Eljárási Szabályzat 116. cikke (4) bekezdésének megfelelően továbbítják a címzettekhez, és közzéteszik az aláírók nevének feltüntetésével a 2006.09.05-i ülésen elfogadott szövegek között.

11.   Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására (vita)

(vita)

Időközi jelentés az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról [2006/2027(INI)] – Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság

Előadó: Giovanni Claudio Fava (A6-0213/2006).

Giovanni Claudio Fava előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Franco Frattini (a Bizottság alelnöke)

Felszólal: Jas Gawronski, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Wolfgang Kreissl-Dörfler, a PSE képviselőcsoport nevében, Sarah Ludford, az ALDE képviselőcsoport nevében, Cem Özdemir, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Konrad Szymański, az UEN képviselőcsoport nevében, Mirosław Mariusz Piotrowski, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Philip Claeys, független, Carlos Coelho, Józef Pinior, Ignasi Guardans Cambó, Raül Romeva i Rueda, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Eoin Ryan, Bogusław Rogalski és Roger Helmer.

ELNÖKÖL: Alejo VIDAL-QUADRAS

alelnök

Felszólal: Ewa Klamt, Inger Segelström, Sophia in 't Veld, Jean Lambert, Willy Meyer Pleite, Mogens N.J. Camre, Gerard Batten, Ryszard Czarnecki, Bogdan Klich, Proinsias De Rossa, Alexander Alvaro, Dimitrios Papadimoulis, Seán Ó Neachtain, Kathy Sinnott, Paweł Bartłomiej Piskorski, Hubert Pirker, Jan Marinus Wiersma, Sajjad Karim, Luca Romagnoli, Camiel Eurlings, Hannes Swoboda, Anneli Jäätteenmäki, Antonio Tajani, Martine Roure, Barbara Kudrycka, Antonio Masip Hidalgo, Josef Zieleniec, Ana Maria Gomes, Miroslav Mikolášik és Stavros Lambrinidis.

ELNÖKÖL: Antonios TRAKATELLIS

alelnök

Felszólal: Panayiotis Demetriou, Claude Moraes, Charles Tannock, Jean Spautz, Simon Coveney és Franco Frattini.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.14. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.14. pont.

12.   A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által (vita)

(vita)

A Tanács és a Bizottság nyilatkozatai: A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által

Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Franco Frattini (a Bizottság alelnöke) nyilatkozatot tesz.

Felszólal: Ewa Klamt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, Jean-Marie Cavada, az ALDE képviselőcsoport nevében, Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Carlos Coelho, Jan Marinus Wiersma, Sophia in 't Veld, Mihael Brejc, Stavros Lambrinidis, Giovanni Claudio Fava, Paula Lehtomäki és Franco Frattini.

A vita lezárását követően az Eljárási Szabályzat 103. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok:

| — | Mihael Brejc, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Brian Crowley, Romano Maria La Russa és Roberta Angelilli, az UEN képviselőcsoport nevében, a SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatoknak az amerikai titkosszolgálatok általi feltételezett lefoglalásáról (B6-0385/2006), |
| --- | --- |

—

Mihael Brejc, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Brian Crowley, Romano Maria La Russa és Roberta Angelilli, az UEN képviselőcsoport nevében, a SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatoknak az amerikai titkosszolgálatok általi feltételezett lefoglalásáról (B6-0385/2006),

| — | Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, az Egyesült Államok titkosszolgálatainak a pénzátutalásokkal kapcsolatos banki adatokhoz való hozzáféréséről (B6-0386/2006), |
| --- | --- |

—

Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, az Egyesült Államok titkosszolgálatainak a pénzátutalásokkal kapcsolatos banki adatokhoz való hozzáféréséről (B6-0386/2006),

| — | Monica Frassoni és Daniel Marc Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatoknak az amerikai titkosszolgálatok általi lefoglalásáról (B6-0391/2006), |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni és Daniel Marc Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatoknak az amerikai titkosszolgálatok általi lefoglalásáról (B6-0391/2006),

| — | Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld és Margarita Starkevičiūtė, az ALDE képviselőcsoport nevében, a SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatoknak az amerikai titkosszolgálatok általi lefoglalásáról (B6-0393/2006), |
| --- | --- |

—

Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld és Margarita Starkevičiūtė, az ALDE képviselőcsoport nevében, a SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatoknak az amerikai titkosszolgálatok általi lefoglalásáról (B6-0393/2006),

| — | Sahra Wagenknecht, Giusto Catania és Umberto Guidoni, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, az európai országokban hatályban lévő adatvédelmi szabályoknak a SWIFT-hálózat adatainak az Egyesült Államok által való felhasználása révén történő megsértéseiről (B6-0395/2006). |
| --- | --- |

—

Sahra Wagenknecht, Giusto Catania és Umberto Guidoni, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, az európai országokban hatályban lévő adatvédelmi szabályoknak a SWIFT-hálózat adatainak az Egyesült Államok által való felhasználása révén történő megsértéseiről (B6-0395/2006).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.15. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.15. pont.

ELNÖKÖL: Manuel António dos SANTOS

alelnök

13.   Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)

(a Tanácshoz intézett kérdések)

A Parlament számos, a Tanácshoz intézett kérdést megvizsgál (B6-0312/2006).

1. kérdés (Sarah Ludford): „Passerelle” záradék.

Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) válaszol a kérdésre, illetve Sarah Ludford kiegészítő kérdésére.

2. kérdés (Richard Seeber): Keretegyezmény az éghajlati változásokról.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Richard Seeber és Eija-Riitta Korhola kiegészítő kérdéseire.

3. kérdés (Bernd Posselt): Tárgyalások Koszovó státuszáról.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Bernd Posselt, Richard Seeber és Hubert Pirker kiegészítő kérdéseire.

4. kérdés (Nicholson of Winterbourne): Az együttes fellépések elvének elismerése a túszejtések kezelése terén.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Nicholson of Winterbourne, Agnes Schierhuber és Bernd Posselt kiegészítő kérdéseire.

5. kérdés (Manuel Medina Ortega): Integrált bevándorlási politika szükségessége.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Manuel Medina Ortega, Piia-Noora Kauppi és Hubert Pirker kiegészítő kérdéseire.

6. kérdés (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): A bevándorlók fogadásának és integrációjának javítását szolgáló intézkedések.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Marie Panayotopoulos-Cassiotou és Bogusław Sonik kiegészítő kérdéseire.

7. kérdés (Eugenijus Gentvilas): Az EU országainak adórendszerei közötti különbségek.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Eugenijus Gentvilas, Josu Ortuondo Larrea és Reinhard Rack kiegészítő kérdéseire.

8. kérdés (Jacky Henin): A Tanács intézkedései a dollár gyengeségével szemben.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve Jacky Henin és Paul Rübig kiegészítő kérdéseire.

9. kérdés (John Bowis): Kérdések a Tanácshoz.

Paula Lehtomäki válaszol a kérdésre, illetve John Bowis, Richard Corbett és Piia-Noora Kauppi kiegészítő kérdéseire.

Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a szó szerinti jegyzőkönyv mellékletét).

lásd a szó szerinti jegyzőkönyv mellékletét

A Tanácshoz intézett kérdések órája lezárva.

(A 19.00 órakor megszakított ülést 21.00 órakor folytatják.)

(A 19.00 órakor megszakított ülést 21.00 órakor folytatják.)

ELNÖKÖL: Mario MAURO

alelnök

14.   A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika – Vízumkönnyítés a nyugat-balkáni országok számára (vita)

(vita)

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0063/2006) tesz fel: Doris Pack, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Gisela Kallenbach, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Hannes Swoboda, a PSE képviselőcsoport nevében, Erik Meijer, Ignasi Guardans Cambó, Jelko Kacin és Henrik Lax, a Tanácshoz: A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika (B6-0315/2006)

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0077/2006) tesz fel: Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax és Ignasi Guardans Cambó, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Tanácshoz: Vízumkönnyítés a nyugat-balkáni országok számára (B6-0320/2006)

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0078/2006) tesz fel: Sarah Ludford, Jelko Kacin, Henrik Lax és Ignasi Guardans Cambó, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Vízumkönnyítés a nyugat-balkáni országok számára (B6-0321/2006)

Doris Pack, Hannes Swoboda, Jelko Kacin és Gisela Kallenbach (szerzők) kifejti a szóbeli választ igénylő kérdéseket.

Felszólal: Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Franco Frattini (a Bizottság alelnöke).

Felszólal: Panagiotis Beglitis, a PSE képviselőcsoport nevében, Henrik Lax, az ALDE képviselőcsoport nevében, és Paula Lehtomäki.

A vitát berekesztik.

15.   A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás) – A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások (vita)

(vita)

Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetre vonatkozó intézményközi megállapodás együttes nyilatkozat formájában történő megkötéséről (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) [10126/1/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)] – Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Richard Corbett (A6-0237/2006).

Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről [10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS)] – Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Richard Corbett (A6-0236/2006).

Felszólal: Margot Wallström (a Bizottság alelnöke)

Richard Corbett előterjeszti a jelentéseket.

Felszólal: Alexander Radwan, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Pervenche Berès, a PSE képviselőcsoport nevében, Andrew Duff, az ALDE képviselőcsoport nevében, Satu Hassi, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Maria da Assunção Esteves, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf és Margot Wallström.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.7. pont és 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.8. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.7. pont és 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.8. pont.

16.   A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás * – Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban – Az Európai Unió bevándorlási politikája

Jelentés a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Patrick Gaubert (A6-0186/2006).

Jelentés a bevándorlók beilleszkedését segítő stratégiákról és eszközökről az Európai Unióban [2006/2056(INI)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Stavros Lambrinidis (A6-0190/2006).

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0061/2006) tesz fel: Martin Schulz és Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorlási politikája (B6-0311/2006),

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0064/2006) tesz fel: Ewa Klamt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az EU bevándorlási politikája (B6-0313/2006),

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0070/2006) tesz fel: Jean Lambert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorlási politikája (B6-0318/2006),

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0073/2006) tesz fel: Jeanine Hennis-Plasschaert, az ALDE képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az Európai Unió bevándorláspolitikája (B6-0319/2006),

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0079/2006) tesz fel: Roberta Angelilli és Romano Maria La Russa, az UEN képviselőcsoport nevében, a Bizottsághoz: Az EU bevándorlási politikája (B6-0322/2006)

Patrick Gaubert előterjeszti a jelentést (A6-0186/2006).

Stavros Lambrinidis előterjeszti a jelentést (A6-0190/2006).

Ewa Klamt kifejti a B6-0313/2006 sz. szóbeli választ igénylő kérdést.

Manuel Medina Ortega (a szerzőket helyettesítve) kifejti a B6-0311/2006 sz. szóbeli választ igénylő kérdést.

Jeanine Hennis-Plasschaert kifejti a B6-0319/2006 sz. szóbeli választ igénylő kérdést.

Jean Lambert kifejti a B6-0318/2006 sz. szóbeli választ igénylő kérdést.

Felszólal: Franco Frattini (a Bizottság alelnöke).

ELNÖKÖL: Edward McMILLAN-SCOTT

alelnök

Felszólal: Dimitrios Papadimoulis (az EMPL bizottság véleményének előadója), Barbara Kudrycka, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Claude Moraes, a PSE képviselőcsoport nevében, Ona Juknevičienė, az ALDE képviselőcsoport nevében, Hélène Flautre, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Sebastiano (Nello) Musumeci, az UEN képviselőcsoport nevében, Johannes Blokland, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Carlos Coelho, Józef Pinior, Tatjana Ždanoka, Kyriacos Triantaphyllides, Derek Roland Clark, Jan Tadeusz Masiel, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Louis Grech, Miguel Portas, Andrzej Tomasz Zapałowski, James Hugh Allister, Simon Busuttil, Stefano Zappalà, David Casa és Franco Frattini.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.11. pont és 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.16. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.11. pont és 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.16. pont.

17.   AIDS: ideje cselekedni! (vita)

(vita)

A Bizottság nyilatkozata: AIDS: ideje cselekedni!

Louis Michel (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.

Felszólal: John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Anne Van Lancker, a PSE képviselőcsoport nevében, Fiona Hall, az ALDE képviselőcsoport nevében, Karin Scheele és Louis Michel.

A vita lezárását követően az Eljárási Szabályzat 103. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok:

| — | Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson és Adamos Adamou, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni! (B6-0375/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson és Adamos Adamou, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni! (B6-0375/2006),

| — | Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, az AIDS-ről – Ideje cselekedni! (B6-0376/2006), |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, az AIDS-ről – Ideje cselekedni! (B6-0376/2006),

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker és Pierre Schapira, a PSE képviselőcsoport nevében, a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni! (B6-0377/2006), |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker és Pierre Schapira, a PSE képviselőcsoport nevében, a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni! (B6-0377/2006),

| — | John Bowis és Maria Martens, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, az AIDS-ről – Ideje cselekedni! (B6-0378/2006), |
| --- | --- |

—

John Bowis és Maria Martens, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, az AIDS-ről – Ideje cselekedni! (B6-0378/2006),

| — | Fiona Hall, Marios Matsakis és Elizabeth Lynne, az ALDE képviselőcsoport nevében, az AIDS-ről – Ideje cselekedni! (B6-0379/2006), |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Marios Matsakis és Elizabeth Lynne, az ALDE képviselőcsoport nevében, az AIDS-ről – Ideje cselekedni! (B6-0379/2006),

| — | Margrete Auken, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a HIV/AIDS-ről (B6-0380/2006). |
| --- | --- |

—

Margrete Auken, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a HIV/AIDS-ről (B6-0380/2006).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.19. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.19. pont.

18.   A következő ülés napirendje

A következő napi ülés napirendjét megállapították („Napirend” dokumentum PE 354.650/OJJE).

19.   Az ülés berekesztése

Az ülést 00.05 órakor berekesztik.

Julian Priestley

főtitkár

Gérard Onesta

alelnök

---

JELENLÉTI ÍV

Aláírók:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Megfigyelők:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ilchev, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I. MELLÉKLET

A SZAVAZÁS EREDMÉNYE

Rövidítések és jelek magyarázata

| + | elfogadva |
| --- | --- |
| - | elutasítva |
| ↓ | tárgytalan |
| V | visszavonva |
| NSz (..., ..., ...) | név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| ESz (..., ..., ...) | elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| rész. | részenkénti szavazás |
| kül. | külön szavazás |
| mód. | módosítás |
| MM | megegyezéses módosítás |
| MR | megfelelő rész |
| T | törlő módosítás |
| = | azonos módosítások |
| bek. | bekezdés |
| fr. bek. | francia bekezdés |
| preb. | preambulumbekezdés |
| ÁLL.IND. | állásfoglalásra irányuló indítvány |
| KÖZ.ÁLL.IND. | közös állásfoglalásra irányuló indítvány |
| TITK. | titkos szavazás |

+

elfogadva

-

elutasítva

↓

tárgytalan

V

visszavonva

NSz (..., ..., ...)

név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

ESz (..., ..., ...)

elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

rész.

részenkénti szavazás

kül.

külön szavazás

mód.

módosítás

MM

megegyezéses módosítás

MR

megfelelő rész

T

törlő módosítás

=

azonos módosítások

bek.

bekezdés

fr. bek.

francia bekezdés

preb.

preambulumbekezdés

ÁLL.IND.

állásfoglalásra irányuló indítvány

KÖZ.ÁLL.IND.

közös állásfoglalásra irányuló indítvány

TITK.

titkos szavazás

1.   A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán *

Jelentés: Frieda BREPOELS (A6-0222/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

egyetlen szavazás

+

2.   Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II

Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges)

Renate SOMMER (A6-0208/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| preb. 10 után | 1 | bizottság | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

preb. 10 után

1

bizottság

+

3.   Polgári légi közlekedés (a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II

Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges)

Ulrich STOCKMANN (A6-0212/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. sz. tömb




  (kompromisszum) | 19jav
  -
  24jav | bizottság | | + | |
| 2. sz. tömb




  (bizottság) | 1-8
  10 | bizottság | | ↓ | |
| 1. cikk 4. bek. után | 11 | GUE/NGL | NSz | - | 138, 494, 15 |
| 9a. cikk 2. bek. | 16=
  25jav
  = | SAVARY et al.,
  PPE-DE, PSE,
  ALDE,
  Verts/ALE | | + | |
| 9 | bizottság | | ↓ | |
| 8a. cikk 2. bek. után | 17 | SAVARY et al. | | - | |
| 3. melléklet | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 18 | SAVARY et al. | | - | |
| 13 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | GUE/NGL | | - | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

1. sz. tömb

(kompromisszum)

19jav

-

24jav

bizottság

+

2. sz. tömb

(bizottság)

1-8

10

bizottság

↓

1. cikk 4. bek. után

11

GUE/NGL

NSz

-

138, 494, 15

9a. cikk 2. bek.

16=

25jav

=

SAVARY et al.,

PPE-DE, PSE,

ALDE,

Verts/ALE

+

9

bizottság

↓

8a. cikk 2. bek. után

17

SAVARY et al.

-

3. melléklet

15

GUE/NGL

-

12

GUE/NGL

-

18

SAVARY et al.

-

13

GUE/NGL

-

14

GUE/NGL

-

A kompromisszumtömb a 19/jav.-25/jav. módosításokat foglalja magába.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

GUE/NGL: mód.: 11

4.   A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása *

Jelentés: Esko SEPPÄNEN (A6-0174/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás | 1
  3-5
  9-10
  12-14 | bizottság | | + | |
| Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások | 2 | bizottság | kül/ESz | + | 597, 48, 9 |
| 6 | bizottság | kül/ESz | + | 387, 257, 8 |
| 7 | bizottság | kül. | + | |
| 8 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ NSz | + | 558, 79, 17 |
| 15 | bizottság | kül. | + | |
| 16 | bizottság | kül. | + | |
| 17 | bizottság | kül. | + | |
| 18 | bizottság | kül. | + | |
| 20 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ NSz | + | 626, 23, 10 |
| 6. cikk 2. bek. | 11 | bizottság | | + | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| 7. cikk | 23 | Verts/ALE | NSz | - | 137, 511, 12 |
| 12. cikk | 24 | Verts/ALE | NSz | - | 160, 469, 20 |
| 19 | bizottság | | + | |
| 13. cikk | 25 | Verts/ALE | NSz | - | 166, 471, 23 |
| preb. 10 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | ESz | + | 523, 86, 37 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás

1

3-5

9-10

12-14

bizottság

+

Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások

2

bizottság

kül/ESz

+

597, 48, 9

6

bizottság

kül/ESz

+

387, 257, 8

7

bizottság

kül.

+

8

bizottság

rész.

1

+

2/ NSz

+

558, 79, 17

15

bizottság

kül.

+

16

bizottság

kül.

+

17

bizottság

kül.

+

18

bizottság

kül.

+

20

bizottság

rész.

1

+

2/ NSz

+

626, 23, 10

6. cikk 2. bek.

11

bizottság

+

22

Verts/ALE

-

7. cikk

23

Verts/ALE

NSz

-

137, 511, 12

12. cikk

24

Verts/ALE

NSz

-

160, 469, 20

19

bizottság

+

13. cikk

25

Verts/ALE

NSz

-

166, 471, 23

preb. 10

21

Verts/ALE

-

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

ESz

+

523, 86, 37

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE: mód.: 23, 24, 25

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PSE: mód.: 6

Verts/ALE: mód.: 2, 7, 15, 16, 17, 18

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE

mód.: 8

1. rész: A teljes szöveg, kivéve az „és védjék azokat minden visszaélés ellen” szavakat

2. rész: a fenti szövegrész

IND/DEM

mód.: 20

1. rész: A teljes szöveg, kivéve az „a visszaszállítás kivételével” szavakat

2. rész: a fenti szövegrész

5.   Több kutatás és innováció – beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében

Jelentés: Pilar DEL CASTILLO VERA (A6-0204/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| bek. 8. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| bek. 18 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1/ESz | + | 524, 92, 10 |
| 2/ESz | + | 360, 276, 8 |
| bek. 36 | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| bek. 48 | bek. | eredeti szöveg | kül/ESz | + | 312, 312, 18 |
| bek. 54 | bek. | eredeti szöveg | kül/ESz | + | 369, 258, 8 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

bek. 8.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

-

bek. 18

bek.

eredeti szöveg

rész.

1/ESz

+

524, 92, 10

2/ESz

+

360, 276, 8

bek. 36

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

bek. 48

bek.

eredeti szöveg

kül/ESz

+

312, 312, 18

bek. 54

bek.

eredeti szöveg

kül/ESz

+

369, 258, 8

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: bek. 36, 48, 54

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

8. bek.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve a „kidolgozására irányuló javaslatot” szavakat

2. rész: a fenti szövegrész

18. bek.

1. rész:„tudomásul veszi a Bizottság álláspontját ... fejlett vállalatokat;”

2. rész:„úgy véli, hogy a szellemi ... mint a GPL és a PDL;”

6.   Az EU gyáripara: egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé

Jelentés: Joan CALABUIG RULL (A6-0206/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| bek. 5 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| bek. 6 után | 4 | Verts/ALE | | - | |
| bek. 7 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| bek. 7 után | 6 | Verts/ALE | ESz | + | 339, 274, 9 |
| 7 | Verts/ALE | ESz | - | 181, 420, 23 |
| bek. 8 | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| bek. 10 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| bek. 12 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| bek. 16 | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| bek. 22 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 322, 292, 7 |
| 3 | + | |
| bek. 23 | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| bek. 25 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| bek. 26 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| bek. 27 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 304, 295, 26 |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| bek. 28 | bek. | eredeti szöveg | kül. | - | |
| bek. 30 | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| bek. 32 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | kül/ESz | + | 469, 131, 13 |
| bek. 32 után | 10 | Verts/ALE | | - | |
| bek. 33 | 11 | Verts/ALE | ESz | + | 405, 198, 17 |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | ↓ | |
| bek. 34 után | 1 | GUE/NGL | rész. | | |
| 1/ESz | + | 346, 267, 8 |
| 2 | - | |
| bek. 38 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| preb. B | 2 | Verts/ALE | | + | |
| preb. C | 3 | Verts/ALE | | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 484, 58, 54 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

bek. 5

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

bek. 6 után

4

Verts/ALE

-

bek. 7

5

Verts/ALE

-

bek. 7 után

6

Verts/ALE

ESz

+

339, 274, 9

7

Verts/ALE

ESz

-

181, 420, 23

bek. 8

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

bek. 10

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

bek. 12

8

Verts/ALE

-

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

3

+

bek. 16

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

bek. 22

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

322, 292, 7

3

+

bek. 23

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

bek. 25

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

bek. 26

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

3

+

bek. 27

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

304, 295, 26

3

+

4

+

bek. 28

bek.

eredeti szöveg

kül.

-

bek. 30

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

bek. 32

9

Verts/ALE

-

bek.

eredeti szöveg

kül/ESz

+

469, 131, 13

bek. 32 után

10

Verts/ALE

-

bek. 33

11

Verts/ALE

ESz

+

405, 198, 17

bek.

eredeti szöveg

kül.

↓

bek. 34 után

1

GUE/NGL

rész.

1/ESz

+

346, 267, 8

2

-

bek. 38

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

preb. B

2

Verts/ALE

+

preb. C

3

Verts/ALE

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

484, 58, 54

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: bek. 16, 28

Verts/ALE: bek. 8, 23, 25, 30, 32

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

ALDE, PSE

mód.: 1

1. rész:„a dolgozók jogainak védelmére szólít fel ... dolgozók képviseleti szervei,”

2. rész:„különösen az Európai Üzemi Tanács ... kötelezettségvállalásait teljesíteni;”

PPE-DE

bek. 5

1. rész: A teljes szöveg, kivéve a „hogy az elszigetelt nemzeti politikai intézkedések akadályozhatják az európai iparpolitika kialakítását, valamint” szövegrész

2. rész: a fenti szövegrész

bek. 10

1. rész:„elismeri a gyáripar versenyképessége ... szükségességére helyezi;”

2. rész:„felhívja a Bizottságot, hogy ... megteremtése érdekében;”

bek. 12

1. rész:„meggyőződése, hogy az ... strukturális változások elősegítésében;”

2. rész:„sajnálatának ad hangot amiatt ... tanulásra és képzésre;”

3. rész:„sürgeti a tagállamokat, hogy ... tanulmányok felé;”

bek. 22

1. rész:„üdvözli a technológiai platformok ... ágak fejlesztésének;”

2. rész:„úgy véli azonban, hogy ... K+F intézkedések végrehajtására;”

3. rész: „ösztönzi a Bizottságot és ... ezeket a következetéseket;”

bek. 25

1. rész:„üdvözli az ipar, az energia ... szintű csoport létrehozását;”

2. rész:„felhívja a figyelmet arra, ... gyakorolt jelentős hatására;”

bek. 26

1. rész:„kiemeli, hogy a gyáripart ... való szoros együttműködésre,”

2. rész:„olyan területek számára történő ... felhasználására irányuljanak;”

3. rész: „felhívja a tagállamokat ... történő teljes kiaknázására;”

bek. 27

1. rész:„felhívja a figyelmet arra ... területi dimenzióra is;”

2. rész:„az olyan övezetekben ... megfelelően kell adaptálni;”

3. rész:„kéri tehát a Bizottságot ... megerősítésének lehetőségét;” kivéve „a közös problémákkal és kihívásokkal szembesülő” részt,

4. rész: a fenti rész és „valamint a régiókban ... támogatása céljából;”

Verts/ALE

bek. 38

1. rész:„sürgeti a Bizottságot, hogy ... védelméről és érvényesítéséről;”

2. rész:„szükségesnek véli e tekintetben ... ellen folytatott harcban;”

---

II. MELLÉKLET

NÉV SZERINTI SZAVAZÁS EREDMÉNYE

1.   Stockmann-ajánlás A6-0212/2006

Módosítás: 11

Mellette: 138

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ebner, Rübig

PSE: Arif, Arnaoutakis, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Matsouka, Peillon, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 494

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 15

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Seeberg

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Benoît Hamon, Katerina Batzeli, Panagiotis Beglitis

Tartózkodás

Paul Rübig

2.   Seppänen-jelentés A6-0174/2006

Módosítás: 8/2

Mellette: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Ellene: 79

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Guidoni, Morgantini, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Andersson, Bullmann, Christensen, Corbey, Gebhardt, Groote, Gruber, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leinen, Piecyk, Rothe, Segelström, Thomsen, Van Lancker, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 17

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Markov, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Rogalski

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Salvini, Speroni

PPE-DE: Coveney, Seeberg

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Lissy Gröner, Poul Nyrup Rasmussen

3.   Seppänen-jelentés A6-0174/2006

Módosítás: 20/2

Mellette: 626

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 23

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Tartózkodás: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Coveney

PSE: Castex

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Seppänen-jelentés A6-0174/2006

Módosítás: 23

Mellette: 137

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Davies, Duff, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Eurlings, Karas, Pirker, Protasiewicz, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg

PSE: Andersson, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Christensen, Corbey, De Vits, Ettl, Gebhardt, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leichtfried, Leinen, Muscat, Myller, Piecyk, Rapkay, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund

UEN: Camre, Kuźmiuk, Maldeikis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 511

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 12

ALDE: Alvaro, Savi, Toia

IND/DEM: Pęk

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Le Rachinel

PSE: Ferreira Anne, Gurmai

UEN: Vaidere

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Saïd El Khadraoui, Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt, Poul Nyrup Rasmussen

Ellene

Jean-Louis Bourlanges

5.   Seppänen-jelentés A6-0174/2006

Módosítás: 24

Mellette: 160

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Manders, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Itälä, Karas, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg, Silva Peneda, Šťastný

PSE: Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Christensen, Corbey, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leichtfried, Leinen, Muscat, Piecyk, Rapkay, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Remek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Tartózkodás: 20

ALDE: Alvaro, Matsakis, Toia

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Coveney, Eurlings

PSE: Ferreira Anne

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

A szavazatok helyesbítései

Mellette

John Attard-Montalto, Richard Seeber, Poul Nyrup Rasmussen

6.   Seppänen-jelentés A6-0174/2006

Módosítás: 25

Mellette: 166

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Duff, Hall, Harkin, Karim, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene, Karas, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg

PSE: Andersson, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Christensen, Corbey, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Leichtfried, Leinen, Muscat, Piecyk, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Kamiński, La Russa, Maldeikis, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 471

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Tartózkodás: 23

ALDE: Alvaro, Matsakis

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Coveney, Eurlings

PSE: Schulz

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

John Attard-Montalto,Richard Seeber

7.   Calabuig Rull-jelentés A6-0206/2006

Állásfoglalás

Mellette: 484

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Ellene: 58

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 54

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Koch, Sommer, Strejček

PSE: Kreissl-Dörfler

Verts/ALE: van Buitenen

---

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

P6_TA(2006)0297

A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozása az Európai Unióban megrendezésre kerülő nemzetközi események folyamán *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Holland Királyság kezdeményezéséről a több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából (6930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Holland Királyság kezdeményezésére (6930/2005) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Holland Királyság kezdeményezésére (6930/2005) (1),

| — | tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0117/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0117/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0222/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0222/2006);

| 1. | jóváhagyja a Holland Királyság kezdeményezését, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Holland Királyság kezdeményezését, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Tanácsot a kezdeményezés szövegének megfelelő módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot a kezdeményezés szövegének megfelelő módosítására;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Holland Királyság kezdeményezését; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Holland Királyság kezdeményezését;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Holland Királyság kormányának. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Holland Királyság kormányának.

| (3a) | E határozat a Tanács 2001. július 13-i, az Európai Tanács ülései és más hasonló fontosságú események biztonságáról szóló következtetésein alapul. |
| --- | --- |

(3a)

E határozat a Tanács 2001. július 13-i, az Európai Tanács ülései és más hasonló fontosságú események biztonságáról szóló következtetésein alapul.

| (3b) | Ez a határozat a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján a közrend és közbiztonság terén folytatott együttműködésről 1997. május 26-án elfogadott együttes fellépés (97/339/IB) (2) intézkedéseire és a Tanács ülései és más hasonló fontosságú események biztonságáról szóló, 2004. április 29-i tanácsi állásfoglalásra (3) épül. |
| --- | --- |

(3b)

Ez a határozat a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján a közrend és közbiztonság terén folytatott együttműködésről 1997. május 26-án elfogadott együttes fellépés (97/339/IB) (2) intézkedéseire és a Tanács ülései és más hasonló fontosságú események biztonságáról szóló, 2004. április 29-i tanácsi állásfoglalásra (3) épül.

| (4) | Erre a tendenciára figyelemmel a korábbi kezdeményezések (4) folytatásaként szükséges a nemzetközi rendőrségi együttműködés fokozása ezen a téren. |
| --- | --- |

(4)

Erre a tendenciára figyelemmel a korábbi kezdeményezések (4) folytatásaként szükséges a nemzetközi rendőrségi együttműködés fokozása ezen a téren.

| (4) | Erre a tendenciára figyelemmel a korábbi kezdeményezések folytatásaként szükséges a nemzetközi rendőrségi együttműködés fokozása ezen a téren
  , az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban, valamint figyelembe véve a magánélet védelmére vonatkozó európai szabályokat
  . |
| --- | --- |

(4)

Erre a tendenciára figyelemmel a korábbi kezdeményezések folytatásaként szükséges a nemzetközi rendőrségi együttműködés fokozása ezen a téren
  , az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban, valamint figyelembe véve a magánélet védelmére vonatkozó európai szabályokat
  .

| (5) | Megállapításra került, hogy a schengeni vívmányok nem nyújtanak megfelelő lehetőséget a határokon átnyúló segítségnyújtás hatékony végrehajtására, |
| --- | --- |

(5)

Megállapításra került, hogy a schengeni vívmányok nem nyújtanak megfelelő lehetőséget a határokon átnyúló segítségnyújtás hatékony végrehajtására,

Törölve.

| (1) | A Tanács elnöksége minden naptári év utolsó negyedévében összesítést készít a következő naptári évben várható nemzetközi segítségnyújtási igényekről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács elnöksége minden naptári év utolsó negyedévében összesítést készít a következő naptári évben várható nemzetközi segítségnyújtási igényekről.

| (1) | A Tanács elnöksége minden naptári év utolsó negyedévében összesítést készít a következő naptári évben várható nemzetközi segítségnyújtási igényekről.
  Amennyiben e határidő lejárta után valamelyik tagállam előre nem látott eseménnyel kapcsolatban segítséget kér, az elnökség azonnal felveszi a további eseményt az összesítésbe, és bizalmasan tájékoztatja arról a Tanácsot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács elnöksége minden naptári év utolsó negyedévében összesítést készít a következő naptári évben várható nemzetközi segítségnyújtási igényekről.
  Amennyiben e határidő lejárta után valamelyik tagállam előre nem látott eseménnyel kapcsolatban segítséget kér, az elnökség azonnal felveszi a további eseményt az összesítésbe, és bizalmasan tájékoztatja arról a Tanácsot.

(4a)
     
  Ez a mechanizmus kiegészíti a 97/339/IB együttes fellépésben létrehozott mechanizmust.

(5)
     
  Az elnökség az (1) bekezdésben említett értékelést bizalmas tudomásulvételre megküldi a Tanácsnak.

Törölve.

(1)   A Tanács Főtitkársága a tagállamoknak biztosítandó segítségként felkutatja a határokon átnyúló segítségnyújtásról szóló fennálló megállapodásokat.

(1)   A Tanács Főtitkársága a tagállamoknak biztosítandó segítségként felkutatja a határokon átnyúló segítségnyújtásról szóló fennálló megállapodásokat.

(2)   A tagállamok
  legkésőbb az ezen határozat hatályba lépését követő hat hónapon belül
  eljuttatják a Tanács Főtitkárságának
  az ilyen
  megállapodások szövegét.

(2)   A tagállamok eljuttatják a Tanács Főtitkárságának
  a fennálló
  megállapodások
  és az új vagy kialakulóban lévő kezdeményezések
  szövegét.

(3)   
  Az (1) bekezdésben említett kutatás eredménye
  alapján a Tanács
  legkésőbb egy éven belül
  megvitatja
  , hogy a tapasztalt nehézségek megoldhatók-e
  a vonatkozó európai jogszabályok
  , különösen a schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény kiigazításával
  .

(3)   
  A beszerzett információk
  alapján a Tanács megvitatja
  a megállapított szűk keresztmetszeteket és problémákat, valamint
  ,
  hogy szükséges-e
  a vonatkozó európai jogszabályok
  kiigazítása
  .

---

(1)  HL C 101., 2005.4.27., 36. o.

(2)  

  HL L 147., 1997.6.5., 1. o.

(3)  

  HL C 116., 2004.4.30., 18. o.

(4)  
  A Tanács ülései és más hasonló fontosságú események biztonságáról szóló, 2004. április 29-i tanácsi állásfoglalás (



  HL C 116., 2004.4.30., 18. o.



  ).

P6_TA(2006)0298

Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***II

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (13274/1/2005 – C6-0091/2006 – 1997/0335(COD))

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (13274/1/2005 – C6-0091/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (13274/1/2005 – C6-0091/2006),

| — | tekintettel az első olvasat során elfogadott álláspontjára (1) a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatra (COM(1997)0644) (2) vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel az első olvasat során elfogadott álláspontjára (1) a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatra (COM(1997)0644) (2) vonatkozóan,

| — | tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2000)0419) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2000)0419) (3),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra vonatkozó ajánlására (A6-0208/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra vonatkozó ajánlására (A6-0208/2006);

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 341., 1998.11.9., 34. o. és HL C 54., 2000.2.25., 79. o.

(2)  HL C 105., 1998.4.6., 1. o.

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC2-COD(1997)0335

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. július 5-én került elfogadásra a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (2),

mivel:

| (1) | A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 1982. október 4-i 82/714/EGK tanácsi irányelv (3) valamennyi tagállamban bevezette a belvízi hajók műszaki bizonyítványainak kiadására vonatkozó harmonizált feltételeket, a Rajnán folyó műveletek kivételével. Európai szinten azonban különböző műszaki követelmények maradtak hatályban a belvízi hajók vonatkozásában. A különböző nemzetközi és nemzeti szabályozások együttélése mindmáig akadályozza azokat az erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzeti hajóbizonyítványok kölcsönös elismerésének biztosítása a külföldi hajók további szemléje nélkül. Ezenkívül a 82/714/EGK irányelvben szereplő követelmények egy része már nem tükrözi a jelenlegi technológiai fejlődést. |
| --- | --- |

(1)

A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 1982. október 4-i 82/714/EGK tanácsi irányelv (3) valamennyi tagállamban bevezette a belvízi hajók műszaki bizonyítványainak kiadására vonatkozó harmonizált feltételeket, a Rajnán folyó műveletek kivételével. Európai szinten azonban különböző műszaki követelmények maradtak hatályban a belvízi hajók vonatkozásában. A különböző nemzetközi és nemzeti szabályozások együttélése mindmáig akadályozza azokat az erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzeti hajóbizonyítványok kölcsönös elismerésének biztosítása a külföldi hajók további szemléje nélkül. Ezenkívül a 82/714/EGK irányelvben szereplő követelmények egy része már nem tükrözi a jelenlegi technológiai fejlődést.

| (2) | A 82/714/EGK irányelv mellékleteiben meghatározott műszaki követelmények lényegében magukba foglalják a rajnai hajók szemleszabályzatában – a Rajnai Hajózási Központi Bizottság által 1982-ben jóváhagyott változatban – megállapított rendelkezéseket. A belvízi hajóbizonyítványoknak a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti kiadására vonatkozó feltételeket és műszaki követelményeket azóta rendszeresen felülvizsgálták, és elismerték, hogy azok a mindenkori technológiai fejlődést tükrözik. Versenypolitikai és biztonsági okokból kívánatos – különösen az európai szintű harmonizáció előmozdítása érdekében – az ilyen műszaki követelmények hatályának és tartalmának a közösségi belvízi hajóúthálózat egésze tekintetében való elfogadása. E tekintetben figyelembe kell venni az abban a hálózatban bekövetkezett változásokat. |
| --- | --- |

(2)

A 82/714/EGK irányelv mellékleteiben meghatározott műszaki követelmények lényegében magukba foglalják a rajnai hajók szemleszabályzatában – a Rajnai Hajózási Központi Bizottság által 1982-ben jóváhagyott változatban – megállapított rendelkezéseket. A belvízi hajóbizonyítványoknak a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti kiadására vonatkozó feltételeket és műszaki követelményeket azóta rendszeresen felülvizsgálták, és elismerték, hogy azok a mindenkori technológiai fejlődést tükrözik. Versenypolitikai és biztonsági okokból kívánatos – különösen az európai szintű harmonizáció előmozdítása érdekében – az ilyen műszaki követelmények hatályának és tartalmának a közösségi belvízi hajóúthálózat egésze tekintetében való elfogadása. E tekintetben figyelembe kell venni az abban a hálózatban bekövetkezett változásokat.

| (3) | A fent említett felülvizsgált műszaki követelményeknek teljes mértékben megfelelő hajók részére kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványoknak valamennyi közösségi belvízi hajóúton érvényesnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett felülvizsgált műszaki követelményeknek teljes mértékben megfelelő hajók részére kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványoknak valamennyi közösségi belvízi hajóúton érvényesnek kell lenniük.

| (4) | Kívánatos a nagyobb fokú harmonizáció biztosítása a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásának tagállami feltételei között az 1. és a 2. zónába (tölcsértorkolatok), valamint a 4. zónába tartozó vízi utakon folytatott műveletek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Kívánatos a nagyobb fokú harmonizáció biztosítása a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásának tagállami feltételei között az 1. és a 2. zónába (tölcsértorkolatok), valamint a 4. zónába tartozó vízi utakon folytatott műveletek tekintetében.

| (5) | A személyszállítás biztonsága érdekében kívánatos a 82/714/EGK irányelv hatályát kiterjeszteni a tizenkettőnél több utas szállítására tervezett személyszállító hajókra, a rajnai hajók szemleszabályzatával összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A személyszállítás biztonsága érdekében kívánatos a 82/714/EGK irányelv hatályát kiterjeszteni a tizenkettőnél több utas szállítására tervezett személyszállító hajókra, a rajnai hajók szemleszabályzatával összhangban.

| (6) | A biztonság érdekében a követelmények harmonizációjának magas szintűnek kell lennie, és azt oly módon kell elérni, hogy az a közösségi belvízi utak egyikén se eredményezze a biztonsági követelmények csökkenését. |
| --- | --- |

(6)

A biztonság érdekében a követelmények harmonizációjának magas szintűnek kell lennie, és azt oly módon kell elérni, hogy az a közösségi belvízi utak egyikén se eredményezze a biztonsági követelmények csökkenését.

| (7) | Helyénvaló átmeneti rendszer előírása már üzemben lévő, de közösségi belvízi hajózási tanúsítvánnyal még nem rendelkező hajók számára, amennyiben azokat az ebben az irányelvben megállapított felülvizsgált műszaki követelmények szerinti első műszaki szemlének kell alávetni. |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló átmeneti rendszer előírása már üzemben lévő, de közösségi belvízi hajózási tanúsítvánnyal még nem rendelkező hajók számára, amennyiben azokat az ebben az irányelvben megállapított felülvizsgált műszaki követelmények szerinti első műszaki szemlének kell alávetni.

| (8) | Bizonyos határok között és az adott hajó kategóriájának megfelelően minden egyes esetben helyénvaló meghatározni a közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességi idejét. |
| --- | --- |

(8)

Bizonyos határok között és az adott hajó kategóriájának megfelelően minden egyes esetben helyénvaló meghatározni a közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességi idejét.

| (9) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(9)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (10) | A belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1976. január 20-i 76/135/EGK tanácsi irányelvben (5) meghatározott intézkedéseknek hatályban kell maradniuk azon hajók vonatkozásában, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(10)

A belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1976. január 20-i 76/135/EGK tanácsi irányelvben (5) meghatározott intézkedéseknek hatályban kell maradniuk azon hajók vonatkozásában, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

| (11) | Tekintettel arra, hogy vannak olyan hajók, amelyek a kedvtelési célú vízijárművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1994. június 16-i 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  , valamint a jelen irányelv alkalmazási körébe is beleesnek, szükség van e két irányelv mellékleteinek a vonatkozó bizottsági eljárások útján történő kiigazítására a lehető legrövidebb időn belül, amennyiben ellentmondások vagy összeférhetetlenségek vannak az irányelvek rendelkezéseiben. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel arra, hogy vannak olyan hajók, amelyek a kedvtelési célú vízijárművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1994. június 16-i 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  , valamint a jelen irányelv alkalmazási körébe is beleesnek, szükség van e két irányelv mellékleteinek a vonatkozó bizottsági eljárások útján történő kiigazítására a lehető legrövidebb időn belül, amennyiben ellentmondások vagy összeférhetetlenségek vannak az irányelvek rendelkezéseiben.

| (12) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(12)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (13) | A 82/714/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(13)

A 82/714/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A vízi utak osztályozása

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a közösség belvízi útjait a következőképpen kell osztályozni:

| a) | 1., 2., 3. és 4. zóna:






  i. | 1. és 2. zóna: az I. melléklet 1. fejezetében felsorolt vízi utak; |
| --- | --- | --- |

a)

1., 2., 3. és 4. zóna:

i.

1. és 2. zóna: az I. melléklet 1. fejezetében felsorolt vízi utak;

| ii. | 3. zóna: az I. melléklet 2. fejezetében felsorolt vízi utak; |
| --- | --- |

ii.

3. zóna: az I. melléklet 2. fejezetében felsorolt vízi utak;

| iii. | 4. zóna: az I. melléklet 3. fejezetében felsorolt vízi utak. |
| --- | --- |

iii.

4. zóna: az I. melléklet 3. fejezetében felsorolt vízi utak.

| b) | Az R zóna azokat a fenti vízi utakat öleli fel, amelyek tekintetében a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti bizonyítványt kell kiállítani, annak a cikknek ezen irányelv hatályba lépésekori megfogalmazásában. |
| --- | --- |

b)

Az R zóna azokat a fenti vízi utakat öleli fel, amelyek tekintetében a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti bizonyítványt kell kiállítani, annak a cikknek ezen irányelv hatályba lépésekori megfogalmazásában.

(2)   A Bizottsággal folytatott konzultációt követően bármely tagállam módosíthatja vízi útjainak az I. mellékletben felsorolt zónák szerinti osztályozását. A Bizottságot ezekről a módosításokról legalább hat hónappal azok hatályba lépése előtt értesíteni kell, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1)   Ezt az irányelvet – a II. melléklet 1.01. cikkével összhangban – az alábbi hajók vonatkozásában kell alkalmazni:

| a) | 20 méter vagy azt meghaladó hosszúságú (L) hajók; |
| --- | --- |

a)

20 méter vagy azt meghaladó hosszúságú (L) hajók;

| b) | olyan hajók, amelyek esetében a hosszúság (L) × szélesség (B) × merülés (T) szorzatának eredménye 100 m3 vagy azt meghaladó űrtartalom; |
| --- | --- |

b)

olyan hajók, amelyek esetében a hosszúság (L) × szélesség (B) × merülés (T) szorzatának eredménye 100 m3 vagy azt meghaladó űrtartalom;

(2)   Ezt az irányelvet – a II. melléklet 1.01. cikkével összhangban – az alábbi hajók vonatkozásában is alkalmazni kell:

| a) | valamennyi vontató- és tolóhajó, amely az (1) bekezdésben említett hajó vagy úszó munkagép vontatására, tolására vagy mellévett alakzat továbbítására szolgál; |
| --- | --- |

a)

valamennyi vontató- és tolóhajó, amely az (1) bekezdésben említett hajó vagy úszó munkagép vontatására, tolására vagy mellévett alakzat továbbítására szolgál;

| b) | valamennyi olyan személyszállításra szolgáló hajó, amely a személyzeten kívül több mint tizenkét személy szállítására szolgál; |
| --- | --- |

b)

valamennyi olyan személyszállításra szolgáló hajó, amely a személyzeten kívül több mint tizenkét személy szállítására szolgál;

| c) | valamennyi úszó munkagép. |
| --- | --- |

c)

valamennyi úszó munkagép.

(3)   A következő hajók nem tartoznak az irányelv alkalmazási körébe:

| a) | kompok; |
| --- | --- |

a)

kompok;

| b) | hadihajók; |
| --- | --- |

b)

hadihajók;

| c) | tengerjáró hajók, beleértve azokat a tengerjáró vontatókat és tolóhajókat, amelyek






  i. | bázisa árapályos vizeken van, vagy ott közlekednek; |
| --- | --- | --- |

c)

tengerjáró hajók, beleértve azokat a tengerjáró vontatókat és tolóhajókat, amelyek

i.

bázisa árapályos vizeken van, vagy ott közlekednek;

| ii. | ideiglenesen belvízi utakon közlekednek, amennyiben rendelkeznek az alábbiakkal:






  — | megfelelőségi – vagy azzal egyenértékű – bizonyítvány az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény) tekintetében, megfelelőségi – vagy azzal egyenértékű – bizonyítvány a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény tekintetében, és a nemzetközi olajszennyezés-megelőzési (IOPP) igazolás a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. évi nemzetközi egyezménynek (MARPOL) való megfelelés tekintetében; vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

ideiglenesen belvízi utakon közlekednek, amennyiben rendelkeznek az alábbiakkal:

—

megfelelőségi – vagy azzal egyenértékű – bizonyítvány az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény) tekintetében, megfelelőségi – vagy azzal egyenértékű – bizonyítvány a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény tekintetében, és a nemzetközi olajszennyezés-megelőzési (IOPP) igazolás a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. évi nemzetközi egyezménynek (MARPOL) való megfelelés tekintetében; vagy

| — | azon személyszállító hajók tekintetében, amelyek nem tartoznak valamennyi, az első francia bekezdésben említett egyezmények hatálya alá, a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 1998. március 17-i 98/18/EK tanácsi irányelvnek (8) megfelelően kiadott, a személyhajók biztonsági szabályaira és követelményeire vonatkozó bizonyítvány; vagy |
| --- | --- |

—

azon személyszállító hajók tekintetében, amelyek nem tartoznak valamennyi, az első francia bekezdésben említett egyezmények hatálya alá, a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 1998. március 17-i 98/18/EK tanácsi irányelvnek (8) megfelelően kiadott, a személyhajók biztonsági szabályaira és követelményeire vonatkozó bizonyítvány; vagy

| — | azon kedvtelési célú kishajók tekintetében, amelyek nem tartoznak valamennyi, az első francia bekezdésben említett egyezmények hatálya alá, azon ország által kiadott bizonyítvány, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik. |
| --- | --- |

—

azon kedvtelési célú kishajók tekintetében, amelyek nem tartoznak valamennyi, az első francia bekezdésben említett egyezmények hatálya alá, azon ország által kiadott bizonyítvány, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.

3. cikk

Bizonyítvánnyal való rendelkezés kötelezettsége

(1)   Az 1. cikkben említett közösségi belvízi utakon közlekedő hajóknak a következőkkel kell rendelkezniük:

| a) | az R zónába tartozó vízi úton történő közlekedéskor:






  — | a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkének megfelelően kiadott bizonyítvány; |
| --- | --- | --- |

a)

az R zónába tartozó vízi úton történő közlekedéskor:

—

a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkének megfelelően kiadott bizonyítvány;

| — | vagy ... (9) után kiadott vagy megújított közösségi belvízi hajóbizonyítvány, amely – a II. melléklet 24. fejezetében található átmeneti rendelkezések sérelme nélkül – tanúsítja, hogy a hajó teljes mértékben megfelel a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek, amelyek tekintetében a fent említett egyezményben előírt műszaki követelményeknek való megfelelést az alkalmazandó szabályokkal és eljárásokkal összhangban állapították meg; |
| --- | --- |

—

vagy ... (9) után kiadott vagy megújított közösségi belvízi hajóbizonyítvány, amely – a II. melléklet 24. fejezetében található átmeneti rendelkezések sérelme nélkül – tanúsítja, hogy a hajó teljes mértékben megfelel a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek, amelyek tekintetében a fent említett egyezményben előírt műszaki követelményeknek való megfelelést az alkalmazandó szabályokkal és eljárásokkal összhangban állapították meg;

| b) | egyéb vízi utakon való közlekedéskor közösségi belvízi hajóbizonyítvány, beleértve – adott esetben – az 5. cikkben említett előírásokat. |
| --- | --- |

b)

egyéb vízi utakon való közlekedéskor közösségi belvízi hajóbizonyítvány, beleértve – adott esetben – az 5. cikkben említett előírásokat.

(2)   A közösségi belvízi hajóbizonyítványt az V. melléklet I. részében megadott minta szerint, ezzel az irányelvvel összhangban kell kiállítani.

4. cikk

Kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványok

(1)   Valamennyi olyan hajó, amely a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke alapján kiadott érvényes bizonyítvánnyal rendelkezik, ezen irányelv 5. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel, kizárólag e bizonyítvány birtokában is közlekedhet a Közösség vízi útjain.

(2)   Valamennyi, az (1) bekezdésben említett bizonyítvánnyal rendelkező hajót el kell azonban látni kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítvánnyal is:

| a) | amennyiben a 3. és a 4. zónába tartozó vízi úton közlekedik, és élni kíván az ezekre a vízi utakra vonatkozó csökkentett műszaki követelmények nyújtotta előnyökkel; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a 3. és a 4. zónába tartozó vízi úton közlekedik, és élni kíván az ezekre a vízi utakra vonatkozó csökkentett műszaki követelmények nyújtotta előnyökkel;

| b) | amennyiben az 1. és a 2. zónába tartozó vízi úton vagy – személyszállító hajók tekintetében – a 3. zónába tartozó olyan vízi úton közlekedik, amely nem áll összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival, amennyiben az érintett tagállam – az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésével összhangban – további műszaki követelményeket fogadott el ezen vízi utak vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az 1. és a 2. zónába tartozó vízi úton vagy – személyszállító hajók tekintetében – a 3. zónába tartozó olyan vízi úton közlekedik, amely nem áll összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival, amennyiben az érintett tagállam – az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésével összhangban – további műszaki követelményeket fogadott el ezen vízi utak vonatkozásában.

(3)   A kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványt az V. melléklet II. része szerinti minta alapján az illetékes hatóságok adják ki az (1) bekezdésben említett bizonyítvány bemutatása ellenében, és az adott vízi utak tekintetében illetékes hatóságok által meghatározott feltételek mellett.

5. cikk

Kiegészítő vagy csökkentett műszaki követelmények egyes zónák vonatkozásában

(1)   Minden tagállam – a Bizottsággal folytatott konzultációt követően és adott esetben a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény követelményeire is figyelemmel – a területén az 1. és a 2. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajók vonatkozásában a II. mellékletben foglaltakat kiegészítő műszaki követelményeket fogadhat el.

(2)   Minden tagállam fenntarthat a II. mellékletben foglaltakat kiegészítő műszaki követelményeket azon személyszállító hajók tekintetében, amelyek a területén a 3. zónába tartozó olyan vízi utakon közlekednek, amelyek nem állnak összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival. Az ilyen műszaki követelmények módosításához a Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges.

(3)   A kiegészítő követelményeknek a III. mellékletben felsorolt tárgykörökre kell korlátozódniuk. A Bizottságot e kiegészítő követelményekről legalább hat hónappal azok hatályba lépése előtt értesíteni kell, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

(4)   Az ilyen kiegészítő követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban, vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban. A megfelelés ilyen igazolását a megfelelő zóna közösségi vízi útjain el kell ismerni.

| (5) | a) | Amennyiben a II. melléklet 24a. fejezetében megállapított átmeneti rendelkezések a meglévő nemzeti biztonsági követelmények csökkenését eredményeznék, az érintett tagállam eltekinthet az átmeneti rendelkezések alkalmazásától azon belvízi személyszállító hajók tekintetében, amelyek a tagállam olyan belvízi útjain közlekednek, amelyek nem állnak összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival. Ilyen körülmények fennállása esetén az érintett tagállam megkövetelheti az összeköttetésben nem álló belvízi útjain közlekedő hajóktól, hogy ... (9)-tól/-től kezdődően teljes mértékben feleljenek meg a II. mellékletben megállapított műszaki követelményeknek. |
| --- | --- | --- |
| b) | Az a) pontban említett rendelkezést alkalmazó tagállam tájékoztatja a Bizottságot erről a döntéséről, és a Bizottság rendelkezésére bocsátja a belvízi útjain közlekedő személyszállító hajókra vonatkozó megfelelő nemzeti követelmények részleteit. A Bizottság értesíti a többi tagállamot. |
| c) | Az összeköttetésben nem álló belvízi utakon való közlekedésre vonatkozó tagállami követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban, vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban. |

(5)

a)

Amennyiben a II. melléklet 24a. fejezetében megállapított átmeneti rendelkezések a meglévő nemzeti biztonsági követelmények csökkenését eredményeznék, az érintett tagállam eltekinthet az átmeneti rendelkezések alkalmazásától azon belvízi személyszállító hajók tekintetében, amelyek a tagállam olyan belvízi útjain közlekednek, amelyek nem állnak összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival. Ilyen körülmények fennállása esetén az érintett tagállam megkövetelheti az összeköttetésben nem álló belvízi útjain közlekedő hajóktól, hogy ... (9)-tól/-től kezdődően teljes mértékben feleljenek meg a II. mellékletben megállapított műszaki követelményeknek.

b)

Az a) pontban említett rendelkezést alkalmazó tagállam tájékoztatja a Bizottságot erről a döntéséről, és a Bizottság rendelkezésére bocsátja a belvízi útjain közlekedő személyszállító hajókra vonatkozó megfelelő nemzeti követelmények részleteit. A Bizottság értesíti a többi tagállamot.

c)

Az összeköttetésben nem álló belvízi utakon való közlekedésre vonatkozó tagállami követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban, vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban.

(6)   A kizárólag a 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajókra – az adott zóna valamennyi vízi útján – a II. melléklet 19b. fejezetében meghatározott csökkentett követelmények vonatkoznak. A csökkentett követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban.

(7)   A Bizottsággal folytatott konzultációt követően minden tagállam csökkentheti a II. mellékletben szereplő műszaki követelményeket a területén kizárólag a 3. és 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajók tekintetében.

Az ilyen csökkentésnek a IV. mellékletben felsorolt tárgykörökre kell korlátozódnia. Amennyiben valamely hajó műszaki jellemzői megfelelnek az ilyen csökkentett műszaki követelményeknek, azt fel kell tüntetni a közösségi belvízi hajóbizonyítványban vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban.

A Bizottságot a II. mellékletben szereplő műszaki követelmények csökkentéséről legalább hat hónappal azok hatályba lépése előtt értesíteni kell, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

6. cikk

Veszélyes áruk

Bármely, a veszélyes anyagok rajnai szállításáról szóló rendelet (ADNR-rendelet) alapján kiadott bizonyítvánnyal rendelkező hajó az abban a bizonyítványban meghatározott feltételek mellett szállíthat veszélyes árukat a Közösség területén.

Bármely tagállam megkövetelheti, hogy az ilyen bizonyítvánnyal nem rendelkező hajó kizárólag akkor szállíthasson a területén veszélyes árukat, ha a hajó megfelel az ebben az irányelvben foglaltakat kiegészítő követelményeknek. Ezekről a követelményekről értesíteni kell a Bizottságot, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

7. cikk

Eltérések

(1)   A tagállamok eltérést engedélyezthetnek ezen irányelv egészének vagy egy részének alkalmazása alól az alábbiak vonatkozásában:

| a) | olyan hajók, vontató- és tolóhajók, valamint úszó munkagépek, amelyek olyan hajózható vízi utakon közlekednek, amelyek belvízi út révén nem állnak összeköttetésben más tagállamok vízi útjaival; |
| --- | --- |

a)

olyan hajók, vontató- és tolóhajók, valamint úszó munkagépek, amelyek olyan hajózható vízi utakon közlekednek, amelyek belvízi út révén nem állnak összeköttetésben más tagállamok vízi útjaival;

| b) | olyan hajók, amelyek bruttó hordképessége a 350 tonnát nem haladja meg, vagy áruszállításra nem szolgáló és 100 m3-nél kevesebb vízkiszorítású hajók, amelyeket 1950. január 1-je előtt kezdtek építeni, és amelyek kizárólag nemzeti vízi utakon közlekednek. |
| --- | --- |

b)

olyan hajók, amelyek bruttó hordképessége a 350 tonnát nem haladja meg, vagy áruszállításra nem szolgáló és 100 m3-nél kevesebb vízkiszorítású hajók, amelyeket 1950. január 1-je előtt kezdtek építeni, és amelyek kizárólag nemzeti vízi utakon közlekednek.

(2)   A tagállamok a nemzeti vízi útjaikon folytatott hajózás tekintetében eltérést engedélyezthetnek ennek az irányelvnek egy vagy több rendelkezése alól helyi érdekű, korlátozott terjedelmű hajóutakra vagy kikötői területekre. Ezeket az eltéréseket és azokat a hajóutakat vagy területeket, amelyekre érvényesek, a hajó bizonyítványában fel kell tüntetni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdéssel összhangban engedélyezett eltérésekről a Bizottságot értesíteni kell, amely tájékoztatja a többi tagállamot.

(4)   Az a tagállam, amely az (1) és (2) bekezdéssel összhangban engedélyezett eltérések eredményeképpen nem rendelkezik az ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó, a saját vízi útjain közlekedő hajókkal, nem köteles megfelelni a 9., a 10. és a 12. cikknek.

8. cikk

Közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadása

(1)   A közösségi belvízi hajóbizonyítványt azokra a hajókra, amelyek építését ... (9) követően kezdték el, a hajó üzembe helyezését megelőző műszaki szemlét követően adják ki, amely során ellenőrzik, hogy a hajó megfelel-e a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek.

(2)   Azokra a hajókra, amelyek nem tartoztak a 82/714/EGK irányelv alkalmazási körébe, de amelyek a 2. cikk (1) és (2) bekezdésével összefüggésben ezen irányelv hatálya alá tartoznak, a közösségi belvízi hajóbizonyítványt a hajó jelenlegi bizonyítványának lejártát követően, de legkésőbb ... (10)-ig elvégzett műszaki szemlét követően adják ki, amely során ellenőrzik, hogy a hajó megfelel-e a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek. Azokban a tagállamokban, ahol a hajó jelenlegi nemzeti bizonyítványának érvényességi ideje öt évnél kevesebb, az ilyen bizonyítványokat ... (9) követő 5 évvel bezárólag lehet kiadni.

A II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek való megfelelés bármilyen elmulasztását fel kell tüntetni a közösségi belvízi hajóbizonyítványban. Amennyiben az illetékes hatóságok úgy ítélik meg, hogy ezek a hiányosságok nem jelentenek nyilvánvaló veszélyt, az első albekezdésben említett hajók tovább közlekedhetnek addig az időpontig, amikor a hajónak a követelményeknek nem megfelelő alkatrészeit vagy tereit oly módon cserélik ki vagy alakítják át, hogy az adott alkatrészek vagy terek megfeleljenek a II. mellékletben szereplő követelményeknek.

(3)   E cikk értelmében különösen akkor feltételezhető nyilvánvaló veszély, ha az hatással van a hajótest szerkezeti épségére, a hajózási vagy kormányozhatósági tulajdonságokra, vagy a hajó sajátos jellemzőire vonatkozó, II. melléklet szerinti követelményekre. A II. melléklet tekintetében lehetővé tett eltéréseket nem kell nyilvánvaló veszélyt jelentő hiányosságként meghatározni.

A meglévő alkatrészeknek a rendszeres javítások és karbantartás során történő, azonos alkatrészekkel vagy azonos technológiájú és tervezésű alkatrészekkel való cseréje nem tekintendő az ezen cikk szerinti cserének.

(4)   E cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott, vagy a hajótulajdonos kérésére elvégzett műszaki szemle során – adott esetben – ellenőrizni kell, hogy a hajó megfelel-e az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett kiegészítő követelményeknek.

9. cikk

Az illetékes hatóságok

(1)   A közösségi belvízi hajóbizonyítványokat bármely tagállam illetékes hatóságai kiadhatják.

(2)   Minden tagállam jegyzéket állít össze arról, hogy mely hatóságai jogosultak a közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadására, és erről értesítik a Bizottságot. A Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

10. cikk

Műszaki szemlék végzése

(1)   A 8. cikkben említett műszaki szemlét az illetékes hatóságok végzik el, amelyek részben vagy teljesen eltekinthetnek attól, hogy a hajót műszaki szemlének vessék alá, amennyiben – a II. melléklet 1.01. cikke szerinti – valamely elismert hajóosztályozó társaság által kiadott érvényes igazolásból nyilvánvaló, hogy a hajó részben vagy teljesen megfelel a II. melléklet műszaki követelményeinek. A hajóosztályozó társaságokat kizárólag akkor lehet elismerni, ha teljesítik a VII. melléklet I. részében felsorolt kritériumokat.

(2)   Minden tagállam jegyzéket állít össze arról, hogy mely hatóságai jogosultak a műszaki szemlék elvégzésére, és erről értesíti a Bizottságot. A Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

11. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok érvényességi ideje

(1)   A közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességi idejét – a II. melléklettel összhangban – minden egyes esetben az ilyen bizonyítványok kiadására jogosult hatóság határozza meg.

(2)   A 12. és 16. cikkben, valamint a II. mellékletben meghatározott esetekben minden tagállam adhat ki ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványokat. Az ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványt az V. melléklet III. részében megadott minta szerint kell kiállítani.

12. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok pótlása

Minden tagállam megállapítja az érvényes, de elveszett vagy megsérült közösségi belvízi hajóbizonyítvány pótlásának feltételeit.

13. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok megújítása

(1)   A közösségi belvízi hajóbizonyítványokat érvényességi idejük lejártakor meg kell újítani a 8. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban.

(2)   A(z) ... (9) előtt kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványok megújítására a II. melléklet átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3)   A(z) ... (9) követően kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványok megújítására a II. melléklet azon átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni, amelyek az ilyen bizonyítványok kiadását követően léptek hatályba.

14. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok érvényességi idejének meghosszabbítása

A közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességét – a II. melléklettel összhangban – a kiállító vagy megújító hatóság kivételes esetben műszaki szemle végzése nélkül hosszabbíthatja meg. Az ilyen meghosszabbítást a bizonyítványban fel kell tüntetni.

15. cikk

Új közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadása

Olyan jelentősebb átalakítások vagy javítások esetében, amelyek hatással lehetnek a hajótest szerkezeti épségére, a II. melléklet szerinti hajózási vagy kormányozhatósági tulajdonságaira, vagy a hajó sajátos jellemzőire, a hajón az esetleges újabb utat megelőzően ismét el kell végezni a 8. cikkben előírt műszaki szemlét. E szemlét követően a hajó műszaki jellemzőit tartalmazó új közösségi belvízi hajóbizonyítványt kell kiadni, vagy a meglévő bizonyítványt ennek megfelelően módosítani kell. Amennyiben ezt a bizonyítványt más tagállamban adják ki, mint amelyben az első bizonyítványt kiadták vagy megújították, a bizonyítványt kiállító vagy megújító illetékes hatóságot erről egy hónapon belül tájékoztatni kell.

16. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítvány visszavonása, illetve kiadásának vagy megújításának megtagadása

A közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadását vagy megújítását elutasító határozatot meg kell indokolni. Az érintett személyt erről, valamint az érintett tagállamban igénybe vehető jogorvoslatról és annak határidejéről értesíteni kell.

Az érvényes közösségi belvízi hajóbizonyítványt az azt kibocsátó vagy megújító illetékes hatóság visszavonhatja, ha a hajó már nem felel meg a bizonyítványban feltüntetett műszaki követelményeknek.

17. cikk

Kiegészítő szemlék

Valamely tagállam illetékes hatóságai – a VIII. melléklettel összhangban – bármikor ellenőrizhetik, hogy a hajó rendelkezik-e az irányelv szerinti érvényes bizonyítvánnyal, és hogy kielégíti-e az ilyen bizonyítványban feltüntetett követelményeket vagy nyilvánvaló veszélyt jelent-e a hajón tartózkodó személyek, a környezet vagy a hajózás számára. Az illetékes hatóságok – a VIII. melléklettel összhangban – megteszik a szükséges intézkedéseket.

18. cikk

Harmadik országokból származó hajók hajóbizonyítványainak elismerése

A hajóbizonyítványoknak a Közösség és harmadik országok közötti kölcsönös elismerésére vonatkozó megállapodások megkötéséig a tagállamok illetékes hatóságai elismerhetik harmadik országok hajóinak hajóbizonyítványait az adott tagállam vízi útjain való hajózás céljából.

Harmadik országok hajói részére a közösségi belvízi hajóbizonyítványokat a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban kell kiadni.

19. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a belvízi áru- és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről, szóló 1991. december 16-i 91/672/EGK tanácsi irányelv (11) 7. cikkével létrehozott bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

20. cikk

A mellékletek kiigazítása és az ideiglenes bizonyítványokra vonatkozó ajánlások

(1)   A Bizottság a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadja el egyrészt azokat a módosításokat, amelyek szükségesek ezen irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez, a más nemzetközi szervezetek – különösen a Rajnai Hajózás Központi Bizottsága – munkájának eredményeként az ezen a területen végbemenő fejlődéshez való igazításához, valamint annak biztosításához, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett két bizonyítvány kiadására egyenértékű biztonsági szintet garantáló műszaki követelmények alapján kerüljön sor, másrészt azokat a módosításokat, amelyek szükségesek az 5. cikkben említett esetek figyelembevételéhez.

Ezeket a változtatásokat gyorsan kell végrehajtani annak garantálása érdekében, hogy a rajnai hajózás céljából elismert közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadásához szükséges műszaki követelmények által nyújtott biztonság szintje egyenértékű legyen a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkében említett bizonyítvány kibocsátásához megkövetelt biztonsági szinttel.

(2)   A Bizottság a II. melléklet 2.19. cikkével összhangban, a bizottság által megfogalmazott ajánlások alapján határoz az ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásáról.

21. cikk

A 76/135/EGK irányelv folytatólagos alkalmazhatósága

Ezen irányelv 2. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti alkalmazási körön kívül, de a 76/135/EGK irányelv 1a. cikke szerinti alkalmazási körbe eső hajók esetében annak az irányelvnek a rendelkezéseit kell alkalmazni.

22. cikk

Kiegészítő vagy csökkentett nemzeti követelmények

A valamely tagállamban – a területén az 1. és 2. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajó vonatkozásában – ... (9) előtt hatályban lévő kiegészítő követelmények, vagy – a területén a 3. és 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajók vonatkozásában – az említett időpont előtt hatályban lévő csökkentett műszaki követelmények továbbra is hatályban maradnak addig az időpontig, amikor a II. melléklet műszaki előírásaihoz kapcsolódó kiegészítő követelmények az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban, vagy a II. melléklet műszaki előírásainak csökkentései az 5. cikk (7) bekezdésével összhangban hatályba lépnek, de kizárólag ... (12)-ig.

23. cikk

Átültetés

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkező tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ... (9)-tól/-től kezdődő hatállyal megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el, valamint a Bizottság számára megküldenek egy táblázatot az elfogadott rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelésről. A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.

24. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy e szankciók alkalmazásra kerülnek. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

25. cikk

A 82/714/EGK irányelv hatályon kívül helyezése

A 82/714/EGK irányelv ... (9)-tól/-től kezdődően hatályát veszti.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetése napján lép hatályba.

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a címzettjei azok a tagállamok, amelyek az 1. cikk (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkeznek.

Kelt ..., ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 157., 1998.5.25., 17. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 1999. szeptember 16-iálláspontja (HL C 54., 2000.2.25., 79. o.), a Tanács 2006. február 23-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2006. július 5-i álláspontja.

2

álláspontja

2006. február 23

2006. július 5

(3)  HL L 301., 1982.10.28., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

4

(5)  HL L 21., 1976.1.29., 10. o. A legutóbb a 78/1016/EGK irányelvvel (HL L 349., 1978.12.13., 31. o.) módosított irányelv.

5

(6)  

  HL L 164., 1994.6.30., 15. o.



  A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (



  HL L 284., 2003.10.31., 1. o.



  ) módosított irányelv.

6

HL L 164., 1994.6.30., 15. o.

A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (

HL L 284., 2003.10.31., 1. o.

) módosított irányelv.

(7)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

7

(8)  HL L 144., 1998.5.15., 1. o. A legutóbb a 2003/75/EK bizottsági irányelvvel (HL L 190., 2003.7.30., 6. o.) módosított irányelv.

8

(9)  Ezen irányelv hatályba lépését követő 2 évvel.

9

(10)  Ezen irányelv hatályba lépését követő 12 évvel.

10

(11)  HL L 373., 1991.12.31., 29. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

11

(12)  Ezen irányelv hatályba lépését követő 30 hónappal.

12

I. MELLÉKLET

A FÖLDRAJZILAG 1., 2., 3. ÉS 4. HAJÓZÁSI ZÓNÁBA TARTOZÓ KÖZÖSSÉGI BELVÍZI VÍZI UTAK JEGYZÉKE

I. FEJEZET

1. zóna

Németországi Szövetségi Köztársaság

| Ems: | a régi Greetsiel világítótornyot az eemshaven-i kikötői bejárat nyugati kikötőgátjával összekötő vonaltól kifelé az északi szélesség 53°30′ és a keleti hosszúság 6°45′-ig, azaz kissé kifelé a szárazáru-szállító hajók átrakási helyétől az Alte Ems-en (1) |
| --- | --- |

Ems:

a régi Greetsiel világítótornyot az eemshaven-i kikötői bejárat nyugati kikötőgátjával összekötő vonaltól kifelé az északi szélesség 53°30′ és a keleti hosszúság 6°45′-ig, azaz kissé kifelé a szárazáru-szállító hajók átrakási helyétől az Alte Ems-en (1)

Lengyel Köztársaság

A Pomorska-öböl rugen-szigeti Nord Perd-et és a Niechorze világítótornyot összekötő vonaltól délre eső része.

A Gdanski-öböl Hel világítótornyot és Baltijsk kikötőjének bejárati bójáját összekötő vonaltól délre eső része.

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

| SKÓCIA |
| --- |
| Blue Mull Sound | Gutcher és Belmont között. |
| Yell Sound | Tofts Voe és Ulsta között. |
| Sullom Voe | A Gluss-sziget északkeleti pontjától Calback Ness északi pontjáig egy vonalon belül. |
| Dales Voe | Télen: | Kebister Ness északi fokától Breiwick partjáig egy vonalon belül a nyugati 1°10,8′ hosszúsági foknál |

SKÓCIA

Blue Mull Sound

Gutcher és Belmont között.

Yell Sound

Tofts Voe és Ulsta között.

Sullom Voe

A Gluss-sziget északkeleti pontjától Calback Ness északi pontjáig egy vonalon belül.

Dales Voe

Télen:

Kebister Ness északi fokától Breiwick partjáig egy vonalon belül a nyugati 1°10,8′ hosszúsági foknál

Dales Voe

Nyáron:

| | mint Lerwick-nél |
| --- | --- |

mint Lerwick-nél

Lerwick

Télen:

| | északról Scottle Holm-tól Scarfi Taing on Bressay-ig egy vonallal, és délről a Twageos fok világítótoronytól Whalpa Taing on Bressay-ig egy vonallal határolt területen belül |
| --- | --- |

északról Scottle Holm-tól Scarfi Taing on Bressay-ig egy vonallal, és délről a Twageos fok világítótoronytól Whalpa Taing on Bressay-ig egy vonallal határolt területen belül

Lerwick

Nyáron:

| | északról Brim Ness-től Inner Score északkeleti csücskéig egy vonallal, és délről Ness of Sound déli végétől Kirkabisterness-ig egy vonallal határolt területen belül |
| --- | --- |

északról Brim Ness-től Inner Score északkeleti csücskéig egy vonallal, és délről Ness of Sound déli végétől Kirkabisterness-ig egy vonallal határolt területen belül

Kirkwall

Kirkwall és Rousay között, a Point of Graand (Egilsay) és Galt Ness (Shapinsay) vagy Head of Work (szárazföld) közötti vonaltól nem keletre Helliar Holm jelzőfényein keresztül Shapinsay partjáig; Eynhallow-sziget délkeleti csücskétől nem északnyugatra, nem a tenger felé és egy vonal felé Rousay partján az északi szélesség 59°10,5 és a nyugati hosszúság 2°57,1, valamint Egilsay partján az északi szélesség 59°10,0 és a nyugati hosszúság 2°56,4-nél.

Stromness

Scapa-ig, de nem Scapa Flow-n kívül

Scapa Flow

A Point of Cletts-től Hoy szigetén át a Fara szigetén levő Thomson's Hill háromszögelési pontig, majd innen a Flotta szigetén levő Gibraltar kikötőgátig húzott vonallal határolt területen belül; A St Vincent kikötőgáttól Flotta szigetén át Calf of Flotta legnyugatibb pontjáig; Calf of Flotta legkeletibb pontjától a South Ronaldsay-szigeten levő Needle Point-ig, valamint Ness on Mainland Ness-től a Graemsay-szigeten levő Point of Oxan világítótoronyig és innen a Hoy-szigeten levő Bu fokig; és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Balnakiel-öböl

Eilean Dubh és A'Chleit között

Cromarty Firth

Észak-Sutor-tól Nairn Breakwater-ig egy vonalon belül,és a 2. zónájú vizektől a tenger felé

Inverness

Észak-Sutor-tól Nairn Breakwater-ig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Tay folyó – Dundee

A Broughty kastélytól Tayport-ig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Firth of Forth és a Forth folyó

Kirkcaldy-től a Portobello folyóig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Solway Firth

A legdélebbi foktól Silloth-ig egy vonalon belül

Loch Ryan

Finnart's foktól Milleur fokig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Clyde folyó

Külső határ:

| | egy vonal Skipness-től Garroch Head-től egy mérföldre délre egy pontig, majd innen Farland Head-ig |
| --- | --- |

egy vonal Skipness-től Garroch Head-től egy mérföldre délre egy pontig, majd innen Farland Head-ig

Belső határ télen:

| | egy vonal a Cloch világítótoronytól Dunoon kikötőig |
| --- | --- |

egy vonal a Cloch világítótoronytól Dunoon kikötőig

Belső határ nyáron:

| | egy vonal Bogany foktól, Bute-sziget, a Skelmorlie kastélyig és egy vonal Ardlamont foktól az Ettrick-öböl legdélibb széléig a Kyles of Bute öbölön belül |
| --- | --- |

egy vonal Bogany foktól, Bute-sziget, a Skelmorlie kastélyig és egy vonal Ardlamont foktól az Ettrick-öböl legdélibb széléig a Kyles of Bute öbölön belül

Megjegyzés: A fenti belső nyári határ június 5. és szeptember 5. között (mindkét napot beleértve) kiterjesztésre kerül egy vonallal, a Skelmorlie kastélynál levő Ayrshire parttól két mérföldre egy pont és a Tomond End, Cumbrae között, valamint egy vonallal Portachur fok, Cumbrae és Inner Brigurd fok, Ayrshire között

Oban

Északról Dunollie fok fényétől Ard na Chruidh-ig egy vonallal, és délről Rudha Seanach-től Ard na Cuile-ig egy vonallal határolt területen belül.

Kyle of Lochalsh

a Loch Alsh-en keresztül a Loch Duich csúcsáig

Loch Gairloch

Télen:

| | nincs |
| --- | --- |

nincs

Nyáron:

| | A Rubha na Moine-tól Eilan Horrisdale-ig majd Rubha nan Eanntag-ig vezető vonaltól délre |
| --- | --- |

A Rubha na Moine-tól Eilan Horrisdale-ig majd Rubha nan Eanntag-ig vezető vonaltól délre

ÉSZAK-ÍRORSZÁG

Belfast Lough

Télen:

| | nincs |
| --- | --- |

nincs

Nyáron:

| | Carrickfergus-tól Bangor-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Carrickfergus-tól Bangor-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Loch Neagh

A parttól 2 mérföldnél nagyobb távolságra

ANGLIA KELETI PARTJA

Humber folyó

Télen:

| | New Holland-tól Paull-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

New Holland-tól Paull-ig egy vonalon belül

Nyáron:

| | A Cleethorpes mólótól Patrington Church-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

A Cleethorpes mólótól Patrington Church-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

WALES ÉS ANGLIA NYUGATI PARTJA

Severn folyó

Télen:

| | Blacknore foktól Caldicot Pill-ig, Porstkewett, egy vonalon belül |
| --- | --- |

Blacknore foktól Caldicot Pill-ig, Porstkewett, egy vonalon belül

Nyáron:

| | Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Wye folyó

Télen:

| | Blackmore foktól Caldicot Pill-ig, Portskewett, egy vonalon belül |
| --- | --- |

Blackmore foktól Caldicot Pill-ig, Portskewett, egy vonalon belül

Nyáron:

| | Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Newport

Télen:

| | nincs |
| --- | --- |

nincs

Nyáron:

| | Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Cardiff

Télen:

| | nincs |
| --- | --- |

nincs

Nyáron:

| | Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Barry

Télen:

| | Nincs |
| --- | --- |

Nincs

Nyáron:

| | Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Swansea

A kikötőgátak tenger felőli végét összekötő vonalon belül

Menai-szoros

A Menai-szoroson belül a Llanddwyn-szigeti jelzőfényt Dinas Dinlleu-vel összekötő vonaltól és a Puffin-sziget déli végét Trwyn Du fokkal és a llanfairfechan-i vasútállomással összekötő vonalaktól, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Dee folyó

Télen:

| | Hilbre foktól Air fokig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Hilbre foktól Air fokig egy vonalon belül

Nyáron:

| | Formby foktól Air fokig egy vonalon belül |
| --- | --- |

Formby foktól Air fokig egy vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Mersey folyó

Télen:

| | Nincs |
| --- | --- |

Nincs

Nyáron:

| | a Formby fok és Air fok közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Formby fok és Air fok közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Preston és Southport

a Southport és Blackpool közötti vonalon belül a partokon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Fleetwood

Télen:

| | Nincs |
| --- | --- |

Nincs

Nyáron:

| | a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Lune folyó

Télen:

| | Nincs |
| --- | --- |

Nincs

Nyáron:

| | a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Heysham

Télen:

| | Nincs |
| --- | --- |

Nincs

Nyáron:

| | a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belül

Morecambe

Télen:

| | Nincs |
| --- | --- |

Nincs

Nyáron:

| | a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belültől |
| --- | --- |

a Rossal fok és Humphrey Head közötti vonalon belültől

Workington

a legdélebbi fok és Silloth közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

ANGLIA DÉLI RÉSZE

Colne –Colchester folyó

Télen:

| | a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül

Blackwater folyó

Télen:

| | a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Crouch folyó és Roach folyó

Télen:

| | a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Temze és mellékfolyói

Télen:

| | a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Medway folyó és Swale folyó

Télen:

| | a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Colne fok és Whitstable közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Chichester

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Langstone kikötő

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst Point között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Portsmouth

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Bembridge, Wight-sziget

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Cowes, Wight-sziget

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Southampton

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Beaulieu folyó

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Keyhaven tó

A Wight-szigeten belül keletre a west-wittering-i templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst fok között húzódó vonallal határolt területen belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Weymouth

A Portland kikötőn belül és a Wey folyó és a Portland kikötő között

Plymouth

a Cawsand és Breakwater és Staddon közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Falmouth

Télen:

| | a St. Anthony Head és Rosemullion közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a St. Anthony Head és Rosemullion közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a St.Anthony Head és Nare fok közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a St.Anthony Head és Nare fok közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Camel folyó

a Stepper fok és Trebetherick fok közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Bridgewater

A zátonyon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

Avon folyó (Avon)

Télen:

| | a Blacknore fok és Caldicot Pill, Porstkewett közötti vonalon belül |
| --- | --- |

a Blacknore fok és Caldicot Pill, Porstkewett közötti vonalon belül

Nyáron:

| | a Barry kikötőgát és Steepholm, majd innen Brean Down közötti vonalon belül
  és a 2. zónájú vizektől a tenger felé. |
| --- | --- |

a Barry kikötőgát és Steepholm, majd innen Brean Down közötti vonalon belül

és a 2. zónájú vizektől a tenger felé.

2. zóna

Cseh Köztársaság

Lipno tavi gát.

Németországi Szövetségi Köztársaság

| Ems: | az Ems-en keresztül a Papenburg kikötő bejáratához közel a diemeni szivattyútelep és a Halte-nél levő töltés eleje között húzódó vonaltól egészen a régi Greetsiel világítótornyot és az eemshaveni kikötő bejáratát összekötő vonalig. |
| --- | --- |
| Jade: | a Schillig jelzőfényt a lanwardeni templomtoronnyal összekötő vonalon belül |
| Weser: | a brémai vasúti híd északnyugati szélétől egészen a langwardeni és a cappeli templomtornyot összekötő vonalig, beleértve a Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm és Schweiburg oldalágakat |
| Elba: | a hamburgi kikötő alsó határától egészen a döse-i irányfényt és a Friedrichskoog töltés (Dieksand) nyugati szélét összekötő vonalig, beleértve a Nebenelbe és az Este, a Lühe, a Schwinge, az Oste, a Pinnau, a Krückau és a Stör mellékfolyóit (minden esetben a torkolattól a duzzasztógátig) |
| Meldorfer Bucht: | a Friedrichskoog töltés (Dieksand) nyugati szélét és a büsumi kikötő nyugati végét összekötő vonalon belül |
| Eider: | a Gieselau-csatornától az Eider duzzasztógátig |
| Flensburger Förde: | a Kegnäs világítótornyot és Birknack-ot összekötő vonalon belül |
| Schlei: | a schleimünde-i kikötő végei közötti vonalon belül |
| Eckernförder Bucht: | a Boknis-Eck-et és a szárazföld Dänisch Nienhof-nál levő északkeleti pontját összekötő vonalon belül |
| Kieler Förde: | a Bülk világítótornyot a Laboe tengerészeti emlékművel összekötő vonalon belül |
| Nord-Ostsee-Kanal (Kiel csatorna): | a brunsbütteli kikötőgát végpontjait összekötő vonaltól a Kiel-Holtenaunál levő bejárati fényeket, a Schirnauer See-t, a Bergstedter See-t, az Andorfer See-t, az Obereidersee-t az Enge-vel, a Flemhuder See-vel és az Achterwehrer csatornával összekötő vonalig |
| Trave: | a lübecki nyitható vasúti híd északnyugati szélétől és a Holstenbrücke (Stadttrave) északi szélétől egészen a travemündei kikötőgát belső déli és külső északi végpontját összekötő vonalig, beleértve a Pötenitzer Wiek-et, a Dassower See-t és az Altarmen-t a Teerhof-szigetnél |
| Leda: | a Leer-nél levő tengeri zsilip külső kikötője bejáratától a torkolatig |
| Hunte: | az Oldenburg kikötőtől és Oldenburgban az Amalienbrückétől lefelé 140 m-től a torkolatig |
| Lesum: | a Bremen-Burg vasúti hídtól a torkolatig |
| Este: | a buxtehudei gátkaputól az Este duzzasztógátjáig |
| Lühe: | a horneburgi Au-Mühle gátkaputól a Lühe duzzasztógátjáig |
| Schwinge: | a stadtei Salztor gátkaputól a Schwinge duzzasztógátjáig |
| Oste: | a bremervördei malom gátjának északkeleti szélétől az Oste duzzasztógátjáig |
| Pinnau: | a pinnebergi vasúti híd délnyugati szélétől a Pinnau duzzasztógátjáig |
| Krückau: | az elmshorni Wedenkamptól és ide vezető híd délnyugati szélétől a Krückau duzzasztógátjáig |
| Stör: | a Rensing árapályszintmérőtől a Stör duzzasztógátjáig |
| Freiburger Hafenpriel: | a Freiburg an der Elbe zsilip keleti szélétől egészen a torkolatig |
| Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff és Wismar kikötői terület: | a tenger felé egészen a Hoher Wieschendorf Huk és a Timmendorf jelzőfény közötti vonalig és a poel-szigeti Gollwitz jelzőfényt a Wustow-félsziget déli pontját összekötő vonali |
| Warnow, valamint a Breitling és mellékágai: | lefelé a Mühlendammon a rostocki Geinitzbrücke északi szélétől a tenger felé egészen a warnemündei nyugati és keleti kikötőgát északi pontjait összekötő vonalig |
| A szárazföld és a Darß és Zingst félsziget által körbezárt vizek, valamint a Hiddensee- és Rügen-sziget (beleértve a Stralsund kikötői területet): | a tenger felé kiterjedve az alábbiak között






  — | a Zingst-félsziget és Bock szigete: egészen az északi szélesség 54°26′42′′-ig |

Ems:

az Ems-en keresztül a Papenburg kikötő bejáratához közel a diemeni szivattyútelep és a Halte-nél levő töltés eleje között húzódó vonaltól egészen a régi Greetsiel világítótornyot és az eemshaveni kikötő bejáratát összekötő vonalig.

Jade:

a Schillig jelzőfényt a lanwardeni templomtoronnyal összekötő vonalon belül

Weser:

a brémai vasúti híd északnyugati szélétől egészen a langwardeni és a cappeli templomtornyot összekötő vonalig, beleértve a Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm és Schweiburg oldalágakat

Elba:

a hamburgi kikötő alsó határától egészen a döse-i irányfényt és a Friedrichskoog töltés (Dieksand) nyugati szélét összekötő vonalig, beleértve a Nebenelbe és az Este, a Lühe, a Schwinge, az Oste, a Pinnau, a Krückau és a Stör mellékfolyóit (minden esetben a torkolattól a duzzasztógátig)

Meldorfer Bucht:

a Friedrichskoog töltés (Dieksand) nyugati szélét és a büsumi kikötő nyugati végét összekötő vonalon belül

Eider:

a Gieselau-csatornától az Eider duzzasztógátig

Flensburger Förde:

a Kegnäs világítótornyot és Birknack-ot összekötő vonalon belül

Schlei:

a schleimünde-i kikötő végei közötti vonalon belül

Eckernförder Bucht:

a Boknis-Eck-et és a szárazföld Dänisch Nienhof-nál levő északkeleti pontját összekötő vonalon belül

Kieler Förde:

a Bülk világítótornyot a Laboe tengerészeti emlékművel összekötő vonalon belül

Nord-Ostsee-Kanal (Kiel csatorna):

a brunsbütteli kikötőgát végpontjait összekötő vonaltól a Kiel-Holtenaunál levő bejárati fényeket, a Schirnauer See-t, a Bergstedter See-t, az Andorfer See-t, az Obereidersee-t az Enge-vel, a Flemhuder See-vel és az Achterwehrer csatornával összekötő vonalig

Trave:

a lübecki nyitható vasúti híd északnyugati szélétől és a Holstenbrücke (Stadttrave) északi szélétől egészen a travemündei kikötőgát belső déli és külső északi végpontját összekötő vonalig, beleértve a Pötenitzer Wiek-et, a Dassower See-t és az Altarmen-t a Teerhof-szigetnél

Leda:

a Leer-nél levő tengeri zsilip külső kikötője bejáratától a torkolatig

Hunte:

az Oldenburg kikötőtől és Oldenburgban az Amalienbrückétől lefelé 140 m-től a torkolatig

Lesum:

a Bremen-Burg vasúti hídtól a torkolatig

Este:

a buxtehudei gátkaputól az Este duzzasztógátjáig

Lühe:

a horneburgi Au-Mühle gátkaputól a Lühe duzzasztógátjáig

Schwinge:

a stadtei Salztor gátkaputól a Schwinge duzzasztógátjáig

Oste:

a bremervördei malom gátjának északkeleti szélétől az Oste duzzasztógátjáig

Pinnau:

a pinnebergi vasúti híd délnyugati szélétől a Pinnau duzzasztógátjáig

Krückau:

az elmshorni Wedenkamptól és ide vezető híd délnyugati szélétől a Krückau duzzasztógátjáig

Stör:

a Rensing árapályszintmérőtől a Stör duzzasztógátjáig

Freiburger Hafenpriel:

a Freiburg an der Elbe zsilip keleti szélétől egészen a torkolatig

Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff és Wismar kikötői terület:

a tenger felé egészen a Hoher Wieschendorf Huk és a Timmendorf jelzőfény közötti vonalig és a poel-szigeti Gollwitz jelzőfényt a Wustow-félsziget déli pontját összekötő vonali

Warnow, valamint a Breitling és mellékágai:

lefelé a Mühlendammon a rostocki Geinitzbrücke északi szélétől a tenger felé egészen a warnemündei nyugati és keleti kikötőgát északi pontjait összekötő vonalig

A szárazföld és a Darß és Zingst félsziget által körbezárt vizek, valamint a Hiddensee- és Rügen-sziget (beleértve a Stralsund kikötői területet):

a tenger felé kiterjedve az alábbiak között

—

a Zingst-félsziget és Bock szigete: egészen az északi szélesség 54°26′42′′-ig

| — | Bock és Hiddensee szigete: egészen a Bock-sziget északi pontját a Hiddensee-sziget déli pontjával összekötő vonalig |
| --- | --- |

—

Bock és Hiddensee szigete: egészen a Bock-sziget északi pontját a Hiddensee-sziget déli pontjával összekötő vonalig

| — | Hiddensee szigete és Rügen szigete (Bug): egészen a Neubessin délkeleti pontját és Buger Hakent összekötő vonalig |
| --- | --- |

—

Hiddensee szigete és Rügen szigete (Bug): egészen a Neubessin délkeleti pontját és Buger Hakent összekötő vonalig

Greifswalder Bodden és Greifswald kikötői terület, beleértve a Ryck-et:

a tenger felé egészen a Thiessower Haken (Südperd) keleti pontjától a Ruden-sziget keleti pontjáig húzódó vonalig, és innen az Usedom-sziget északi pontjáig ( északi szélesség 54°10′37′′, keleti hosszúság 13°47′51′′)

A szárazföld és a Usedom-sziget által közrezárt vizek (a Peenestrom, beleértve a Wolgast kikötői területet és az Achterwasser-t, és a Stettiner Haff-ot):

kelet felé egészen a Lengyel Köztársaság határáig a Stettiner Haff-ban

Francia Köztársaság

Dordogne: a Libourne-ban levő kőhídtól a torkolatig

Garonne: a Bordeaux-ban levő kőhídtól a torkolatig

Gironde

Loire: a Haudaudine-hídtól a Madeleine-mellékágon át a torkolatig és a Pirmil-hídtól a Pirmil-mellékágon át.

Rhône: az Arles-ban levő Trinquetaille-hídtól és azon túl Marseille irányában

Szajna: a Rouen-ben levő Jeanne-d'Arc-hídtól a torkolatig.

Magyar Köztársaság

Balaton.

Holland Királyság

Dollard.

Eems.

Waddenzee: beleértve az összekötőket az Északi-tengerrel.

Ijsselmeer: beleértve a Markermeer-t és az Ijmeer-t, de a Gouwzee nem.

Nieuwe Waterweg és a Scheur.

Caland Kanaal nyugatra a Benelux kikötőtől.

Hollands Diep.

Breeddiep, Beerkanaal és kapcsolódó kikötői.

Haringvliet és Vuile Gat: beleértve egyrészről a Goeree-Overflakkee, másrészről aVoorne-Putten és Hoeksche Waard közötti vízi utakat.

Hellegat.

Volkerak.

Krammer.

Grevelingenmeer és Brouwerschavensche Gat: beleértve a Schouwen-Duiveland és Goeree-Overflakkee közötti vízi utakat.

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Eastern Scheldt és Roompot: beleértve egyrészről a Walcheren, Noord-Beveland és Zuid-Beveland, másrészről pedig a Schouwen-Duiveland és Tholen közötti vízi utakat, nem tartozik ide a Scheldt-Rajna csatorna.

Scheldt és Nyugat-Scheldt valamint tengeri torkolata: beleértve egyrészről a Zeeland Flanders, másrészről pedig a Walcheren és Zuid-Beveland, közötti vízi utakat, nem tartozik ide a Scheldt-Rajna csatorna.

Lengyel Köztársaság

Szczecini lagúna.

Kamień-lagúna.

Wisła-lagúna.

Puck-öböl.

Włocławski víztározó.

Śniardwy tó.

Niegocin tó.

Mamry tó.

Egyesült Királyság

| SKÓCIA |
| --- |
| Scapa Flow | A Flotta szigetén levő Wharth-tól a dél-Walls-on levő Martello toronyig húzott, és a Hoy szigetén levő Point Cletts-től a Fara szigetén levő Thomson's háromszögelési pontig, majd innen a Flotta-szigeti Gibraltar kikötőgátig húzott vonallal határolt területen belül |
| Kyle of Durness | Eilean Dubh-tól délre |
| Cromarty Firth | Az észak-Sutor és dél-Sutor közötti vonalon belül |
| Inverness | a Fort George és Chanonry fok közötti vonalon belül |
| Findhorn-öböl | a földnyelven belül |
| Aberdeen | a déli kikötőgát és az Abercromby kikötőgát közötti vonalon belül |
| Montrose-medence | nyugatra attól a vonaltól, amely a Scurdie Ness világítótoronynál levő kikötői bejáraton át észak-dél irányban fut |
| Tay folyó – Dundee | A dundee-i árapály-medence (halas dokk) és Craig Head, kelet-Newport közötti vonalon belül |
| Firth of Forth és a Forth folyó | A Firth of Forth-on belül, de nem keletre a Forth vasúti hídtól |
| Dumfries | Az Airds fok és Scar fok közötti vonalon belül |
| Loch Ryan | A Cairn fok és Kircolm fok közötti vonalon belül |
| Ayr kikötő | A homokpadon belül |
| Clyde | Az 1. zónájú vizek felett |
| Kyles of Bute | Colintraive és Rhubodach között |
| Campbeltown kikötő | A Macringan's fok és Ottercharach fok közötti vonalon belül |
| Loch Etive | A Loch Etive-n belül a Lora vízesés felett |
| Loch Leven | A Ballachulish-nál levő híd felett |
| Loch Linnhe | A Corran fok jelzőfénytől északra |
| Loch Eil | Az egész tó |
| Kaledóniai-csatorna | Lochs Lochy, Oich és Ness |
| Kyle of Lochalsh | Kyle Akin-on belül, nem nyugatra az Eilean Ban jelzőfénytől vagy keletre Eileanan Dubha-tól |
| Loch Carron | Stromemore és a Strome komp között |
| Loch Broom, Ullapool | Az Ullapool fok jelzőfény és Aultnaharrie közötti vonalon belül |
| Kylesku | A Loch Cairnbawn-on keresztül Garbh legkeletibb pontja közötti területen Eilean és Eilean na Rainich legnyugatibb pontja |
| Stornoway kikötő | Az Arnish fok és Sandwick-öböl világítótorony közötti vonalon belül, északnyugati oldal |
| The Sound of Scalpay | Berry Cove-tól (Scalpay) nem keletre és Croc a Loin-tól (Harris) nem nyugatra |
| Északi kikötő, Scalpay és Tarbert kikötő | A Harris-sziget partjától egy mérföldön belül |
| Loch Awe | Az egész tó |
| Loch Katrine | Az egész tó |
| Loch Lomond | Az egész tó |
| Loch Tay | Az egész tó |
| Loch Loyal | Az egész tó |
| Loch Hope | Az egész tó |
| Loch Shin | Az egész tó |
| Loch Assynt | Az egész tó |
| Loch Glascarnoch | Az egész tó |
| Loch Fannich | Az egész tó |
| Loch Maree | Az egész tó |
| Loch Gairloch | Az egész tó |
| Loch Monar | Az egész tó |
| Loch Mullardach | Az egész tó |
| Loch Cluanie | Az egész tó |
| Loch Loyne | Az egész tó |
| Loch Garry | Az egész tó |
| Loch Quoich | Az egész tó |
| Loch Arkaig | Az egész tó |
| Loch Morar | Az egész tó |
| Loch Shiel | Az egész tó |
| Loch Earn | Az egész tó |
| Loch Rannoch | Az egész tó |
| Loch Tummel | Az egész tó |
| Loch Ericht | Az egész tó |
| Loch Fionn | Az egész tó |
| Loch Glass | Az egész tó |
| Loch Rimsdale/nan Clar | Az egész tó |
| ÉSZAK-ÍRORSZÁG |
| Strangford Lough | A Cloghy fok és Dogtail fok közötti vonalon belül |
| Belfast Lough | A Holywood és Macedon fok közötti vonalon belül |
| Larne | A Larne kikötőgát és a Magee-szigeten levő kompkikötő közötti vonalon belül |
| Bann folyó | A Seaward végétől a Toome híd kikötőgátig |
| Lough Erne | Felső- és Alsó Lough Erne |
| Lough Neagh | A parttól 2 mérföldön belül |
| ANGLIA KELETI PARTJA |
| Berwick | A kikötőgátakon belül |
| Warkworth | A kikötőgátakon belül |
| Blyth | A kikötőgát külső végpontjain belül |
| Tyne folyó | Dunston Staithes a Tyne kikötőgát végéig |
| Wear folyó | Fatfield a Sunderland kikötőgát végéig |
| Seaham | A kikötőgátakon belül |
| Hartlepool | A Middleton kikötőgát és Old Pier Head közötti vonalon belül
  A kikötőgát északi végét a déli végével összekötő vonalon belül |
| Tees folyó | A Government hullámtörőgáttól nyugatra a Tees duzzasztógátjáig nyúló vonalon belül |
| Whitby | A Whitby kikötőgát végpontjain belül |
| Humber folyó | Az észak-Ferriby és dél-Ferriby közötti vonalon belül |
| Grimsby dokk | Az árapály-medence nyugati kikötőgátja és az észak-quay-i halas dokk keleti kikötőgátja közötti vonalon belül |
| Boston | A New Cut-on belül |
| Dutch folyó | Az egész csatorna |
| Hull folyó | Beverley Beck a Humber folyóig |
| Kielder Water | Az egész tó |
| Ouse folyó | A Naburn zsilip alatt |
| Trent folyó | A Cromwell zsilip alatt |
| Wharfe folyó | Az Ouse folyóval való összefolyástól Tadcaster Bridge-ig |
| Scarborough | A Scarborough kikötőgát végpontjain belül |
| WALES ÉS ANGLIA NYUGATI PARTJA |
| Severn folyó | A Sharpness foktól (északi szélesség 51°43,4′) nyugatra Llanthony-ig és Maisemore Weirs-ig futó vonaltól északra, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé. |
| Wye folyó | Chepstow-nál, az északi szélesség (51°38,0′)-tól északra Monmouth-ig |
| Newport | A Fifoot fokon áthaladó távvezetékektől északra |
| Cardiff | A déli hullámtörőgát és Penarth Head közötti vonalon belül
  A közrezárt vizek a Cardiff-öböl duzzasztógátjától nyugatra |
| Barry | A kikötőgátak tenger felőli végpontjai közötti vonalon belül |
| Talbot kikötő | Az Afran folyó kikötőgátjainak tenger felőli végpontjait összekötő vonalon belül, a közrezárt dokkokon kívül. |
| Neath | A Baglan-öböl tartályhajó hullámtörőgát tenger felőli végpontjától északra futó vonalon belül (északi szélesség 51°37,2′, nyugati hosszúság 3°50,5′) |
| Llanelli és Burry kikötő | A Burry kikötő nyugati kikötőgátját a Whiteford fokkal összekötő vonallal határolt területen belül |
| Milford Haven | A dél-Hook fok és Thorn fok közötti vonalon belül |
| Fishguard | Az északi és keleti kikötőgátak tenger felőli végpontjait összekötő vonalon belül |
| Cardigan | A Pen-Yr-Ergyd-nél levő tengerszoroson belül |
| Aberystwyth | A kikötőgátak tenger felőli végpontjain belül |
| Aberdyfi | Az Aberdyfi vasútállomás és a Twyni Bach jelzőfény közötti vonalon belül |
| Barmouth | A Barmouth vasútállomás és Penrhyn fok közötti vonalon belül |
| Portmadoc | A Harlech fok és Graig Ddu közötti vonalon belül |
| Holyhead | A fő kikötőgáttal határolt területen belül, és a Brynglas fok kikötőgát végétől a Towyn-öbölig húzott vonalon belül |
| Menai-szoros | A Menai-szoroson belül, az Aber Menai fokot a Belan fokkal összekötő vonal és a Beaumaris kikötőgátat Pen-y-Coed fokkal összekötő vonal között |
| Conway | A Mussel Hill és Tremlyd fok közötti vonalon belül |
| Llandudno | A kikötőgáton belül |
| Rhyl | A kikötőgáton belül |
| Dee folyó | Connah's Quay felett a Barrelwell Hill vízkiemelő pontig |
| Mersey folyó | A Rock világítótorony és a Seaforth dokk északnyugati része közötti vonalon belül, de a többi dokk kizárásával |
| Preston és Southport | A Lytham és Southport közötti vonalon belül és a Preston dokkokon belül |
| Fleetwood | Az alsó fénysor és Knott közötti vonalon belül |
| Lune folyó | A Sunderland fok és Chapel Hill közötti vonalon belül, a Glasson dokkig, és még a dokk is |
| Barrow | A Haws fokot, a Walney-szigetet a Roa-sziget sólyával összekötő vonalon belül |
| Whitehaven | A kikötőgáton belül |
| Workington | A kikötőgáton belül |
| Maryport | A kikötőgáton belül |
| Carlisle | A Point Carlisle és Torduff közötti vonalon belül |
| Coniston Water | Az egész tó |
| Derwentwater | Az egész tó |
| Ullswater | Az egész tó |
| Windermere | Az egész tó |
| ANGLIA DÉLI RÉSZE |
| Blakeney és Morston kikötő és megközelítő útvonalai | A Blakeney foktól délre a Stiffkey folyó bejáratáig húzódó vonaltól keletre |
| Orwell folyó és Stour folyó | Az Orwell folyó a Blackmanshead kikötőgát és Landguard fok közötti vonalon belül, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé. |
| Blackwater folyó | Valamennyi vízi út a Mersea-sziget legdélnyugatibb végétől a Sales fokig húzódó vonalon belül |
| Crouch folyó és Roach folyó | A Crouch folyó a Holliwell fok és Foulness fok közötti vonalon belül, beleértve a Roach folyót is |
| Temze és mellékfolyói | A Temze a Denton Wharf kikötőgát legkeletibb pontján keresztül észak-dél irányban húzott vonal felett, Gravesend a Teddington zsilipig |
| Medway folyó és a Swale | A Medway folyó a Garrison foktól a Grain toronyig, az Allington zsilipig húzott vonaltól; és a Swale Whitstable-től a Medway-ig |
| Stour folyó (Kent) | A Stour folyó a Flagstaff Reach-nél levő kiszállóhely torkolata felett |
| Doveri kikötő | A kikötő keleti és nyugati bejárata között húzódó vonalon belül |
| Rother folyó | A Rother folyó a camberi árapály-jelző állomás felett a Scots Float zsilipig és a Brede folyón levő bejárati zsilipig |
| Adur folyó és Southwick-csatorna | A Shoreham kikötő bejáratán keresztül a Soutwick-csatorna zsilipig, és Tarmac Wharf nyugati végéig húzott vonalon belül |
| Arun folyó | Az Arun folyó a Littlehampton kikötőgát felett Littlehampton Marina-ig |
| Ouse folyó (Sussex) Newhaven | Az Ouse folyó a Newhaven kikötő bejáratának kikötőgátjain keresztül az északi rakpart északi végéig húzott vonaltól |
| Brighton | Brighton Marina külső kikötő a nyugati rakpart déli végétől a déli rakpart északi végéig húzott vonalon belül |
| Chichester | Az Eastoke pont és a nyugat-witteringi templomtorony közötti vonalon belül, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé. |
| Langstone kikötő | Az Eastney fok és Gunner fok közötti vonalon belül |
| Portsmouth | A kikötő port blockhouse-i bejáratán keresztül a kerek toronyig húzott vonalon belül |
| Bembridge, Wight-sziget | A Brading kikötőn belül |
| Cowes, Wight-sziget | A Medina folyó a keleti parti kikötőgát jelzőfényétől a nyugati parti House jelzőfényig húzott vonalon belül |
| Southampton | A Calshot vár és a Hook jelzőfény közötti vonalon belül |
| Beaulieu folyó | A Beaulieu folyón belül nem keletre az Inchmery House-on keresztül húzott észak-déli vonaltól |
| Keyhaven tó | A Hurst fok alsó jelzőfényeitől a keyhaveni mocsarakig északra húzott vonalon belül |
| Christchurch | A Run |
| Poole | A Chain komp útvonala, a Sandbanks és dél-Haven fok közötti vonalon belül |
| Exeter | A Warren fok és a Checkstone szirttel szemben levő parti mentőcsónak-állomás közötti kelet-nyugati irányban húzódó vonalon belül |
| Teignmouth | A kikötőn belül |
| Dart folyó | A Kettle fok és a Battery fok közötti vonalon belül |
| Salcombe folyó | A Splat fok és a Limebury fok közötti vonalon belül |
| Plymouth | A Mount Batten kikötőgáttól a Drake-szigeten keresztül a Raveness fokig húzott vonalon belül. A Yealm folyó a Warren fok és a Misery fok közötti vonalon belül |
| Fowey | A kikötőn belül |
| Falmouth | A St. Anthony Head és a Pendennis fok közötti vonalon belül |
| Camel folyó | A Gun fok és Brea Hill közötti vonalon belül |
| Taw és Torridge folyó | A Crow fokon levő világítótoronytól a Skern foknál levő partig húzódó 200° vonalon belül |
| Bridgewater | A Stert foktól keletre futó vonaltól délre (északi szélesség 51°13,0′) |
| Avon folyó (Avon) | A Wharf fok Avonmouth kikötőgátja és a Netham gát közötti vonalon belül |

SKÓCIA

Scapa Flow

A Flotta szigetén levő Wharth-tól a dél-Walls-on levő Martello toronyig húzott, és a Hoy szigetén levő Point Cletts-től a Fara szigetén levő Thomson's háromszögelési pontig, majd innen a Flotta-szigeti Gibraltar kikötőgátig húzott vonallal határolt területen belül

Kyle of Durness

Eilean Dubh-tól délre

Cromarty Firth

Az észak-Sutor és dél-Sutor közötti vonalon belül

Inverness

a Fort George és Chanonry fok közötti vonalon belül

Findhorn-öböl

a földnyelven belül

Aberdeen

a déli kikötőgát és az Abercromby kikötőgát közötti vonalon belül

Montrose-medence

nyugatra attól a vonaltól, amely a Scurdie Ness világítótoronynál levő kikötői bejáraton át észak-dél irányban fut

Tay folyó – Dundee

A dundee-i árapály-medence (halas dokk) és Craig Head, kelet-Newport közötti vonalon belül

Firth of Forth és a Forth folyó

A Firth of Forth-on belül, de nem keletre a Forth vasúti hídtól

Dumfries

Az Airds fok és Scar fok közötti vonalon belül

Loch Ryan

A Cairn fok és Kircolm fok közötti vonalon belül

Ayr kikötő

A homokpadon belül

Clyde

Az 1. zónájú vizek felett

Kyles of Bute

Colintraive és Rhubodach között

Campbeltown kikötő

A Macringan's fok és Ottercharach fok közötti vonalon belül

Loch Etive

A Loch Etive-n belül a Lora vízesés felett

Loch Leven

A Ballachulish-nál levő híd felett

Loch Linnhe

A Corran fok jelzőfénytől északra

Loch Eil

Az egész tó

Kaledóniai-csatorna

Lochs Lochy, Oich és Ness

Kyle of Lochalsh

Kyle Akin-on belül, nem nyugatra az Eilean Ban jelzőfénytől vagy keletre Eileanan Dubha-tól

Loch Carron

Stromemore és a Strome komp között

Loch Broom, Ullapool

Az Ullapool fok jelzőfény és Aultnaharrie közötti vonalon belül

Kylesku

A Loch Cairnbawn-on keresztül Garbh legkeletibb pontja közötti területen Eilean és Eilean na Rainich legnyugatibb pontja

Stornoway kikötő

Az Arnish fok és Sandwick-öböl világítótorony közötti vonalon belül, északnyugati oldal

The Sound of Scalpay

Berry Cove-tól (Scalpay) nem keletre és Croc a Loin-tól (Harris) nem nyugatra

Északi kikötő, Scalpay és Tarbert kikötő

A Harris-sziget partjától egy mérföldön belül

Loch Awe

Az egész tó

Loch Katrine

Az egész tó

Loch Lomond

Az egész tó

Loch Tay

Az egész tó

Loch Loyal

Az egész tó

Loch Hope

Az egész tó

Loch Shin

Az egész tó

Loch Assynt

Az egész tó

Loch Glascarnoch

Az egész tó

Loch Fannich

Az egész tó

Loch Maree

Az egész tó

Loch Gairloch

Az egész tó

Loch Monar

Az egész tó

Loch Mullardach

Az egész tó

Loch Cluanie

Az egész tó

Loch Loyne

Az egész tó

Loch Garry

Az egész tó

Loch Quoich

Az egész tó

Loch Arkaig

Az egész tó

Loch Morar

Az egész tó

Loch Shiel

Az egész tó

Loch Earn

Az egész tó

Loch Rannoch

Az egész tó

Loch Tummel

Az egész tó

Loch Ericht

Az egész tó

Loch Fionn

Az egész tó

Loch Glass

Az egész tó

Loch Rimsdale/nan Clar

Az egész tó

ÉSZAK-ÍRORSZÁG

Strangford Lough

A Cloghy fok és Dogtail fok közötti vonalon belül

Belfast Lough

A Holywood és Macedon fok közötti vonalon belül

Larne

A Larne kikötőgát és a Magee-szigeten levő kompkikötő közötti vonalon belül

Bann folyó

A Seaward végétől a Toome híd kikötőgátig

Lough Erne

Felső- és Alsó Lough Erne

Lough Neagh

A parttól 2 mérföldön belül

ANGLIA KELETI PARTJA

Berwick

A kikötőgátakon belül

Warkworth

A kikötőgátakon belül

Blyth

A kikötőgát külső végpontjain belül

Tyne folyó

Dunston Staithes a Tyne kikötőgát végéig

Wear folyó

Fatfield a Sunderland kikötőgát végéig

Seaham

A kikötőgátakon belül

Hartlepool

A Middleton kikötőgát és Old Pier Head közötti vonalon belül

A kikötőgát északi végét a déli végével összekötő vonalon belül

Tees folyó

A Government hullámtörőgáttól nyugatra a Tees duzzasztógátjáig nyúló vonalon belül

Whitby

A Whitby kikötőgát végpontjain belül

Humber folyó

Az észak-Ferriby és dél-Ferriby közötti vonalon belül

Grimsby dokk

Az árapály-medence nyugati kikötőgátja és az észak-quay-i halas dokk keleti kikötőgátja közötti vonalon belül

Boston

A New Cut-on belül

Dutch folyó

Az egész csatorna

Hull folyó

Beverley Beck a Humber folyóig

Kielder Water

Az egész tó

Ouse folyó

A Naburn zsilip alatt

Trent folyó

A Cromwell zsilip alatt

Wharfe folyó

Az Ouse folyóval való összefolyástól Tadcaster Bridge-ig

Scarborough

A Scarborough kikötőgát végpontjain belül

WALES ÉS ANGLIA NYUGATI PARTJA

Severn folyó

A Sharpness foktól (északi szélesség 51°43,4′) nyugatra Llanthony-ig és Maisemore Weirs-ig futó vonaltól északra, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé.

Wye folyó

Chepstow-nál, az északi szélesség (51°38,0′)-tól északra Monmouth-ig

Newport

A Fifoot fokon áthaladó távvezetékektől északra

Cardiff

A déli hullámtörőgát és Penarth Head közötti vonalon belül

A közrezárt vizek a Cardiff-öböl duzzasztógátjától nyugatra

Barry

A kikötőgátak tenger felőli végpontjai közötti vonalon belül

Talbot kikötő

Az Afran folyó kikötőgátjainak tenger felőli végpontjait összekötő vonalon belül, a közrezárt dokkokon kívül.

Neath

A Baglan-öböl tartályhajó hullámtörőgát tenger felőli végpontjától északra futó vonalon belül (északi szélesség 51°37,2′, nyugati hosszúság 3°50,5′)

Llanelli és Burry kikötő

A Burry kikötő nyugati kikötőgátját a Whiteford fokkal összekötő vonallal határolt területen belül

Milford Haven

A dél-Hook fok és Thorn fok közötti vonalon belül

Fishguard

Az északi és keleti kikötőgátak tenger felőli végpontjait összekötő vonalon belül

Cardigan

A Pen-Yr-Ergyd-nél levő tengerszoroson belül

Aberystwyth

A kikötőgátak tenger felőli végpontjain belül

Aberdyfi

Az Aberdyfi vasútállomás és a Twyni Bach jelzőfény közötti vonalon belül

Barmouth

A Barmouth vasútállomás és Penrhyn fok közötti vonalon belül

Portmadoc

A Harlech fok és Graig Ddu közötti vonalon belül

Holyhead

A fő kikötőgáttal határolt területen belül, és a Brynglas fok kikötőgát végétől a Towyn-öbölig húzott vonalon belül

Menai-szoros

A Menai-szoroson belül, az Aber Menai fokot a Belan fokkal összekötő vonal és a Beaumaris kikötőgátat Pen-y-Coed fokkal összekötő vonal között

Conway

A Mussel Hill és Tremlyd fok közötti vonalon belül

Llandudno

A kikötőgáton belül

Rhyl

A kikötőgáton belül

Dee folyó

Connah's Quay felett a Barrelwell Hill vízkiemelő pontig

Mersey folyó

A Rock világítótorony és a Seaforth dokk északnyugati része közötti vonalon belül, de a többi dokk kizárásával

Preston és Southport

A Lytham és Southport közötti vonalon belül és a Preston dokkokon belül

Fleetwood

Az alsó fénysor és Knott közötti vonalon belül

Lune folyó

A Sunderland fok és Chapel Hill közötti vonalon belül, a Glasson dokkig, és még a dokk is

Barrow

A Haws fokot, a Walney-szigetet a Roa-sziget sólyával összekötő vonalon belül

Whitehaven

A kikötőgáton belül

Workington

A kikötőgáton belül

Maryport

A kikötőgáton belül

Carlisle

A Point Carlisle és Torduff közötti vonalon belül

Coniston Water

Az egész tó

Derwentwater

Az egész tó

Ullswater

Az egész tó

Windermere

Az egész tó

ANGLIA DÉLI RÉSZE

Blakeney és Morston kikötő és megközelítő útvonalai

A Blakeney foktól délre a Stiffkey folyó bejáratáig húzódó vonaltól keletre

Orwell folyó és Stour folyó

Az Orwell folyó a Blackmanshead kikötőgát és Landguard fok közötti vonalon belül, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé.

Blackwater folyó

Valamennyi vízi út a Mersea-sziget legdélnyugatibb végétől a Sales fokig húzódó vonalon belül

Crouch folyó és Roach folyó

A Crouch folyó a Holliwell fok és Foulness fok közötti vonalon belül, beleértve a Roach folyót is

Temze és mellékfolyói

A Temze a Denton Wharf kikötőgát legkeletibb pontján keresztül észak-dél irányban húzott vonal felett, Gravesend a Teddington zsilipig

Medway folyó és a Swale

A Medway folyó a Garrison foktól a Grain toronyig, az Allington zsilipig húzott vonaltól; és a Swale Whitstable-től a Medway-ig

Stour folyó (Kent)

A Stour folyó a Flagstaff Reach-nél levő kiszállóhely torkolata felett

Doveri kikötő

A kikötő keleti és nyugati bejárata között húzódó vonalon belül

Rother folyó

A Rother folyó a camberi árapály-jelző állomás felett a Scots Float zsilipig és a Brede folyón levő bejárati zsilipig

Adur folyó és Southwick-csatorna

A Shoreham kikötő bejáratán keresztül a Soutwick-csatorna zsilipig, és Tarmac Wharf nyugati végéig húzott vonalon belül

Arun folyó

Az Arun folyó a Littlehampton kikötőgát felett Littlehampton Marina-ig

Ouse folyó (Sussex) Newhaven

Az Ouse folyó a Newhaven kikötő bejáratának kikötőgátjain keresztül az északi rakpart északi végéig húzott vonaltól

Brighton

Brighton Marina külső kikötő a nyugati rakpart déli végétől a déli rakpart északi végéig húzott vonalon belül

Chichester

Az Eastoke pont és a nyugat-witteringi templomtorony közötti vonalon belül, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé.

Langstone kikötő

Az Eastney fok és Gunner fok közötti vonalon belül

Portsmouth

A kikötő port blockhouse-i bejáratán keresztül a kerek toronyig húzott vonalon belül

Bembridge, Wight-sziget

A Brading kikötőn belül

Cowes, Wight-sziget

A Medina folyó a keleti parti kikötőgát jelzőfényétől a nyugati parti House jelzőfényig húzott vonalon belül

Southampton

A Calshot vár és a Hook jelzőfény közötti vonalon belül

Beaulieu folyó

A Beaulieu folyón belül nem keletre az Inchmery House-on keresztül húzott észak-déli vonaltól

Keyhaven tó

A Hurst fok alsó jelzőfényeitől a keyhaveni mocsarakig északra húzott vonalon belül

Christchurch

A Run

Poole

A Chain komp útvonala, a Sandbanks és dél-Haven fok közötti vonalon belül

Exeter

A Warren fok és a Checkstone szirttel szemben levő parti mentőcsónak-állomás közötti kelet-nyugati irányban húzódó vonalon belül

Teignmouth

A kikötőn belül

Dart folyó

A Kettle fok és a Battery fok közötti vonalon belül

Salcombe folyó

A Splat fok és a Limebury fok közötti vonalon belül

Plymouth

A Mount Batten kikötőgáttól a Drake-szigeten keresztül a Raveness fokig húzott vonalon belül. A Yealm folyó a Warren fok és a Misery fok közötti vonalon belül

Fowey

A kikötőn belül

Falmouth

A St. Anthony Head és a Pendennis fok közötti vonalon belül

Camel folyó

A Gun fok és Brea Hill közötti vonalon belül

Taw és Torridge folyó

A Crow fokon levő világítótoronytól a Skern foknál levő partig húzódó 200° vonalon belül

Bridgewater

A Stert foktól keletre futó vonaltól délre (északi szélesség 51°13,0′)

Avon folyó (Avon)

A Wharf fok Avonmouth kikötőgátja és a Netham gát közötti vonalon belül

II. FEJEZET

3. zóna

Belga Királyság

Maritime Scheldt (az antwerpeni nyílt horgonyzóhelytől lefele).

Cseh Köztársaság

Labe: az Ústí nad Labem-Střekov zsiliptől a Lovosice zsilipig.

Duzzasztógát-tavak: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice.

Máchovo tó.

Velké Žernoseky vízterület.

Mesterséges tavak: Oleksovice, Svět, Velké Dářko.

Kavicsbánya-tavak: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov.

Németországi Szövetségi Köztársaság

| Duna: | Kelheim-től (km 2 414,72) a német-osztrák határig |
| --- | --- |
| Rajna: | a német-svájci határtól a német-holland határig |
| Elba: | az Elba-Seiten csatorna torkolatától a hamburgi kikötő alsó határáig |
| Müritz | |

Duna:

Kelheim-től (km 2 414,72) a német-osztrák határig

Rajna:

a német-svájci határtól a német-holland határig

Elba:

az Elba-Seiten csatorna torkolatától a hamburgi kikötő alsó határáig

Müritz

Francia Köztársaság

Rajna

Magyar Köztársaság

Duna: 1 812 fkm – 1 433 fkm

Mosoni Duna: 14 fkm – 0 fkm.

Szentendrei Duna: 32 fkm – 0 fkm.

Ráckevei Duna: 58 fkm – 0 fkm.

Tisza: 685 fkm – 160 fkm.

Dráva: 198 fkm – 70 fkm.

Bodrog: 51 fkm – 0 fkm.

Kettős-Körös: 23 fkm – 0 fkm.

Hármas-Körös: 91 fkm – 0 fkm.

Sió-csatorna: 23 fkm – 0 fkm.

Velencei tó.

Fertő-tó.

Holland Királyság

Rajna.

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuiden kikötő, Rotterdam kikötői terület, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch Canal, Boven Rijn, Pannersdensch-csatorna, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rajna-csatorna, Veerse Meer, Schelde-Rajna-csatorna egészen a Volkerak-nál levő torkolatig, Amer, Bergsche Maas, a Meuse Venlo alatt, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (A Benelux kikötőtől keletre), Hartelkanaal.

Osztrák Köztársaság

Duna: a német határtól a szlovák határig.

Inn: a torkolattól a Passau-Ingling erőműig.

Traun: a torkolattól az 1,80 km-ig.

Enns: a torkolattól a 2,70 km-ig.

March: a 6,00 km-ig.

Lengyel Köztársaság

A Biebrza folyó az Augustowski-csatorna torkolatától a Narwia folyó torkolatáig

A Brda folyó a bydgoszcz-i Bydgoski-csatorna összefolyásától a Wisła folyó torkolatig

A Bug folyó a Muchawiec folyó torkolatától a Narwia folyó torkolatáig

A Dąbie tó a belső tengervizekkel való határig

Az Augustowski-csatorna a Biebrza folyóval való összefolysától az államhatárig, a csatorna mentén elhelyezkedő tavakkal együtt

A Bartnicki-csatorna a Ruda Woda tótól a Bartężek tóig, a Bartężek tóval együtt

A Bydgoski-csatorna

Az Elbląski-csatorna a Druzno tótól a Jeziorak tóig és a Szeląg Wielki tó, ezekkel a tavakkal, és a csatorna mentén levő tavakkal együtt, valamint egy mellékút Zalewo irányába a Jeziorak tótól az Ewingi tóig, mindkét tavat beleértve

A Gliwicki-csatorna a Kędzierzyński-csatornával

A Jagielloński-csatorna az Elbląg folyóval való összefolyástól a Nogat folyóig

A Łączański-csatorna

A Ślesiński-csatorna a csatorna mentén elhelyezkedő tavakkal és a Gopło tóval

A Żerański-csatorna

A Martwa Wisła folyó a przegalinai Wisła folyótól a belső tengervizekkel való határig

A Narew folyó a Biebrza folyó torkolatától a Wisła folyó torkolatáig, a Zegrzyński tóval együtt

A Nogat folyó a Wisła folyótól a Wisła-lagúnabeli torkolatig

A (felső) Noteć folyó a Gopło tótól a Górnonotecki-csatornával, a Górnonotecki-csatornával és az (alsó) Noteć folyóval való összefolyásig, a Bydgoski-csatornától a Warta folyó torkolatig

A Nysa Łużycka folyó Gubintól az Odera folyó torkolatáig

Az Odera folyó Racibórz városától a keleti-Odera folyóval való összefolyásig, amely a Regalica folyóba fordul a klucz-ustowo-i áttöréstől, azzal a folyóval és mellékágaival együtt a Dąbie tóig, valamint az Odera folyó egy mellékútja az Opatowice zsiliptől Wrocław városában

A nyugati Odera folyó egy widuchowai duzzasztógáttól (az Odera folyó 704,1 km-je) a belső tengervizekkel való határig, mellékágakkal együtt, valamint a klucz-ustowo-i áttörés, ami a keleti Odera folyót köti össze a nyugati Odera folyóval

A Parnica folyó és a Parnicki áttörés a nyugati Odera folyótól a belső tengervizekkel való határig

A Pisa folyó a Roś tótól a Narew folyó torkolatáig

A Szkarpawa folyó a Wisła folyótól a Wisła-lagúnabeli torkolatig

A Warta folyó a Ślesiński-lagúnától az Odera folyó torkolatáig

A Wielkie Jeziora Mazurskie rendszere, amely körbeöleli a pisz-i Roś tótól (azt is beleértve) a węgorzewo-i Węgorzewski-csatornáig (azt is beleértve) vezető fő útvonalat alkotó folyókkal és csatornákkal összekötött tavakat, a következő tavakkal együtt: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty és Święcajty, a Giżycki-csatornával és a Niegociński-csatornával, valamint a Piękna Góra-csatornával együtt, továbbá a ryn-i Ryńskie tó egy mellékútja (beleértendő) Nidzkie tóig (3 km-ig, amely egy határt alkot a „Nidzkie rezervátummal”), a következő tavakkal együtt: Bełdany, Guzianka Mała és Guzianka Wielka.

A Wisła folyó a Przemsza folyó torkolatától a Łączański-csatornával való összefolyásig, valamint e csatorna skawinai torkolatától a Wisła folyó Gdański-öbölbeli torkolatáig, nem tartozik bele a Włocławski víztározó.

Szlovák Köztársaság

Duna: Devín-től (1 880,26 fkm) a szlovák-magyar határig.

Egyesült Királyság

| SKÓCIA |
| --- |
| Leith (Edinburgh) | A kikötőgátakon belül |
| Glasgow | Strathclyde Loch |
| Crinan-csatorna | Crinan Ardrishaig-ig |
| Kaledóniai-csatorna | A csatorna szakaszai |
| ÉSZAK-ÍRORSZÁG |
| Lagan folyó | A Lagan Weir duzzasztógát Stranmillis-ig |
| ANGLIA KELETI RÉSZE |
| Wear folyó (nem árapályos) | régi vasúti híd, Durham a Prebends hídig, Durham |
| Tees folyó | A Tees duzzasztógáttól felfele a folyón |
| Grimsby dokk | A zsilipeken belül |
| Immingham dokk | A zsilipeken belül |
| Hull dokkok | A zsilipeken belül |
| Boston dokk | A zsilipkapukon belül |
| Aire és Calder Navigation | A Goole dokkok Leeds-ig, összefolyás a leeds-i és liverpool-i csatornával; a Bank Dole összefolyása a Selby-vel (az Ouse folyó zsilipje); a Castleford összefolyása a Wakefield-del (Falling zsilip) |
| Ancholme folyó | A Ferriby zsilip Brigg-ig |
| Calder és Hebble-csatorna | Wakefield (Fall Ing zsilip) a Broadcut felső zsilipig |
| Foss folyó | Az Ouse folyóval való (kék híd) összefolyástó a Monk hídig |
| Fossdyke-csatorna | A Trent folyóval való összefolyás a Brayford tóba |
| Goole dokk | A zsilipkapukon belül |
| Hornsea Mere | Az egész csatorna |
| Hull folyó | A Struncheon Hill zsiliptől a Beverley patakig |
| Market Weighton-csatorna | A Humber folyó zsilipjétől a Sod Houses zsilipig |
| New Junction-csatorna | Az egész csatorna |
| Ouse folyó | A Naburn zsiliptől Nun Monkton-ig |
| Sheffield és a Dél-Yorkshire-csatorna | A Keadby zsilip a Tinsley zsilipig |
| Trent folyó | A Cromwell zsilip Shardlow-ig |
| Witham folyó | A Boston zsilip a Brayford tóig (Lincoln) |
| WALES ÉS ANGLIA NYUGATI RÉSZE |
| Severn folyó | A Llanthony és Maisemore duzzasztógát felett |
| Wye folyó | Monmouth felett |
| Cardiff | Roath Park tó |
| Port Talbot | A körbezárt dokkokon belül |
| Swansea | A körbezárt dokkokon belül |
| Dee folyó | A Barrelwell Hill vízkiemelő pont felett |
| Mersey folyó | A dokkok (a Seaforth dokk nem tartozik bele) |
| Lune folyó | A Glasson dokk felett |
| Avon folyó (Midland) | A Tewkesbury zsilip Evesham-ig |
| Gloucester | A Gloucester városi dokkok Gloucester/Sharpness-csatorna |
| Hollingworth tó | Az egész tó |
| Manchester hajócsatorna | Az egész csatorna és a Salford dokkok beleértve az Irwell folyót is |
| Pickmere tó | Az egész tó |
| Tawe folyó | A tengeri duzzasztógát/jachtkikötő és a Morfa atlétikai stadion között |
| Rudyard tó | Az egész tó |
| Weaver folyó | Northwich alatt |
| ANGLIA DÉLI RÉSZE |
| Nene folyó | Wisbech Cut és a Nene folyó Dog-ig-páros zsilipben |
| Great Ouse folyó | Kings Lynn Cut és a Great Ouse folyó a nyugat-Lynn Road híd alatt |
| Yarmouth | A Yare folyó torkolata az északi és déli bejárati kikötőgátak végpontjain keresztül húzott vonaltól beleértve Breydon Water-t |
| Lowestoft | A Lowestoft kikötő a Mutford zsilip alatt a külső kikötő bejárati kikötőgátjain keresztül húzott vonalig |
| Alde és Ore folyó | Az Ore folyó Westrow foki bejárata felett |
| Deben folyó | A Deben folyó Felixstowe komphoz való bejárata felett |
| Orwell folyó és Stour folyó | A Fagbury foktól a Shotley fokig húzott vonaltól az Orwell folyón az Ipswich dokkig; valamint az Erwarton Ness-en keresztül húzott észak-dél irányú vonaltól a Stour folyón Manningtree-ig |
| Chelmer és Blackwater-csatorna | A Beeleigh zsiliptől keletre |
| Temze és mellékfolyói | A Temze az oxfordi Teddington zsilip felett |
| Adur folyó és Southwick-csatorna | Az Adur folyó a Tarmac Wharf nyugati vége felett, és a Southwick csatornán belül |
| Arun folyó | Az Arun folyó a Littlehampton jachtkikötő felett |
| Ouse folyó (Sussex) Newhaven | Az Ouse folyó az északi rakpart északi vége felett |
| Bewl Water | Az egész tó |
| Grafham Water | Az egész tó |
| Rutland Water | Az egész tó |
| Thorpe Park tó | Az egész tó |
| Chichester | A Cobnor fokot és a Chalkdock fokot összekötő vonaltól keletre |
| Christchurch | A Christchurch kikötőn belül, a Run nem tartozik bele |
| Exeter-csatorna | Az egész csatorna |
| Avon folyó (Avon) | Bristol városi dokkok
  A Netham gát a Pulteney duzzasztógátig |

SKÓCIA

Leith (Edinburgh)

A kikötőgátakon belül

Glasgow

Strathclyde Loch

Crinan-csatorna

Crinan Ardrishaig-ig

Kaledóniai-csatorna

A csatorna szakaszai

ÉSZAK-ÍRORSZÁG

Lagan folyó

A Lagan Weir duzzasztógát Stranmillis-ig

ANGLIA KELETI RÉSZE

Wear folyó (nem árapályos)

régi vasúti híd, Durham a Prebends hídig, Durham

Tees folyó

A Tees duzzasztógáttól felfele a folyón

Grimsby dokk

A zsilipeken belül

Immingham dokk

A zsilipeken belül

Hull dokkok

A zsilipeken belül

Boston dokk

A zsilipkapukon belül

Aire és Calder Navigation

A Goole dokkok Leeds-ig, összefolyás a leeds-i és liverpool-i csatornával; a Bank Dole összefolyása a Selby-vel (az Ouse folyó zsilipje); a Castleford összefolyása a Wakefield-del (Falling zsilip)

Ancholme folyó

A Ferriby zsilip Brigg-ig

Calder és Hebble-csatorna

Wakefield (Fall Ing zsilip) a Broadcut felső zsilipig

Foss folyó

Az Ouse folyóval való (kék híd) összefolyástó a Monk hídig

Fossdyke-csatorna

A Trent folyóval való összefolyás a Brayford tóba

Goole dokk

A zsilipkapukon belül

Hornsea Mere

Az egész csatorna

Hull folyó

A Struncheon Hill zsiliptől a Beverley patakig

Market Weighton-csatorna

A Humber folyó zsilipjétől a Sod Houses zsilipig

New Junction-csatorna

Az egész csatorna

Ouse folyó

A Naburn zsiliptől Nun Monkton-ig

Sheffield és a Dél-Yorkshire-csatorna

A Keadby zsilip a Tinsley zsilipig

Trent folyó

A Cromwell zsilip Shardlow-ig

Witham folyó

A Boston zsilip a Brayford tóig (Lincoln)

WALES ÉS ANGLIA NYUGATI RÉSZE

Severn folyó

A Llanthony és Maisemore duzzasztógát felett

Wye folyó

Monmouth felett

Cardiff

Roath Park tó

Port Talbot

A körbezárt dokkokon belül

Swansea

A körbezárt dokkokon belül

Dee folyó

A Barrelwell Hill vízkiemelő pont felett

Mersey folyó

A dokkok (a Seaforth dokk nem tartozik bele)

Lune folyó

A Glasson dokk felett

Avon folyó (Midland)

A Tewkesbury zsilip Evesham-ig

Gloucester

A Gloucester városi dokkok Gloucester/Sharpness-csatorna

Hollingworth tó

Az egész tó

Manchester hajócsatorna

Az egész csatorna és a Salford dokkok beleértve az Irwell folyót is

Pickmere tó

Az egész tó

Tawe folyó

A tengeri duzzasztógát/jachtkikötő és a Morfa atlétikai stadion között

Rudyard tó

Az egész tó

Weaver folyó

Northwich alatt

ANGLIA DÉLI RÉSZE

Nene folyó

Wisbech Cut és a Nene folyó Dog-ig-páros zsilipben

Great Ouse folyó

Kings Lynn Cut és a Great Ouse folyó a nyugat-Lynn Road híd alatt

Yarmouth

A Yare folyó torkolata az északi és déli bejárati kikötőgátak végpontjain keresztül húzott vonaltól beleértve Breydon Water-t

Lowestoft

A Lowestoft kikötő a Mutford zsilip alatt a külső kikötő bejárati kikötőgátjain keresztül húzott vonalig

Alde és Ore folyó

Az Ore folyó Westrow foki bejárata felett

Deben folyó

A Deben folyó Felixstowe komphoz való bejárata felett

Orwell folyó és Stour folyó

A Fagbury foktól a Shotley fokig húzott vonaltól az Orwell folyón az Ipswich dokkig; valamint az Erwarton Ness-en keresztül húzott észak-dél irányú vonaltól a Stour folyón Manningtree-ig

Chelmer és Blackwater-csatorna

A Beeleigh zsiliptől keletre

Temze és mellékfolyói

A Temze az oxfordi Teddington zsilip felett

Adur folyó és Southwick-csatorna

Az Adur folyó a Tarmac Wharf nyugati vége felett, és a Southwick csatornán belül

Arun folyó

Az Arun folyó a Littlehampton jachtkikötő felett

Ouse folyó (Sussex) Newhaven

Az Ouse folyó az északi rakpart északi vége felett

Bewl Water

Az egész tó

Grafham Water

Az egész tó

Rutland Water

Az egész tó

Thorpe Park tó

Az egész tó

Chichester

A Cobnor fokot és a Chalkdock fokot összekötő vonaltól keletre

Christchurch

A Christchurch kikötőn belül, a Run nem tartozik bele

Exeter-csatorna

Az egész csatorna

Avon folyó (Avon)

Bristol városi dokkok

A Netham gát a Pulteney duzzasztógátig

III. FEJEZET

4. zóna

Belga Királyság

Az egész belga hálózat, kivéve a 3. zónában levő vízi utakat.

Cseh Köztársaság

Minden, az 1., 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út.

Németországi Szövetségi Köztársaság

Valamennyi, az 1., 2. és 3. zónán kívüli belvízi vízi út

Francia Köztársaság

Az összes francia belvízi út, az 1., 2. és a 3. zónában levőkön kívül.

Olasz Köztársaság

Pó folyó: Piacenza-tól a torkolatig.

Milánó-Cremona- csatorna, Pó folyó: a Póhoz vezető utolsó 15 km-es szakasz.

Mincio folyó: a governolói Mantua-tól a Póig.

Ferrara vízi út: a ferrarai Pótól (Pontelagoscuro), Porto Garibaldi-ig.

Brondolo és Valle csatornák: a keleti Pótól a velencei lagúnáig.

Fissero-csatorna – Tartaro – Canalbianco: az Adriától a keleti Póig.

A velencei partvonal: a velencei lagúnától Grado-ig.

Litván Köztársaság

Az egész litván hálózat.

Luxemburgi Nagyhercegség

Moselle.

Magyar Köztársaság

Valamennyi, a 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi utak.

Holland Királyság

Valemennyi, az 1., 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb folyó, csatorna és beltenger.

Osztrák Köztársaság

Thaya: Bernhardsthal-ig.

March: a 6,00. km felett.

Lengyel Köztársaság

Valamennyi, az 1., 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út.

Szlovák Köztársaság

Valamennyi, a 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út.

Egyesült Királyság

| SKÓCIA |
| --- |
| Ratho és Linlithgow Union csatorna | Az egész csatorna |
| Glasgow | Forth és Clyde csatorna
  Monkland-csatorna – Faskine és Drumpellier szakaszok
  Hogganfield Loch |
| ANGLIA KELETI RÉSZE |
| Ancholme folyó | Brigg a Harram Hill zsilipig |
| Calder és Hebble csatorna | A Broadcut Top zsilip a Sowerby hídig |
| Chesterfield csatorna | Nyugat-Stockwith Worksop-ig |
| Cromford csatorna | Az egész csatorna |
| Derwent folyó | Az Ouse folyóval való összefolyástól a Stamford hídig |
| Driffield Navigation | A Struncheon Hill zsiliptől Great Driffield-ig |
| Erewash csatorna | A Trent zsilip a Langley Mill zsilipig |
| Huddersfield csatorna | A Calder-rel és a Hebble-lel való összefolyás a Coopers hídnál a huddersfield-i Huddersfield Narrow csatornáig
  Ashton-Under-Lyne és Huddersfield között |
| Leeds és Liverpool csatorna | A Leeds folyó zsilipjétől Skipton Wharf-ig |
| Light Water Valley tó | Az egész tó |
| A Mere, Scarborough | Az egész tó |
| Ouse folyó | A Nun Monkton tó felett |
| Pocklington csatorna | A Derwent folyóval való összefolyástól a Melbourne medencéig |
| Sheffield és a dél-yorkshire-i csatorna | A Tinsley zsilip Sheffield-ig |
| Soar folyó | A Trent összefolyása Loughborough-ig |
| Trent és Mersey csatorna | Shardlow a Dellow Lane zsilipig |
| Ure folyó és Ripon-csatorna | Az Ouse folyóval való összefolyástól a Ripon-csatornáig (Ripon medence) |
| Ashton csatorna | Az egész csatorna |
| WALES ÉS ANGLIA NYUGATI RÉSZE |
| Avon folyó (Midland) | Evesham felett |
| Birmingham-csatorna | Az egész csatorna |
| Birmingham és Fazeley csatorna | Az egész csatorna |
| Coventry-csatorna | Az egész csatorna |
| Grand Union-csatorna (a Napton összefolyástól Birmingham és Fazeley-ig | A csatorna egész szakasza |
| Kennet és Avon-csatorna (Bath Newbury-ig) | A csatorna egész szakasza |
| Lancaster-csatorna | Az egész csatorna |
| Leeds és Liverpool-csatorna | Az egész csatorna |
| Llangollen-csatorna | Az egész csatorna |
| Caldon-csatorna | Az egész csatorna |
| Peak Forest-csatorna | Az egész csatorna |
| Macclesfield-csatorna | Az egész csatorna |
| Monmouthshire és Brecon-csatorna | Az egész csatorna |
| Montgomery-csatorna | Az egész csatorna |
| Rochdale-csatorna | Az egész csatorna |
| Swansea-csatorna | Az egész csatorna |
| Neath és Tennant-csatorna | Az egész csatorna |
| Shropshire Union-csatorna | Az egész csatorna |
| Staffordshire és Worcester-csatorna | Az egész csatorna |
| Stratford-upon-Avon-csatorna | Az egész csatorna |
| Trent folyó | Az egész folyó |
| Trent és Mersey-csatorna | Az egész csatorna |
| Weaver folyó | Northwich felett |
| Worcester és Birmingham-csatorna | Az egész csatorna |
| ANGLIA DÉLI RÉSZE |
| Nene folyó | Dog felett – kettős zsilipben |
| Great Ouse folyó | Kings Lynn a nyugat-lynni közúti híd felett. A Great Ouse folyó és minden kapcsolódó fenlandi vízi út, beleértve a Cam folyót és a közepes szintű utat |
| Norfolki és suffolki tavak | Minden hajózható árapály és nem árapály folyó, tó, csatorna és vízi út a norfolki és suffolki tavakon belül, beleértve az Oulton tót, a Waveney folyókat, Yare-t, Bure-t, Ant-et és Thurne-t, kivéve a Yarmouth és Lowestoft esetében meghatározottakat |
| Blyth folyó | A Blyth folyó bejárata Blythburgh-ig |
| Alde és Ore folyó | Az Alde folyó a Westrow fok felett |
| Deben folyó | A Deben folyó a Felixstowe komp felett |
| Orwell folyó Stour folyó | Minden vízi út a Stour folyón Manningtree felett |
| Chelmer és Blackwater-csatorna | A Beeleigh zsiliptől nyugatra |
| Temze és mellékfolyói | A Stort és a Lee folyó a Bow patak felett. A Grand Union-csatorna a Brentford zsilip felett és a Regents-csatorna a Limehouse medence felett, továbbá valamennyi kapcsolódó csatorna. A Wey folyó a Temze zsilip felett. A Kennet és Avon-csatorna. A Temze Oxford felett. Az Oxford-csatorna |
| Medway folyó és a Swale | A Medway folyó az Allington zsilip felett |
| Stour folyó (Kent) | A Stour folyó a Flagstaff Reach-nél levő kikötőhely felett |
| Doveri kikötő | Az egész kikötő |
| Rother folyó | A Rother folyó és a Royal Military-csatorna a Scots Float zsilip felett és a Brede folyó a bejárati zsilip felett |
| Brighton | A Brighton belső jachtkikötő a zsilip felett |
| Wickstead Park tó | Az egész tó |
| Kennet és Avon-csatorna | Az egész csatorna |
| Grand Union-csatorna | Az egész csatorna |
| Avon folyó (Avon) | A Pulteney duzzasztógát felett |
| Bridgewater-csatorna | Az egész csatorna |

SKÓCIA

Ratho és Linlithgow Union csatorna

Az egész csatorna

Glasgow

Forth és Clyde csatorna

Monkland-csatorna – Faskine és Drumpellier szakaszok

Hogganfield Loch

ANGLIA KELETI RÉSZE

Ancholme folyó

Brigg a Harram Hill zsilipig

Calder és Hebble csatorna

A Broadcut Top zsilip a Sowerby hídig

Chesterfield csatorna

Nyugat-Stockwith Worksop-ig

Cromford csatorna

Az egész csatorna

Derwent folyó

Az Ouse folyóval való összefolyástól a Stamford hídig

Driffield Navigation

A Struncheon Hill zsiliptől Great Driffield-ig

Erewash csatorna

A Trent zsilip a Langley Mill zsilipig

Huddersfield csatorna

A Calder-rel és a Hebble-lel való összefolyás a Coopers hídnál a huddersfield-i Huddersfield Narrow csatornáig

Ashton-Under-Lyne és Huddersfield között

Leeds és Liverpool csatorna

A Leeds folyó zsilipjétől Skipton Wharf-ig

Light Water Valley tó

Az egész tó

A Mere, Scarborough

Az egész tó

Ouse folyó

A Nun Monkton tó felett

Pocklington csatorna

A Derwent folyóval való összefolyástól a Melbourne medencéig

Sheffield és a dél-yorkshire-i csatorna

A Tinsley zsilip Sheffield-ig

Soar folyó

A Trent összefolyása Loughborough-ig

Trent és Mersey csatorna

Shardlow a Dellow Lane zsilipig

Ure folyó és Ripon-csatorna

Az Ouse folyóval való összefolyástól a Ripon-csatornáig (Ripon medence)

Ashton csatorna

Az egész csatorna

WALES ÉS ANGLIA NYUGATI RÉSZE

Avon folyó (Midland)

Evesham felett

Birmingham-csatorna

Az egész csatorna

Birmingham és Fazeley csatorna

Az egész csatorna

Coventry-csatorna

Az egész csatorna

Grand Union-csatorna (a Napton összefolyástól Birmingham és Fazeley-ig

A csatorna egész szakasza

Kennet és Avon-csatorna (Bath Newbury-ig)

A csatorna egész szakasza

Lancaster-csatorna

Az egész csatorna

Leeds és Liverpool-csatorna

Az egész csatorna

Llangollen-csatorna

Az egész csatorna

Caldon-csatorna

Az egész csatorna

Peak Forest-csatorna

Az egész csatorna

Macclesfield-csatorna

Az egész csatorna

Monmouthshire és Brecon-csatorna

Az egész csatorna

Montgomery-csatorna

Az egész csatorna

Rochdale-csatorna

Az egész csatorna

Swansea-csatorna

Az egész csatorna

Neath és Tennant-csatorna

Az egész csatorna

Shropshire Union-csatorna

Az egész csatorna

Staffordshire és Worcester-csatorna

Az egész csatorna

Stratford-upon-Avon-csatorna

Az egész csatorna

Trent folyó

Az egész folyó

Trent és Mersey-csatorna

Az egész csatorna

Weaver folyó

Northwich felett

Worcester és Birmingham-csatorna

Az egész csatorna

ANGLIA DÉLI RÉSZE

Nene folyó

Dog felett – kettős zsilipben

Great Ouse folyó

Kings Lynn a nyugat-lynni közúti híd felett. A Great Ouse folyó és minden kapcsolódó fenlandi vízi út, beleértve a Cam folyót és a közepes szintű utat

Norfolki és suffolki tavak

Minden hajózható árapály és nem árapály folyó, tó, csatorna és vízi út a norfolki és suffolki tavakon belül, beleértve az Oulton tót, a Waveney folyókat, Yare-t, Bure-t, Ant-et és Thurne-t, kivéve a Yarmouth és Lowestoft esetében meghatározottakat

Blyth folyó

A Blyth folyó bejárata Blythburgh-ig

Alde és Ore folyó

Az Alde folyó a Westrow fok felett

Deben folyó

A Deben folyó a Felixstowe komp felett

Orwell folyó Stour folyó

Minden vízi út a Stour folyón Manningtree felett

Chelmer és Blackwater-csatorna

A Beeleigh zsiliptől nyugatra

Temze és mellékfolyói

A Stort és a Lee folyó a Bow patak felett. A Grand Union-csatorna a Brentford zsilip felett és a Regents-csatorna a Limehouse medence felett, továbbá valamennyi kapcsolódó csatorna. A Wey folyó a Temze zsilip felett. A Kennet és Avon-csatorna. A Temze Oxford felett. Az Oxford-csatorna

Medway folyó és a Swale

A Medway folyó az Allington zsilip felett

Stour folyó (Kent)

A Stour folyó a Flagstaff Reach-nél levő kikötőhely felett

Doveri kikötő

Az egész kikötő

Rother folyó

A Rother folyó és a Royal Military-csatorna a Scots Float zsilip felett és a Brede folyó a bejárati zsilip felett

Brighton

A Brighton belső jachtkikötő a zsilip felett

Wickstead Park tó

Az egész tó

Kennet és Avon-csatorna

Az egész csatorna

Grand Union-csatorna

Az egész csatorna

Avon folyó (Avon)

A Pulteney duzzasztógát felett

Bridgewater-csatorna

Az egész csatorna

---

(1)  Azon hajók esetében, melyek honi kikötője máshol van, az 1960. április 8-i Emst-Dollart Szerződés 32. cikkét kell figyelembe venni (BGBl. 1963 II 602. o.).

(2)  Azon hajók esetében, melyek honi kikötője másik tagállamban van, az 1960. április 8-i Ems-Dollart Szerződés 32. cikkét kell figyelembe venni (BGBl. 1963 II, 602. o.).

II. MELLÉKLET

AZ 1., 2., 3. ÉS 4. ZÓNA BELVÍZI ÚTJAIN KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

TARTALOM

I. RÉSZ

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS

| 1.01. cikk | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1.01. cikk

| 1.02. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

1.02. cikk

| 1.03. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

1.03. cikk

| 1.04. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

1.04. cikk

| 1.05. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

1.05. cikk

| 1.06. cikk | Átmeneti követelmények |
| --- | --- |

1.06. cikk

| 1.07. cikk | Közigazgatási utasítások |
| --- | --- |

1.07. cikk

2. FEJEZET

ELJÁRÁS

| 2.01. cikk | Felügyeleti szervek |
| --- | --- |

2.01. cikk

| 2.02. cikk | Szemle kérése |
| --- | --- |

2.02. cikk

| 2.03.cikk | A vízi jármű bemutatása szemlére |
| --- | --- |

2.03.cikk

| 2.04. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

2.04. cikk

| 2.05. cikk | Ideiglenes közösségi bizonyítvány |
| --- | --- |

2.05. cikk

| 2.06. cikk | A közösségi bizonyítvány érvényessége |
| --- | --- |

2.06. cikk

| 2.07. cikk | A közösségi bizonyítványba bejegyzett adatok és a bizonyítvány módosítása |
| --- | --- |

2.07. cikk

| 2.08. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

2.08. cikk

| 2.09. cikk | Időszakos szemle |
| --- | --- |

2.09. cikk

| 2.10. cikk | Önkéntes szemle |
| --- | --- |

2.10. cikk

| 2.11. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

2.11. cikk

| 2.12. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

2.12. cikk

| 2.13. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

2.13. cikk

| 2.14. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

2.14. cikk

| 2.15. cikk | Költségek |
| --- | --- |

2.15. cikk

| 2.16. cikk | Tájékoztatás |
| --- | --- |

2.16. cikk

| 2.17. cikk | A közösségi bizonyítványok nyilvántartása |
| --- | --- |

2.17. cikk

| 2.18. cikk | Hatósági szám |
| --- | --- |

2.18. cikk

| 2.19. cikk | Egyenértékűség és mentesség |
| --- | --- |

2.19. cikk

II. RÉSZ

3. FEJEZET

HAJÓÉPÍTÉSI KÖVETELMÉNYEK

| 3.01. cikk | Alapvető követelmény |
| --- | --- |

3.01. cikk

| 3.02. cikk | Szilárdság és stabilitás |
| --- | --- |

3.02. cikk

| 3.03. cikk | Hajótest |
| --- | --- |

3.03. cikk

| 3.04. cikk | Motortér és kazánház, tartálytér |
| --- | --- |

3.04. cikk

4. FEJEZET

BIZTONSÁGI TÁVOLSÁG, SZABADOLDAL ÉS MERÜLÉSI VONALAK

| 4.01. cikk | Biztonsági távolság |
| --- | --- |

4.01. cikk

| 4.02. cikk | Szabadoldal |
| --- | --- |

4.02. cikk

| 4.03. cikk | Minimális szabadoldal |
| --- | --- |

4.03. cikk

| 4.04. cikk | Merülési vonalak |
| --- | --- |

4.04. cikk

| 4.05. cikk | Nem mindig zárt hajótesttel rendelkező vízi járművek legnagyobb terhelt merülése, amely mellett még fröccsenésállók és időjárásállók |
| --- | --- |

4.05. cikk

| 4.06. cikk | Merülési mércék |
| --- | --- |

4.06. cikk

5. FEJEZET

KORMÁNYOZHATÓSÁG

| 5.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

5.01. cikk

| 5.02. cikk | Navigációs vizsgálatok |
| --- | --- |

5.02. cikk

| 5.03. cikk | A vizsgálati terület |
| --- | --- |

5.03. cikk

| 5.04. cikk | A hajók és kötelékek megrakásának mértéke a navigációs vizsgálat során |
| --- | --- |

5.04. cikk

| 5.05. cikk | A fedélzeten levő berendezések használata a navigációs vizsgálatra |
| --- | --- |

5.05. cikk

| 5.06. cikk | Előírt (előremeneti) sebesség |
| --- | --- |

5.06. cikk

| 5.07. cikk | Megállási képesség |
| --- | --- |

5.07. cikk

| 5.08. cikk | Hátrameneti képesség |
| --- | --- |

5.08. cikk

| 5.09. cikk | Kitérési képesség |
| --- | --- |

5.09. cikk

| 5.10. cikk | Megfordulási képesség |
| --- | --- |

5.10. cikk

6. FEJEZET

KORMÁNYMŰ

| 6.01. cikk | Általános követelmények |
| --- | --- |

6.01. cikk

| 6.02. cikk | Kormányszerkezet energiaátvivő rendszer |
| --- | --- |

6.02. cikk

| 6.03. cikk | Hidraulikus kormányszerkezet energiaátvivő rendszer |
| --- | --- |

6.03. cikk

| 6.04. cikk | Áramforrás |
| --- | --- |

6.04. cikk

| 6.05. cikk | Kézi hajtás |
| --- | --- |

6.05. cikk

| 6.06. cikk | Kormánypropeller, vízsugár, cikloidálpropeller és orr-tolás rendszerek |
| --- | --- |

6.06. cikk

| 6.07. cikk | Jelző- és megfigyelőrendszerek |
| --- | --- |

6.07. cikk

| 6.08. cikk | Fordulásisebesség-szabályozók |
| --- | --- |

6.08. cikk

| 6.09. cikk | Elfogadási eljárás |
| --- | --- |

6.09. cikk

7. FEJEZET

KORMÁNYÁLLÁS

| 7.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

7.01. cikk

| 7.02. cikk | Akadálymentes kilátás |
| --- | --- |

7.02. cikk

| 7.03. cikk | A vezérlő, jelző és megfigyelő berendezésekre vonatkozó általános követelmények |
| --- | --- |

7.03. cikk

| 7.04. cikk | A főmotorok és a kormánymű vezérlő, jelző és megfigyelő berendezéseire vonatkozó külön követelmények |
| --- | --- |

7.04. cikk

| 7.05. cikk | Jelzőfények, fényjelzők és hangjelzések |
| --- | --- |

7.05. cikk

| 7.06.cikk | Radarberendezések és fordulásisebesség-jelzők |
| --- | --- |

7.06.cikk

| 7.07. cikk | Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók rádiótelefon-rendszerei |
| --- | --- |

7.07. cikk

| 7.08. cikk | Fedélzeti belső kommunikációs eszközök |
| --- | --- |

7.08. cikk

| 7.09. cikk | Riasztórendszer |
| --- | --- |

7.09. cikk

| 7.10. cikk | Fűtés és szellőztetés |
| --- | --- |

7.10. cikk

| 7.11. cikk | Farhorgony kezelőszervek |
| --- | --- |

7.11. cikk

| 7.12. cikk | Leengedhető kormányállások |
| --- | --- |

7.12. cikk

| 7.13. cikk | Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók bejegyzése a közösségi bizonyítványba |
| --- | --- |

7.13. cikk

8. FEJEZET

GÉPTÍPUSOK

| 8.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

8.01. cikk

| 8.02. cikk | Biztonsági berendezések |
| --- | --- |

8.02. cikk

| 8.03. cikk | Propulziós berendezések |
| --- | --- |

8.03. cikk

| 8.04. cikk | Motorok kipufogórendszerei |
| --- | --- |

8.04. cikk

| 8.05. cikk | Tüzelőanyag-tartályok, -csövek és tartozékaik |
| --- | --- |

8.05. cikk

| 8.06. cikk | Kenőolajak, csövek és tartozékaik tárolása |
| --- | --- |

8.06. cikk

| 8.07. cikk | Az erőátvivő rendszerekben, vezérlő és indítórendszerekben, valamint fűtőrendszerekben, csővezetékekben és tartozékaikban használt olaj tárolása |
| --- | --- |

8.07. cikk

| 8.08. cikk | Fenékvíz-szivattyúk és vízelvezető rendszerek |
| --- | --- |

8.08. cikk

| 8.09. cikk | Olajos víz vagy fáradtolaj tárolása |
| --- | --- |

8.09. cikk

| 8.10. cikk | Hajók által keltett zaj |
| --- | --- |

8.10. cikk

| 8a. FEJEZET | (Üres) |
| --- | --- |

8a. FEJEZET

9. FEJEZET

VILLAMOS BERENDEZÉSEK

| 9.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

9.01. cikk

| 9.02. cikk | Villamosenergia-ellátási rendszerek |
| --- | --- |

9.02. cikk

| 9.03. cikk | Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem |
| --- | --- |

9.03. cikk

| 9.04. cikk | Robbanásvédelem |
| --- | --- |

9.04. cikk

| 9.05. cikk | Földelésvédelem |
| --- | --- |

9.05. cikk

| 9.06. cikk | Megengedhető legnagyobb feszültségek |
| --- | --- |

9.06. cikk

| 9.07 cikk | Elosztórendszerek |
| --- | --- |

9.07 cikk

| 9.08. cikk | Parti vagy egyéb külső hálózati csatlakozók |
| --- | --- |

9.08. cikk

| 9.09. cikk | Egyéb vízi járművek áramforrása |
| --- | --- |

9.09. cikk

| 9.10. cikk | Generátorok és motorok |
| --- | --- |

9.10. cikk

| 9.11. cikk | Akkumulátorok |
| --- | --- |

9.11. cikk

| 9.12. cikk | Kapcsolóberendezések |
| --- | --- |

9.12. cikk

| 9.13. cikk | Vészüzemi áramkör-megszakítók |
| --- | --- |

9.13. cikk

| 9.14. cikk | Berendezések szerelvényei |
| --- | --- |

9.14. cikk

| 9.15. cikk | Kábelek |
| --- | --- |

9.15. cikk

| 9.16. cikk | Világítóberendezések |
| --- | --- |

9.16. cikk

| 9.17. cikk | Jelzőfények |
| --- | --- |

9.17. cikk

| 9.18. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

9.18. cikk

| 9.19. cikk | Mechanikai berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei |
| --- | --- |

9.19. cikk

| 9.20. cikk | Elektronikus berendezések |
| --- | --- |

9.20. cikk

| 9.21. cikk | Elektromágneses kompatibilitás |
| --- | --- |

9.21. cikk

10. FEJEZET

FELSZERELÉSEK

| 10.01. cikk | Horgonyok |
| --- | --- |

10.01. cikk

| 10.02. cikk | Egyéb felszerelések |
| --- | --- |

10.02. cikk

| 10.03. cikk | Hordozható tűzoltó készülékek |
| --- | --- |

10.03. cikk

| 10.03a. cikk | A lakóterekben, kormányállásban és utasterekben tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek |
| --- | --- |

10.03a. cikk

| 10.03b. cikk | A motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek |
| --- | --- |

10.03b. cikk

| 10.04. cikk | Mentőcsónakok |
| --- | --- |

10.04. cikk

| 10.05. cikk | Mentőgyűrűk és mentőmellények |
| --- | --- |

10.05. cikk

11. FEJEZET

BIZTONSÁG A MUNKAÁLLOMÁSOKON

| 11.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

11.01. cikk

| 11.02. cikk | Leesés elleni védelem |
| --- | --- |

11.02. cikk

| 11.03. cikk | A munkaállomások méretezése |
| --- | --- |

11.03. cikk

| 11.04. cikk | Oldalfedélzetek |
| --- | --- |

11.04. cikk

| 11.05. cikk | A munkaállomások megközelítése |
| --- | --- |

11.05. cikk

| 11.06. cikk | Kijáratok és vészkijáratok |
| --- | --- |

11.06. cikk

| 11.07. cikk | Létrák, lépcsők és hasonló felszerelések |
| --- | --- |

11.07. cikk

| 11.08. cikk | Belső terek |
| --- | --- |

11.08. cikk

| 11.09. cikk | Zaj- és rezgésvédelem |
| --- | --- |

11.09. cikk

| 11.10. cikk | Nyílásfedelek |
| --- | --- |

11.10. cikk

| 11.11. cikk | Csörlők |
| --- | --- |

11.11. cikk

| 11.12. cikk | Daruk |
| --- | --- |

11.12. cikk

| 11.13. cikk | Gyúlékony folyadékok tárolása |
| --- | --- |

11.13. cikk

12. FEJEZET

LAKÓTEREK

| 12.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

12.01. cikk

| 12.02. cikk | Különleges kialakítási követelmények |
| --- | --- |

12.02. cikk

| 12.03. cikk | Tisztasági berendezések |
| --- | --- |

12.03. cikk

| 12.04. cikk | Hajókonyha |
| --- | --- |

12.04. cikk

| 12.05. cikk | Ivóvíz |
| --- | --- |

12.05. cikk

| 12.06. cikk | Fűtés és szellőztetés |
| --- | --- |

12.06. cikk

| 12.07. cikk | Egyéb lakótéri berendezések |
| --- | --- |

12.07. cikk

13. FEJEZET

TÜZELŐANYAGGAL MŰKÖDŐ FŰTŐ-, FŐZŐ- ÉS HŰTŐBERENDEZÉSEK

| 13.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

13.01. cikk

| 13.02. cikk | Folyékony tüzelőanyagok, olajtüzelésű berendezések használata |
| --- | --- |

13.02. cikk

| 13.03. cikk | Motorpetróleum-égető kályhák és porlasztásos olajégető fűtőberendezések |
| --- | --- |

13.03. cikk

| 13.04. cikk | Motorpetróleum-égető kályhák |
| --- | --- |

13.04. cikk

| 13.05. cikk | Porlasztásos olajégető fűtőberendezések |
| --- | --- |

13.05. cikk

| 13.06. cikk | Kényszerlégfűtéses berendezések |
| --- | --- |

13.06. cikk

| 13.07. cikk | Szilárd tüzelőanyaggal történő fűtés |
| --- | --- |

13.07. cikk

14. FEJEZET

CSEPPFOLYÓSÍTOTT GÁZZAL ÜZEMELŐ HÁZTARTÁSI BERENDEZÉSEK

| 14.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

14.01. cikk

| 14.02. cikk | Berendezések |
| --- | --- |

14.02. cikk

| 14.03. cikk | Gázpalackok |
| --- | --- |

14.03. cikk

| 14.04. cikk | A gázellátó berendezések elhelyezése és elrendezése |
| --- | --- |

14.04. cikk

| 14.05. cikk | Tartalék és üres gázpalackok |
| --- | --- |

14.05. cikk

| 14.06. cikk | Nyomásszabályozók |
| --- | --- |

14.06. cikk

| 14.07. cikk | Nyomás |
| --- | --- |

14.07. cikk

| 14.08. cikk | Cső- és tömlővezetékek |
| --- | --- |

14.08. cikk

| 14.09. cikk | Elosztórendszer |
| --- | --- |

14.09. cikk

| 14.10. cikk | Gázfogyasztó készülékek és azok beszerelése |
| --- | --- |

14.10. cikk

| 14.11. cikk | Szellőztetés és a füstgáz elvezetése |
| --- | --- |

14.11. cikk

| 14.12. cikk | Üzemeltetési és biztonsági követelmények |
| --- | --- |

14.12. cikk

| 14.13. cikk | Átvételi vizsgálat |
| --- | --- |

14.13. cikk

| 14.14. cikk | Próbák |
| --- | --- |

14.14. cikk

| 14.15. cikk | Igazolás |
| --- | --- |

14.15. cikk

15. FEJEZET

SZEMÉLYHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

| 15.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

15.01. cikk

| 15.02. cikk | Hajótest |
| --- | --- |

15.02. cikk

| 15.03. cikk | Stabilitás |
| --- | --- |

15.03. cikk

| 15.04. cikk | Biztonsági távolság és szabadoldal |
| --- | --- |

15.04. cikk

| 15.05. cikk | Legnagyobb megengedett utaslétszám |
| --- | --- |

15.05. cikk

| 15.06. cikk | Utasterek és utasok által használt területek |
| --- | --- |

15.06. cikk

| 15.07. cikk | Propulziós rendszer |
| --- | --- |

15.07. cikk

| 15.08. cikk | Biztonsági berendezések és felszerelések |
| --- | --- |

15.08. cikk

| 15.09. cikk | Életmentő felszerelések |
| --- | --- |

15.09. cikk

| 15.10. cikk | Villamos berendezések |
| --- | --- |

15.10. cikk

| 15.11. cikk | Tűzvédelem |
| --- | --- |

15.11. cikk

| 15.12. cikk | Tűzoltás |
| --- | --- |

15.12. cikk

| 15.13. cikk | Biztonságtechnikai szervezés |
| --- | --- |

15.13. cikk

| 15.14. cikk | Szennyvízgyűjtő és ártalmatlanításra szolgáló berendezések |
| --- | --- |

15.14. cikk

| 15.15. cikk | Mentességek bizonyos személyhajók esetében |
| --- | --- |

15.15. cikk

15a. FEJEZET

A VITORLÁS SZEMÉLYHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 15a.01. cikk | A II. rész alkalmazása |
| --- | --- |

15a.01. cikk

| 15a.02. cikk | Eltérések bizonyos vitorlás személyhajók esetében |
| --- | --- |

15a.02. cikk

| 15a.03. cikk | Vitorláshajókra vonatkozó stabilitási követelmények |
| --- | --- |

15a.03. cikk

| 15a.04. cikk | Hajóépítés és mechanikai követelmények |
| --- | --- |

15a.04. cikk

| 15a.05. cikk | Árbocozat általában |
| --- | --- |

15a.05. cikk

| 15a.06. cikk | Árbocok és gerendák általában |
| --- | --- |

15a.06. cikk

| 15a.07. cikk | Az árbocokra vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.07. cikk

| 15a.08. cikk | Az árbocsudárra vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.08. cikk

| 15a.09. cikk | Az orrárbocokra vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.09. cikk

| 15a.10. cikk | Az orrvitorla-keresztrudakra vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.10. cikk

| 15a.11. cikk | A fő vitorlakeresztrudakra vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.11. cikk

| 15a.12. cikk | A csonkaárbocokra vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.12. cikk

| 15a.13. cikk | Az álló- és futókötélzetre vonatkozó általános rendelkezések |
| --- | --- |

15a.13. cikk

| 15a.14. cikk | Az állókötélzetre vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.14. cikk

| 15a.15. cikk | A futókötélzetre vonatkozó külön rendelkezések |
| --- | --- |

15a.15. cikk

| 15a.16. cikk | A kötélzet szerelékei és részei |
| --- | --- |

15a.16. cikk

| 15a.17. cikk | Vitorlák |
| --- | --- |

15a.17. cikk

| 15a.18. cikk | Felszerelés |
| --- | --- |

15a.18. cikk

| 15a.19. cikk | Próbák |
| --- | --- |

15a.19. cikk

16. FEJEZET

TOLT, VONTATOTT KÖTELÉK VAGY MELLÉVETT ALAKZAT KIALAKÍTÁSÁRA ALKALMAS HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK

| 16.01. cikk | Toló vízi járművek |
| --- | --- |

16.01. cikk

| 16.02. cikk | Tolt vízi járművek |
| --- | --- |

16.02. cikk

| 16.03. cikk | Mellévett alakzatokat meghajtó vízi járművek |
| --- | --- |

16.03. cikk

| 16.04. cikk | Kötelékben meghajtott vízi járművek |
| --- | --- |

16.04. cikk

| 16.05. cikk | Vontató vízi járművek |
| --- | --- |

16.05. cikk

| 16.06. cikk | Kötelékek navigációs próbái |
| --- | --- |

16.06. cikk

| 16.07. cikk | Bejegyzések a közösségi bizonyítványban |
| --- | --- |

16.07. cikk

17. FEJEZET

ÚSZÓ MUNKAGÉPEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 17.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

17.01. cikk

| 17.02. cikk | Mentességek |
| --- | --- |

17.02. cikk

| 17.03. cikk | További követelmények |
| --- | --- |

17.03. cikk

| 17.04. cikk | Fennmaradó biztonsági távolság |
| --- | --- |

17.04. cikk

| 17.05. cikk | Fennmaradó szabadoldal |
| --- | --- |

17.05. cikk

| 17.06. cikk | Dőléspróba |
| --- | --- |

17.06. cikk

| 17.07. cikk | A stabilitás megerősítése |
| --- | --- |

17.07. cikk

| 17.08. cikk | A stabilitás igazolása csökkent fennmaradó szabadoldal esetén |
| --- | --- |

17.08. cikk

| 17.09. cikk | Merülési vonalak és merülési skálák |
| --- | --- |

17.09. cikk

| 17.10. cikk | Úszó munkagépek stabilitás igazolása nélkül |
| --- | --- |

17.10. cikk

18. FEJEZET

MUNKATERÜLETEN LEVŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 18.01. cikk | Működési körülmények |
| --- | --- |

18.01. cikk

| 18.02. cikk | A II. rész alkalmazása |
| --- | --- |

18.02. cikk

| 18.03. cikk | Eltérések |
| --- | --- |

18.03. cikk

| 18.04. cikk | Biztonsági távolság és szabadoldal |
| --- | --- |

18.04. cikk

| 18.05. cikk | Mentőcsónakok |
| --- | --- |

18.05. cikk

19. FEJEZET

A TÖRTÉNELMI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

(Üres)

19a. FEJEZET

A CSATORNAJÁRÓ USZÁLYOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

(Üres)

19b. FEJEZET

A 4. ZÓNÁBA TARTOZÓ VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 19b.01. cikk | A 4. fejezet alkalmazása |
| --- | --- |

19b.01. cikk

20. FEJEZET

A TENGERJÁRÓ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

(Üres)

21. FEJEZET

A KEDVTELÉSI CÉLÚ KISHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 21.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

21.01. cikk

| 21.02. cikk | A II. rész alkalmazása |
| --- | --- |

21.02. cikk

| 21.03. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

21.03. cikk

22. FEJEZET

TARTÁLYOKAT SZÁLLÍTÓ HAJÓK STABILITÁSA

| 22.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

22.01. cikk

| 22.02. cikk | Határérték feltételek és a stabilitás megerősítését kiszámító módszer nem rögzített tartályok szállításához |
| --- | --- |

22.02. cikk

| 22.03. cikk | Határérték feltételek és a stabilitás megerősítését kiszámító módszer rögzített tartályok szállításához |
| --- | --- |

22.03. cikk

| 22.04. cikk | A stabilitás értékelésének eljárása a fedélzeten |
| --- | --- |

22.04. cikk

22a. FEJEZET

A 110 MÉTERNÉL HOSSZABB VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 22a.01. cikk | Az I. rész alkalmazása |
| --- | --- |

22a.01. cikk

| 22a.02. cikk | A II. rész alkalmazása |
| --- | --- |

22a.02. cikk

| 22a.03. cikk | Szilárdság |
| --- | --- |

22a.03. cikk

| 22a.04. cikk | Úszóképesség és stabilitás |
| --- | --- |

22a.04. cikk

| 22a.05. cikk | További követelmények |
| --- | --- |

22a.05. cikk

| 22a.06. cikk | A IV. rész alkalmazása átalakítás esetén |
| --- | --- |

22a.06. cikk

22b. FEJEZET

NAGYSEBESSÉGŰ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

| 22b.01. cikk | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

22b.01. cikk

| 22b.02. cikk | Az I. rész alkalmazása |
| --- | --- |

22b.02. cikk

| 22b.03. cikk | A II. rész alkalmazása |
| --- | --- |

22b.03. cikk

| 22b.04. cikk | Ülések és biztonsági övek |
| --- | --- |

22b.04. cikk

| 22b.05. cikk | Szabadoldal |
| --- | --- |

22b.05. cikk

| 22b.06. cikk | Úszóképesség, stabilitás és rekeszek |
| --- | --- |

22b.06. cikk

| 22b.07. cikk | Kormányállás |
| --- | --- |

22b.07. cikk

| 22b.08. cikk | További felszerelések |
| --- | --- |

22b.08. cikk

| 22b.09. cikk | Lezárt területek |
| --- | --- |

22b.09. cikk

| 22b.10. cikk | Kijáratok és menekülési útvonalak |
| --- | --- |

22b.10. cikk

| 22b.11. cikk | Tűzoltás és tűzvédelem |
| --- | --- |

22b.11. cikk

| 22b.12. cikk | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

22b.12. cikk

III. RÉSZ

23. FEJEZET

A HAJÓK FELSZERELÉSE A SZEMÉLYZETRE VALÓ TEKINTETTEL

| 23.01. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.01. cikk

| 23.02. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.02. cikk

| 23.03. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.03. cikk

| 23.04. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.04. cikk

| 23.05. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.05. cikk

| 23.06. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.06. cikk

| 23.07. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.07. cikk

| 23.08. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.08. cikk

| 23.09. cikk | A hajó felszerelése |
| --- | --- |

23.09. cikk

| 23.10. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.10. cikk

| 23.11. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.11. cikk

| 23.12. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.12. cikk

| 23.13. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.13. cikk

| 23.14. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.14. cikk

| 23.15. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

23.15. cikk

IV. RÉSZ

24. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS VÉGLEGES RENDELKEZÉSEK

| 24.01. cikk | Az átmeneti rendelkezések alkalmazhatósága már üzemelő vízi járművekre |
| --- | --- |

24.01. cikk

| 24.02. cikk | Már üzemelő vízi járművekre vonatkozó eltérések |
| --- | --- |

24.02. cikk

| 24.03. cikk | Az 1976. április 1. előtt vízre bocsátott vízi járművekre vonatkozó eltérések |
| --- | --- |

24.03. cikk

| 24.04. cikk | Egyéb eltérések |
| --- | --- |

24.04. cikk

| 24.05. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

24.05. cikk

| 24.06. cikk | A 24.01. cikk által nem érintett vízi járművekre vonatkozó eltérések |
| --- | --- |

24.06. cikk

| 24.07. cikk | (Üres) |
| --- | --- |

24.07. cikk

24a. FEJEZET

R ZÓNÁJÚ VÍZI UTAKON NEM KÖZLEKEDŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 24a.01. cikk | Az átmeneti rendelkezések alkalmazása már üzemelő vízi járművekre, és a korábbi közösségi bizonyítványok érvényessége |
| --- | --- |

24a.01. cikk

| 24a.02. cikk | Már üzemelő vízi járművekre vonatkozó mentességek |
| --- | --- |

24a.02. cikk

| 24a.03. cikk | Az 1985. január 1. előtt vízre bocsátott hajógerincű vízi járművekre vonatkozó mentességek |
| --- | --- |

24a.03. cikk

| 24a.04. cikk | Egyéb eltérések |
| --- | --- |

24a.04. cikk

| I. függelék | BIZTONSÁGTECHNIKAI JELEK |
| --- | --- |

I. függelék

| II. függelék | KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁSOK |
| --- | --- |

II. függelék

I. RÉSZ

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS

1.01. cikk

Fogalommeghatározások

Az irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások érvényesek:

| | Vízi járművek típusai









  1. | „vízi jármű”: úszóműves hajó vagy gép. |
| --- | --- | --- |

Vízi járművek típusai

1.

„vízi jármű”: úszóműves hajó vagy gép.

| 2. | „hajó”: belvízi hajó vagy tengerjáró hajó. |
| --- | --- |

2.

„hajó”: belvízi hajó vagy tengerjáró hajó.

| 3. | „belvízi hajó”: kizárólag és főleg belvízi vízi utakon közlekedő hajó. |
| --- | --- |

3.

„belvízi hajó”: kizárólag és főleg belvízi vízi utakon közlekedő hajó.

| 4. | „tengerjáró hajó”: tengeren történő közlekedésre hitelesített hajó. |
| --- | --- |

4.

„tengerjáró hajó”: tengeren történő közlekedésre hitelesített hajó.

| 5. | „motorhajó” teherszállító motorhajó vagy tartály-motorhajó |
| --- | --- |

5.

„motorhajó” teherszállító motorhajó vagy tartály-motorhajó

| 6. | „motor tartályhajó”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló hajó, amely saját géperejével, önállóan képes közlekedni. |
| --- | --- |

6.

„motor tartályhajó”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló hajó, amely saját géperejével, önállóan képes közlekedni.

| 7. | „teherszállító motorhajó”: áruszállításra szolgáló hajó, amely saját hajtóerővel, önállóan rendelkezve képes közlekedni, és amelyik nem tartály-motorhajó. |
| --- | --- |

7.

„teherszállító motorhajó”: áruszállításra szolgáló hajó, amely saját hajtóerővel, önállóan rendelkezve képes közlekedni, és amelyik nem tartály-motorhajó.

| 8. | „csatornajáró uszály”: belvízi hajó, melynek hosszúsága nem haladja meg a 38,5 métert, szélessége pedig az 5,05 métert, és amely általában a Rajna-Rhône-csatornán közlekedik; |
| --- | --- |

8.

„csatornajáró uszály”: belvízi hajó, melynek hosszúsága nem haladja meg a 38,5 métert, szélessége pedig az 5,05 métert, és amely általában a Rajna-Rhône-csatornán közlekedik;

| 9. | „vontatóhajó”: kifejezetten vontatási műveletek végrehajtására épített hajó. |
| --- | --- |

9.

„vontatóhajó”: kifejezetten vontatási műveletek végrehajtására épített hajó.

| 10. | „tolóhajó”: kifejezetten tolt kötelék továbbítására épített hajó. |
| --- | --- |

10.

„tolóhajó”: kifejezetten tolt kötelék továbbítására épített hajó.

| 11. | „uszály”: szárazáru-szállító uszályt vagy tartályuszály. |
| --- | --- |

11.

„uszály”: szárazáru-szállító uszályt vagy tartályuszály.

| 12. | „tartályuszály”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és vontatással való továbbításra épített hajó, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé. |
| --- | --- |

12.

„tartályuszály”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és vontatással való továbbításra épített hajó, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé.

| 13. | „szárazáru-szállító uszály”: áruszállításra szolgáló és vontatás általi továbbításra épített hajó, de nem tartályuszály, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé. |
| --- | --- |

13.

„szárazáru-szállító uszály”: áruszállításra szolgáló és vontatás általi továbbításra épített hajó, de nem tartályuszály, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé.

| 14. | „szárazáru-szállító bárka”: tartálybárka, teherbárka vagy hajón szállítható bárka. |
| --- | --- |

14.

„szárazáru-szállító bárka”: tartálybárka, teherbárka vagy hajón szállítható bárka.

| 15. | „tartálybárka”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és tolás általi továbbításra épített, vagy erre a célra átalakított hajó, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé, amikor nem része tolt köteléknek. |
| --- | --- |

15.

„tartálybárka”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és tolás általi továbbításra épített, vagy erre a célra átalakított hajó, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé, amikor nem része tolt köteléknek.

| 16. | „teherbárka”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és tolás általi továbbításra épített, vagy erre a célra átalakított hajó, de nem tartálybárka, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé, amikor nem része tolt köteléknek. |
| --- | --- |

16.

„teherbárka”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és tolás általi továbbításra épített, vagy erre a célra átalakított hajó, de nem tartálybárka, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé, amikor nem része tolt köteléknek.

| 17. | „hajón szállítható bárka”: tolt bárka, amelyet tengerjáró hajók fedélzetén történő szállításra és belvízi utakon való közlekedésre építettek. |
| --- | --- |

17.

„hajón szállítható bárka”: tolt bárka, amelyet tengerjáró hajók fedélzetén történő szállításra és belvízi utakon való közlekedésre építettek.

| 18. | „személyhajó”: 12-nél több utas szállítására épített és berendezett, egy napos utazásra alkalmas vagy kabinos hajó; |
| --- | --- |

18.

„személyhajó”: 12-nél több utas szállítására épített és berendezett, egy napos utazásra alkalmas vagy kabinos hajó;

| 19. | „vitorlás személyhajó”: személyhajó, vitorlával való meghajtásra alkalmas módon építve és felszerelve. |
| --- | --- |

19.

„vitorlás személyhajó”: személyhajó, vitorlával való meghajtásra alkalmas módon építve és felszerelve.

| 20. | „egy napos utazásra alkalmas hajó”: személyhajó az utasoknak való hálóhely nélkül. |
| --- | --- |

20.

„egy napos utazásra alkalmas hajó”: személyhajó az utasoknak való hálóhely nélkül.

| 21. | „kabinos hajó”: személyhajó az utasoknak való hálóhellyel. |
| --- | --- |

21.

„kabinos hajó”: személyhajó az utasoknak való hálóhellyel.

| 22. | „nagy sebességű hajó”: a vízen 40 km/h-nál nagyobb sebességre képes motorhajó. |
| --- | --- |

22.

„nagy sebességű hajó”: a vízen 40 km/h-nál nagyobb sebességre képes motorhajó.

| 23. | „úszó munkagép”: munkagépekkel rendelkező úszó berendezés (pl. daruk, kotrógépek, emelőbakok, emelők). |
| --- | --- |

23.

„úszó munkagép”: munkagépekkel rendelkező úszó berendezés (pl. daruk, kotrógépek, emelőbakok, emelők).

| 24. | „munkaterületen levő vízi jármű”: munkaterületen való használatra megfelelően épített és felszerelt hajó, mint pl. lecsapoló bárka, fenékürítős vagy ponton bárka, ponton vagy kőlerakó hajó. |
| --- | --- |

24.

„munkaterületen levő vízi jármű”: munkaterületen való használatra megfelelően épített és felszerelt hajó, mint pl. lecsapoló bárka, fenékürítős vagy ponton bárka, ponton vagy kőlerakó hajó.

| 25. | „kedvtelési célú kishajó”: sportolási vagy pihenési célra épített hajó, de nem személyhajó. |
| --- | --- |

25.

„kedvtelési célú kishajó”: sportolási vagy pihenési célra épített hajó, de nem személyhajó.

| 26a. | „kis vitorlás hajó”: szállításra, mentésre, helyreállításra és munkavégzésre alkalmas hajó. |
| --- | --- |

26a.

„kis vitorlás hajó”: szállításra, mentésre, helyreállításra és munkavégzésre alkalmas hajó.

| 27. | „úszómű”: olyan úszó anyag, amely általában nem szolgál mozgatásra (pl. fürdőlétesítmények, dokkok, kikötőgátak, csónakházak). |
| --- | --- |

27.

„úszómű”: olyan úszó anyag, amely általában nem szolgál mozgatásra (pl. fürdőlétesítmények, dokkok, kikötőgátak, csónakházak).

| 28. | „úszó anyag”: tutaj, vagy más, egyenként vagy kötelékben hajózásra alkalmassá tett berendezés, amely nem hajó, úszó munkagép vagy úszómű. |
| --- | --- |

28.

„úszó anyag”: tutaj, vagy más, egyenként vagy kötelékben hajózásra alkalmassá tett berendezés, amely nem hajó, úszó munkagép vagy úszómű.

| | Vízi járműkötelékek








  29. | „kötelék”: vízi járművek merev vagy vontatott köteléke. |
| --- | --- | --- |

Vízi járműkötelékek

29.

„kötelék”: vízi járművek merev vagy vontatott köteléke.

| 30. | „alakzat”: a kötelék összeállításának módja. |
| --- | --- |

30.

„alakzat”: a kötelék összeállításának módja.

| 31. | „merev kötelék”: tolt kötelék vagy mellévont alakzat. |
| --- | --- |

31.

„merev kötelék”: tolt kötelék vagy mellévont alakzat.

| 32. | „tolt kötelék”: vízi járművek olyan merev alakzata, melyek közül legalább az egyik a járművek elé van helyezve, hogy a kötelék meghajtásához az erőt biztosítsa, ennek neve „tolóhajó”; az egy tolóhajóból és egy tolt vízi járműből álló kötelék, amely úgy van összekötve, hogy lehetővé teszi az irányított illeszkedést, szintén merevnek minősül. |
| --- | --- |

32.

„tolt kötelék”: vízi járművek olyan merev alakzata, melyek közül legalább az egyik a járművek elé van helyezve, hogy a kötelék meghajtásához az erőt biztosítsa, ennek neve „tolóhajó”; az egy tolóhajóból és egy tolt vízi járműből álló kötelék, amely úgy van összekötve, hogy lehetővé teszi az irányított illeszkedést, szintén merevnek minősül.

| 33. | „mellévont alakzat”: vízi járművek merev egymás mellé illesztése, ahol egyik jármű sem kerül az alakzatot meghajtó jármű elé. |
| --- | --- |

33.

„mellévont alakzat”: vízi járművek merev egymás mellé illesztése, ahol egyik jármű sem kerül az alakzatot meghajtó jármű elé.

| 34. | „vontatott kötelék”: egy vagy több vízi járműből, úszó munkagépből vagy úszóműből álló alakzat, melyet a kötelék részét képző egy vagy több, önjáró vízi jármű vontat. |
| --- | --- |

34.

„vontatott kötelék”: egy vagy több vízi járműből, úszó munkagépből vagy úszóműből álló alakzat, melyet a kötelék részét képző egy vagy több, önjáró vízi jármű vontat.

| | A fedélzeten található területek








  35. | „fő géptér”: az a hely, ahol a meghajtó motorok fel vannak szerelve. |
| --- | --- | --- |

A fedélzeten található területek

35.

„fő géptér”: az a hely, ahol a meghajtó motorok fel vannak szerelve.

| 36. | „géptér”: az a hely, ahol a belső égésű motorok fel vannak szerelve. |
| --- | --- |

36.

„géptér”: az a hely, ahol a belső égésű motorok fel vannak szerelve.

| 37. | „kazántér”: az a hely, ahol a gőz előállítására vagy a termikus folyadék melegítésére tervezett, üzemanyaggal működő berendezés található. |
| --- | --- |

37.

„kazántér”: az a hely, ahol a gőz előállítására vagy a termikus folyadék melegítésére tervezett, üzemanyaggal működő berendezés található.

| 38. | „zárt felépítmény”: vízzáró, merev, folytonos szerkezet merev falakkal, mely a fedélzethez állandósultan és vízmentesen csatlakozik. |
| --- | --- |

38.

„zárt felépítmény”: vízzáró, merev, folytonos szerkezet merev falakkal, mely a fedélzethez állandósultan és vízmentesen csatlakozik.

| 39. | „kormányállás”: az a hely, ahol a hajó vezetéséhez szükséges valamennyi vezérlő és ellenőrző műszer található. |
| --- | --- |

39.

„kormányállás”: az a hely, ahol a hajó vezetéséhez szükséges valamennyi vezérlő és ellenőrző műszer található.

| 40. | „lakótér”: olyan helyiség, amely a szokásosan a hajón élő személyek vagy utasok általi használatra szolgálnak, beleértve a konyhákat, készletraktárakat, mosdókat, mosóhelyiségeket, mosókonyhákat, előtereket és folyosókat, de a kormányállást nem. |
| --- | --- |

40.

„lakótér”: olyan helyiség, amely a szokásosan a hajón élő személyek vagy utasok általi használatra szolgálnak, beleértve a konyhákat, készletraktárakat, mosdókat, mosóhelyiségeket, mosókonyhákat, előtereket és folyosókat, de a kormányállást nem.

| 41. | „utastér”: az utasok általi használatra szolgáló fedélzeti területek, valamint a zárt terek, úgymint a társalgók, irodák, üzletek, fodrászüzletek, szárítóhelyiségek, mosodák, szaunák, mosdók, mosóhelyiségek, folyosók, átjárók és fallal nem körülzárt lépcsők. |
| --- | --- |

41.

„utastér”: az utasok általi használatra szolgáló fedélzeti területek, valamint a zárt terek, úgymint a társalgók, irodák, üzletek, fodrászüzletek, szárítóhelyiségek, mosodák, szaunák, mosdók, mosóhelyiségek, folyosók, átjárók és fallal nem körülzárt lépcsők.

| 42. | „vezérlő központ”: kormányállás, az a hely, ahol a vészhelyzeti erőmű vagy annak részei találhatók, illetve az a hely, ahol van egy központ, és ahol állandóan tartózkodik fedélzeti személyzet vagy a legénység tagjai, például a tűzjelző berendezésnél, az ajtók távirányítóinál vagy a tűzvédelmi csappantyúknál. |
| --- | --- |

42.

„vezérlő központ”: kormányállás, az a hely, ahol a vészhelyzeti erőmű vagy annak részei találhatók, illetve az a hely, ahol van egy központ, és ahol állandóan tartózkodik fedélzeti személyzet vagy a legénység tagjai, például a tűzjelző berendezésnél, az ajtók távirányítóinál vagy a tűzvédelmi csappantyúknál.

| 43. | „orsótér”: a belső lépcsőház vagy lift aknája. |
| --- | --- |

43.

„orsótér”: a belső lépcsőház vagy lift aknája.

| 44. | „társalgó”: lakótér vagy utastér. Személyhajóknál a hajókonyha nem minősül társalgónak. |
| --- | --- |

44.

„társalgó”: lakótér vagy utastér. Személyhajóknál a hajókonyha nem minősül társalgónak.

| 45. | „hajókonyha”: olyan helyiség, ahol tűzhely, vagy más, hasonló főzőberendezés található. |
| --- | --- |

45.

„hajókonyha”: olyan helyiség, ahol tűzhely, vagy más, hasonló főzőberendezés található.

| 46. | „raktárhelyiség”: a gyúlékony folyadékok tárolására használt, vagy olyan tárolóhelyiség, melynek területe meghaladja a 4 m2 -t. |
| --- | --- |

46.

„raktárhelyiség”: a gyúlékony folyadékok tárolására használt, vagy olyan tárolóhelyiség, melynek területe meghaladja a 4 m2 -t.

| 47. | „hajófenék”: a hajó azon része, melyet hosszanti irányú, nyílásfedéllel nyitható vagy zárható válaszfalak határolnak, és amely csomagolt vagy ömlesztett áru tárolására, illetve a hajótest részét nem képező tartályok elhelyezésére szolgál. |
| --- | --- |

47.

„hajófenék”: a hajó azon része, melyet hosszanti irányú, nyílásfedéllel nyitható vagy zárható válaszfalak határolnak, és amely csomagolt vagy ömlesztett áru tárolására, illetve a hajótest részét nem képező tartályok elhelyezésére szolgál.

| 48. | „rögzített tartály”: a hajóhoz csatlakozó tartály, ahol a tartály falait vagy maga a hajótest alkotja, vagy a hajótesttől különálló borítás. |
| --- | --- |

48.

„rögzített tartály”: a hajóhoz csatlakozó tartály, ahol a tartály falait vagy maga a hajótest alkotja, vagy a hajótesttől különálló borítás.

| 49. | „munkaállomás”: az a hely, ahol a legénység tagjai munkájukat végzik beleértve a hajóhidat, az árbocdarut és a mentőcsónakot. |
| --- | --- |

49.

„munkaállomás”: az a hely, ahol a legénység tagjai munkájukat végzik beleértve a hajóhidat, az árbocdarut és a mentőcsónakot.

| 50. | „folyosó”: a személyek és áruk rendes mozgására szolgáló hely. |
| --- | --- |

50.

„folyosó”: a személyek és áruk rendes mozgására szolgáló hely.

| 51. | „biztonsági tér”: a hajótest síkjával párhuzamosan 1/5 BWL távolságra, a legnagyobb merülés síkjában futó, kívülről függőleges felülettel határolt tér. |
| --- | --- |

51.

„biztonsági tér”: a hajótest síkjával párhuzamosan 1/5 BWL távolságra, a legnagyobb merülés síkjában futó, kívülről függőleges felülettel határolt tér.

| 52. | „gyülekezőhelyek”: a hajó különlegesen védett területei, ahol az utasok veszély esetén gyülekeznek. |
| --- | --- |

52.

„gyülekezőhelyek”: a hajó különlegesen védett területei, ahol az utasok veszély esetén gyülekeznek.

| 53. | „evakuálási területek”: a hajó azon részei, ahonnan az emberek evakuálását el lehet végezni. |
| --- | --- |

53.

„evakuálási területek”: a hajó azon részei, ahonnan az emberek evakuálását el lehet végezni.

| | Hajógépészeti kifejezések








  54. | „legnagyobb merülés síkja”: az a vízvonalcsík, amely megfelel annak a legnagyobb merülésnek, amellyel a hajó közlekedhet. |
| --- | --- | --- |

Hajógépészeti kifejezések

54.

„legnagyobb merülés síkja”: az a vízvonalcsík, amely megfelel annak a legnagyobb merülésnek, amellyel a hajó közlekedhet.

| 55. | „biztonsági távolság”: a legnagyobb merülés síkja és az ezzel párhuzamos olyan sík közötti távolság, amelyik azon a legmélyebb ponton megy keresztül, ami felett a hajó már nem tekinthető vízmentesnek. |
| --- | --- |

55.

„biztonsági távolság”: a legnagyobb merülés síkja és az ezzel párhuzamos olyan sík közötti távolság, amelyik azon a legmélyebb ponton megy keresztül, ami felett a hajó már nem tekinthető vízmentesnek.

| 56. | „fennmaradó biztonsági távolság”: a hajó megdőlésekor a rendelkezésre álló függőleges távolság a vízszint és a bemerült oldal legalsó pontja között, amelyen túl a hajó nem tekinthető vízmentesnek. |
| --- | --- |

56.

„fennmaradó biztonsági távolság”: a hajó megdőlésekor a rendelkezésre álló függőleges távolság a vízszint és a bemerült oldal legalsó pontja között, amelyen túl a hajó nem tekinthető vízmentesnek.

| 57. | „szabadoldal (f)”: a legnagyobb merülés síkja és az ezzel párhuzamos olyan sík közötti távolság, amely az oldalfedélzet legalacsonyabb pontján, vagy oldalfedélzet hiányában a lemez- vagy palánkburkolat felső élének legalacsonyabb pontján halad át. |
| --- | --- |

57.

„szabadoldal (f)”: a legnagyobb merülés síkja és az ezzel párhuzamos olyan sík közötti távolság, amely az oldalfedélzet legalacsonyabb pontján, vagy oldalfedélzet hiányában a lemez- vagy palánkburkolat felső élének legalacsonyabb pontján halad át.

| 58. | „fennmaradó szabadoldal”: a hajó megdőlésekor a rendelkezésre álló függőleges távolság a vízszint és a fedélzetnek a bemerült oldal legalsó pontjánál levő felső szintje között, illetve, ha nincs fedélzet, a hajó rögzített oldala felső felületének legalsó pontja között. |
| --- | --- |

58.

„fennmaradó szabadoldal”: a hajó megdőlésekor a rendelkezésre álló függőleges távolság a vízszint és a fedélzetnek a bemerült oldal legalsó pontjánál levő felső szintje között, illetve, ha nincs fedélzet, a hajó rögzített oldala felső felületének legalsó pontja között.

| 59. | „biztonsági vonal”: egy képzeletbeli vonal az oldallemezen, a válaszfalfedélzet alatt legalább 10 cm-rel, és a hajó oldalának legalacsonyabb nem vízmentes pontja alatt legalább 10 cm-rel. Ha nincs válaszfalfedélzet, olyan vonal alkalmazandó, amely legalább 10 cm-rel az alatt a legalsó vonal alatt van, ameddig a külső borítás. |
| --- | --- |

59.

„biztonsági vonal”: egy képzeletbeli vonal az oldallemezen, a válaszfalfedélzet alatt legalább 10 cm-rel, és a hajó oldalának legalacsonyabb nem vízmentes pontja alatt legalább 10 cm-rel. Ha nincs válaszfalfedélzet, olyan vonal alkalmazandó, amely legalább 10 cm-rel az alatt a legalsó vonal alatt van, ameddig a külső borítás.

| 60. | „vízkiszorítás” (

  ): hajó bemerült tömege m3-ben. |
| --- | --- |

60.

Image

| 61. | „térfogatkiszorítás (Δ)”: a hajó teljes súlya, a rakományt beleértve, tonnában. |
| --- | --- |

61.

„térfogatkiszorítás (Δ)”: a hajó teljes súlya, a rakományt beleértve, tonnában.

| 62. | „teltségi fok (CB)”: a vízkiszorítás és a hosszúság LWL, szélesség BWL és merülés T eredményének aránya. |
| --- | --- |

62.

„teltségi fok (CB)”: a vízkiszorítás és a hosszúság LWL, szélesség BWL és merülés T eredményének aránya.

| 63. | „víz feletti oldalsík (AV)”: a hajó vízszint feletti oldalsíkja m2-ben. |
| --- | --- |

63.

„víz feletti oldalsík (AV)”: a hajó vízszint feletti oldalsíkja m2-ben.

| 64. | „válaszfalfedélzet”: az a fedélzet, amelyhez a szükséges vízmentes válaszfalak illeszkednek, és amelytől a szabadoldalt mérik. |
| --- | --- |

64.

„válaszfalfedélzet”: az a fedélzet, amelyhez a szükséges vízmentes válaszfalak illeszkednek, és amelytől a szabadoldalt mérik.

| 65. | „válaszfal”: adott magasságú, általában függőleges fal, amely a hajót megosztja és a hajófenék, a borítás vagy másik válaszfalak határolják. |
| --- | --- |

65.

„válaszfal”: adott magasságú, általában függőleges fal, amely a hajót megosztja és a hajófenék, a borítás vagy másik válaszfalak határolják.

| 66. | „keresztirányú válaszfal”: a hajó egyik oldalától a másikig nyúló válaszfal. |
| --- | --- |

66.

„keresztirányú válaszfal”: a hajó egyik oldalától a másikig nyúló válaszfal.

| 67. | „fal”: általában függőleges irányú elválasztó felület. |
| --- | --- |

67.

„fal”: általában függőleges irányú elválasztó felület.

| 68. | „elválasztó fal”: nem vízmentes fal. |
| --- | --- |

68.

„elválasztó fal”: nem vízmentes fal.

| 69. | „hosszúság (L)”: a törzs maximális hosszúsága méterben, a kormánylapátot és az orrárbocot nem számítva. |
| --- | --- |

69.

„hosszúság (L)”: a törzs maximális hosszúsága méterben, a kormánylapátot és az orrárbocot nem számítva.

| 70. | „teljes hosszúság (LOA)”: a vízi jármű maximális hosszúsága méterben, beleértve az összes rögzített berendezést, úgymint a kormányzó rendszer vagy erőmű, mechanikus vagy hasonló berendezések. |
| --- | --- |

70.

„teljes hosszúság (LOA)”: a vízi jármű maximális hosszúsága méterben, beleértve az összes rögzített berendezést, úgymint a kormányzó rendszer vagy erőmű, mechanikus vagy hasonló berendezések.

| 71. | „a vízvonal hosszúsága (LWL)”: a hajótest hosszúsága méterben a maximális merülésnél mérve. |
| --- | --- |

71.

„a vízvonal hosszúsága (LWL)”: a hajótest hosszúsága méterben a maximális merülésnél mérve.

| 72. | „szélesség (B)”: a hajótest maximális szélessége méterben, a borítás külső szélénél mérve (a hajókerekeket, a támsíneket és hasonlókat nem számítva). |
| --- | --- |

72.

„szélesség (B)”: a hajótest maximális szélessége méterben, a borítás külső szélénél mérve (a hajókerekeket, a támsíneket és hasonlókat nem számítva).

| 73. | „teljes szélesség (BOA)”: a vízi jármű maximális szélessége, beleértve az összes rögzített berendezést, úgymint a hajókerekek, a támsínek, mechanikai berendezések és hasonlók. |
| --- | --- |

73.

„teljes szélesség (BOA)”: a vízi jármű maximális szélessége, beleértve az összes rögzített berendezést, úgymint a hajókerekek, a támsínek, mechanikai berendezések és hasonlók.

| 74. | „a vízvonal szélessége (BWL)”: a hajótest szélessége méterben, az oldalsó borítás szélétől a legnagyobb merülési vonal mentén mérve. |
| --- | --- |

74.

„a vízvonal szélessége (BWL)”: a hajótest szélessége méterben, az oldalsó borítás szélétől a legnagyobb merülési vonal mentén mérve.

| 75. | „magasság (H)”: a hajótest legalsó pontja vagy a hajógerinc és a fedélzet legalsó pontja között, a hajó oldalán mért legrövidebb függőleges távolság méterben. |
| --- | --- |

75.

„magasság (H)”: a hajótest legalsó pontja vagy a hajógerinc és a fedélzet legalsó pontja között, a hajó oldalán mért legrövidebb függőleges távolság méterben.

| 76. | „merülés (T)”: a hajótest legalsó pontja vagy a hajógerinc és a legnagyobb merülési vonal között mért függőleges távolság méterben. |
| --- | --- |

76.

„merülés (T)”: a hajótest legalsó pontja vagy a hajógerinc és a legnagyobb merülési vonal között mért függőleges távolság méterben.

| 77. | „mellső függély”: a hajótest és a legnagyobb merülési vonal kereszteződésének elülső pontján a függőleges vonal. |
| --- | --- |

77.

„mellső függély”: a hajótest és a legnagyobb merülési vonal kereszteződésének elülső pontján a függőleges vonal.

| 78. | „az oldalfedélzet tiszta szélessége”: az oldalfedélzet oldalán a nyíláskeret legkiugróbb részén keresztülmenő függőleges vonal és az oldalfedélzet külső oldalán levő csúszásvédő (védőkorlát, lábvédő korlát) belső széle közötti távolság. |
| --- | --- |

78.

„az oldalfedélzet tiszta szélessége”: az oldalfedélzet oldalán a nyíláskeret legkiugróbb részén keresztülmenő függőleges vonal és az oldalfedélzet külső oldalán levő csúszásvédő (védőkorlát, lábvédő korlát) belső széle közötti távolság.

| | Kormánymű








  79. | „kormánymű” a hajó vezetéséhez, úgymint az 5. fejezetben megállapított kormányozhatóság biztosításához szükséges valamennyi berendezés. |
| --- | --- | --- |

Kormánymű

79.

„kormánymű” a hajó vezetéséhez, úgymint az 5. fejezetben megállapított kormányozhatóság biztosításához szükséges valamennyi berendezés.

| 80. | „kormánylapát”: a kormánylapát vagy kormánylapátok tengellyel, beleértve a kormányívet és a kormányberendezéssel összekötő alkatrészeket. |
| --- | --- |

80.

„kormánylapát”: a kormánylapát vagy kormánylapátok tengellyel, beleértve a kormányívet és a kormányberendezéssel összekötő alkatrészeket.

| 81. | „kormányszerkezet”: a kormánymű azon része, amely a kormánylapát mozgását előidézi. |
| --- | --- |

81.

„kormányszerkezet”: a kormánymű azon része, amely a kormánylapát mozgását előidézi.

| 82. | „energiaátvivő rendszer”: a kormányszerkezet meghajtása, az erőforrás és a kormányszerkezet között. |
| --- | --- |

82.

„energiaátvivő rendszer”: a kormányszerkezet meghajtása, az erőforrás és a kormányszerkezet között.

| 83. | „áramforrás”: fedélzeti hálózattal, akkumulátorral vagy belsőégésű motorral üzemelő erőforrás a kormányszerkezethez és a kormányműhöz. |
| --- | --- |

83.

„áramforrás”: fedélzeti hálózattal, akkumulátorral vagy belsőégésű motorral üzemelő erőforrás a kormányszerkezethez és a kormányműhöz.

| 84. | „kormányberendezés”: az energiával meghajtott kormányberendezés működésének alkotóelemei és köre. |
| --- | --- |

84.

„kormányberendezés”: az energiával meghajtott kormányberendezés működésének alkotóelemei és köre.

| 85. | „kormánymű energiaátvivő rendszer”: a kormánymű vezérlése, meghajtása és erőforrása. |
| --- | --- |

85.

„kormánymű energiaátvivő rendszer”: a kormánymű vezérlése, meghajtása és erőforrása.

| 86. | „kézi meghajtás”: az a rendszer, melynél a kormánykerék kézi mozgatása mozgatja a kormánylapátot mechanikai áttétellel, minden további erőforrás nélkül. |
| --- | --- |

86.

„kézi meghajtás”: az a rendszer, melynél a kormánykerék kézi mozgatása mozgatja a kormánylapátot mechanikai áttétellel, minden további erőforrás nélkül.

| 87. | „kézi működtetésű hidraulikus meghajtás”: hidraulikus áttételt működésbe hozó kézi vezérlés. |
| --- | --- |

87.

„kézi működtetésű hidraulikus meghajtás”: hidraulikus áttételt működésbe hozó kézi vezérlés.

| 88. | „fordulásisebesség szabályozó”: a hajó adott fordulásisebességét az előre kiválasztott értékek szerint automatikusan előidéző és azt fenntartó berendezés. |
| --- | --- |

88.

„fordulásisebesség szabályozó”: a hajó adott fordulásisebességét az előre kiválasztott értékek szerint automatikusan előidéző és azt fenntartó berendezés.

| 89. | „egy személy általi radarral való kormányzáshoz berendezett kormánytér”: kormánytér, melyet úgy rendeztek be, hogy egy személy vezethesse a hajót radarral való kormányzás esetén. |
| --- | --- |

89.

„egy személy általi radarral való kormányzáshoz berendezett kormánytér”: kormánytér, melyet úgy rendeztek be, hogy egy személy vezethesse a hajót radarral való kormányzás esetén.

| | A szerkezeti elemek és anyagok jellemzői








  90. | „vízmentes”: az elvizesedést megakadályozó módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz. |
| --- | --- | --- |

A szerkezeti elemek és anyagok jellemzői

90.

„vízmentes”: az elvizesedést megakadályozó módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz.

| 91. | „felcsapódó víz-mentes és időjárásálló”: olyan módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz, amely rendes körülmények között csak elhanyagolható mennyiségű víz behatolását teszi lehetővé. |
| --- | --- |

91.

„felcsapódó víz-mentes és időjárásálló”: olyan módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz, amely rendes körülmények között csak elhanyagolható mennyiségű víz behatolását teszi lehetővé.

| 92. | „gázzáró”: a gáz és gőz behatolását megakadályozó módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz. |
| --- | --- |

92.

„gázzáró”: a gáz és gőz behatolását megakadályozó módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz.

| 93. | „éghetetlen”: olyan anyag, amely nem ég és nem képez gyúlékony gőzöket olyan mennyiségben, hogy azok öngyulladók legyenek kb. 750 °C-ra hevítve. |
| --- | --- |

93.

„éghetetlen”: olyan anyag, amely nem ég és nem képez gyúlékony gőzöket olyan mennyiségben, hogy azok öngyulladók legyenek kb. 750 °C-ra hevítve.

| 94. | „égésgátló”: olyan anyag, amely nem könnyen fog tüzet, vagy amelynek felülete legalább korlátozza a lángok terjedését, a 15.11. cikk 1. szakaszának c) pontjában említett eljárás szerint. |
| --- | --- |

94.

„égésgátló”: olyan anyag, amely nem könnyen fog tüzet, vagy amelynek felülete legalább korlátozza a lángok terjedését, a 15.11. cikk 1. szakaszának c) pontjában említett eljárás szerint.

| 95. | „tűzállóság”: a szerkezeti elemek vagy eszközök jellemzője a 15.11. cikk 1. szakaszának d) pontja szerinti vizsgálati eljárással hitelesítve. |
| --- | --- |

95.

„tűzállóság”: a szerkezeti elemek vagy eszközök jellemzője a 15.11. cikk 1. szakaszának d) pontja szerinti vizsgálati eljárással hitelesítve.

| 96. | „Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata”: a Tűzállósági vizsgálati módszerek alkalmazására vonatkozó nemzetközi szabályzat a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) tengerészeti biztonsági bizottságának MSC.61(67) határozata értelmében. |
| --- | --- |

96.

„Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata”: a Tűzállósági vizsgálati módszerek alkalmazására vonatkozó nemzetközi szabályzat a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) tengerészeti biztonsági bizottságának MSC.61(67) határozata értelmében.

| | Egyéb fogalommeghatározások








  97. | „elfogadott hajóosztályozó társaság”: Olyan hajóosztályozó társaság, melyet az irányelv VI. mellékletének követelményei és eljárásai szerint elismertek. |
| --- | --- | --- |

Egyéb fogalommeghatározások

97.

„elfogadott hajóosztályozó társaság”: Olyan hajóosztályozó társaság, melyet az irányelv VI. mellékletének követelményei és eljárásai szerint elismertek.

| 98. | „radarberendezés” a környezet és a forgalom kutatását és megjelenítését szolgáló elektromos eszköz; |
| --- | --- |

98.

„radarberendezés” a környezet és a forgalom kutatását és megjelenítését szolgáló elektromos eszköz;

| 99. | „belföldi elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszer (ECDIS)” a belföldi vizek elektronikus navigációs táblázatait és az ezekhez kapcsolódó információkat megjelenítő szabványos rendszer, mely megjeleníti a tulajdonos elektronikus navigációs rendszeréből a kiválasztott információkat, és a vízi jármű egyéb érzékelőiből származó tetszés szerinti információkat; |
| --- | --- |

99.

„belföldi elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszer (ECDIS)” a belföldi vizek elektronikus navigációs táblázatait és az ezekhez kapcsolódó információkat megjelenítő szabványos rendszer, mely megjeleníti a tulajdonos elektronikus navigációs rendszeréből a kiválasztott információkat, és a vízi jármű egyéb érzékelőiből származó tetszés szerinti információkat;

| 100. | „belföldi ECDIS berendezés” belvizek elektronikus navigációs táblázatait megjelenítő berendezés, melyet kétféle módban lehet működtetni: információs mód és navigációs mód; |
| --- | --- |

100.

„belföldi ECDIS berendezés” belvizek elektronikus navigációs táblázatait megjelenítő berendezés, melyet kétféle módban lehet működtetni: információs mód és navigációs mód;

| 101. | „információs mód” a belföldi ECDIS csak információra történő használata a radar betöltése nélkül; |
| --- | --- |

101.

„információs mód” a belföldi ECDIS csak információra történő használata a radar betöltése nélkül;

| 102. | „navigációs mód” a belföldi ECDIS vízi jármű navigálására történő használata a radar betöltésével. |
| --- | --- |

102.

„navigációs mód” a belföldi ECDIS vízi jármű navigálására történő használata a radar betöltésével.

| 103. | „fedélzeti személyzet”: személyhajó fedélzetén valamennyi olyan alkalmazott, aki nem tagja a legénységnek. |
| --- | --- |

103.

„fedélzeti személyzet”: személyhajó fedélzetén valamennyi olyan alkalmazott, aki nem tagja a legénységnek.

| 104. | „csökkent mozgásképességű személyek”: a tömegközlekedés használatában különleges problémákkal szembesülő személyek, úgymint az idősek és a mozgássérültek, valamint az érzékszervi hiányosságokkal rendelkezők, a tolószékben ülők, a terhes nők, és a kisgyermekeket kísérők. |
| --- | --- |

104.

„csökkent mozgásképességű személyek”: a tömegközlekedés használatában különleges problémákkal szembesülő személyek, úgymint az idősek és a mozgássérültek, valamint az érzékszervi hiányosságokkal rendelkezők, a tolószékben ülők, a terhes nők, és a kisgyermekeket kísérők.

| 105. | „közösségi bizonyítvány” a hajó számára az illetékes hatóság által kiadott bizonyítvány, mely igazolja az irányelv műszaki követelményeinek való megfelelést. |
| --- | --- |

105.

„közösségi bizonyítvány” a hajó számára az illetékes hatóság által kiadott bizonyítvány, mely igazolja az irányelv műszaki követelményeinek való megfelelést.

1.02. cikk

(Üres)

1.03. cikk

(Üres)

1.04. cikk

(Üres)

1.05. cikk

(Üres)

1.06. cikk

Átmeneti követelmények

Ha sürgősen szükségesnek találják, ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban átmeneti követelményeket lehet elfogadni, a belvízi vízi utakon való közlekedés műszaki fejlődéséhez történő hozzáigazítás, az irányelv rendelkezéseitől való eltérés megengedése céljából még az irányelv várható módosítása előtt, illetve vizsgálatok engedélyezése céljából. A követelményeket közzé kell tenni, és ezek legfeljebb három évig lehetnek érvényben. Valamennyi tagállamban ugyanakkor lépnek hatályba és ugyanazon feltételek mellett válnak semmissé.

1.07. cikk

Közigazgatási utasítások

Az irányelv végrehajtásának könnyebbé és egységessé tétele érdekében az ellenőrzés kötelező érvényű közigazgatási utasításait ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban lehet elfogadni.

2. FEJEZET

ELJÁRÁS

2.01. cikk

Felügyeleti szervek

1.   A felügyeleti szerveket a tagállamok állítják fel.

2.   A felügyeleti szervek egy elnökből és szakértőkből állnak.

Szakértőként legalább az alábbiak képezik részét minden szervnek:

| a) | a kormányzat egy, a belföldi hajózásért felelős tisztviselője; |
| --- | --- |

a)

a kormányzat egy, a belföldi hajózásért felelős tisztviselője;

| b) | belvízi hajók és motorjaik tervezésének egy szakértője; |
| --- | --- |

b)

belvízi hajók és motorjaik tervezésének egy szakértője;

| c) | hajóvezetői bizonyítvánnyal rendelkező navigációs szakember. |
| --- | --- |

c)

hajóvezetői bizonyítvánnyal rendelkező navigációs szakember.

3.   Minden szerv elnökét és szakértőit annak az államnak a hatóságai nevezik ki, melyben a szervet létrehozzák. Feladatuk megkezdésekor az elnök és a szakértők benyújtanak egy írásbeli nyilatkozatot, miszerint munkájukat teljesen függetlenül végzik. A tisztviselőknek nem kell ilyen nyilatkozatot benyújtaniuk.

4.   A felügyeleti szerveket a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban segíthetik különleges szakértők.

2.02. cikk

Szemle kérése

1.   A szemle kérését, és a szemle helyének és idejének megjelölését illető eljárás a közösségi bizonyítványt kiadó hatóság hatókörébe tartozik. Az illetékes hatóság meghatározza, mely okmányokat kell benyújtani. Az eljárás olyan módon zajlik, hogy biztosítsa, hogy a szemle a kérés benyújtásától számítva méltányos időn belül elvégzésre kerüljön.

2.   Az olyan vízi jármű tulajdonosa vagy képviselője, melyre nem vonatkozik az irányelv, kérhet közösségi bizonyítványt. Kérését akkor teljesítik, ha a hajó megfelel az irányelv követelményeinek.

2.03.cikk

A vízi jármű bemutatása szemlére

1.   A tulajdonos vagy képviselője a vízi járműt üres, tiszta és felszerelt állapotban mutatja be. A szemle számára szükséges mindennemű segítséget megad, úgymint a megfelelő csónak és személyzet rendelkezésre bocsátása, valamint a hajótesten minden olyan rész vagy berendezés kinyitása, amely közvetlenül nem hozzáférhető vagy látható.

2.   A felügyeleti szerv első alkalommal szárazon végzett szemlét kér. Ettől a szárazon végzett szemlétől el lehet tekinteni, ha osztályozási bizonyítványt vagy elfogadott hajóosztályozó társaság érvényes bizonyítványát be tudják mutatni arról, hogy az építés megfelel a követelményeknek, illetve, ha egy olyan bizonyítványt mutatnak be, amely igazolja, hogy a szárazon végzett szemlét egy másik illetékes hatóság már elvégezte más célból. Ha időszakos szemlére, vagy ezen irányelva 15. cikkben meghatározott szemlére kerül sor, a felügyeleti szerv kérheti a szemlét a vízből történő kiemeléssel.

A felügyeleti szerv próbaindításokat végez a motorhajók vagy kötelékek első szemléjekor, illetve olyankor, ha a meghajtó vagy kormányberendezésen nagyobb átalakításokat végeztek.

3.   A felügyeleti szerv kérhet további működési próbákat és egyéb igazoló okmányokat. Ez a rendelkezés a vízi járművek építése folyamán is érvényes.

2.04. cikk

(Üres)

2.05. cikk

Ideiglenes közösségi bizonyítvány

1.   Az illetékes hatóság kiadhat ideiglenes közösségi bizonyítványt az alábbiak számára:

| a) | az illetékes hatóság engedélyével közösségi bizonyítvány beszerzése céljából egy adott helyre utazni szándékozó vízi jármű; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság engedélyével közösségi bizonyítvány beszerzése céljából egy adott helyre utazni szándékozó vízi jármű;

| b) | olyan vízi jármű, melynek közösségi bizonyítványát ideiglenesen bevonták a 2.07. cikk, vagy ezen irányelv 12. és 16. cikkében említett egyik oknál fogva; |
| --- | --- |

b)

olyan vízi jármű, melynek közösségi bizonyítványát ideiglenesen bevonták a 2.07. cikk, vagy ezen irányelv 12. és 16. cikkében említett egyik oknál fogva;

| c) | olyan vízi jármű, melynek közösségi bizonyítványa készül sikeres szemlét követően; |
| --- | --- |

c)

olyan vízi jármű, melynek közösségi bizonyítványa készül sikeres szemlét követően;

| d) | olyan vízi jármű, mely esetében az V. melléklet I. részében említett, közösségi bizonyítvány megszerzéséhez szükséges feltétel nem mindegyike teljesült; |
| --- | --- |

d)

olyan vízi jármű, mely esetében az V. melléklet I. részében említett, közösségi bizonyítvány megszerzéséhez szükséges feltétel nem mindegyike teljesült;

| e) | olyan mértékben sérült vízi jármű, hogy már nem felel meg a közösségi bizonyítványnak; |
| --- | --- |

e)

olyan mértékben sérült vízi jármű, hogy már nem felel meg a közösségi bizonyítványnak;

| f) | úszó anyag vagy munkagép, melynél a különleges szállítási műveletekért felelős hatóságok a különleges szállítási végrehajtásra az ilyen közösségi bizonyítvány megszerzésére kötelezett tagállamok hajózási hatóságainak vonatkozó előírásai szerint adják ki az engedélyt. |
| --- | --- |

f)

úszó anyag vagy munkagép, melynél a különleges szállítási műveletekért felelős hatóságok a különleges szállítási végrehajtásra az ilyen közösségi bizonyítvány megszerzésére kötelezett tagállamok hajózási hatóságainak vonatkozó előírásai szerint adják ki az engedélyt.

| g) | a II. rész rendelkezéseitől a 2.19. cikk 2. szakaszában rendelkezettek szerint eltérő vízi járművek. |
| --- | --- |

g)

a II. rész rendelkezéseitől a 2.19. cikk 2. szakaszában rendelkezettek szerint eltérő vízi járművek.

2.   Az ideiglenes közösségi bizonyítványt az V. melléklet III. részében meghatározott minta szerint kell kiállítani, ha a vízi jármű, úszó anyag vagy munkagép vezetése megfelelően biztosítottnak tűnik.

Ez tartalmazza azokat a feltételeket, melyeket az illetékes hatóság szükségesnek tart, és az alábbi esetekben érvényes:

| a) | az 1. szakasz a), d)-f) pontjaiban említett esetek, egyetlen adott útra, melyet egy egy hónapot meg nem haladó megfelelő időn belül kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

az 1. szakasz a), d)-f) pontjaiban említett esetek, egyetlen adott útra, melyet egy egy hónapot meg nem haladó megfelelő időn belül kell végrehajtani;

| b) | az 1. szakasz b) és c) pontjaiban említett esetek, megfelelő időtartamra; |
| --- | --- |

b)

az 1. szakasz b) és c) pontjaiban említett esetek, megfelelő időtartamra;

| c) | az 1. szakasz g) pontjában említett esetek, hat hónapra. Az ideiglenes közösségi bizonyítványt egyszer meg lehet hosszabbítani hat hónapra, addig amíg a bizottság határozatot nem hoz. |
| --- | --- |

c)

az 1. szakasz g) pontjában említett esetek, hat hónapra. Az ideiglenes közösségi bizonyítványt egyszer meg lehet hosszabbítani hat hónapra, addig amíg a bizottság határozatot nem hoz.

2.06. cikk

A közösségi bizonyítvány érvényessége

1.   Az újonnan épített hajók számára az irányelv rendeleteivel összhangban kiadott közösségi bizonyítványok érvényességét az illetékes hatóság határozza meg, az alábbiak szerint maximalizálva:

| a) | öt év a személyhajók esetében; |
| --- | --- |

a)

öt év a személyhajók esetében;

| b) | tíz év minden egyéb vízi jármű esetében. |
| --- | --- |

b)

tíz év minden egyéb vízi jármű esetében.

Az érvényesség időtartamát a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni.

2.   A szemlét megelőzően már üzemelő hajók esetében az illetékes hatóság a közösségi bizonyítvány érvényességi idejét eseti alapon állapítja meg, a szemle eredményétől függően. Az érvényesség azonban nem haladhatja meg az 1. szakaszban megállapított időtartamokat.

2.07. cikk

A közösségi bizonyítványba bejegyzett adatok és a bizonyítvány módosítása

1.   A vízi jármű tulajdonosa vagy annak képviselője az illetékes hatóság tudomására hoz minden, a hajótulajdonos nevében alkalmazott módosítást, újabb mérési eredményt, a hatósági számban, bejegyzésben vagy honi kikötőben történt változást, és a közösségi bizonyítványt az említett hatósághoz elküldi módosításra.

2.   A közösségi bizonyítványba bármely illetékes hatóság bejegyezhet további információkat vagy módosításokat.

3.   Ha egy illetékes hatóság a közösségi bizonyítványba bármilyen további információt vagy módosítást bejegyez, akkor erről a közösségi bizonyítványt kiadó illetékes hatóságot értesíti.

2.08. cikk

(Üres)

2.09. cikk

Időszakos szemle

1.   A vízi járműveket időszakos szemle alá kell vetni közösségi bizonyítványuk lejárta előtt.

2.   A tulajdonos vagy képviselője indokolt kérésére az illetékes hatóság kivételes esetben és minden további szemle nélkül engedélyezheti a közösségi bizonyítvány érvényességének hat hónapot meg nem haladó időtartamra történő meghosszabbítását. Ezt a meghosszabbítást írásban kell engedélyezni, és azt a vízi jármű fedélzetén kell tartani.

3.   A szemle eredménye alapján az illetékes hatóság újra meghatározza a közösségi bizonyítvány érvényességi időtartamát.

Az érvényesség időtartamát a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni és a közösségi bizonyítványt kiadó hatóság tudomására kell hozni.

4.   Amennyiben a 3. szakasz szerinti érvényességi időtartam meghosszabbítása helyett inkább egy új közösségi bizonyítványt adnak ki, a korábbi közösségi bizonyítványt vissza kell küldeni az azt kiadó illetékes hatóságnak.

2.10. cikk

Önkéntes szemle

A vízi jármű tulajdonosa vagy annak képviselője bármikor kérhet szemlét önkéntesen.

A szemlére irányuló kérelmet teljesíteni kell.

2.11. cikk

(Üres)

2.12. cikk

(Üres)

2.13. cikk

(Üres)

2.14. cikk

(Üres)

2.15. cikk

Költségek

A hajó szemlézéséből és a közösségi bizonyítvány kiadásából származó minden költséget a hajó tulajdonosa vagy annak képviselője állja, az egyes tagállamok által meghatározott külön díjszabás szerint.

2.16. cikk

Tájékoztatás

Megalapozott érdeklődést mutató személyek számára az illetékes hatóság engedélyezheti a közösségi bizonyítvány tartalmának megismerését, és ezen személyeknek kiadhatja a közösségi bizonyítvány valódi és hiteles kivonatait vagy másolatait.

2.17. cikk

A közösségi bizonyítványok nyilvántartása

1.   Az illetékes hatóságok az általuk kiadott közösségi bizonyítványokat sorszámmal látják el. Az irányelv V. mellékletben meghatározott mintával összhangban kiadott közösségi bizonyítványokról nyilvántartást vezetnek.

2.   Az illetékes hatóságok a jegyzőkönyveket összegyűjtve megőrzik, illetve megőrzik az általuk kiadott közösségi bizonyítványok másolatait, és ezekre bejegyeznek minden információt és módosítást, valamint a közösségi bizonyítványok törlését és cseréjét is.

2.18. cikk

Hatósági szám

1.   A közösségi bizonyítványt kiadó illetékes hatóság bejegyzi a közösségi bizonyítványba a vízi járműhöz rendelt hatósági számot, melyet annak a tagállamnak az illetékes hatósága adott, ahol a vízi jármű bejegyzésre került, vagy ahol honi kikötője van.

A nem tagállami vízi járműveket illetően a közösségi bizonyítványba bejegyzendő hatósági számot a közösségi bizonyítványt kiadó illetékes hatóság adja.

Ezek a követelmények nem vonatkoznak a kedvtelési célú kishajókra.

2.   (Üres)

3.   (Üres)

4.   A hajó tulajdonosa vagy annak képviselője kérelmezi az illetékes hatóságoknál a hatósági szám kijelölését. A hajó tulajdonosa vagy annak képviselője felel a hatóság szám közösségi bizonyítványba való beillesztéséért, valamint annak eltávolításáért, amint annak érvényessége lejár.

2.19. cikk

Egyenértékűség és mentesség

1.   Ha a II. rész előírásai megkövetelik a vízi jármű fedélzetén bizonyos anyagok, berendezések vagy felszerelési egységek használatát vagy meglétét, illetve bizonyos tervezési szempontok vagy bizonyos intézkedések elfogadását, az illetékes hatóság engedélyezheti az említett vízi jármű fedélzetén más anyagok, berendezések vagy felszerelési egységek használatát vagy meglétét, illetve eltérő tervezési szempontok vagy intézkedések elfogadását, ha ezeket egyenértékűnek ismerik el ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás szerint.

2.   Amennyiben az ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás során a bizottság nem jut döntésre az 1. szakaszban előírt egyenértékűséget illetően, az illetékes hatóság kiadhat ideiglenes közösségi bizonyítványt.

Ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében eljárással összhangban az illetékes hatóság a bizottságnak az ideiglenes közösségi bizonyítvány kiadásától számított egy hónapon belül jelentést tesz, megjelölve a vízi jármű nevét és hatósági számát, az eltérés típusát, valamint azt a tagállamot, melyben a vízi jármű bejegyzésre került, vagy ahol honi kikötője van.

3.   A 19. cikkben említett eljárással összhangban az illetékes hatóság a bizottság javaslatára kísérleti jelleggel és korlátozott időtartamra kiadhat próba-bizonyítványt olyan különleges vízi jármű számára, amely a II. részben szereplőktől eltérő új műszaki követelményeket alkalmaz, feltéve, hogy ezek a követelmények egyenértékű biztonságot nyújtanak.

4.   Az 1.-3. szakaszokban említett egyenértékűségeket és mentességeket a közösségi bizonyítványon fel kell tüntetni. Ezekről tájékoztatni kell a Bizottságot.

II. RÉSZ

3. FEJEZET

HAJÓÉPÍTÉSI KÖVETELMÉNYEK

3.01. cikk

Alapvető követelmény

A hajókat a helyes hajóépítési gyakorlat szerint kell megépíteni.

3.02. cikk

Szilárdság és stabilitás

1.   A hajótestnek megfelelő szilárdságúnak kell lennie, hogy minden olyan igénybevételnek ellenálljon, ami rendes körülmények között érheti;

| a) | új építésű hajók esetében, vagy olyankor, ha a hajó szilárdságát érintő nagyobb átalakítások történnek, a megfelelő szilárdságot igazolni kell a tervezési számítások bizonyításának bemutatásával. Ez az igazolás nem követelmény, ha benyújtják egy elfogadott hajóosztályozó társaság osztályozási tanúsítványát vagy nyilatkozatát; |
| --- | --- |

a)

új építésű hajók esetében, vagy olyankor, ha a hajó szilárdságát érintő nagyobb átalakítások történnek, a megfelelő szilárdságot igazolni kell a tervezési számítások bizonyításának bemutatásával. Ez az igazolás nem követelmény, ha benyújtják egy elfogadott hajóosztályozó társaság osztályozási tanúsítványát vagy nyilatkozatát;

| b) | ha a 2.09. cikkben említett szemlét végeznek, a fenék, a fenékvíz-elvezető és az oldallemezek minimális vastagságát az alábbi feltételek szerint kell ellenőrizni:
  Acélból készült hajók esetében a minimális vastagságot tmin a következő képletek eredményeként létrejövő legmagasabb értékben kell megadni:






  1. | 40 méternél hosszabb hajóknál: tmin = f · b · c (2,3 + 0,04 L) [mm];
  40 méter hosszúságot nem meghaladó hajóknál: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) [mm], de 3,00 mm-nél nem kevesebb |
| --- | --- | --- |

b)

ha a 2.09. cikkben említett szemlét végeznek, a fenék, a fenékvíz-elvezető és az oldallemezek minimális vastagságát az alábbi feltételek szerint kell ellenőrizni:

Acélból készült hajók esetében a minimális vastagságot tmin a következő képletek eredményeként létrejövő legmagasabb értékben kell megadni:

1.

40 méternél hosszabb hajóknál: tmin = f · b · c (2,3 + 0,04 L) [mm];

40 méter hosszúságot nem meghaladó hajóknál: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) [mm], de 3,00 mm-nél nem kevesebb

| 2. | ahol:







  a | = | keretrés [mm]; |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | keretrés tényező:







  f | = | 1 ≤ 500 mm-esre |
| f | = | 1 + 0,0013 (a – 500) > 500 mm-esre |

2.

Formula

ahol:

a

=

keretrés [mm];

f

=

keretrés tényező:

f

=

1 ≤ 500 mm-esre

f

=

1 + 0,0013 (a – 500) > 500 mm-esre

b

=

fenék, oldal vagy fenékvíz-elvezető rendszer lemez tényező

| b | = | 1,0 fenéklemezre és oldallemezre |
| --- | --- | --- |
| b | = | 1,25 fenékvíz-elvezető rendszer lemezre. |

b

=

1,0 fenéklemezre és oldallemezre

b

=

1,25 fenékvíz-elvezető rendszer lemezre.

f a keretrésre lehet 1-et venni az oldallemezek minimális vastagságának kiszámításakor. A fenékvíz-elvezető rendszer lemezei azonban semmilyen esetben nem lehetnek vékonyabbak a fenéklemezeknél és az oldallemezeknél.

| c | szerkezeti típus tényező:







  c | = | 0,95 duplafenekű és oldalüreges hajóknál, ahol az oldalüreg és a rakománytér közötti megosztás függőlegesen helyezkedik el a nyíláskeret mentén |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | 1,0 minden szerkezeti típusra. |

c

szerkezeti típus tényező:

c

=

0,95 duplafenekű és oldalüreges hajóknál, ahol az oldalüreg és a rakománytér közötti megosztás függőlegesen helyezkedik el a nyíláskeret mentén

c

=

1,0 minden szerkezeti típusra.

| c) | Hosszanti bordázatú duplafenekű és oldalüreges hajóknál a b) bekezdésben szereplő képlet szerint kiszámított lemezvastagság minimális értékét csökkenteni lehet elfogadott hajóosztályozó társaság által megfelelő hajótest-szilárdságra (hosszanti, oldalirányú és lokális szilárdság) jóváhagyott kiszámított értékre.
  A lemezeket fel kell újítani, ha a fenék-, fenékvíz-elvezető- és az oldallemezek az ilyen módon meghatározott érték alatt vannak. |
| --- | --- |

c)

Hosszanti bordázatú duplafenekű és oldalüreges hajóknál a b) bekezdésben szereplő képlet szerint kiszámított lemezvastagság minimális értékét csökkenteni lehet elfogadott hajóosztályozó társaság által megfelelő hajótest-szilárdságra (hosszanti, oldalirányú és lokális szilárdság) jóváhagyott kiszámított értékre.

A lemezeket fel kell újítani, ha a fenék-, fenékvíz-elvezető- és az oldallemezek az ilyen módon meghatározott érték alatt vannak.

A módszer szerint kiszámított minimális értékek határértékek, melyek figyelembe veszik a rendes, egységes igénybevételt, feltéve, hogy hajóépítéshez való acélt használnak, és a belső szerkezeti elemek, úgymint a bordázat, a bordázat alja, a fő hosszanti és keresztirányú szerkezeti elemek jó állapotban vannak, valamint a hajótest nem mutatja jelét a hosszanti szilárdság túlterhelésének.

Amint ezek az értékek már nem érhetők el, a szóban forgó lemezeket ki kell cserélni, vagy meg kell javítani. A kiszámított értékeknél nem több mint 10 %-kal kisebb vastagságok azonban kis területekre helyileg elfogadhatók.

2.   Ha a hajótest építéséhez nem acélt használnak, számításokkal igazolni kell, hogy a hajótest szilárdsága (hosszanti, oldalirányú és lokális szilárdság) egyenértékű legalább azzal a szilárdsággal, ami az 1. szakasz szerint feltételezett minimális vastagságú acél használatából következne. Amennyiben elfogadott hajóosztályozó társaság osztályozási tanúsítványát vagy nyilatkozatát bemutatják, a számítási igazolástól el lehet tekinteni.

3.   A hajó stabilitásának meg kell felelnie a tervezett használatnak.

3.03. cikk

Hajótest

1.   Vízmentes válaszfalakat kell beépíteni a fedélzetig, vagy fedélzet nélküli hajóknál a hajókorlátig az alábbi pontokon:

| a) | Ütközési válaszfal az orrtól kellő távolságra olyan módon, hogy a megrakott hajó felszínen maradása biztosított legyen, 100 mm-es fennmaradó biztonsági hézaggal, ha víz kerül a vízmentes rekeszbe az ütközési válaszfal előtt.
  Általános szabályként az (1) bekezdésben említett követelményt akkor lehet teljesítettnek tekinteni, ha az ütközési válaszfalat a legnagyobb merülés síkjában az elülső merőlegesre mért 0,04 L és 0,04 L + 2 távolságra szerelik fel.
  Amennyiben ez a távolság meghaladja a 0,04 L + 2 m-t, az (1) bekezdésben megállapított követelményt számítással kell igazolni.
  A távolságot le lehet csökkenteni 0,03 L-re. Ebben az esetben az (1) bekezdésben említett követelményt számítással kell igazolni, feltételezve, hogy az ütközési válaszfal előtti rekesz és az ahhoz kapcsolódó részek mindegyike fel lett töltve vízzel. |
| --- | --- |

a)

Ütközési válaszfal az orrtól kellő távolságra olyan módon, hogy a megrakott hajó felszínen maradása biztosított legyen, 100 mm-es fennmaradó biztonsági hézaggal, ha víz kerül a vízmentes rekeszbe az ütközési válaszfal előtt.

Általános szabályként az (1) bekezdésben említett követelményt akkor lehet teljesítettnek tekinteni, ha az ütközési válaszfalat a legnagyobb merülés síkjában az elülső merőlegesre mért 0,04 L és 0,04 L + 2 távolságra szerelik fel.

Amennyiben ez a távolság meghaladja a 0,04 L + 2 m-t, az (1) bekezdésben megállapított követelményt számítással kell igazolni.

A távolságot le lehet csökkenteni 0,03 L-re. Ebben az esetben az (1) bekezdésben említett követelményt számítással kell igazolni, feltételezve, hogy az ütközési válaszfal előtti rekesz és az ahhoz kapcsolódó részek mindegyike fel lett töltve vízzel.

| b) | a 25 m-nél nagyobb teljes hosszúságú hajóknál egy farválaszfal a fartól kellő távolságra. |
| --- | --- |

b)

a 25 m-nél nagyobb teljes hosszúságú hajóknál egy farválaszfal a fartól kellő távolságra.

2.   Lakóteret, vagy a hajó biztonságához vagy üzemeltetéséhez szükséges berendezést nem lehet az ütközési válaszfal síkja elé elhelyezni. Ez a követelmény nem vonatkozik a horgonyberendezésre.

3.   A lakótereket, gép- és kazántereket, valamint a hozzájuk tartozó munkaállomásokat a fedélzetig nyúló, vízmentes, keresztirányú válaszfalakkal kell elválasztani a rakományterektől.

4.   Az ütközési válaszfal előtt nem lehetnek lakóterek. A lakóteret gázzáró válaszfallal kell elválasztani a gép- és kazánterektől, és közvetlenül a fedélzetről megközelíthetőnek kell lennie. Amennyiben nincs ilyen bejárat, vészkijáratnak kell közvetlenül a fedélzetre kivezetni.

5.   Az 1. és 3. szakaszban előírt válaszfalakban és az egyéb térhatárolókban semmilyen nyílások nem lehetnek.

Megengedhetők azonban farválaszfali nyílások, különösen csavartengelyek, csővezetékek, stb. nyílásai, ha ezek kivitelezése olyan, hogy nem befolyásolják a válaszfalak és egyéb térhatárolók hatékonyságát. A farválaszfal nyílásainak mindkét oldalára az alábbi, jól olvasható utasítást ki kell tenni:

„A nyílást használat után azonnal be kell csukni”.

6.   Az ezekhez kapcsolódó vízbemeneti és kimeneti csővezetékeknek olyanoknak kell lenniük, hogy ne tegyék lehetővé a hajóban a véletlen vízbeömlést.

7.   A hajó orrát olyan módon kell megépíteni, hogy a horgonyok sem teljesen, sem részben ne nyúljanak túl az oldallemezen.

3.04. cikk

Motortér és kazánház, tartálytér

1.   A motor- és kazánteret úgy kell elrendezni, hogy az ott levő berendezéseket könnyen és biztonságosan lehessen üzemeltetni, javítani és karbantartani.

2.   A folyékony üzemanyag vagy kenőolaj tartályok, valamint az utasterek és lakóterek nem érintkezhetnek a rendeltetésszerű működés közben a folyadék statikus nyomása alatt álló felületekkel.

3.   A motortér, kazántér és a tartályok válaszfalai, teteje és nyílásai acélból, vagy más, azzal egyenértékű, éghetetlen anyagból készülnek.

A motortérben használt szigetelőanyagokat védeni kell az üzemanyag és üzemanyag gőzök behatolásától.

A motortér, kazántér és rakománytér falán, tetején és ajtaján levő minden nyílásnak olyannak kell lennie, hogy a téren kívülről zárható legyen. A zárszerkezetek acélból, vagy más, azzal egyenértékű, éghetetlen anyagból készülnek.

4.   A motortérnek és kazántérnek, valamint egyéb olyan helyiségeknek, melyekben valószínű a gyúlékony vagy mérges gázok elszabadulása, megfelelően szellőztethetőnek kell lennie.

5.   A motor- és kazántérbe, valamint a tartályokba vezető lépcsőket és létrákat szilárdan rögzíteni kell, azok acélból, vagy más rázkódásmentes és éghetetlen anyagból készülnek.

6.   A motor- és kazántérnek két kijárata van, melyek közül az egyik vészkijárat.

A második kijárattól az alábbi esetekben el lehet tekinteni:

| a) | a motor- vagy kazántér teljes padlófelülete (átlaghosszúság × átlagszélesség a padlólemez szintjén) nem haladja meg 35 m2-t, és |
| --- | --- |

a)

a motor- vagy kazántér teljes padlófelülete (átlaghosszúság × átlagszélesség a padlólemez szintjén) nem haladja meg 35 m2-t, és

2

| b) | a javítási vagy karbantartási műveletek elvégzésének pontja és a kijárat, vagy a kijutást biztosító kijárat közelében levő lépcső alja közötti út nem hosszabb 5 m-nél, és |
| --- | --- |

b)

a javítási vagy karbantartási műveletek elvégzésének pontja és a kijárat, vagy a kijutást biztosító kijárat közelében levő lépcső alja közötti út nem hosszabb 5 m-nél, és

| c) | a kijárattól legtávolabb elhelyezkedő javítási pontnál tűzoltó készülék került elhelyezésre, vagy ha, a 10.03. cikk 1. szakaszának e) pontjától való eltérésként, a motorok installált teljesítménye nem haladja meg a 100 kW-ot. |
| --- | --- |

c)

a kijárattól legtávolabb elhelyezkedő javítási pontnál tűzoltó készülék került elhelyezésre, vagy ha, a 10.03. cikk 1. szakaszának e) pontjától való eltérésként, a motorok installált teljesítménye nem haladja meg a 100 kW-ot.

7.   A motorterekben a legnagyobb megengedhető hangnyomás-szint 110 dB(A). A mérési pontok kiválasztása az ott elhelyezett motor rendeltetésszerű működése során szükséges karbantartási munka része.

4. FEJEZET

BIZTONSÁGI TÁVOLSÁG, SZABADOLDAL ÉS MERÜLÉSI VONALAK

4.01. cikk

Biztonsági távolság

1.   A biztonsági távolság legalább 300 mm.

2.   Olyan hajóknál, melyek esetében a nyílásai nem zárhatók fröccsenő víz elleni és időjárásálló eszközökkel, valamint nyitott rakodótérrel közlekedő hajóknál a biztonsági távolságot annyira kell megnövelni, hogy minden ilyen nyílás legalább 500 mm-re legyen a legnagyobb merülés síkjától.

4.02. cikk

Szabadoldal

1.   Az összefüggő, hosszirányú felhajlás és felépítmény nélküli fedélzettel rendelkező hajók szabadoldala 150 mm.

2.   A hosszirányú felhajlással és felépítménnyel ellátott hajók szabadoldalát az alábbi képlet segítségével kell kiszámolni:

Formula

ahol:

| α | az összes érintett felépítményt figyelembe vevő korrekciós tényező; |
| --- | --- |
| βv | a felépítményeknek a hajó hosszának (L) első negyedében való meglétéből eredő elülső hosszirányú felhajlás hatását korrigáló tényező; |
| βa | a felépítményeknek a hajó hosszának (L) hátulsó negyedében való meglétéből eredő hátulsó hosszirányú felhajlás hatását korrigáló tényező; |
| Sev | a tényleges elülső hosszirányú felhajlás mm-ben; |
| Sea | a tényleges hátulsó hosszirányú felhajlás mm-ben. |

α

az összes érintett felépítményt figyelembe vevő korrekciós tényező;

βv

v

a felépítményeknek a hajó hosszának (L) első negyedében való meglétéből eredő elülső hosszirányú felhajlás hatását korrigáló tényező;

βa

a

a felépítményeknek a hajó hosszának (L) hátulsó negyedében való meglétéből eredő hátulsó hosszirányú felhajlás hatását korrigáló tényező;

Sev

v

a tényleges elülső hosszirányú felhajlás mm-ben;

Sea

a

a tényleges hátulsó hosszirányú felhajlás mm-ben.

3.   Az α tényező az alábbi képlettel kerül kiszámításra:

Formula

ahol:

| lem | a hajó hosszának (L) felénél levő középső részen elhelyezkedő felépítmény tényleges hossza m-ben; |
| --- | --- |
| lev | a hajó hosszának (L) első negyedében levő felépítmény tényleges hossza m-ben; |
| lea | a hajó hosszának (L) hátulsó negyedében levő felépítmény tényleges hossza m-ben. |

lem

m

a hajó hosszának (L) felénél levő középső részen elhelyezkedő felépítmény tényleges hossza m-ben;

lev

v

a hajó hosszának (L) első negyedében levő felépítmény tényleges hossza m-ben;

lea

a

a hajó hosszának (L) hátulsó negyedében levő felépítmény tényleges hossza m-ben.

A felépítmény tényleges hossza az alábbi képlettel kerül kiszámításra:

Formula

Formula

ahol:

| l | a szóban forgó felépítmény tényleges hossza m-ben; |
| --- | --- |
| b | a szóban forgó felépítmény szélessége m-ben; |
| B1 | a hajó szélessége m-ben, a szóban forgó felépítmény mentén félúton levő függőleges oldallemezek külső oldalán, a fedélzet szintjén mérve; |
| h | a szóban forgó felépítmény magassága m-ben. Fedélzeti nyílások esetében azonban a „h” úgy jön ki, hogy a nyíláskeret magasságát csökkentjük a 4.01. cikk 1. és 2. szakaszában előírt biztonsági távolság felével. A „h” sohasem lehet 0,36-nál nagyobb. |

l

a szóban forgó felépítmény tényleges hossza m-ben;

b

a szóban forgó felépítmény szélessége m-ben;

B1

1

a hajó szélessége m-ben, a szóban forgó felépítmény mentén félúton levő függőleges oldallemezek külső oldalán, a fedélzet szintjén mérve;

h

a szóban forgó felépítmény magassága m-ben. Fedélzeti nyílások esetében azonban a „h” úgy jön ki, hogy a nyíláskeret magasságát csökkentjük a 4.01. cikk 1. és 2. szakaszában előírt biztonsági távolság felével. A „h” sohasem lehet 0,36-nál nagyobb.

Formula

Formula

4.   A βv és βa tényező az alábbi képlettel kerül kiszámításra:

v

a

Formula

Formula

5.   A tényleges elülső/hátulsó hosszirányú felhajlás (Sev/Sea) az alábbi képlettel kerül kiszámításra:

v

a

| | Sev = Sv · p |
| --- | --- |

Sev = Sv · p

v

v

| | Sea = Sa · p |
| --- | --- |

Sea = Sa · p

a

a

ahol:

| Sv | a tényleges elülső hosszirányú felhajlás mm-ben; az Sv azonban nem lehet 1 000 mm-nél nagyobb; |
| --- | --- |
| Sa | a tényleges hátulsó hosszirányú felhajlás mm-ben; az Sa azonban nem lehet 500 mm-nél nagyobb; |
| p | a következő képlettel kiszámolt tényező: |
| x | a metszék, a hosszirányú felhajlás legtávolabbi pontján mérve,a hol az 0,25 Sv/Sa (lásd a rajzot). |

Sv

v

a tényleges elülső hosszirányú felhajlás mm-ben; az Sv azonban nem lehet 1 000 mm-nél nagyobb;

v

Sa

a

a tényleges hátulsó hosszirányú felhajlás mm-ben; az Sa azonban nem lehet 500 mm-nél nagyobb;

a

p

a következő képlettel kiszámolt tényező:

x

a metszék, a hosszirányú felhajlás legtávolabbi pontján mérve,a hol az 0,25 Sv/Sa (lásd a rajzot).

v

a

Image

A „p” tényező azonban nem lehet 1-nél nagyobb.

6.   Ha a βa · Sea nagyobb mint a βv · Sev, a βv · Se v értékét kell venni βa · Sea-re.

a

a

v

v

v

v

a

a

4.03. cikk

Minimális szabadoldal

Tekintettel a 4.02. cikkben említett csökkentésekre, a minimális szabadoldal 0 mm-nél kisebb nem lehet.

4.04. cikk

Merülési vonalak

1.   A legnagyobb merülés síkját úgy kell meghatározni, hogy a minimális szabadoldalra és a minimális biztonsági távolságra vonatkozó előírások egyaránt teljesüljenek. Biztonsági okokból a felügyeleti szerv azonban meghatározhat nagyobb értéket a biztonsági távolságra és a szabadoldalra. A legnagyobb merülés síkját legalább a 3. zónára vonatkozóan meg kell határozni.

2.   A legnagyobb merülés síkját jól látható és letörölhetetlen merülési jelekkel kell megjelölni.

3.   A merülési jelek egy 300 mm hosszú és 400 mm magas téglalapból állnak, amelyek alapvonala vízszintes, és egybeesik a megengedett legnagyobb merülés síkjával. Minden eltérő merülési jelnek tartalmaznia kell egy ilyen téglalapot.

4.   Minden hajót legalább három merülési jelpárral kell ellátni, eggyel a hajó közepénél, egy-egy párral pedig a hosszúságnak körülbelül egy hatodával az orr mögött, illetve a far előtt.

Mindazonáltal,

| a) | azoknál a hajóknál, amelyek hosszúsága 40 m-nél kisebb, elegendő két jelpár, a hosszúság egynegyedénél az orr mögött, illetve a far előtt; |
| --- | --- |

a)

azoknál a hajóknál, amelyek hosszúsága 40 m-nél kisebb, elegendő két jelpár, a hosszúság egynegyedénél az orr mögött, illetve a far előtt;

| b) | azoknál a hajóknál, amelyek nem áruszállításra szolgálnak, elegendő egy jelpár, a hajó hosszúságának körülbelül a felénél. |
| --- | --- |

b)

azoknál a hajóknál, amelyek nem áruszállításra szolgálnak, elegendő egy jelpár, a hajó hosszúságának körülbelül a felénél.

5.   Az újabb szemle következtében érvénytelenné vált jeleket vagy adatokat a bizonyítványt kiadó hatóság felügyelete alatt el kell távolítani, vagy érvénytelennek kell megjelölni.

6.   Amennyiben egy hajót az 1966. évi belvízi hajók köbözéséről szóló egyezmény szerint köböztek, és a köbözési jelek síkja megfelel az ezen irányelvben előírtaknak, ezek a köbözési jelek merülési jeleknek is számítanak; ezt a közösségi bizonyítványban fel kell tüntetni.

7.   Nem 3. zónájú (1., 2. vagy 4. zónájú) belvízi vízi utakon üzemelő hajók esetében a 4. szakaszban előírt orr és a far jelpárt ki kell egészíteni egy függőleges vonallal, melyre egy, illetve több zóna esetében több további 150 mm hosszú merülési vonalat kell tenni az orr irányába, a 3. zónára megjelölt merülési vonalhoz igazítva.

Ez a függőleges vonal és vízszintes vonal 30 mm vastag. A hajó orra felé mutató merülési vonalon kívül a megfelelő zóna számát meg kell jelölni 60 mm magas × 40 mm széles betűkkel (lásd 1. ábra).

1. ábra

Image

4.05. cikk

Nem mindig zárt hajótesttel rendelkező vízi járművek legnagyobb terhelt merülése, amely mellett még fröccsenésállók és időjárásállók

Ha egy hajó 3. zónára vonatkozó legnagyobb merülési síkja úgy került meghatározásra, hogy feltételezték, hogy rakománytereket be lehet zárni fröccsenésmentesen és időjárásálló módon, valamint ha a legnagyobb merülés síkja és a nyíláskeret felső széle közötti távolság 500 mm-nél kisebb, akkor a legnagyobb merülést meg kell határozni nyitott rakománytérrel való hajózás esetére.

A közösségi bizonyítványba az alábbi közlést kell bejegyezni:

„Ha a rakománytér nyílása teljesen vagy részben fedetlen, a hajó csak a 3. zónára vonatkozó merülési vonal alatt 3 mm-rel levő szintig rakható meg.”

4.06. cikk

Merülési mércék

1.   Az olyan hajókon, amelyeknek merülése meghaladhatja az 1 m-t, a hajó fara felé mindkét oldalon egy merülési mércét kell elhelyezni; további mércék is alkalmazhatók.

2.   Minden egyes merülési mérce nullpontjának függőlegesen a merülési mérce alatt, abban a legnagyobb merülés síkjával párhuzamos síkban kell lennie, amely a hajótest vagy – ha van – a gerinc legmélyebb pontján megy keresztül. A nullpont feletti függőleges távolságot deciméteres mérőskálával kell ellátni. Az üres merülés síkjától a legnagyobb merülési síkja feletti 100 mm-ig a beosztást pontozással vagy bevéséssel és két eltérő színnel megjelölni úgy, hogy jól látható legyen. Ezt a beosztást a mérce mellett számozással is jelölni kell, legalább öt deciméterenként és a mérce felső pontján.

3.   A két hátsó köbözési mérce, amelyeket a 4.04. cikk 6. szakaszában említett egyezmény szerint helyeztek el, helyettesíti a merülési mércéket, feltéve, hogy a fenti követelmény szerinti beosztással készültek, és ahol szükséges, a merülés számértékei is szerepelnek.

5. FEJEZET

KORMÁNYOZHATÓSÁG

5.01. cikk

Általános rendelkezések

A hajóknak és kötelékeknek megfelelő navigálhatóságot és kormányozhatóságot kell bemutatniuk.

A meghajtás nélküli, vontatásra szánt hajóknak a felügyeleti szerv által előírt követelményeknek kell megfelelniük.

Az önjáró teherhajóknak és kötelékeknek az 5.02.-5.10. cikkekben előírt követelményeknek kell eleget tenniük.

5.02. cikk

Navigációs vizsgálatok

1.   A navigálhatóságot és kormányozhatóságot a navigációs vizsgálatokkal ellenőrzik. Különösen az 5.06-5.10 cikk követeményeinek való megfelelést kell vizsgálni.

2.   A felügyeleti szerv eltekinthet a vizsgálatok egészétől, vagy azok részeitől, ha a navigálhatósági és kormányozhatósági követelményeknek való megfelelést más módon igazolják.

5.03. cikk

A vizsgálati terület

1.   Az 5.02. cikkben említett navigációs vizsgálatot az illetékes hatóság által kijelölt belvízi utak területén végzik el.

2.   A vizsgálati területek folyó vagy állóvíz olyan ágán helyezkednek el, mely lehetőleg legalább 2 km hosszan egyenes, és elég széles, valamint a hajó helyének megállapításához jól megkülönböztethető jelzésekkel van felszerelve.

3.   A felügyeleti szerv számára a különböző vízszintek függvényeként lehetséges a hidrológiai adatok felvétele, úgymint a vízmélység, a hajózható csatorna szélessége és a hajózási területen levő áramlat átlagos sebessége.

5.04. cikk

A hajók és kötelékek megrakásának mértéke a navigációs vizsgálat során

A navigációs vizsgálat során az áruszállításra szolgáló hajókat és kötelékeket köbözésük és terhelésük 70 %-áig kell megrakni, olyan módon, hogy a vízszintes helyzet a lehető legnagyobb mértékben biztosítva legyen. Amennyiben a vizsgálatot kisebb terheléssel végzik el, a folyásirányú hajózás jóváhagyása erre a terhelésre korlátozódik.

5.05. cikk

A fedélzeten levő berendezések használata a navigációs vizsgálatra

1.   A navigációs vizsgálat során a közösségi bizonyítvány 34. és 52. szakaszában említett valamennyi berendezés használható, melyet a kormányállásból lehet vezérelni, kivéve a horgonyt.

2.   Az 5.10. cikkben említett áramlatba történő befordulás ellenőrzésekor azonban a horgonyok is használhatók.

5.06. cikk

Előírt (előremeneti) sebesség

1.   A hajóknak és kötelékeknek a vízen legalább 13 km/h sebességet kell elérniük. Önmagukban üzemelő tolóhajók esetében ez a feltétel nem kötelező.

2.   A kizárólag torkolatokban és kikötőkben üzemelő hajók és kötelékek számára a felügyeleti szerv mentességet adhat.

3.   A felügyeleti szerv megvizsgálja, hogy az üres hajó a vízen meg tudja-e haladni a 40 km/h sebességet. Amennyiben ez igazolható, a közösségi bizonyítvány 52. szakaszához a következőt kell bejegyezni:

A hajó vízen képes a 40 km/h sebesség meghaladására.

5.07. cikk

Megállási képesség

1.   A hajóknak és kötelékeknek képesnek kell lenni időben megállni folyásiránnyal szemben úgy, hogy közben kormányozhatók maradnak.

2.   Ha a hajók és kötelékek hossza nem haladja meg a 86 métert, szélessége pedig a 22,90 métert, a fent említett megállási képességet helyettesíteni lehet a megfordulási képességgel.

3.   A megállási képességet az 5.03. cikkben említett vizsgálati területen a megállási manőverekkel kell kivitelezni, a megfordulási képességet pedig az 5.10. cikk szerinti fordulási manőverekkel.

5.08. cikk

Hátrameneti képesség

Ha az 5.07. cikk által előírt megállási manővert állóvízen hajtják végre, akkor azt hátramenetben végzett navigációs vizsgálat követi.

5.09. cikk

Kitérési képesség

A hajóknak és kötelékeknek képesnek kell lenni időben történő kitérés elvégzésére. Ezt a képességet az 5.03. cikkben említett vizsgálati területen végzett kitérési manőverekkel kell igazolni.

5.10. cikk

Megfordulási képesség

A 86 méteres hosszúságot és 22,90 méteres szélességet meg nem haladó hajóknak és kötelékeknek képesnek kell lenni időben megfordulni.

Ez a megfordulási képesség helyettesíthető az 5.07. cikkben említett megállási képességgel.

A megfordulási képességet az áramlás ellenében végzett fordulási manőverekkel kell igazolni.

6. FEJEZET

KORMÁNYMŰ

6.01. cikk

Általános követelmények

1.   A hajóknak rendelkezniük kell megbízható kormányművel, amely legalább az 5. fejezetben megkövetelt kormányozhatóságot lehetővé teszi.

2.   A gépi meghajtású kormányműnek olyannak kell lennie, hogy kizárja a kormánylapát helyzetének akaratlan megváltoztatását.

3.   A kormánymű egészét legfeljebb 15°-ig terjedő tartós oldalirányú dőlésre és – 20 °C és + 50 °C közötti külső hőmérsékletre kell tervezni.

4.   A kormánymű szerkezeti elemeinek elég szilárdnak kell lenniük ahhoz, hogy elviseljék azokat a legnagyobb erőket, amelyek a normál üzemelési körülmények között rájuk hatnak. A kormánylapátra ható külső erők nem ronthatják a kormányberendezés és annak meghajtó egysége működési képességeit.

5.   A kormánymű tartalmaz egy gépi meghajtású hajtóegységet, ha a kormánylapát működtetéséhez szükséges energia ezt megköveteli.

6.   A gépi kormánymeghajtást el kell látni túlterheléssel szembeni védelemmel, amely korlátozza a hajtás által gyakorolt forgatónyomatékot.

7.   A kormányszár befúrását úgy kell megtervezni, hogy az megakadályozza a vízszennyező kenőanyagok terjedését.

6.02. cikk

Kormányszerkezet energiaátvivő rendszer

1.   Ha a hajó gépi kormánymeghajtással van ellátva, akkor egy független második hajtást is be kell tudni kapcsolni öt másodpercen belül, arra az esetre, ha a hajó kormánymeghajtása leáll, vagy meghibásodik.

2.   Ha a második hajtás nem kapcsolódik be automatikusan a fő hajtás meghibásodásakor, a kormánylapát bármilyen helyzeténél biztosítani kell a második hajtás azonnali és egyszerű kézi bekapcsolhatóságát.

3.   A második meghajtásnak vagy kézi meghajtásnak is biztosítania kell az 5. fejezetben előírt kormányozhatóságot.

6.03. cikk

Hidraulikus kormányszerkezet energiaátvivő rendszer

1.   A hidraulikus kormánymeghajtásra más energiafogyasztót kötni tilos. Ha két, egymástól független meghajtó egység van, az ilyen rákötés azonban elfogadható, ha a fogyasztók a visszatérő ágra vannak kapcsolva és a meghajtó egységről leválasztó berendezéssel kiköthetők.

2.   Két hidraulikus meghajtás esetén mindkét egységnek rendelkeznie külön hidraulikus tartállyal. Dupla tartályok azonban elfogadhatók. A hidraulikus tartályokat el kell látni figyelmeztető rendszerrel, amely figyeli a megbízható üzemeléshez szükséges minimális olajszint alá történő csökkenést.

3.   A vezérlőszelepből nem kell kettőnek lenni, ha kézi működtetésű, vagy a kormányállásból kézileg hidraulikusan működtethető.

4.   A csővezetékek méretének, tervezésének és elrendezésének olyannak kell lennie, hogy a lehető legnagyobb mértékben kizárja a mechanikai vagy tűzesetből következő károsodást.

5.   A hidraulikus meghajtási egységek esetén a második egységhez nincs szükség külön csővezetékre, ha a két rendszer egymástól független működése biztosított, és ha a csőrendszer a legnagyobb üzemi nyomás 1,5 szeresének képes ellenállni.

6.   Rugalmas csövek használata csak ott megengedhető, ahol ez alapvetően szükséges a rezgés csillapításához vagy az alkatrészek szabad mozgásához. Az ilyen csöveket legalább a legnagyobb üzemi nyomással egyenlő nyomásra kell méretezni.

6.04. cikk

Áramforrás

1.   Két meghajtó egységgel rendelkező kormányműveknek legalább két áramforrással kell rendelkezniük.

2.   Amennyiben a gépi meghajtás második áramforrása nem áll rendelkezésre mindvégig, mialatt a hajó mozgásban van, egy megfelelő kapacitású pufferberendezés szolgáltatja a kisegítést az elinduláshoz szükséges idő alatt.

3.   Villamos áramforrás esetén a kormánymű fő áramforrása nem láthat el más energiafogyasztót.

6.05. cikk

Kézi hajtás

1.   Gépi meghajtás nem hozhatja működésbe a kézi kormánykereket.

2.   A kormánylapát állásától függetlenül, a kormánykerék visszaütését meg kell akadályozni, ha a kézi hajtás automatikusan rögzítve van.

6.06. cikk

Kormánypropeller, vízsugár, cikloidálpropeller és orr-tolás rendszerek

1.   Ha a kormánypropeller, vízsugár, cikloidálpropeller és orr-tolás berendezéseinek tolóerővektorát villamos, hidraulikus vagy pneumatikus úton távvezérlik, akkor ebben az esetben a kormányállás és a propulziós berendezés között két, egymástól független vezérlőrendszernek kell lenni, amelyek, értelemszerűen, megfelelnek a 6.01.-6.05. cikkek követelményeinek.

Nem vonatkozik ilyen rendszerekre az említett szakasz, ha azokra nincs szükség az 5. fejezetben előírt kormányozhatósághoz, vagy, ha csak a megállási képesség vizsgálatához kellenek.

2.   Ha két, egymástól független kormánypropeller, vízsugár, cikoidálpropeller és orr-tolás berendezés van, a második független vezérlőrendszer nem szükséges, amennyiben a berendezések egyikének meghibásodásakor a hajó az 5. fejezet előírási szerint elégségesen kormányozható marad.

6.07. cikk

Jelző- és megfigyelőrendszerek

1.   A kormánylapát helyzetét pontosan kell érzékelni a kormányállásból. Ha a kormánylapát-állásjelző elektromos, abban az esetben saját áramforrással kell rendelkeznie.

2.   Legalább az alábbi jelző- és megfigyelőrendszereknek kell meglennie a kormányállásban:

| a) | olajszint a hidraulikus tartályokban a 6.03. cikk 2. szakasza szerint, valamint a hidraulikus rendszer üzemi nyomása; |
| --- | --- |

a)

olajszint a hidraulikus tartályokban a 6.03. cikk 2. szakasza szerint, valamint a hidraulikus rendszer üzemi nyomása;

| b) | a kormánymű villamosáram-ellátásának leállása; |
| --- | --- |

b)

a kormánymű villamosáram-ellátásának leállása;

| c) | a meghajtó egységek villamosáram-ellátásának leállása; |
| --- | --- |

c)

a meghajtó egységek villamosáram-ellátásának leállása;

| d) | a fordulásisebesség-szabályozó leállása; |
| --- | --- |

d)

a fordulásisebesség-szabályozó leállása;

| e) | az előírt pufferberendezések leállása. |
| --- | --- |

e)

az előírt pufferberendezések leállása.

6.08. cikk

Fordulásisebesség-szabályozók

1.   A fordulásisebesség-szabályozóknak és azok alkatrészeinek meg kell felelniük a 9.20 cikkben megállapított követelményeknek.

2.   A fordulásisebesség-szabályozó megfelelő működését zöld jelzőfénnyel ki kell jelezni a kormányállásban.

A hálózati feszültség hiányát vagy elfogadhatatlan ingadozását, valamint a giroszkóp forgási sebességének elfogadhatatlan csökkenését figyelni kell.

3.   Ha a fordulásisebesség-szabályozón kívül vannak más kormányzórendszerek, a kormányállásban meg kell tudni különböztetni, melyik rendszer került működtetésre. Egyik rendszerről a másikra lehessen azonnal átkapcsolni. A fordulásisebesség-szabályozó nem gyakorolhat semmilyen hatást a többi kormányzórendszerre.

4.   A fordulásisebesség villamos áram-ellátásának a többi energiafogyasztótól függetlennek kell lennie.

5.   A fordulásisebesség-szabályozókban használt giroszkópoknak, érzékelőknek és fordulásisebesség-jelzőknek meg kell felelniük a IX. mellékletben meghatározott, belvízi utakra érvényes fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó minimumelőírások és vizsgálati feltételek minimumkövetelményeinek.

6.09. cikk

Elfogadási eljárás

1.   A beszerelt kormányművek megfelelését ellenőrző szerv ellenőrzi. E célból a szerv az alábbi okmányokat kérheti:

| a) | a kormánymű leírása; |
| --- | --- |

a)

a kormánymű leírása;

| b) | az energiaátvivő rendszer és a kormányberendezés rajzai és azokról szóló információk; |
| --- | --- |

b)

az energiaátvivő rendszer és a kormányberendezés rajzai és azokról szóló információk;

| c) | a kormányszerkezetre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

a kormányszerkezetre vonatkozó információk;

| d) | a villamosvezetékek diagramjai; |
| --- | --- |

d)

a villamosvezetékek diagramjai;

| e) | a fordulásisebesség-szabályozó leírása; |
| --- | --- |

e)

a fordulásisebesség-szabályozó leírása;

| f) | a kormánymű kezelési utasításai. |
| --- | --- |

f)

a kormánymű kezelési utasításai.

2.   A teljes kormánymű működését a navigációs vizsgálattal ellenőrzik. Ha fordulásisebesség-szabályozó van beszerelve, akkor ellenőrzik, hogy az előre meghatározott ív megbízhatóan fenntartható és a fordulást biztonságosan végre lehet hajtani.

7. FEJEZET

KORMÁNYÁLLÁS

7.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   A kormányállást úgy kell berendezni, hogy a kormányos mindenkor el tudja végezni feladatát, miközben a hajó mozgásban van.

2.   Rendeltetésszerű üzemi körülmények mellett a hajó által keltett hangnyomás a kormányállásban tartózkodó kormányos fejének magasságában mérve nem haladhatja meg a 70 dB(A)-t.

3.   Ha kialakítottak egyszemélyes radarhajózásra kormányállást, a kormányosnak ülő helyzetben el kell tudnia végezni a feladatát, a hajó üzemeltetéséhez szükséges valamennyi kijelző vagy megfigyelő berendezést, valamint vezérlést pedig úgy kell elrendezni, hogy a kormányos a hajó mozgása közben azokat kényelmesen használhassa, anélkül, hogy helyét el kellene hagynia, vagy szem elől veszítené a radarképernyőt.

7.02. cikk

Akadálymentes kilátás

1.   A kormányállásból kellően akadálymentes kilátást kell biztosítani minden oldalra.

2.   A kormányos akadályozott kilátásának tere a hajó előtt, üres állapotban, tartozékai felével felszerelve, de ballaszt nélkül, nem haladhatja meg a hajó hosszának kétszeresét vagy a 250 métert, amelyik kevesebb, a vízfelszínhez viszonyítva, egy haránt irányú ív mentén, bármelyik oldalon, közvetlenül a hajó előtt.

Az akadályozott kilátás területének csökkentésére szolgáló optikai és elektromos eszközöket a szemle során nem lehet figyelembe venni.

Az akadályozott kilátás területének további csökkentéséhez csak megfelelő elektromos eszközök használhatók.

3.   A kormányos normál helyzetből való akadálymentes kilátásának szöge legalább 240° a horizonthoz képest és legalább 140° az elülső félkörön belül.

A kormányos szokásos látástengelyében semmilyen ablakkeret, oszlop vagy felépítmény nem állhat.

Az ellenőrző szerv még abban az esetben is kérhet egyéb intézkedéseket, ha az akadálymentes kilátás terének szöge 240° a horizonthoz képest, különösen pedig akkor kéri a kisegítő optikai vagy elektromos szerkezetek beszerelését, ha hátrafelé nem biztosított kellőképpen az akadálymentes kilátás.

Az oldalsó ablakok alsó szélét a lehető legalacsonyabban kell tartani, az oldalsó és hátsó ablakok felső szélét pedig a lehető legmagasabban.

Az e cikk értelmében a kormányállásból való kilátásra vonatkozóan megállapított követelmények betartását úgy határozzák meg, hogy a kormányos szemmagasságát a kormányállásban a fedélzet feletti 1 650 mm magasságban feltételezik.

4.   A kormányállás előrenéző ablakának felső széle elég magasan kell, hogy legyen, hogy a kormánynál tartózkodó személy 1 800 mm szemmagasságban tisztán kilásson előre, szemmagasságban 10 fokkal a horizont felett.

5.   A szélvédőn keresztül minden időjárási körülmény mellett tiszta kilátást kell biztosítani egy megfelelő berendezéssel.

6.   A kormányállás ablaktáblái biztonsági üvegből készülnek, fényáteresztésük legalább 75 %.

A visszatükröződés elkerülése végett a hajóhíd elülső ablakai fénytelenek, és a függőleges síkhoz képest hajlítottak, a tetején legalább 10°-os, de 25°-nál nem nagyobb, kifelé tartó szögben.

7.03. cikk

A vezérlő, jelző és megfigyelő berendezésekre vonatkozó általános követelmények

1.   A hajó üzemeltetéséhez szükséges vezérlőberendezést könnyen működési állásba kell tudni hozni. Ez az állás minden kétséget kizáróan egyértelmű.

2.   A megfigyelő műszereknek könnyen leolvashatónak kell lenniük. Lehetővé kell tenni, hogy világításuk állítható legyen, fokozatmentesen a teljes kioltásig. A fényforrások nem lehetnek élesek, és nem ronthatják a megfigyelő műszerek leolvashatóságát.

3.   A figyelmeztető és jelző fényjelzések ellenőrzéséhez rendszert kell biztosítani.

4.   Egyértelműen meg kell tudni állapítani, hogy egy rendszer üzemel-e. Ha működését jelzőfény jelzi, akkor annak zöld színűnek kell lennie.

5.   A megfigyelést igénylő rendszerek meghibásodását vagy leállását piros jelzőfénnyel kell jelezni.

6.   A piros fényjelzés megjelenésével egy időben hangjelzésnek kell megszólalnia. Hangjelzést lehet adni egyetlen egységes jellel. Az említett hangjelzés hangnyomás értékének a kormányállásban tapasztalható maximális külső zaj hangnyomás szintjét legalább 3 dB(A)-lel meg kell haladnia.

7.   A hangjelzésnek a meghibásodás vagy leállás nyugtázását követően kikapcsolhatónak kell lennie. Ez a kikapcsolás nem akadályozhatja meg, hogy más meghibásodás miatt a vészjelzés újra működésbe lépjen. A piros jelzőfénynek csak akkor szabad kialudnia, ha a meghibásodást elhárították.

8.   A megfigyelő és jelző berendezéseket automatikusan alternatív áramforrásra kell kapcsolni, ha saját áramforrásuk leáll.

7.04. cikk

A főmotorok és a kormánymű vezérlő, jelző és megfigyelő berendezéseire vonatkozó külön követelmények

1.   Lehetőséget kell biztosítani a főmotorok és a kormánymű kormányállásból történő vezérlésére és megfigyelésére. A kormányállásból működtethető, tengelykapcsolóval ellátott főmotorok, és a vezérelhető csavarszárny meghajtása esetében csak az indítást és a leállítást kell a motortérből végezni.

2.   Minden főmotor vezérlése egyetlen fogantyúval történik, amely a hajó hossztengelyével megközelítőleg párhuzamos függőleges síkon belül egy ívet ír le. A fogantyúnak a hajóorr irányába való mozgatása előremenetet idéz elő, míg a fogantyúnak a far felé való mozgatása révén a hajó hátramenetet végez. A tengelykapcsoló működtetése és a mozgási irány váltása a fogantyú semleges állásában történik. A fogantyú semleges állásban rögzül.

3.   Az egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállásban ki kell jelezni a hajóra gyakorolt propulziós lökés irányát, valamint a propeller vagy a főmotorok fordulatszámát.

4.   A 6.07. cikk 2. szakaszában, a 8.03. cikk 2 szakaszában, valamint a 8.05. cikk 13. szakaszában előírt jelző és megfigyelő berendezéseket a kormányállásban kell elhelyezni.

5.   Az egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók kormányzása fogantyúval történik. A fogantyút kézzel könnyedén kell tudni mozgatni. A fogantyúnak a hajó hosszanti tengelyéhez viszonyított helyzete pontosan megfelel a kormánylapát állásának. A fogantyú bármely helyzetben történő elengedése nem változtathatja meg a kormánylapátok állását. A fogantyú semleges állásának könnyen észrevehetőnek kell lennie.

6.   Ha egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajót felszereltek orr-kormánylapáttal vagy különleges kormánylapáttal, különösen a hátramenet érdekében, ezeket külön fogantyúkkal kell működtetni, melyek, értelemszerűen megfelelnek az 5. szakaszban előírt követelményeknek.

Ez a követelmény akkor is érvényesül, ha kötelékeknél olyan kormányművet szereltek a vízi járműre, amely nem ugyanaz, mint a köteléket meghajtó.

7.   Ha fordulásisebesség-szabályozót használnak, akkor a fordulásisebesség-vezérlőnek bármely állásban felengedhetőnek kell lennie, anélkül, hogy ezzel a kiválasztott sebesség megváltozna.

A vezérlőnek elég széles ívben kell fordulnia, hogy megfelelően pontos elhelyezkedést biztosítson. A semleges állást a többi állástól egyértelműen meg kell tudni különböztetni. A megvilágítás skálája fokozatmentesen változtatható legyen.

8.   Az egész kormánymű távirányításának tartósan rögzítettnek kell lennie, és úgy kell elrendezni, hogy a kiválasztott irány egyértelműen látható legyen. Ha az ilyen berendezések kikapcsolhatók, akkor azokat fel kell szerelni egy olyan berendezéssel, amely jelzi, hogy a berendezés bekapcsolt vagy kikapcsolt állapotban van-e. A vezérlő szervek elrendezésének és működtetésének összhangban kell lennie a rendeltetésükkel.

A kormányművet kiegészítő nem tartósan rögzített rendszerek, úgymint aktív orr-tolás, távvezérlő berendezések elfogadhatók, feltéve, hogy ezeket a kiegészítő berendezéseket a kormányállásból bármikor lehet működtetni kényszerítéssel.

9.   Kormánypropeller, vízsugár, cikloidálpropeller és orr-kormányzás esetében vezérlő, jelző és megfigyelő berendezésként egyenértékű berendezések elfogadhatók.

Az 1.-8. szakaszban előírt követelmények értelemszerűen vonatkoznak a fent említett aktív kormányzó és propulziós rendszerekre vonatkozóan kiválasztott külön jellemzőkre és intézkedésekre. A jelző berendezés állásának egyértelműen jeleznie kell minden berendezésen a hajóra ható tolóerő irányát vagy a nyomóerő irányát.

7.05. cikk

Jelzőfények, fényjelzők és hangjelzések

1.   E cikk alkalmazásában az alábbi kifejezések a következőket jelentik:

| a) | „jelzőfények” az árboccsúcs, az oldal és a tat minden oldalról látható világítása, a kék villogó fény, az erős és gyors sárga villogó fény gyors hajók számára, valamint a kék fény veszélyes árut szállító hajók számára; |
| --- | --- |

a)

„jelzőfények” az árboccsúcs, az oldal és a tat minden oldalról látható világítása, a kék villogó fény, az erős és gyors sárga villogó fény gyors hajók számára, valamint a kék fény veszélyes árut szállító hajók számára;

| b) | „fényjelzők” a hangjelzéseket kísérő, és a kék panelhez rendelt fények. |
| --- | --- |

b)

„fényjelzők” a hangjelzéseket kísérő, és a kék panelhez rendelt fények.

2.   Az áramerősség-jelző fényeket vagy azoknak megfelelő berendezéseket, úgymint a jelzőfényeket figyelő jelzőlámpák, a kormányállásban kell felszerelni, kivéve, ha a megfigyelést közvetlenül a kormányállásból el lehet végezni.

3.   Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás esetén, a jelzőlámpákat a vezérlőpanelre kell felszerelni, hogy a jelzőfények és a fényjelzők megfigyelhetők legyenek. A jelzőfények kapcsolóit a jelzőlámpákba kell beépíteni, vagy azok mellett kell elhelyezni.

A jelzőfényekhez és fényjelzőkhöz tartozó jelzőlámpák elrendezése és színe megfelel azon lámpák és jelzők tényleges állásának és színének.

A jelzőfény vagy a fényjelző működésének meghibásodása következtében a megfelelő jelzőlámpa vagy kialszik, vagy más módon ad jelzést.

4.   Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás esetén lehetővé kell tenni a hangjelzés lábbal működő kapcsoló általi működtetését. Ez a követelmény nem vonatkozik a „ne közelíts” jelzésre, a tagállamok navigációs hatóságainak vonatkozó rendeletei értelmében.

5.   A helyzetlámpának meg kell felelnie a IX. melléklet I. részében foglalt követelményeknek.

7.06.cikk

Radarberendezések és fordulásisebesség-jelzők

1.   A radarberendezésnek és a fordulásisebesség-jelzőnek illetékes hatóság által elfogadott típusúnak kell lennie. A radarberendezések és a fordulásisebesség-jelzők beszerelésére és működésére vonatkozó vizsgálat IX. mellékletben megállapított követelményeit be kell tartani. A navigációs üzemmódban működtethető belvízi elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszer (ECDIS) radarberendezésnek tekintendő. Ezen felül a belvízi EDCDIS követelményeket is be kell tartani.

A fordulásisebesség-jelzőt a kormányos előtt, annak látószögében kell elhelyezni.

2.   Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás esetén:

| a) | a radarképernyő – a kormányos kormány melletti szokásos testhelyzetében – nem lehet lényegesen a kormányos látóterén kívül; |
| --- | --- |

a)

a radarképernyő – a kormányos kormány melletti szokásos testhelyzetében – nem lehet lényegesen a kormányos látóterén kívül;

| b) | a radarképnek jól láthatónak kell lennie letakarás és árnyékolás nélkül, függetlenül a kormányálláson kívüli megvilágítási viszonyoktól; |
| --- | --- |

b)

a radarképnek jól láthatónak kell lennie letakarás és árnyékolás nélkül, függetlenül a kormányálláson kívüli megvilágítási viszonyoktól;

| c) | a fordulásisebesség-jelzőt közvetlenül a radarképernyő alatt vagy felett kell elhelyezni, vagy abba bele kell építeni. |
| --- | --- |

c)

a fordulásisebesség-jelzőt közvetlenül a radarképernyő alatt vagy felett kell elhelyezni, vagy abba bele kell építeni.

7.07. cikk

Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók rádiótelefon-rendszerei

1.   Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók esetében a hajók közötti hálózatokból és a navigációs információs rendszerből érkező vétel hangszórón, a kifelé menő kommunikáció pedig rögzített mikrofonon keresztül történik. Az adás/vétel kiválasztására egy nyomógomb szolgál.

A nyilvános kommunikációs hálózatainak mikrofonjai nem használhatók.

2.   Ha egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajókat nyilvános kommunikációs hálózat rádiótelefon-rendszerével szereltek fel, a vétel a kormányos üléséből lehetséges.

7.08. cikk

Fedélzeti belső kommunikációs eszközök

Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók esetében a fedélzeten lennie kell belső kommunikációs eszközöknek.

A kormányzási helyzetből az alábbi kommunikációs kapcsolatok megteremtésére kell lehetőséget biztosítani:

| a) | a hajó vagy a kötelék orrával; |
| --- | --- |

a)

a hajó vagy a kötelék orrával;

| b) | a hajó vagy kötelék farával, ha közvetlen kommunikációra nincs lehetőség kormányzási helyzetből; |
| --- | --- |

b)

a hajó vagy kötelék farával, ha közvetlen kommunikációra nincs lehetőség kormányzási helyzetből;

| c) | a legénységi szállással; |
| --- | --- |

c)

a legénységi szállással;

| d) | a kapitány kabinjával. |
| --- | --- |

d)

a kapitány kabinjával.

A vétel minden belső kommunikációs vonalon hangszóróval, az adás pedig rögzített mikrofonnal történik. A hajó vagy kötelék orra és fara közötti kapcsolat lehet rádiótelefon típusú.

7.09. cikk

Riasztórendszer

1.   Rendelkezni kell olyan független riasztórendszerrel, amely lehetővé teszi a lakóterek, a motortér, és szükség esetén a külön szivattyúház elérését.

2.   A kormányos rendelkezésére kell állni egy „ki-be” kapcsolóval vezérelt riasztórendszernek. Olyan kapcsolók alkalmazása, amely a kapcsoló eleresztésekor önműködően visszatérnek a „ki” állásba, nem megengedett.

3.   E jelzés hangnyomásszintjének a lakóhelyiségekben legalább 75 dB/A-nek kell lennie.

A géptérben és a szivattyúházban a riasztójelzés minden oldalon látható és minden pontról észlelhető villogó fény.

7.10. cikk

Fűtés és szellőztetés

A kormányállást szabályozható, megfelelő fűtéssel és szellőzéssel kell ellátni.

7.11. cikk

Farhorgony kezelőszervek

Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező, és 86 métert meghaladó hosszúságú, vagy 22,90 métert meghaladó szélességű hajók fedélzetén a kormányosnak képesnek kell lennie a horgony leeresztésére ülőhelyének elhagyása nélkül.

7.12. cikk

Leengedhető kormányállások

A leengedhető kormányállásokat fel kell szerelni vészhelyzeti leengedő rendszerrel.

Minden leengedési műveletnek automatikusan jól hallható figyelmeztető hangjelzést kell keltenie. Ez a követelmény nem vonatkozik arra az esetre, ha a leengedésből eredő sérülés kockázatát a megfelelő tervezési jellemzők megakadályozzák.

A kormányállás biztonságos elhagyására lehetőséget kell biztosítani helyzetétől függetlenül.

7.13. cikk

Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók bejegyzése a közösségi bizonyítványba

Ha a hajó megfelel a 7.01., 7.04.-7.08. és 7.11. cikkekben előírt, egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállásra vonatkozó külön előírásoknak, a közösségi bizonyítványba a következőket kell bejegyezni:

A hajó egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkezik

8. FEJEZET

GÉPTÍPUSOK

8.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   Valamennyi gépet, valamint az azokhoz tartozó berendezéseket a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően kell megtervezni, kivitelezni és beépíteni.

2.   A rendszeres felülvizsgálatot igénylő berendezéseknek, különösen a gőzkazánoknak, egyéb nyomástartó edényeknek és tartozékaiknak, valamint az emelőknek meg kell felelniük a Közösség egyik tagállamában hatályos rendeleteknek.

3.   Csak 55 °C-nál magasabb lobbanáspontú üzemanyaggal működő belsőégésű motorok szerelhetők be.

8.02. cikk

Biztonsági berendezések

1.   A gépi berendezéseket úgy kell kialakítani és beépíteni, hogy azok a működtetés és karbantartás céljára kellően hozzáférhetőek legyenek, és az érintett személyzetet ne veszélyeztessék. A véletlen elindítás ellen biztosítani kell ezeket.

2.   A fő- és segédgépeket, valamint a kazánokat és nyomástartó edényeket, valamint azok tartozékait biztonsági berendezésekkel kell felszerelni.

3.   Vészhelyzet esetére lehetőséget kell biztosítani a fújó és szívó ventilátorokat meghajtó motorok leállítására azon téren kívülről, ahol azok elhelyezkednek, illetve a motortéren kívülről.

4.   Az olajt, kenőolajat és az erőátvivő rendszerekben, a vezérlő- és indítórendszerekben, valamint a fűtőrendszerekben használt olajt szállító csővezetékek csatlakozásait szükség esetén meg kell figyelni, vagy más, megfelelő módon kell védeni annak elkerülése érdekében, hogy forró felületekre, gépek levegőbemenetébe, vagy egyéb gyulladási forrást képező területekre olaj fröccsenjen, vagy szivárogjon. Az ilyen csatlakozások számát minimális szinten kell tartani.

5.   A dízelmotorok külső, nagynyomású üzem-anyagszállító csöveit a nagynyomású üzemanyag-szivattyú és az üzemanyag-befecskendezők között borítással ellátott csővel kell védeni, amely képes az üzemanyag megtartására a nagynyomású csővezeték meghibásodása esetén. A borítással ellátott csőrendszer tartalmas egy gyűjtőeszközt a szivárgások számára, és intézkedni kell az üzemanyag-szállító cső meghibásodásához tartozó vészjelzésről, kivéve a legfeljebb kéthengeres motorok esetét, amikor a vészjelzés nem kötelező. Borítással ellátott csőrendszereket kell alkalmazni a motollákat és csörlőket meghajtó, nyitott fedélzeten elhelyezkedő motorokhoz is.

6.   A motor alkatrészei szigetelésének meg kell felelnie a 3.04. cikk 3. szakaszának 2. bekezdésében foglalt követelményeknek.

8.03. cikk

Propulziós berendezések

1.   A hajó meghajtó berendezéseinek gyorsan és biztosan elindíthatónak, megállíthatónak és átkormányozhatónak kell lenniük.

2.   Az alábbiakat kell megfigyelni kritikus szint elérése esetén riasztójelzést adó megfelelő eszközökkel:

| a) | a főmotorok hűtővizének hőmérséklete; |
| --- | --- |

a)

a főmotorok hűtővizének hőmérséklete;

| b) | a főmotorok és az erőátviteli rendszer kenőolaj-nyomása; |
| --- | --- |

b)

a főmotorok és az erőátviteli rendszer kenőolaj-nyomása;

| c) | a főmotorok hátrameneti egysége, az átkormányozható erőátviteli rendszer vagy a propellerek olaj- és levegőnyomása. |
| --- | --- |

c)

a főmotorok hátrameneti egysége, az átkormányozható erőátviteli rendszer vagy a propellerek olaj- és levegőnyomása.

3.   Ha a hajónak csak egy főmotorja van, ennek a motornak nem szabad automatikusan lekapcsolódnia, kivéve a túlfordulat elleni védelem esetét.

4.   Ha a hajónak csak egy főmotorja van, ezt a motort fel kell szerelni egy olyan automatikus berendezéssel, amely csak akkor csökkenti a motor sebességét, ha a motorsebesség csökkenését automatikusan jelzik a kormányállásban optikailag és akusztikailag is, és a motor sebességét csökkentő berendezés a kormányos helyéről lekapcsolható.

5.   A tengelyek bélését úgy kell megtervezni, hogy a vízszennyező kenőanyagok ne terjedhessenek.

8.04. cikk

Motorok kipufogórendszerei

1.   A kipufogógázokat ki kell vezetni a hajón kívülre.

2.   A veszélyes gázoknak a hajó tereibe való behatolását minden megfelelő intézkedéssel meg kell előzni. Amennyiben kipufogó-vezetékek lakótereken vagy a kormányálláson keresztül mennek, úgy azokat megfelelő gázzáró burkolatban kell elhelyezni. A kipufogó-vezeték és a burkolat közötti térnek összeköttetésben kell lennie a szabad levegővel.

3.   A kipufogócsöveket úgy kell elhelyezni, hogy ne okozhassanak tüzet.

4.   A motorterekben a kipufogócsöveket megfelelően szigetelni és hűteni kell. A motortereken kívül elegendő lehet a fizikai kontaktus elleni védelem.

8.05. cikk

Tüzelőanyag-tartályok, -csövek és tartozékaik

1.   A folyékony tüzelőanyagokat a hajótesthez biztonságosan rögzített acéltartályokban vagy a tartálytérben kell tárolni. Ha a hajó szerkezet úgy kívánja, tűzállósági szempontból egyenértékű anyag használható. Ezek a követelmények nem vonatkoznak a legfeljebb 12 literes, a gyártáskor a segédberendezésekbe beépített tankkal rendelkező hajókra. Az üzemanyagtartályoknak az ivóvíztartályokkal nem lehetnek közös válaszfalaik.

2.   A tartályokat és a tankokat, valamint azok vezetékeit és a további tartozékokat úgy kell elrendezni és kialakítani, hogy a hajó tereibe sem üzemanyag, sem gáz ne léphessen ki. Az üzemanyag mintavételre és a vízleeresztésre szolgáló tartályszelepeknek önműködően kell záródniuk.

3.   Az ütközési válaszfal elé nem helyezhető tüzelőanyag-tartály.

4.   A tüzelőanyag-tartályok és vezetékeik nem helyezkedhetnek el közvetlenül a motorok vagy kipufogócsövek felett.

5.   A tüzelőanyag-tartály töltőnyílásait egyértelműen kell megjelölni.

6.   A napi fogyasztásra töltött tartályokat kivéve, a folyékony tüzelőanyagok tartályai és tankjai töltőcsövei nyílásainak a fedélzeten kell lenniük. A töltőcsövet az EN 12827:1999 sz. európai szabvány értelmében el kell látni egy csatlakozódarabbal.

Az ilyen tartályokat el kell látni egy légzőcsővel, amely a fedélzet felett a szabadba vezet, és úgy van kialakítva, hogy abba nem hatolhat be víz. A légzőcső átmérőjének legalább a töltőcső keresztmetszete 1,25-szörösének kell lennie.

Ha a tartályok egymáshoz kapcsolódnak, a csatlakozó csővezeték átmérője legalább a töltőcső 1,25-szöröse legyen.

7.   A tartályok kimeneténél közvetlenül elhelyezkedő üzemanyag-elosztó csővezetékeket el kell látni a fedélzetről működtethető lekapcsoló berendezéssel.

Ez a követelmény nem vonatkozik a motorra közvetlenül felszerelt tartályokra.

8.   Az üzemanyagcsöveket, csatlakozásaikat, tömítéseiket és rögzítésüket olyan anyagból kell készíteni, amely az ezeket valószínűleg érő mechanikai, kémiai és hőhatásoknak ellenáll. A tüzelőanyag-vezetékek nem lehetnek káros hőhatásoknak kitéve, és azoknak a teljes hosszukon ellenőrizhetőnek kell lenniük.

9.   A tüzelőanyag-tartályokra megfelelő kapacitásmérő eszközt kell szerelni. A kapacitásmérő eszköznek egészen a maximális feltöltés szintjéig olvashatónak kell lennie. A mérőüvegeket megfelelően kell védeni a behatások ellen, az aljukon önzáródó eszközt kell felszerelni, felső végüket pedig a tartályokhoz kell csatlakoztatni a maximális feltöltési szint felett. A mérőüvegekhez használt anyag normál külső hőmérséklet mellett nem deformálódhat. Szondacsövek végei nem lehetnek lakóterekben. A motortérben vagy kazánházban véget érő szondacsövek végeit megfelelő önzáródó eszközzel kell felszerelni.

| 10. | a) | A tüzelőanyag-tartályokat a töltés folyamán a tüzelőanyag kiömlése ellen megfelelő fedélzeti műszaki eszközökkel kell védeni, melyeket a közösségi bizonyítvány 52. szakaszához be kell jegyezni. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ha a tüzelőanyagot a töltőállomásokról saját, a töltés során a fedélre történő kiömlést gátló műszaki eszközeikkel együtt szállítják, az a) pontban és a 11. szakaszban említett berendezésre vonatkozó követelmények nem érvényesek. |

10.

a)

A tüzelőanyag-tartályokat a töltés folyamán a tüzelőanyag kiömlése ellen megfelelő fedélzeti műszaki eszközökkel kell védeni, melyeket a közösségi bizonyítvány 52. szakaszához be kell jegyezni.

b)

Ha a tüzelőanyagot a töltőállomásokról saját, a töltés során a fedélre történő kiömlést gátló műszaki eszközeikkel együtt szállítják, az a) pontban és a 11. szakaszban említett berendezésre vonatkozó követelmények nem érvényesek.

11.   Ha a tüzelőanyag-tartályok fel vannak szerelve automata kikapcsolóberendezéssel, az érzékelők leállítják a töltést, amikor a tartály 97 %-ig tele van; ennek a berendezésnek meg kell felelnie az „üzembiztossági” követelményeknek.

Ha az érzékelő egy villamos érintkezést kapcsol be, ami a töltőállomás által egy bináris jellel szolgáltatott áramkört szakít meg, abban az esetben a jelet át kell tudni küldeni a töltőállomásra egy olyan vízmentes csatlakozón, amely megfelel az IEC (Nemzetközi Elektrotechnikai Társaság) által kiadott 60309-1:1999, 40-50 V DC-re vonatkozó előírás követelményeinek, és amelynek borítása fehér, a földelés pedig tíz óránál van.

12.   A tüzelőanyagok tartályait és tankjait olyan szivárgásmentesen zárható nyílásokkal kell ellátni, amelyek lehetővé teszik a tisztítást és az ellenőrzést.

13.   A propulziós berendezéseket közvetlenül ellátó tüzelőanyag-tartályokat el kell látni egy olyan szerkezettel, amely a kormányállásban fény- és hangjelzésekkel jelzi, hogy a tüzelőanyag-szint már nem elég a további biztonságos üzemhez.

8.06. cikk

Kenőolajak, csövek és tartozékaik tárolása

1.   A kenőolajat olyan acéltartályokban kell tárolni, melyek vagy a hajótest beépített részei, vagy ahhoz szilárdan rögzítve vannak. Ha a hajó szerkezete úgy kívánja meg, tűzállósági szempontból egyenértékű anyag használható. A követelmény nem érinti a legfeljebb 25 literes tartályokat. A kenőolajtartályoknak nem lehetnek az ivóvíztartályokkal közös válaszfalaik.

2.   A kenőolajtartályokat, csővezetékeiket és egyéb tartozékaikat úgy kell elrendezni és felszerelni, hogy sem kenőolaj, sem kenőolaj-gőz nem kerülhessen a hajó belsejébe.

3.   Kenőolajtartály nem helyezhető az ütközési válaszfal elé.

4.   Kenőolajtartály és rögzítése nem helyezkedhet el közvetlenül motorok vagy kipufogócsövek felett.

5.   A kenőolajtartályok töltőnyílásait egyértelműen kell megjelölni.

6.   A kenőolajcsöveket, csatlakozásaikat, tömítéseiket és rögzítésüket olyan anyagból kell készíteni, amely az ezeket valószínűleg érő mechanikai, kémiai és hőhatásoknak ellenáll. A vezetékek nem lehetnek káros hőhatásoknak kitéve, és azoknak a teljes hosszukon ellenőrizhetőnek kell lenniük.

7.   A kenőolajtartályokra megfelelő kapacitásmérő eszközt kell szerelni. A kapacitásmérő eszköznek egészen a maximális feltöltés szintjéig olvashatónak kell lennie. A mérőüvegeket megfelelően kell védeni a behatások ellen, az aljukon önzáródó eszközt kell felszerelni, felső végüket pedig a tartályokhoz kell csatlakoztatni a maximális feltöltési szint felett. A mérőüvegekhez használt anyag normál külső hőmérséklet mellett nem deformálódhat. Szondacsövek végei nem lehetnek lakóterekben. A motortérben vagy kazánházban véget érő szondacsövek végeit megfelelő önzáródó eszközzel kell felszerelni.

8.07. cikk

Az erőátvivő rendszerekben, vezérlő és indítórendszerekben, valamint fűtőrendszerekben, csővezetékekben és tartozékaikban használt olaj tárolása

1.   Az erőátvivő rendszerekben, vezérlő és indítórendszerekben, valamint fűtőrendszerekben, csővezetékekben és tartozékaikban használt olajt olyan acéltartályokban kell tárolni, melyek vagy a hajótest beépített részei, vagy ahhoz szilárdan rögzítve vannak. Ha a hajó szerkezete úgy kívánja meg, tűzállósági szempontból egyenértékű anyag használható. A követelmény nem érinti a legfeljebb 25 literes tartályokat. A kenőolajtartályoknak nem lehetnek az ivóvíztartályokkal közös válaszfalaik.

2.   Az ilyen olajtartályokat, csővezetékeiket és egyéb tartozékaikat úgy kell elrendezni és felszerelni, hogy sem kenőolaj, sem kenőolaj-gőz nem kerülhessen a hajó belsejébe.

3.   Ilyen olajtartály nem helyezhető az ütközési válaszfal elé.

4.   Ilyen olajtartály és rögzítése nem helyezkedhet el közvetlenül motorok vagy kipufogócsövek felett.

5.   Az ilyen olajtartályok töltőnyílásait egyértelműen kell megjelölni.

6.   Az ilyen olajcsöveket, csatlakozásaikat, tömítéseiket és rögzítésüket olyan anyagból kell készíteni, amely az ezeket valószínűleg érő mechanikai, kémiai és hőhatásoknak ellenáll. A vezetékek nem lehetnek káros hőhatásoknak kitéve, és azoknak a teljes hosszukon ellenőrizhetőnek kell lenniük.

7.   Az ilyen olajtartályokra megfelelő kapacitásmérő eszközt kell szerelni. A kapacitásmérő eszköznek egészen a maximális feltöltés szintjéig olvashatónak kell lennie. A mérőüvegeket megfelelően kell védeni a behatások ellen, az aljukon önzáródó eszközt kell felszerelni, felső végüket pedig a tartályokhoz kell csatlakoztatni a maximális feltöltési szint felett. A mérőüvegekhez használt anyag normál külső hőmérséklet mellett nem deformálódhat. Szondacsövek végei nem lehetnek lakóterekben. A motortérben vagy kazánházban véget érő szondacsövek végeit megfelelő önzáródó eszközzel kell felszerelni.

8.08. cikk

Fenékvíz-szivattyúk és vízelvezető rendszerek

1.   Minden vízzáró rekesz külön kiszivattyúzását lehetővé kell tenni. Ez a követelmény azonban nem érinti az üzemelés folyamán általában hermetikusan tömített vízzáró rekeszeket.

2.   A személyzettel ellátott hajókon legalább egy fenékvíz-szivattyúnak kell lennie, melyeket nem ugyanabban a térben felszerelni. Ezek közül legalább az egyiknek gépi meghajtásúnak kell lennie. Azonban azokon a hajókon, amelyeken a gépi propulziós berendezés 225 kW-nál kisebb teljesítményű, és a 350 t-nál kisebb hordképességű, nem áruszállításra szolgáló, 250 m3-nél kiszorítású tömegű hajókon elegendő egy kézi vagy gépi meghajtású szivattyú.

3

Az előírt szivattyúknak alkalmasnak kell lennie bármelyik vízzáró rekeszben történő használatra.

3.   A Q1 minimális szivattyúteljesítmény az első fenékvíz-szivattyúra az alábbi képlettel kerül kiszámításra:

1

| | Q1 = 0,1 · d1
  2 [l/min] |
| --- | --- |

Q1 = 0,1 · d1
  2 [l/min]

1

1

2

a d1 kiszámításának képlete:

1

Formula

A Q2 minimális szivattyúteljesítmény a második fenékvíz-szivattyúra az alábbi képlettel kerül kiszámításra:

2

| | Q2 = 0,1 · d2
  2 [l/min] |
| --- | --- |

Q2 = 0,1 · d2
  2 [l/min]

2

2

2

a d2 kiszámításának képlete:

2

Formula

A d2 értékének azonban nem kell meghaladnia a d1 értéket.

2

1

A Q2 l kiszámításához a leghosszabb vízzáró rekesz hosszát kell venni.

2

ahol:

| l | a szóban forgó vízzáró rekesz hossza [m]-ben; |
| --- | --- |
| d1 | a fő vízelvezető cső kalkulált belső átmérője [mm]-ben; |
| d2 | az elágazócső kalkulált belső átmérője [mm]-ben. |

l

a szóban forgó vízzáró rekesz hossza [m]-ben;

d1

1

a fő vízelvezető cső kalkulált belső átmérője [mm]-ben;

d2

2

az elágazócső kalkulált belső átmérője [mm]-ben.

4.   Ha a fenékvíz-szivattyúk csatlakoznak a vízelvezető rendszerhez, a vízelvezető csövek belső átmérője legalább d1, mm-ben, az elágazócső belső átmérője pedig legalább d2, mm-ben.

1

2

25 méternél rövidebb hajók esetében a d1 és d2 érték 35 mm-re csökkenthető.

1

2

5.   Csak önfelszívó fenékszivattyúk engedélyezhetők.

6.   Minden lapos fenekű és 5 m-t meghaladó szélességű rekeszben mindegyik oldalon legalább egy-egy szívófejet kell elhelyezni.

7.   A fartérnek a géptérből könnyen megközelíthető, önzáró csöveken keresztül vízteleníthetőnek kell lennie.

8.   Az egyes rekeszek leágazó csöveit lezárható visszacsapó szelepen keresztül kell csatlakoztatni a főcsőhöz.

A ballaszt felvételére kialakított rekeszeket vagy egyéb tereket elég csak egy egyszerű elzáró szerkezeten keresztül csatlakoztatni a fenékvíz-szívó rendszerhez. Ez a követelmény nem érinti a ballaszt felvételére alkalmas tartályokat. Az ilyen tartályokat fel kell tölteni ballasztvízzel, tartósan rögzített és a vízelvezető csövektől független ballasztcsövekkel, vagy a fő vízelvezető csőhöz rugalmas csövekkel vagy rugalmas átalakítókkal csatlakozó elágazócsövekkel. A tartály alján a vízfelvételre szolgáló szelepek erre a célra nem használhatók.

9.   A tartályok fenékvizét mérőműszerrel kell felszerelni.

10.   Ha a vízelvezető rendszerbe tartósan be van építve csőrendszer, az olajos víz kivonására szolgáló fenékvíz-elvezető csöveket olyan zárószerkezettel, melyet egy ellenőrző szerv leplombált az adott állásban. Ezeknek a zárószerkezeteknek a számát és állását a közösségi bizonyítványban fel kell tüntetni.

11.   A zárószerkezetek adott helyzetben történő zárását a 10. szakaszban említett plombával egyenértékűnek kell tekinteni. A zárószerkezeteket záró kulcsokat megfelelően meg kell jelölni, és a motortérben egy kijelölt, könnyen hozzáférhető helyen kell tárolni.

8.09. cikk

Olajos víz vagy fáradtolaj tárolása

1.   Lehetővé kell tenni az üzemelés során felgyülemlett olajos víz fedélzeten történő tárolását. Erre a célra a megfelelő hely a motortér fenékvize.

2.   A fáradtolaj tárolására a motortérben egy vagy több külön tartálynak kell lennie, melyek tárolókapacitása legalább 1,5-szöröse annak a fáradtolaj mennyiségnek, amelyet a beszerelt valamennyi belsőégésű motor és érőátviteli rendszer zsompjából származó fáradtolaj, valamint a hidraulikus folyadék tartályaiból származó hidraulikus folyadék képez.

A fent említett tartályok kiürítésére szolgáló csatlakozásoknak meg kell felelniük az EN 1305:1996. sz. európai szabványnak.

3.   Ha a hajót csak rövid idejű üzemelésre használják, a felügyeleti szerv mentességet adhat a 2. szakasz követelményei alól.

8.10. cikk

Hajók által keltett zaj

1.   A hajó menetzajait, de különösen a motorok szívási- és kipufogási zaját megfelelő szerkezettel csillapítani kell.

2.   Normál üzemi körülmények mellett a hajó által keltett zaj a hajó oldalától mért 25 m-es távolságban nem lépheti túl a 75 dB(A) értéket.

3.   Álló hajó esetében, a rakodási műveleteket kivéve, a hajó által keltett zaj nem lépheti túl a 65 dB(A) értéket a hajó oldalától mért 25 m-es távolságban.

8a. FEJEZET

(Üres)

9. FEJEZET

VILLAMOS BERENDEZÉSEK

9.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   Ha egy berendezés bizonyos alkatrészeire vonatkozóan nincs külön követelmény, a biztonsági szint akkor tekinthető kielégítőnek, ha ezek az alkatrészek a hatályban levő európai szabvány szerint, vagy egy elfogadott hajóosztályozó társaság előírásai szerint készültek.

A vonatkozó okmányokat a felügyeleti szervnek be kell nyújtani.

2.   Az alábbiakat, valamint a felügyeleti szerv megfelelő pecsétjét tartalmazó dokumentumokat a fedélzeten kell tartani:

| a) | a teljes villamos berendezésre vonatkozó általános rajzok; |
| --- | --- |

a)

a teljes villamos berendezésre vonatkozó általános rajzok;

| b) | a fő kapcsolótábla, a vészhelyzeti kapcsolótábla és az elosztó kapcsolótábla kapcsolási rajzai, valamint a legfontosabb műszaki adatok, úgymint a védelmi és vezérlő berendezések áramerőssége és névleges áramerőssége; |
| --- | --- |

b)

a fő kapcsolótábla, a vészhelyzeti kapcsolótábla és az elosztó kapcsolótábla kapcsolási rajzai, valamint a legfontosabb műszaki adatok, úgymint a védelmi és vezérlő berendezések áramerőssége és névleges áramerőssége;

| c) | a villamos gépek és berendezések áramellátási adatai; |
| --- | --- |

c)

a villamos gépek és berendezések áramellátási adatai;

| d) | kábeltípusok és információtovábbítók keresztmetszetei. |
| --- | --- |

d)

kábeltípusok és információtovábbítók keresztmetszetei.

Ezeket a dokumentumokat nem kell személyzet nélküli vízi járművek fedélzetén tartani, de a tulajdonosnál mindenkor hozzáférhetőnek kell lenniük.

3.   A berendezéseket 15°-ig terjedő tartós dőlésre és 0 °C-tól + 40 °C-ig terjedő belső környezeti, valamint – 20 °C és + 40 °C-ig terjedő fedélzeti hőmérsékletre kell tervezni. E határértékek között a berendezésnek tökéletesen kell működnie.

4.   A villamos és elektronikus berendezéseknek és gépeknek teljes mértékben hozzáférhetőnek és könnyen karbantarthatónak kell lenniük.

9.02. cikk

Villamosenergia-ellátási rendszerek

1.   Ha a hajó fel van szerelve villamos rendszerrel, akkor alapvetően legalább két áramforrással kell rendelkeznie, olyan módon, hogy ha az egyik áramforrás leáll, a fennmaradó áramforrás legalább 30 percig tudja ellátni a biztonságos hajózáshoz szükséges áramfogyasztókat.

2.   Az áramforrás megfelelő névleges terhelését energiamérleggel kell kimutatni. Figyelembe lehet venni megfelelő egyidejűségi tényezőt.

3.   A fenti 1. szakasztól függetlenül, a 6.04. cikk érvényes a kormánymű áramforrására (kormánylapát-berendezések).

9.03. cikk

Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem

A berendezések tartósan rögzített alkatrészeinek minimális védelemtípusát a táblázat szemlélteti.

| Hely | Minimumvédelem típusa
  (az IEC által kiadott 60529: 1992-vel összhangban) |
| --- | --- |
| Generátorok | Motorok | Transzformátorok | Táblák
  Elosztók
  Kapcsolók | Szerel vények | Világítóberendezések |
| Műveleti szobák, motorterek, kormánymű rekeszek | IP 22 | IP 22 | IP 22 (2) | IP 22 (1)
   (2) | IP 44 | IP 22 |
| Tartályok | | | | | IP 55 | IP 55 |
| Akkumulátor és festékraktárok | | | | | | IP 44
  u. (Ex) (3) |
| Szabadfedélzetek és nyitott kormányállások | | IP 55 | | IP 55 | IP 55 | IP 55 |
| Kormányállás | | IP 22 | IP 22 | IP 22 | IP 22 | IP 22 |
| Szálláshely, a tisztasági helyiségeket és a mosóhelyiségeket kivéve | | | | IP 22 | IP 20 | IP 20 |
| Tisztasági helyiségek és mosóhelyiségek | | IP 44 | IP 44 | IP 44 | IP 55 | IP 44 |

Hely

Minimumvédelem típusa

(az IEC által kiadott 60529: 1992-vel összhangban)

Generátorok

Motorok

Transzformátorok

Táblák

Elosztók

Kapcsolók

Szerel vények

Világítóberendezések

Műveleti szobák, motorterek, kormánymű rekeszek

IP 22

IP 22

IP 22 (2)

2

IP 22 (1)
   (2)

1

2

IP 44

IP 22

Tartályok

IP 55

IP 55

Akkumulátor és festékraktárok

IP 44

u. (Ex) (3)

3

Szabadfedélzetek és nyitott kormányállások

IP 55

IP 55

IP 55

IP 55

Kormányállás

IP 22

IP 22

IP 22

IP 22

IP 22

Szálláshely, a tisztasági helyiségeket és a mosóhelyiségeket kivéve

IP 22

IP 20

IP 20

Tisztasági helyiségek és mosóhelyiségek

IP 44

IP 44

IP 44

IP 55

IP 44

9.04. cikk

Robbanásvédelem

Olyan helyiségekben, ahol robbanásveszélyes gázok vagy gázelegyek halmozódhatnak fel, azaz akkumulátorhelyiségekben, vagy nagyon tűzveszélyes anyagok tárolóhelyiségeiben csak robbanásbiztos (tanúsítottan biztonságos) villamos berendezéseket szabad felszerelni. Ezekben a helyiségekben világításkapcsolókat vagy egyéb villamos berendezéseket tilos felszerelni. A robbanásvédelemnek figyelembe kell vennie az esetleg megjelenő robbanásveszélyes gázok vagy gázelegyek jellemzőit (robbanásveszélyességi csoport, hőmérséklet-osztály).

9.05. cikk

Földelésvédelem

1.   50 V-nál nagyobb feszültség alatt levő rendszereket földeléssel kell ellátni.

2.   Az olyan fém alkatrészeket, melyekhez hozzá lehet érni, és amelyek normál üzemmód mellett villamossági szempontból nem élőek, mint pl. a motorvázak és burkolatok, elektromos eszközök és világítóberendezések, külön földelni kell, ha nincsenek a hajótesttel villamosságilag összekötve szerkezetük miatt.

3.   A hordozható áramfogyasztókat és a hordozható gépeket rendeltetésszerű használat során földelni kell, a vezetékbe beépített kiegészítő földelővezetékkel.

Ez az előírás nem érinti azt az esetet, ha védelmi kör-leválasztó transzformátort használnak, továbbá azokat a gépeket, melyek védőszigeteléssel (kettős szigetelés) vannak ellátva.

4.   A földelőkábelek keresztmetszete nem lehet kisebb az alábbi táblázatban megadott értékeknél:

| Kültéri vezetékek keresztmetszetei
  [mm2] | Földelőkábelek minimális keresztmetszete |
| --- | --- |
| szigetelt kábeleken belül
  [mm2] | külön szerelve
  [mm2] |
| 0,5 – 4 | a kültéri vezetékek keresztmetszetével megegyező | 4 |
| > 4 – 16 | a kültéri vezetékek keresztmetszetével megegyező | a kültéri vezetékek keresztmetszetével megegyező |
| > 16 – 35 | 16 | 16 |
| > 35 – 120 | a kültéri vezetékek keresztmetszetének fele | a kültéri vezetékek keresztmetszetének fele |
| > 120 | 70 | 70 |

Kültéri vezetékek keresztmetszetei

[mm2]

2

Földelőkábelek minimális keresztmetszete

szigetelt kábeleken belül

[mm2]

2

külön szerelve

[mm2]

2

0,5 – 4

a kültéri vezetékek keresztmetszetével megegyező

4

> 4 – 16

a kültéri vezetékek keresztmetszetével megegyező

a kültéri vezetékek keresztmetszetével megegyező

> 16 – 35

16

16

> 35 – 120

a kültéri vezetékek keresztmetszetének fele

a kültéri vezetékek keresztmetszetének fele

> 120

70

70

9.06. cikk

Megengedhető legnagyobb feszültségek

1.   A következő feszültségi értékeket nem szabad túllépni:

| A berendezés típusa | Megengedhető legnagyobb feszültség |
| --- | --- |
| Egyenáram | Egyfázisú váltóáram | Háromfázisú váltóáram |
| a) | Erőátviteli és fűtőberendezések, beleértve az általánosan használt aljzatokat |

A berendezés típusa

Megengedhető legnagyobb feszültség

Egyenáram

Egyfázisú váltóáram

Háromfázisú váltóáram

a)

Erőátviteli és fűtőberendezések, beleértve az általánosan használt aljzatokat

250 V

250 V

500 V

| b) | Világítás-, kommunikációs, utasítási- és információs berendezések, beleértve az általánosan használt aljzatokat |
| --- | --- |

b)

Világítás-, kommunikációs, utasítási- és információs berendezések, beleértve az általánosan használt aljzatokat

250 V

250 V

–

| c) | Kézikészülékeket tápláló aljzatok, amelyeket a nyitott fedélzeten vagy szűk és nedves fém falú terekben használnak, kazánok és tartályok kivételével: |
| --- | --- |

c)

Kézikészülékeket tápláló aljzatok, amelyeket a nyitott fedélzeten vagy szűk és nedves fém falú terekben használnak, kazánok és tartályok kivételével:

| 1. | Általában |
| --- | --- |

1.

Általában

50 V (4)

4

50 V (4)

4

–

| 2. | Elválasztó transzformátorral, amely csak egy készüléket táplál |
| --- | --- |

2.

Elválasztó transzformátorral, amely csak egy készüléket táplál

–

250 V (5)

5

–

| 3. | Szigetelésvédelemmel ellátott (kettős szigetelésű) készülékek alkalmazása esetén |
| --- | --- |

3.

Szigetelésvédelemmel ellátott (kettős szigetelésű) készülékek alkalmazása esetén

250 V

250 V

–

| 4. | Ahol ≤ 30 mA alapértelmezett áramkör megszakítókat használnak |
| --- | --- |

4.

Ahol ≤ 30 mA alapértelmezett áramkör megszakítókat használnak

–

250 V

500 V

| d) | Hordozható áramfogyasztók, mint pl. tartályok, motorok, fúvóberendezések és hordozhatószivattyúk villamos készülékei, melyeket üzemelés közben általában nem mozgatnak, és melyek érinthető vezető alkatrészei földelve vannak a csatlakozókábelbe beépített földelőkábellel, valamint melyek a földelőkábelen kívül a hajótesthez vannak kötve adott helyzetük miatt vagy egy további kábel révén. |
| --- | --- |

d)

Hordozható áramfogyasztók, mint pl. tartályok, motorok, fúvóberendezések és hordozhatószivattyúk villamos készülékei, melyeket üzemelés közben általában nem mozgatnak, és melyek érinthető vezető alkatrészei földelve vannak a csatlakozókábelbe beépített földelőkábellel, valamint melyek a földelőkábelen kívül a hajótesthez vannak kötve adott helyzetük miatt vagy egy további kábel révén.

250 V

250 V

500 V

| e) | Kazánokban és tartályokban használt kézi készülékek táplálására szolgáló aljzatok |
| --- | --- |

e)

Kazánokban és tartályokban használt kézi készülékek táplálására szolgáló aljzatok

50 V (4)

4

50 V (4)

4

–

2.   Az 1. szakasztól eltérően, az előírt védelmi intézkedések betartása mellett, magasabb feszültség alkalmazható az alábbiaknál:

| a) | gépekhez, amelyek teljesítménye ezt megköveteli; |
| --- | --- |

a)

gépekhez, amelyek teljesítménye ezt megköveteli;

| b) | különleges fedélzeti berendezéseknél, mint pl. rádióberendezések és gyújtószerkezetek. |
| --- | --- |

b)

különleges fedélzeti berendezéseknél, mint pl. rádióberendezések és gyújtószerkezetek.

9.07 cikk

Elosztórendszerek

1.   Az alábbi elosztórendszerek megengedettek egyenáramnál és egyfázisú váltóáramnál:

| a) | kétkábeles rendszer, melyek közül az egyik földelt (L1/N/PE); |
| --- | --- |

a)

kétkábeles rendszer, melyek közül az egyik földelt (L1/N/PE);

| b) | egykábeles rendszer testhez való visszacsatlakozással, csak helyi berendezésekhez (például égetőmotorok indítómotorja, katódos védelem) (L1/PEN); |
| --- | --- |

b)

egykábeles rendszer testhez való visszacsatlakozással, csak helyi berendezésekhez (például égetőmotorok indítómotorja, katódos védelem) (L1/PEN);

| c) | kétkábeles rendszer a hajótesttől leszigetelve (L1/L2/PE). |
| --- | --- |

c)

kétkábeles rendszer a hajótesttől leszigetelve (L1/L2/PE).

2.   Az alábbi elosztórendszerek megengedettek háromfázisú váltóáramnál:

| a) | négykábeles rendszer, a nulla pont földelésével, nem alkalmazva a testhez való visszacsatlakozás elvét (L1/L2/L3/N/PE) = (TN-S hálózat) vagy (TT hálózat); |
| --- | --- |

a)

négykábeles rendszer, a nulla pont földelésével, nem alkalmazva a testhez való visszacsatlakozás elvét (L1/L2/L3/N/PE) = (TN-S hálózat) vagy (TT hálózat);

| b) | háromkábeles rendszer a hajótesttől leszigetelve (Ll/L2/L3/PE) = (IT hálózat); |
| --- | --- |

b)

háromkábeles rendszer a hajótesttől leszigetelve (Ll/L2/L3/PE) = (IT hálózat);

| c) | háromkábeles rendszer, a nulla pont földelésével, a testhez való visszacsatlakozás elvét alkalmazva, ez azonban nem megengedett csatlakozási körökben (L1/L2/L3/PEN). |
| --- | --- |

c)

háromkábeles rendszer, a nulla pont földelésével, a testhez való visszacsatlakozás elvét alkalmazva, ez azonban nem megengedett csatlakozási körökben (L1/L2/L3/PEN).

3.   A felügyeleti szerv engedélyezheti más rendszerek használatát.

9.08. cikk

Parti vagy egyéb külső hálózati csatlakozók

1.   A parti hálózatból vagy más külső hálózatból táplált villamos berendezések vezetékeinek a fedélzeten rögzített kapcsolással kell rendelkezni, vagy állandó kapoccsal vagy dugaszoló készülékkel kell felszerelni. Ügyelni kell arra, hogy a kábelcsatlakozások ne legyenek húzásnak kitéve.

2.   Az 50 V feletti csatlakozófeszültség esetén a hajótestet hatásosan kell földelni. A hajótesten a csatlakozóaljzat egyedi jelöléssel kell ellátni.

3.   A csatlakozás kapcsolóberendezéseit úgy kell felszerelni, hogy megelőzhető legyen a fedélzeti hálózati generátorok és a parti hálózat vagy más külső hálózat egyidejű működése. Rövid idei tartó egyidejű működés megengedhető az egyik rendszerről a másikra történő átkapcsoláskor, a feszültség kiesése nélkül.

4.   A csatlakozást védeni kell rövidrezárás és túlterhelés ellen.

5.   A fő kapcsolótáblán kell jelezni, hogy a parti hálózathoz vezető csatlakozóban folyik-e áram.

6.   Jelzőberendezéseket kell felszerelni, hogy egyenáram esetén a polaritás, háromfázisú váltóáram esetén pedig a fázissorrend összehasonlítható legyen a csatlakozás és a fedélzeti hálózat között.

7.   A kapcsoláshoz tartozó tábla az alábbiakat jelzi:

| a) | a kapcsolat megteremtéséhez szükséges intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a kapcsolat megteremtéséhez szükséges intézkedések;

| b) | az áram típusa és a névleges feszültség, valamint váltóáramnál a frekvencia. |
| --- | --- |

b)

az áram típusa és a névleges feszültség, valamint váltóáramnál a frekvencia.

9.09. cikk

Egyéb vízi járművek áramforrása

1.   Ha egyéb vízi járműnek szolgáltatnak áramot, külön csatlakozást kell használni. Ha 16 A-nál nagyobb névleges áramerősségű aljzatokat használnak az egyéb vízi járművek áramellátására, olyan berendezéseket kell beszerelni (pl. kapcsolók vagy reteszek), melyek biztosítják, hogy rákapcsolódni és lekapcsolódni csak akkor lehessen, amikor a vezetékben nem folyik áram.

2.   Ügyelni kell arra, hogy a kábelcsatlakozások ne legyenek húzásnak kitéve.

3.   A 9.08. cikk 3.-7. szakaszai értelemszerűen érvényesek.

9.10. cikk

Generátorok és motorok

1.   A generátoroknak, motoroknak és kapcsolószekrényeiknek könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük az ellenőrzés, mérés vagy javítás számára. A védelem típusa az elhelyezéstől függ (lásd 9.03. cikk).

2.   Azokat a generátorokat, amelyek hajtásukat a főgépről, a csavartengelyről vagy egy más célra szolgáló segéd aggregátról kapják, az üzemszerűen fellépő fordulatszám-tartománynak megfelelően kell méretezni.

9.11. cikk

Akkumulátorok

1.   Az akkumulátoroknak hozzáférhetőnek kell lenni, és azokat úgy kell rögzíteni, hogy a hajó mozgásai következtében ne mozdulhassanak el. Nem szabad ezeket olyan helyeken felállítani, ahol túlzott melegnek, erős hidegnek, fröccsenő víznek vagy gőznek, illetve párának vannak kitéve.

Akkumulátortelepeket nem szabad kormányállásban, lakóterekben és rakterekben elhelyezni. Ez a követelmény nem vonatkozik a hordozható gépek akkumulátoraira, vagy olyan akkumulátorokra, melyek töltőteljesítménye 0,2 kW-nál kisebb.

2.   (Az akkumulátor maximális töltőáramából és a névleges feszültségből számítva) a 2,0 kW-ot meghaladó töltőteljesítményű akkumulátortelepeket egy külön erre a célra szolgáló helyiségben kell felállítani. A fedélzeten történő felállítás esetén elegendő ezeket szekrénybe vagy ládába bezárni.

A 2,0 kW-ig terjedő töltőteljesítményű akkumulátortelepek szekrényben vagy ládában elhelyezhetők a fedélzet alatt is. Ezek állhatnak nyitottan a géptérben is, vagy más jól szellőző helyen, feltéve, hogy a lehulló tárgyak és a csepegő víz ellen védve vannak.

3.   Az akkumulátorok elhelyezésére szánt helyiségek, szekrények, ládák, polcok és egyéb szerkezeti elemek belső felületeit az elektrolit káros hatásaitól, festékréteggel vagy az elektrolitnak ellenálló anyagból készült béléssel védeni kell.

4.   Ha az akkumulátortelepet zárt térben, szekrényekben vagy ládákban helyezik el, e terekben a hatásos szellőzést biztosítani kell. 2 kW-nál nagyobb töltőteljesítményű alkáli akkumulátoroknál, és 3 kW-nál nagyobb töltőteljesítményű ólomakkumulátoroknál kényszerített szellőztetést kell biztosítani.

A levegőnek alul kell bemennie és felül kimennie, hogy biztosítva legyen a gázok teljes elvezetése.

A szellőzőcsatornákban nem lehetnek olyan szerkezetek (pl. elzáró szelepek), amelyek a légáramlást gátolhatnák.

5.   A szükséges átáramló levegőmennyiséget (Q) a következő képlettel kell kiszámítani:

| | Q = 0,11 · I · n [m3/h] |
| --- | --- |

Q = 0,11 · I · n [m3/h]

3

ahol:

| I | = | a maximális áramlás -e, A-ban, amit a töltőberendezés nyújt; |
| --- | --- | --- |
| n | = | a cellák száma. |

I

=

a maximális áramlás Formula-e, A-ban, amit a töltőberendezés nyújt;

n

=

a cellák száma.

A fedélzeti hálózaton belüli puffer-akkumulátorok esetén az ellenőrző szerv elfogadhat más, a töltőberendezés jellemző töltési görbéjét figyelembe vevő számítási módszereket, feltéve, hogy ezek a módszerek elismert hajóosztályozó társaságok rendelkezésein vagy vonatkozó szabványokon alapulnak.

6.   Természetes szellőzés esetén a szellőzőcsatorna keresztmetszetét úgy kell méretezni, hogy 0,5 m/sec levegősebességnél biztosítsa a szükséges levegő mennyiséget. A keresztmetszetnek ólomakkumulátoroknál legalább 80 cm2-nek, alkáli akkumulátoroknál legalább 120 cm2-nek kell lennie.

2

2

7.   Amennyiben a megkívánt szellőztetés nem érhető el természetes módon, egy ventillátort, lehetőleg elszívó ventillátort kell beépíteni, amelynek motorja nem lehet a gáz- vagy levegőáramban.

A ventillátorokat úgy kell kivitelezni, hogy kizárt legyen a szikraképződés a szárnyaknak a házzal való érintkezése estén, valamint az elektrosztatikus feltöltődés.

8.   Az akkumulátortelepeket tartalmazó terek, szekrények vagy ládák ajtaján vagy fedelein a „Tűz, nyílt láng használata és a dohányzás tilos” jelzést kell elhelyezni, amelynek átmérője legalább 10 cm, az I. melléklet 2. ábrája szerint.

9.12. cikk

Kapcsolóberendezések

1.   Villamos kapcsolótáblák

| a) | A berendezéseket, kapcsolókat, biztosítékokat és a kapcsolóberendezés-műszereket áttekinthető, és a karbantartás és javítás számára jól hozzáférhető módon kell felállítani.
  50 V vagy annál nagyobb feszültségű kapcsolóberendezéseket külön kell elhelyezni, és megfelelően jelölni kell. |
| --- | --- |

a)

A berendezéseket, kapcsolókat, biztosítékokat és a kapcsolóberendezés-műszereket áttekinthető, és a karbantartás és javítás számára jól hozzáférhető módon kell felállítani.

50 V vagy annál nagyobb feszültségű kapcsolóberendezéseket külön kell elhelyezni, és megfelelően jelölni kell.

| b) | Minden kapcsolóhoz és készülékhez jelölőtáblát kell a kapcsolótáblára tenni, megjelölve az áramkört.
  Minden biztosítéknál meg kell jelölni a névleges áramerősséget és az áramkört. |
| --- | --- |

b)

Minden kapcsolóhoz és készülékhez jelölőtáblát kell a kapcsolótáblára tenni, megjelölve az áramkört.

Minden biztosítéknál meg kell jelölni a névleges áramerősséget és az áramkört.

| c) | Ha 50 V-nál nagyobb üzemi feszültségű készüléket ajtó mögé szerelnek fel, a készülék áram alatt levő részeit védeni kell a véletlen érintés ellen, míg az ajtó nyitva van. |
| --- | --- |

c)

Ha 50 V-nál nagyobb üzemi feszültségű készüléket ajtó mögé szerelnek fel, a készülék áram alatt levő részeit védeni kell a véletlen érintés ellen, míg az ajtó nyitva van.

| d) | A kapcsolótáblák anyagának megfelelő mechanikai szilárdságúnak és tartósnak kell lennie, valamint lángkésleltetőnek és önoltónak; nem lehetnek nedvszívók. |
| --- | --- |

d)

A kapcsolótáblák anyagának megfelelő mechanikai szilárdságúnak és tartósnak kell lennie, valamint lángkésleltetőnek és önoltónak; nem lehetnek nedvszívók.

| e) | Ha a villamos kapcsolótáblába nagy megszakítású (HCR) biztosítékokat építenek be, az ilyen biztosítékok beszereléséhez és eltávolításához az eszközöket és a személyi védőfelszerelést biztosítani kell. |
| --- | --- |

e)

Ha a villamos kapcsolótáblába nagy megszakítású (HCR) biztosítékokat építenek be, az ilyen biztosítékok beszereléséhez és eltávolításához az eszközöket és a személyi védőfelszerelést biztosítani kell.

2.   Kapcsolók, védelmi berendezések

| a) | A generátor áramköröket és az áramfogyasztók áramköreit védeni kell a rövidzár és a túláram ellen minden földeletlen vezetéken. Erre a célra automatikus áramkör-megszakítók rövidzár- és túláram-kioldással vagy zárt típusú biztonsági biztosítékok használhatók.
  Az erőátvivő rendszerek (kormánymű) villanymotorjait ellátó áramköröket és azok vezérlőköreit csak rövidzár ellen kell védeni. Ha az áramkörök tartalmaznak hőkioldókat, ezeket semlegesíteni kell, vagy a névleges áramerősség legalább kétszeresére kell beállítani. |
| --- | --- |

a)

A generátor áramköröket és az áramfogyasztók áramköreit védeni kell a rövidzár és a túláram ellen minden földeletlen vezetéken. Erre a célra automatikus áramkör-megszakítók rövidzár- és túláram-kioldással vagy zárt típusú biztonsági biztosítékok használhatók.

Az erőátvivő rendszerek (kormánymű) villanymotorjait ellátó áramköröket és azok vezérlőköreit csak rövidzár ellen kell védeni. Ha az áramkörök tartalmaznak hőkioldókat, ezeket semlegesíteni kell, vagy a névleges áramerősség legalább kétszeresére kell beállítani.

| b) | 16 A-nál nagyobb áramerősséggel működő áramfogyasztóknál a fő kapcsolótábla kimenetének tartalmaznia kell egy terhelés- vagy áramforrás-kapcsolót. |
| --- | --- |

b)

16 A-nál nagyobb áramerősséggel működő áramfogyasztóknál a fő kapcsolótábla kimenetének tartalmaznia kell egy terhelés- vagy áramforrás-kapcsolót.

| c) | A vízi jármű propulziós rendszerét, a kormányművet, a kormánylapát helyzetkijelzőjét, a navigációs vagy biztonsági rendszereket, illetve a 16 A-nál nagyobb áramerősségű áramfogyasztókat külön áramkörökből kell ellátni. |
| --- | --- |

c)

A vízi jármű propulziós rendszerét, a kormányművet, a kormánylapát helyzetkijelzőjét, a navigációs vagy biztonsági rendszereket, illetve a 16 A-nál nagyobb áramerősségű áramfogyasztókat külön áramkörökből kell ellátni.

| d) | A hajó meghajtásához és kormányzásához szükséges áramfogyasztókat közvetlenül a fő kapcsolótábláról kell ellátni. |
| --- | --- |

d)

A hajó meghajtásához és kormányzásához szükséges áramfogyasztókat közvetlenül a fő kapcsolótábláról kell ellátni.

| e) | Az áramkör-megszakító berendezést a névleges áramerősség, a termikus vagy dinamikus szilárdság és a megszakítóképesség alapján kell kiválasztani. A kapcsolóknak egyidejűleg le kell választani valamennyi vezetéket. A kapcsolási helyzetnek azonosíthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

e)

Az áramkör-megszakító berendezést a névleges áramerősség, a termikus vagy dinamikus szilárdság és a megszakítóképesség alapján kell kiválasztani. A kapcsolóknak egyidejűleg le kell választani valamennyi vezetéket. A kapcsolási helyzetnek azonosíthatónak kell lennie.

| f) | A biztosítékok zárt olvadóbiztosítékok kerámiából, vagy azzal egyenértékű anyagból. Cseréjük nem teheti ki érintésvédelmi veszélynek a kezelőt. |
| --- | --- |

f)

A biztosítékok zárt olvadóbiztosítékok kerámiából, vagy azzal egyenértékű anyagból. Cseréjük nem teheti ki érintésvédelmi veszélynek a kezelőt.

3.   Mérő- és megfigyelőberendezések

| a) | A generátor, akkumulátor és elosztó áramköröket fel kell szerelni mérő- és megfigyelő berendezéssel, ha a gép biztonságos működtetése ezt megkívánja. |
| --- | --- |

a)

A generátor, akkumulátor és elosztó áramköröket fel kell szerelni mérő- és megfigyelő berendezéssel, ha a gép biztonságos működtetése ezt megkívánja.

| b) | 50 V-nál nagyobb feszültségű földeletlen hálózatokat el kell látni földelés-érzékelő eszközzel, amely fény- és hangjelzést ad. Másodlagos berendezéseknél, mint pl. vezérlőkörök, ettől az eszköztől el lehet tekinteni. |
| --- | --- |

b)

50 V-nál nagyobb feszültségű földeletlen hálózatokat el kell látni földelés-érzékelő eszközzel, amely fény- és hangjelzést ad. Másodlagos berendezéseknél, mint pl. vezérlőkörök, ettől az eszköztől el lehet tekinteni.

4.   A villamos kapcsolótáblák elhelyezése

| a) | A kapcsolótáblákat megközelíthető és jól szellőztethető helyiségekben kell elhelyezni, és védeni kell a víztől és a mechanikai sérülésektől.
  A csővezetékeket és a levegőcsöveket úgy kell elhelyezni, hogy szivárgás esetén a kapcsolótáblák ne sérülhessenek. Ha felszerelésük elkerülhetetlen villamos kapcsolótáblák közelében, akkor a közelben a csöveknek nem lehetnek leválasztható csatlakozásaik. |
| --- | --- |

a)

A kapcsolótáblákat megközelíthető és jól szellőztethető helyiségekben kell elhelyezni, és védeni kell a víztől és a mechanikai sérülésektől.

A csővezetékeket és a levegőcsöveket úgy kell elhelyezni, hogy szivárgás esetén a kapcsolótáblák ne sérülhessenek. Ha felszerelésük elkerülhetetlen villamos kapcsolótáblák közelében, akkor a közelben a csöveknek nem lehetnek leválasztható csatlakozásaik.

| b) | Az olyan szekrények és falmélyedések, ahol védelem nélküli kapcsolóberendezések vannak, égésgátló anyagból készülnek, vagy fém, illetve egyéb égésgátló lemezzel vannak védve. |
| --- | --- |

b)

Az olyan szekrények és falmélyedések, ahol védelem nélküli kapcsolóberendezések vannak, égésgátló anyagból készülnek, vagy fém, illetve egyéb égésgátló lemezzel vannak védve.

| c) | Ha a feszültség 50 V-nál nagyobb, szigetelőrácsot vagy -szőnyeget kell helyezni a kezelő helyéhez a fő kapcsolótábla előtt. |
| --- | --- |

c)

Ha a feszültség 50 V-nál nagyobb, szigetelőrácsot vagy -szőnyeget kell helyezni a kezelő helyéhez a fő kapcsolótábla előtt.

9.13. cikk

Vészüzemi áramkör-megszakítók

Az olajégetők, üzemanyag-szivattyúk, üzemanyag szepurátorok és motortéri ventilátorok vészüzemi áramkör-megszakítóit központi helyen, a berendezésnek helyet adó helyiségeken kívül kell elhelyezni.

9.14. cikk

Berendezések szerelvényei

1.   A kábelbefűzéseket a csatlakoztatandó kábel méretének és a használt kábel típusának megfelelően kell méretezni.

2.   A különböző feszültségű vagy frekvenciájú elosztó áramkörök aljzatait ne lehessen összetéveszteni.

3.   A kapcsolóknak egyidejűleg minden földeletlen kábelt ki kell kapcsolniuk egy áramkörön belül. Földeletlen körön belül egypólusú kapcsolók azonban megengedettek a lakótér-megvilágító körökben, kivéve a mosodákat, fürdőszobákat, mosóhelyiségeket, vagy más, nedves üzemelésű gépeket elhelyező helyiségeket.

4.   Ha az áramerősség túllépi a 16 A-t, az aljzatok zárását lehetővé kell tenni egy kapcsolóval, olyan módon, hogy a dugaszt csak az áram lekapcsolásával lehessen bedugni vagy kihúzni.

9.15. cikk

Kábelek

1.   A kábeleknek égésgátlónak, önoltónak és víz- és olajállónak kell lenniük.

A lakóterekben más típusú kábelek is alkalmazhatók, feltéve, hogy védelmük hatékony, vannak égésgátló jellemzőik és önoltók.

A villamos kábelek égésgátló szabványainak az alábbiakkal kell összhangban lennie:

| a) | a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság 60332-1:1993., 60332-3:2000. sz. kiadványai, vagy |
| --- | --- |

a)

a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság 60332-1:1993., 60332-3:2000. sz. kiadványai, vagy

| b) | a tagállamok egyike által elismert, a fentiekkel egyenértékű rendelet. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok egyike által elismert, a fentiekkel egyenértékű rendelet.

2.   Az áramforrás és a világítási körökben használt kábelerek minimális keresztmetszete 1,5 mm2.

2

3.   A kábelek fémarmatúrái, -borításai és -köpenyei normál üzemi feltételek mellett nem használhatók vezetőként vagy földelésként.

4.   A kábelek fémborításait vagy- köpenyeit az áramforrás és világítási körökben legalább egyik végükön földelni kell.

5.   A vezetékek keresztmetszetének figyelembe kell venni a legnagyobb megengedhető véghőmérsékletet (áramhordozó képesség), és a megengedhető feszültségesést. A fő kapcsolótábla és a berendezés legkevésbé előnyben részesített pontja közötti feszültségesés a névleges feszültséghez viszonyítva nem lehet nagyobb 5 %-nál világítás esetén, és 7 %-nál a fűtési áramkörök esetén.

6.   A kábeleket védeni kell a mechanikai sérülés ellen.

7.   A kábelek rögzítésének módja biztosítsa, hogy mindennemű nyújtóerő a megengedett határokon belül maradjon.

8.   Ha a kábelek keresztülmennek válaszfalakon vagy fedélzeteken, ezeknek a válaszfalaknak é fedélzeteknek a mechanikai szilárdságára, vízzáróságára és tűzállóságára a behatolás nem lehet hatással.

9.   Minden vezeték végét és csatlakozását úgy kell kialakítani, hogy megőrizzék az eredeti villamos, mechanikai, lángkésleltetési, és szükség esetén a tűzállósági jellemzőiket.

10.   A leengedhető kormányállásokhoz csatlakozó kábeleknek megfelelően rugalmasnak kell lenni, szigetelésük akár – 20 °C-ig megfelelően rugalmas, ellenállnak a gőznek és párának, az ultraibolya sugaraknak és az ózonnak.

9.16. cikk

Világítóberendezések

1.   A világító berendezéseket úgy kell elhelyezni, hogy a közelükben lévő éghető tárgyak vagy szerkezeti részek ne gyulladhassanak meg az általuk fejlesztett hőtől.

2.   A nyitott fedélzeten levő világítóberendezéseket úgy kell elhelyezni, hogy a jelzőfények felismerését ne gátolják.

3.   A géptérben vagy kazántérben elhelyezett két világító berendezést legalább két külön áramkörre kell osztani. Ez a követelmény vonatkozik azokra a helyiségekre is, ahol hűtőberendezés vagy villanymotor van elhelyezve.

9.17. cikk

Jelzőfények

1.   A jelzőfények kapcsolótábláját a kormányállásban kell elhelyezni. Ezeket külön kábelen kell táplálni a főkapcsolótábláról, vagy két külön szekunder leágazásról.

2.   Mindegyik jelzőfényt külön kell táplálni a jelzőfények kapcsolótáblájáról, azokat külön kell védeni és kapcsolni.

3.   A 7.05. cikk 2. szakaszában előírtak szerint a megfigyelő berendezés meghibásodása nem befolyásolhatja az általa ellenőrzött világításnak a működését.

4.   Egy funkcionális csoportot alkotó és együtt, ugyanott felszerelt jelzőfényeket egyetlen áramkörről lehet táplálni, kapcsolni és figyelni. Az ellenőrző készülék már az egyik jelzőfény kiesését is kell, hogy jelezze. Kettős világításnál (két világítás egymásra szerelve ugyanabban a burkolatban) azonban nem szabad egy időben használni mindkét fényforrást.

9.18. cikk

(Üres)

9.19. cikk

Mechanikai berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei

A mechanikai berendezések megfigyelő és védelmi riasztó- és biztonsági rendszereinek az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | Riasztórendszerek
  A riasztórendszereket úgy kell megtervezni, hogy a riasztórendszer meghibásodása miatt az ellenőrzött szerkezet vagy berendezés ne romolhasson el.
  A bináris átalakítókat a nyugvóáram-elv vagy az ellenőrzött terhelőáram-elv alapján kell megtervezni.
  A riasztó fényjelzéseknek mindaddig fenn kell maradniuk, amíg a hibát el nem hárították; a nyugtázott vészjelzéseknek megkülönböztethetőnek kell lenni attól a vészjelzéstől, amelyet még nem nyugtáztak. Minden vészjelzésnek hangjelzésből is kell állnia. A hangjelzéseket lehessen kikapcsolni. Egyik hangjelzés kikapcsolása nem akadályozhatja meg, hogy egy másik hangjelzés bekapcsolódjon más okból.
  Ötnél kevesebb mérési ponttal rendelkező riasztórendszerek esetében kivételek megengedhetők. |
| --- | --- |

a)

Riasztórendszerek

A riasztórendszereket úgy kell megtervezni, hogy a riasztórendszer meghibásodása miatt az ellenőrzött szerkezet vagy berendezés ne romolhasson el.

A bináris átalakítókat a nyugvóáram-elv vagy az ellenőrzött terhelőáram-elv alapján kell megtervezni.

A riasztó fényjelzéseknek mindaddig fenn kell maradniuk, amíg a hibát el nem hárították; a nyugtázott vészjelzéseknek megkülönböztethetőnek kell lenni attól a vészjelzéstől, amelyet még nem nyugtáztak. Minden vészjelzésnek hangjelzésből is kell állnia. A hangjelzéseket lehessen kikapcsolni. Egyik hangjelzés kikapcsolása nem akadályozhatja meg, hogy egy másik hangjelzés bekapcsolódjon más okból.

Ötnél kevesebb mérési ponttal rendelkező riasztórendszerek esetében kivételek megengedhetők.

| b) | Biztonsági rendszerek
  A biztonsági rendszereket úgy kell megtervezni, hogy még a kritikus állapot elérése előtt leállítsák, vagy lelassítsák az érintett berendezést, vagy erre egy állandóan személyzettel ellátott állomást utasítsanak.
  A bináris átalakítókat a terhelőáram-elv alapján kell megtervezni.
  Ha a biztonsági rendszerek kialakítása nem önellenőrző, akkor biztosítani kell megfelelő működésük ellenőrzését.
  A biztonsági rendszereknek a többi rendszertől függetlennek kell lennie. |
| --- | --- |

b)

Biztonsági rendszerek

A biztonsági rendszereket úgy kell megtervezni, hogy még a kritikus állapot elérése előtt leállítsák, vagy lelassítsák az érintett berendezést, vagy erre egy állandóan személyzettel ellátott állomást utasítsanak.

A bináris átalakítókat a terhelőáram-elv alapján kell megtervezni.

Ha a biztonsági rendszerek kialakítása nem önellenőrző, akkor biztosítani kell megfelelő működésük ellenőrzését.

A biztonsági rendszereknek a többi rendszertől függetlennek kell lennie.

9.20. cikk

Elektronikus berendezések

1.   Általános rendelkezések

Az alábbi 2. szakaszban szereplő vizsgálati feltételek csak azokra az elektronikus berendezésekre vonatkoznak, amelyek a kormányműhöz és a vízi jármű erőátvivő rendszerihez szükségesek, beleértve azok segédberendezéseit is.

2.   Vizsgálati feltételek

| a) | Az alábbi vizsgálatok során keletkező feszültségek nem okozhatják az elektronikus berendezések sérülését vagy hibás működését. A vonatkozó nemzetközi szabványok, mint pl. az IEC 60092-504:2001. sz. kiadványa szerinti vizsgálatokat, a hidegállapot teszt kivételével, a készülék kikapcsolt állapotában kell elvégezni. Ezek a vizsgálatok a megfelelő működés ellenőrzését is magukban foglalják. |
| --- | --- |

a)

Az alábbi vizsgálatok során keletkező feszültségek nem okozhatják az elektronikus berendezések sérülését vagy hibás működését. A vonatkozó nemzetközi szabványok, mint pl. az IEC 60092-504:2001. sz. kiadványa szerinti vizsgálatokat, a hidegállapot teszt kivételével, a készülék kikapcsolt állapotában kell elvégezni. Ezek a vizsgálatok a megfelelő működés ellenőrzését is magukban foglalják.

| b) | Feszültség- és frekvencia-eltérések | Eltérések |
| --- | --- | --- |
| folyamatos | rövid idejű |
| Általános | frekvencia | ± 5 % | ± 10 % 5 s |
| feszültség | ± 10 % | ± 20 % 1,5 s |
| Akkumulátoros működés | feszültség | + 30 %/– 25 % | — |

b)

Feszültség- és frekvencia-eltérések

Eltérések

folyamatos

rövid idejű

Általános

frekvencia

± 5 %

± 10 % 5 s

feszültség

± 10 %

± 20 % 1,5 s

Akkumulátoros működés

feszültség

- 30 %/– 25 %

—

| c) | Melegítés teszt
  A mintát 55 °C hőmérsékletűre kell melegíteni fél óra alatt. Miután ezt a hőmérsékletet elérték, azt fenntartják 16 órán át. Ezt követően elvégzik az üzemi próbát. |
| --- | --- |

c)

Melegítés teszt

A mintát 55 °C hőmérsékletűre kell melegíteni fél óra alatt. Miután ezt a hőmérsékletet elérték, azt fenntartják 16 órán át. Ezt követően elvégzik az üzemi próbát.

| d) | Hidegállapot teszt
  A mintát lekapcsolják és – 25 °C hőmérsékletűre hűtik, majd ezen a hőmérsékleten tartják két órán át. Ezt követően a hőmérsékletet 0 °C-ra emelik és elvégzik az üzemi próbát. |
| --- | --- |

d)

Hidegállapot teszt

A mintát lekapcsolják és – 25 °C hőmérsékletűre hűtik, majd ezen a hőmérsékleten tartják két órán át. Ezt követően a hőmérsékletet 0 °C-ra emelik és elvégzik az üzemi próbát.

| e) | Rezgés teszt
  A rezgéspróbát minden esetben 90 percig végzik a berendezés vagy annak alkatrészei rezonanciájának három tengelyén. Ha nem alakul ki egyértelmű rezonancia, a rezgéspróbát 30 Hz-en végzik.
  A rezgéspróbát szinuszrezgéssel kell elvégezni az alábbi határértékeken belül:
  Általános:
  f = 2,0 – 13,2 Hz; a = ± 1 mm
  (amplitúdó a = a vibrációs szélesség -e)
  f = 13,2 Hz – 100 Hz: gyorsulás ± 0,7 g.
  A dízelmotorokhoz vagy a kormányszerkezethez szánt berendezéseket a következők szerint kell vizsgálni:
  f = 2,0 – 25 Hz; a = ± 1,6 mm
  (amplitúdó a = a vibrációs szélesség -e)
  f = 25 Hz – 100 Hz; gyorsulás ± 4 g.
  A dízelmotorok kipufogócsöveihez szánt érzékelőket viszonylag nagyobb behatásnak lehet kitenni. Ezt a vizsgálatok során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

e)

Rezgés teszt

A rezgéspróbát minden esetben 90 percig végzik a berendezés vagy annak alkatrészei rezonanciájának három tengelyén. Ha nem alakul ki egyértelmű rezonancia, a rezgéspróbát 30 Hz-en végzik.

A rezgéspróbát szinuszrezgéssel kell elvégezni az alábbi határértékeken belül:

Általános:

f = 2,0 – 13,2 Hz; a = ± 1 mm

(amplitúdó a = a vibrációs szélesség Formula-e)

f = 13,2 Hz – 100 Hz: gyorsulás ± 0,7 g.

A dízelmotorokhoz vagy a kormányszerkezethez szánt berendezéseket a következők szerint kell vizsgálni:

f = 2,0 – 25 Hz; a = ± 1,6 mm

(amplitúdó a = a vibrációs szélesség Formula-e)

f = 25 Hz – 100 Hz; gyorsulás ± 4 g.

A dízelmotorok kipufogócsöveihez szánt érzékelőket viszonylag nagyobb behatásnak lehet kitenni. Ezt a vizsgálatok során figyelembe kell venni.

| f) | Az elektromágneses kompatibilitási vizsgálatot az IEC 61000-4-2:1995., 61000-4-3:2002., 61000-4-4:1995. számú kiadványai szerint kell elvégezni, 3. tesztfokozaton. |
| --- | --- |

f)

Az elektromágneses kompatibilitási vizsgálatot az IEC 61000-4-2:1995., 61000-4-3:2002., 61000-4-4:1995. számú kiadványai szerint kell elvégezni, 3. tesztfokozaton.

| g) | Az elektronikus berendezések vizsgálati feltételeknek való megfelelőségét a tulajdonosnak kell igazolni. Hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvány igazolásnak tekintendő. |
| --- | --- |

g)

Az elektronikus berendezések vizsgálati feltételeknek való megfelelőségét a tulajdonosnak kell igazolni. Hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvány igazolásnak tekintendő.

9.21. cikk

Elektromágneses kompatibilitás

A villamos és elektronikus rendszereket nem rongálhatja elektromágneses interferencia. Az általános intézkedések egyenlő fontossággal az alábbiakra terjednek ki:

| a) | az átviteli utak szétkapcsolás az interferencia forrása és az érintett berendezések között; |
| --- | --- |

a)

az átviteli utak szétkapcsolás az interferencia forrása és az érintett berendezések között;

| b) | a zavar okának csökkentése a forrásnál; |
| --- | --- |

b)

a zavar okának csökkentése a forrásnál;

| c) | az érintett berendezések interferenciára való érzékenységének csökkentése. |
| --- | --- |

c)

az érintett berendezések interferenciára való érzékenységének csökkentése.

10. FEJEZET

FELSZERELÉSEK

10.01. cikk

Horgonyok

1.   A 40 méternél nem hosszabb, áruszállításra szolgáló hajókat, kivéve a hajón szállított áruszállító bárkákat, fel kell szerelni orrhorgonnyal, melynek teljes tömegét (P) az alábbi képlettel lehet kiszámítani:

| | P = k · B · T [kg] |
| --- | --- |

P = k · B · T [kg]

ahol

| k | az a tényező, amely figyelembe veszi a hosszúság (L) és a merevítőrúd (B) közötti kapcsolatot, valamint a hajó típusát:

  áruszállító bárkáknál azonban k = c-t kell venni; |
| --- | --- |

k

az a tényező, amely figyelembe veszi a hosszúság (L) és a merevítőrúd (B) közötti kapcsolatot, valamint a hajó típusát:

áruszállító bárkáknál azonban k = c-t kell venni;

| c | az alábbi táblázatban megadott empirikus tényező:






  Tartály bruttó hordképessége tonnában | c tényező |
| --- | --- | --- |
| legfeljebb 400, azzal bezárólag | 45 |
| 400–650, azzal bezárólag | 55 |
| 650–1 000, azzal bezárólag | 65 |
| 1 000-nél nagyobb | 70 |

c

az alábbi táblázatban megadott empirikus tényező:

Tartály bruttó hordképessége tonnában

c tényező

legfeljebb 400, azzal bezárólag

45

400–650, azzal bezárólag

55

650–1 000, azzal bezárólag

65

1 000-nél nagyobb

70

Azokon a hajókon, melyek tartály bruttó hordképessége 400 tonnánál nagyobb, és amelyeket szerkezetük és szándékolt céljuk miatt csak előre meghatározott rövid távolságra használnak, a felügyeleti szerv elfogadhatja, hogy a telje tömeg (P) csak kétharmada szükséges az orrhorgonyhoz.

2.   A személyhajókat és a nem áruszállításra szolgáló hajókat, a tolóhajók kivételével, olyan orrhorgonnyal kell felszerelni, melynek teljes tömegét (P) az alábbi képlet adja meg:

| | P = k · B · T [kg] |
| --- | --- |

P = k · B · T [kg]

ahol:

| k | az 1. szakasznak megfelelő tényező, de ha az empirikus tényezőt (c) akarjuk megkapni, akkor a közösségi bizonyítványba bejegyzett, m3-ben megadott vízkiszorítási értéket kell venni a tartály bruttó hordképessége helyett. |
| --- | --- |

k

az 1. szakasznak megfelelő tényező, de ha az empirikus tényezőt (c) akarjuk megkapni, akkor a közösségi bizonyítványba bejegyzett, m3-ben megadott vízkiszorítási értéket kell venni a tartály bruttó hordképessége helyett.

3

3.   Az 1. szakaszban említett hajókat, amelyek hossza nem haladja meg a 86 métert, fel kell szerelni farhorgonnyal, melyek teljes tömege a P tömeg 25 %-ával egyenlő.

A 86 métert meghaladó maximális hosszúságú hajókat olyan farhorgonnyal kell felszerelni, melyek tömege az 1. vagy 2. szakasz szerint kiszámított teljes tömeg 50 %-ával egyenlő.

A farhorgony nem kötelező az alábbiaknál:

| a) | azok a hajó, melyeknek farhorgonya 150 kg-nál könnyebb; az 1. szakasz utolsó bekezdésében említett hajóknál a horgonyok csökkentett súlyát kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

a)

azok a hajó, melyeknek farhorgonya 150 kg-nál könnyebb; az 1. szakasz utolsó bekezdésében említett hajóknál a horgonyok csökkentett súlyát kell figyelembe venni;

| b) | áruszállító bárkák. |
| --- | --- |

b)

áruszállító bárkák.

4.   A 86 méter hosszúságot meg nem haladó merev kötelékek meghajtására szolgáló hajókat olyan farhorgonnyal kell felszerelni, melyek tömege az 1. szakasz szerint az engedélyezett és a közösségi bizonyítványba bejegyzett kötelékekre (navigációs egység) kiszámított teljes tömeg 25 %-ával egyenlő.

A 86 métert meghaladó hosszúságú, merev kötelékek áramlásirányú meghajtására szolgáló hajókat olyan farhorgonnyal kell felszerelni, melyek tömege az 1. vagy 2. szakasz szerint az engedélyezett és a közösségi bizonyítványba bejegyzett kötelékekre (navigációs egység) kiszámított teljes tömeg 50 %-ával egyenlő.

5.   Az 1.-4. szakasz szerint megállapított horgonytömegeket bizonyos különleges horgonyok esetében csökkenteni lehet.

6.   Az orrhorgonyokra kiszámított teljes P tömeg megosztható egy vagy két horgony között. 15 %-kal csökkenthető, ha a hajó egyetlen orrhorgonnyal van felszerelve és a horgonyláncvezető cső a hajó közepén helyezkedik el.

A 86 métert meghaladó maximális hosszúságú tolóhajók és hajók farhorgonyainak megkövetelt teljes tömegét meg lehet osztani egy vagy két horgony között.

A legkönnyebb horgony tömege a teljes tömeg 45 %-ánál nem lehet kisebb.

7.   Öntöttvas horgonyok nem megengedhetők.

8.   A horgonyokon a tömegüket tartós módon fel kell tüntetni, kidomborodó karakterekkel.

9.   Az 50 kg-nál nehezebb horgonyokat fel kell szerelni csörlővel.

10.   Az egyes orrhorgonyok láncának minimális hossza:

| a) | 40 m a 30 méternél nem hosszabb hajóknál; |
| --- | --- |

a)

40 m a 30 méternél nem hosszabb hajóknál;

| b) | a hajó hosszánál 10 m-rel hosszabb, ha a hajó 30 és 50 méter közötti hosszúságú; |
| --- | --- |

b)

a hajó hosszánál 10 m-rel hosszabb, ha a hajó 30 és 50 méter közötti hosszúságú;

| c) | 60 m ha a hajó 50 méternél hosszabb. |
| --- | --- |

c)

60 m ha a hajó 50 méternél hosszabb.

Minden farhorgonyláncnak legalább 40 méter hosszúnak kell lennie. Ha azonban a hajónak a folyásiránnyal szemben kell megállnia, legalább 60 méter hosszú farhorgonylánccal kell rendelkeznie.

11.   A horgonyláncok R minimális nyúlási szilárdságát az alábbi képlettel kell kiszámítani:

| a) | legfeljebb 500 kg tömegű horgonyok: R = 0,35 · P' [kN]; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 500 kg tömegű horgonyok: R = 0,35 · P' [kN];

| b) | 500 kg-nál nagyobb tömegű de 2 000 kg-ot nem meghaladó tömegű horgonyok:

  ; |
| --- | --- |

b)

500 kg-nál nagyobb tömegű de 2 000 kg-ot nem meghaladó tömegű horgonyok:

Formula;

| c) | 2 000 kg-nál nagyobb tömegű horgonyok: R = 0,25 · P' [kN]. |
| --- | --- |

c)

2 000 kg-nál nagyobb tömegű horgonyok: R = 0,25 · P' [kN].

ahol

| P' | minden horgonynak az 1.-4. és a 6. szakasz szerint meghatározott elméleti tömege. |
| --- | --- |

P'

minden horgonynak az 1.-4. és a 6. szakasz szerint meghatározott elméleti tömege.

A horgonyláncok nyúlási szilárdságát a tagállamban hatályos szabvány szerint kell megadni.

Ha a horgony tömege az 1.-6. szakaszban előírtaknál nagyobb, a horgonylánc nyúlási szilárdságát a tényleges horgonytömeg szerint kell megadni.

12.   Azokban az esetekben, ha a fedélzeten megfelelően erősebb horgonyláncokkal nehezebb horgonyok vannak, csak az 1.-6. és a 11. szakasz szerint előírt minimális tömegeket és minimális nyúlási szilárdságot kell feltüntetni a közösségi bizonyítványban.

13.   A horgony és a lánc közötti csatlakozódaraboknak (forgógyűrűk) a hozzájuk tartozó lánc nyúlási szilárdságának 20 %-kal többet kell bírnia.

14.   Horgonyláncok helyett kábelek is használhatók. A kábelek nyúlási szilárdságának ugyanolyannak kell lenni, mint a láncokénak, de 20 %-kal hosszabbak.

10.02. cikk

Egyéb felszerelések

1.   A tagállamokban hatályban levő, vonatkozó hajózási hatósági rendeletek értelmében a fedélzeten legalább az alábbi felszereléseket kell tartani:

| a) | rádiótelefon-rendszer; |
| --- | --- |

a)

rádiótelefon-rendszer;

| b) | fény- és hangjeleket adó berendezések és készülékek, valamint nappali és éjszakai helyzetjelölés; |
| --- | --- |

b)

fény- és hangjeleket adó berendezések és készülékek, valamint nappali és éjszakai helyzetjelölés;

| c) | különálló vészvilágítás az előírt kikötési fények pótlására; |
| --- | --- |

c)

különálló vészvilágítás az előírt kikötési fények pótlására;

| d) | egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, az olajos tisztítórongyok gyűjtésére; |
| --- | --- |

d)

egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, az olajos tisztítórongyok gyűjtésére;

| e) | egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, a veszélyes vagy szennyező szilárd hulladék gyűjtésére, valamint egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, a veszélyes vagy szennyező folyékony hulladék gyűjtésére, az idevágóan alkalmazandó hajózási hatósági rendeletek értelmében; |
| --- | --- |

e)

egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, a veszélyes vagy szennyező szilárd hulladék gyűjtésére, valamint egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, a veszélyes vagy szennyező folyékony hulladék gyűjtésére, az idevágóan alkalmazandó hajózási hatósági rendeletek értelmében;

| f) | egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, a szennyvíz gyűjtésére. |
| --- | --- |

f)

egy megjelölt tűzálló tartály fedéllel, a szennyvíz gyűjtésére.

2.   A felszerelésnek tovább tartalmaznia kell legalább az alábbiakat:

| a) | Kikötőkábelek:
  A hajókat három kikötőkábellel kell felszerelni. Minimális hosszuk az alábbiak szerint alakul:







  első kábel | : | L + 20 m, de nem hosszabb, mint 100 m, |
| --- | --- | --- | --- |
| második kábel | : | az első kábel 2/3-a, |
| harmadik kábel | : | az első kábel 1/3-a. |

a)

Kikötőkábelek:

A hajókat három kikötőkábellel kell felszerelni. Minimális hosszuk az alábbiak szerint alakul:

első kábel

:

L + 20 m, de nem hosszabb, mint 100 m,

második kábel

:

az első kábel 2/3-a,

harmadik kábel

:

az első kábel 1/3-a.

A legrövidebb kábelre nincs szükség a 20 méternél rövidebb hajók fedélzetén.

A kábeleknek Rs nyúlási szilárdsággal kell rendelkezniük, amit az alábbi képlettel lehet kiszámítani;

s

L · B · T 1 000 m3-ig: Formula;

3

L · B · T 1 000 m3 felett: Formula.

3

Az előírt kábelekhez az EN 10204:1991 európai szabvány 3.1. szakasza értelmében kiadott bizonyítványt a fedélzeten kell tartani.

Ezek a kábelek helyettesíthetők ugyanolyan hosszúságú és nyúlási szilárdságú kötelekkel. A kábelek minimális nyúlási szilárdságát egy bizonyítványban fel kell tüntetni.

| b) | Vontatókábelek: | A vontatóhajókat számos, a működésükhöz szükséges kábellel kell felszerelni. |
| --- | --- | --- |

b)

Vontatókábelek:

A vontatóhajókat számos, a működésükhöz szükséges kábellel kell felszerelni.

| | A főkábelnek azonban legalább 100 m hosszúnak kell lennie, nyúlási szilárdsága kN-ban legalább a főmotor/főmotorok kW-ban megadott összteljesítményének egyharmada. |
| --- | --- |

A főkábelnek azonban legalább 100 m hosszúnak kell lennie, nyúlási szilárdsága kN-ban legalább a főmotor/főmotorok kW-ban megadott összteljesítményének egyharmada.

| | Vontatásra alkalmas motorhajókat és tolóhajókat legalább 100 méter hosszú vontatókábellel kell felszerelni, melynek nyúlási szilárdsága kN-ban legalább a főmotor/főmotorok kW-ban megadott összteljesítményének egynegyede. |
| --- | --- |

Vontatásra alkalmas motorhajókat és tolóhajókat legalább 100 méter hosszú vontatókábellel kell felszerelni, melynek nyúlási szilárdsága kN-ban legalább a főmotor/főmotorok kW-ban megadott összteljesítményének egynegyede.

| c) | Egy dobókötél; |
| --- | --- |

c)

Egy dobókötél;

| d) | Egy legalább 0,4 m széles és legalább 4 m hosszú járódeszka, amelynek oldalai világos színű csíkokkal vannak megjelölve. Ezt a járódeszkát korláttal kell ellátni. A felügyeleti szerv engedélyezhet rövidebb járódeszkát rövidebb hajók esetében; |
| --- | --- |

d)

Egy legalább 0,4 m széles és legalább 4 m hosszú járódeszka, amelynek oldalai világos színű csíkokkal vannak megjelölve. Ezt a járódeszkát korláttal kell ellátni. A felügyeleti szerv engedélyezhet rövidebb járódeszkát rövidebb hajók esetében;

| e) | Egy csáklya; |
| --- | --- |

e)

Egy csáklya;

| f) | Egy megfelelő kötszerdoboz, melynek tartalma megfelel a tagállam vonatkozó rendeletében meghatározottaknak. A kötszerdobozt a szálláshelyen vagy a kormányállásban kell tartani, úgy, hogy szükség esetén könnyen és biztonságosan megközelíthető legyen. Ha a kötszerdobozt lefedve tárolják, a fedelet az I. melléklet 8. ábráján látható kötszerdoboz-jellel meg kell jelölni, ennek oldalhosszúsága legalább 10 cm; |
| --- | --- |

f)

Egy megfelelő kötszerdoboz, melynek tartalma megfelel a tagállam vonatkozó rendeletében meghatározottaknak. A kötszerdobozt a szálláshelyen vagy a kormányállásban kell tartani, úgy, hogy szükség esetén könnyen és biztonságosan megközelíthető legyen. Ha a kötszerdobozt lefedve tárolják, a fedelet az I. melléklet 8. ábráján látható kötszerdoboz-jellel meg kell jelölni, ennek oldalhosszúsága legalább 10 cm;

| g) | Távcső, 7 × 50 vagy nagyobb átmérőjű lencsével; |
| --- | --- |

g)

Távcső, 7 × 50 vagy nagyobb átmérőjű lencsével;

| h) | Egy tábla a fuldoklók mentésére és újraélesztésére vonatkozó utasításokkal. |
| --- | --- |

h)

Egy tábla a fuldoklók mentésére és újraélesztésére vonatkozó utasításokkal.

| i) | A kormányállásból működtethető keresőfény. |
| --- | --- |

i)

A kormányállásból működtethető keresőfény.

3.   Azokat a hajókat, amelyek fedélzete 1,5 m-nél magasabban van az üres merülési vonal felett, külső lépcsővel vagy csónaklétrával kell ellátni.

10.03. cikk

Hordozható tűzoltó készülékek

1.   Az EN 3:1996. sz. európai szabvány értelmében a következő helyeken legalább egy hordozható tűzoltó készüléknek kell lennie:

| a) | a kormányállásban; |
| --- | --- |

a)

a kormányállásban;

| b) | a fedélzetről a lakótérbe vezető mindegyik bejárat közelében; |
| --- | --- |

b)

a fedélzetről a lakótérbe vezető mindegyik bejárat közelében;

| c) | a lakóterekből el nem érhető üzemi helyiségek bejáratainak közelében, amelyekben olyan fűtő-, főző- vagy hűtőberendezések vannak, amelyek szilárd vagy folyékony tüzelőanyagot fogyasztanak; |
| --- | --- |

c)

a lakóterekből el nem érhető üzemi helyiségek bejáratainak közelében, amelyekben olyan fűtő-, főző- vagy hűtőberendezések vannak, amelyek szilárd vagy folyékony tüzelőanyagot fogyasztanak;

| d) | minden gép- és kazántér bejáratánál; |
| --- | --- |

d)

minden gép- és kazántér bejáratánál;

| e) | a motortérben és a kazántérben a fedélzet alatti megfelelő pontokon, úgy, hogy két tűzoltó készülék között ne legyen 10 méternél nagyobb távolság. |
| --- | --- |

e)

a motortérben és a kazántérben a fedélzet alatti megfelelő pontokon, úgy, hogy két tűzoltó készülék között ne legyen 10 méternél nagyobb távolság.

2.   Az 1. szakaszban előírt hordozható tűzoltó készülékekhez csak legalább 6 kg tartalmú poroltókat, vagy ugyanilyen tűzoltó kapacitású hordozható tűzoltó készülékeket lehet használni. Ezeknek alkalmasnak kell lennie A, B és C osztályú tüzek, valamint 1 000 V-ig terjedő elektromos rendszerek tüzeinek oltására.

3.   Használható továbbá, por, víz vagy haboltó készülék, amely legalább annak a tűznek az oltására alkalmas, amely a legvalószínűbben előfordulhat az elhelyezés helyén.

4.   A CO2 hordozható tűzoltó készülékek használhatók a hajókonyhában és az elektromos berendezéseknél keletkező tüzek oltására. Ezeknek a tűzoltó készülékeknek a tartalma nem lehet több mint 1 kg annak a helyiségnek 15 m3-ére számítva, ahol a készülékek hozzáférhetők.

2

3

5.   Minden hordozható tűzoltó készüléket legalább kétévenként ellenőrizni kell. Az igazolást, amelyet a vizsgálatot elvégző személy írt alá, és amely feltünteti a vizsgálat dátumát, a hajón kell tartani.

6.   Amennyiben a tűzoltó készülékeket nem látható helyen helyezték el, úgy a burkolatot egy legalább 10 cm magasságú, vörös „F” betűvel kell megjelölni, amint az az I. melléklet 3. ábráján látható.

10.03a. cikk

A lakóterekben, kormányállásban és utasterekben tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek

1.   A lakóterekben, a kormányállásban és az utasterekben a tűzoltást csak megfelelő automatikusan nyomás alá kerülő vízpermettel lehet megoldani, mint tartósan rögzített tűzoltórendszerekkel.

2.   A rendszerek beszerelését vagy átalakítását csak erre szakosodott cég végezheti.

3.   A rendszert acélból vagy annak megfelelő éghetetlen anyagból kell készíteni.

4.   A rendszernek percenként legalább 5 l/m2 mennyiségű vizet kell tudnia permetezni a védelemre szoruló legnagyobb helyiség területén.

2

5.   A kisebb mennyiségű vizet használó sprinkler-berendezésekre típusjóváhagyást kell kérni a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) A 800(19). sz. határozata, vagy más, ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett bizottság által elfogadott szabvány szerint. A típusjóváhagyást csak elfogadott hajóosztályozó társaság vagy akkreditált vizsgálati intézmény végezheti el. Az akkreditált vizsgálati intézménynek meg kell felelnie a vizsgálati laboratóriumok működésére vonatkozó harmonizált szabványnak (EN ISO/IEC 17025:2000).

6.   A tűzoltórendszereket egy szakértő vizsgálja meg:

| a) | üzembe helyezés előtt; |
| --- | --- |

a)

üzembe helyezés előtt;

| b) | kioldást követően újbóli üzembe helyezés előtt; |
| --- | --- |

b)

kioldást követően újbóli üzembe helyezés előtt;

| c) | minden módosítás vagy javítás után; |
| --- | --- |

c)

minden módosítás vagy javítás után;

| d) | rendszeresen legalább kétévente. |
| --- | --- |

d)

rendszeresen legalább kétévente.

7.   A 6. szakasz szerinti ellenőrzés során a szakértő igazolja, hogy a rendszerek megfelelnek-e e cikk követelményeinek.

Az ellenőrzés legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az egész rendszer külső ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

az egész rendszer külső ellenőrzése;

| b) | a biztonsági rendszerek és a fúvókák funkcionális próbája; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági rendszerek és a fúvókák funkcionális próbája;

| c) | a nyomástartályok és a szivattyúzó rendszer funkcionális próbája. |
| --- | --- |

c)

a nyomástartályok és a szivattyúzó rendszer funkcionális próbája.

8.   Ellenőrzési igazolást kell kiadni, mely tartalmazza az ellenőrzést végző aláírását és feltünteti az ellenőrzés dátumát.

9.   A felszerelt berendezések számát be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

10.   A lakóterekben, a kormányállásban és az utasterekben levő tárgyak védelme érdekében tartósan rögzített tűzoltórendszerek csak a bizottság ajánlása alapján engedélyezhetők.

10.03b. cikk

A motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek

1.   Oltóanyagok

A motorterek, kazánterek és szivattyúházak védelmére a következő oltóanyagok használhatók a tartósan rögzített tűzoltórendszerekben:

| a) | CO2 (széndioxid); |
| --- | --- |

a)

CO2 (széndioxid);

2

| b) | HFC 227ea (heptafluorpropán); |
| --- | --- |

b)

HFC 227ea (heptafluorpropán);

| c) | IG-541 (52 % nitrogén, 40 % argon, 8 % szénmonoxid). |
| --- | --- |

c)

IG-541 (52 % nitrogén, 40 % argon, 8 % szénmonoxid).

Egyéb oltóanyagok csak az ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett bizottság ajánlása alapján engedélyezhetők.

2.   Szellőzés, légbeszívás

| a) | A propulziós motorok égési levegőjét nem szabad az ellenőrzött helyiségekből tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerekkel kivonni. Ez nem vonatkozik arra, amikor két, egymástól független, és hermetikusan elkülönített főmotortér van, vagy ha a főmotortér mellett van egy külön motortér az orrtolónak, amely biztosítja, hogy a hajó mozgásban maradjon saját erőátvitellel, akkor is, ha a főmotortérben tűz ütne ki. |
| --- | --- |

a)

A propulziós motorok égési levegőjét nem szabad az ellenőrzött helyiségekből tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerekkel kivonni. Ez nem vonatkozik arra, amikor két, egymástól független, és hermetikusan elkülönített főmotortér van, vagy ha a főmotortér mellett van egy külön motortér az orrtolónak, amely biztosítja, hogy a hajó mozgásban maradjon saját erőátvitellel, akkor is, ha a főmotortérben tűz ütne ki.

| b) | Az ellenőrzött helyiség minden kényszerített szellőzésének automatikusan ki kell kapcsolni, ha a tűzvédelmi rendszer kiold. |
| --- | --- |

b)

Az ellenőrzött helyiség minden kényszerített szellőzésének automatikusan ki kell kapcsolni, ha a tűzvédelmi rendszer kiold.

| c) | Kéznél kell lenni olyan eszközöknek, melyekkel a levegőt beengedő és a gázokat kieresztő nyílásokat az ellenőrzött helyiségben gyorsan be lehet fedni. Egyértelműen érzékelhetőnek kell lenni annak, hogy ezek nyitva vagy zárva vannak. |
| --- | --- |

c)

Kéznél kell lenni olyan eszközöknek, melyekkel a levegőt beengedő és a gázokat kieresztő nyílásokat az ellenőrzött helyiségben gyorsan be lehet fedni. Egyértelműen érzékelhetőnek kell lenni annak, hogy ezek nyitva vagy zárva vannak.

| d) | A motorterekben felszerelt sűrítettlevegő-tartályokon levő nyomásszabályozó szelepeken távozó levegőt a szabadba kell vezetni. |
| --- | --- |

d)

A motorterekben felszerelt sűrítettlevegő-tartályokon levő nyomásszabályozó szelepeken távozó levegőt a szabadba kell vezetni.

| e) | Az oltóanyag behatolása miatt fellépő túlnyomás vagy túl alacsony nyomás nem károsíthatja az ellenőrzött helyiséget körülvevő válaszfalak szerkezeti elemeit. A nyomásnak veszély nélkül ki kell egyenlítődnie. |
| --- | --- |

e)

Az oltóanyag behatolása miatt fellépő túlnyomás vagy túl alacsony nyomás nem károsíthatja az ellenőrzött helyiséget körülvevő válaszfalak szerkezeti elemeit. A nyomásnak veszély nélkül ki kell egyenlítődnie.

| f) | Az ellenőrzött helyiségekben lennie kell olyan berendezésnek, amellyel az oltóanyag és az égési gázok kivonhatók. Ezek a berendezések az ellenőrzött helyiségen kívülről működtethetők, és az ilyen helyiségben a tűz nem férhet hozzájuk. Ha az elszívóberendezés tartósan rögzített, azt ne lehessen bekapcsolni, amíg a tűz oltása folyamatban van. |
| --- | --- |

f)

Az ellenőrzött helyiségekben lennie kell olyan berendezésnek, amellyel az oltóanyag és az égési gázok kivonhatók. Ezek a berendezések az ellenőrzött helyiségen kívülről működtethetők, és az ilyen helyiségben a tűz nem férhet hozzájuk. Ha az elszívóberendezés tartósan rögzített, azt ne lehessen bekapcsolni, amíg a tűz oltása folyamatban van.

3.   Tűzjelző rendszer

Az ellenőrzött helyiséget megfelelő tűzjelző rendszerrel kell figyelni. A riasztásnak meg kell jelennie a kormányállásban, a lakóterekben és az ellenőrzött helyiségben.

4.   Csőrendszer

| a) | Az oltóanyagnak az ellenőrzött helyiségbe történő bejutását és az ott történő szórását rögzített csőrendszerrel kell biztosítani. Az ellenőrzött helyiségben a csövek és a hozzájuk tartozó szerelékek acélból készülnek. A tartályokat összekötő csövek és a kompenzátorok ez alól kivételt jelentenek, feltéve, hogy a felhasznált anyagok tűz esetén egyenértékű jellemzőkkel bírnak. A csöveket kívül és belül egyaránt védeni kell a korrózió ellen. |
| --- | --- |

a)

Az oltóanyagnak az ellenőrzött helyiségbe történő bejutását és az ott történő szórását rögzített csőrendszerrel kell biztosítani. Az ellenőrzött helyiségben a csövek és a hozzájuk tartozó szerelékek acélból készülnek. A tartályokat összekötő csövek és a kompenzátorok ez alól kivételt jelentenek, feltéve, hogy a felhasznált anyagok tűz esetén egyenértékű jellemzőkkel bírnak. A csöveket kívül és belül egyaránt védeni kell a korrózió ellen.

| b) | A kieresztő fúvókákat úgy kell mértezni és rögzíteni, hogy az oltóanyag eloszlása egyenletes legyen. |
| --- | --- |

b)

A kieresztő fúvókákat úgy kell mértezni és rögzíteni, hogy az oltóanyag eloszlása egyenletes legyen.

5.   Kioldóberendezés

| a) | Önkioldó tűzvédelmi rendszerek nem megengedhetők. |
| --- | --- |

a)

Önkioldó tűzvédelmi rendszerek nem megengedhetők.

| b) | A tűzvédelmi rendszer kioldásának az ellenőrzött helyiségen kívül levő megfelelő helyről kell történnie. |
| --- | --- |

b)

A tűzvédelmi rendszer kioldásának az ellenőrzött helyiségen kívül levő megfelelő helyről kell történnie.

| c) | A kioldó berendezést úgy kell felszerelni, hogy tűz esetén működtethető legyen, és ha az ellenőrzött helyiségben a tűz vagy robbanás miatt károsodás keletkezik, a szükséges oltóanyag-mennyiség bejuttatható legyen.
  A nem mechanikus kioldó berendezések áramellátása két, egymástól független energiaforrásból történik. Ezeket az energiaforrásokat az ellenőrzött helyiségen kívül kell elhelyezni. Az ellenőrzött helyiségben levő vezérlővonalakat úgy kell megtervezni, hogy tűz esetén még 30 percig üzemképesek maradjanak. Ezt a követelményt teljesíteni kell villamosvezetékek esetén, ha megfelelnek az IEC 60331-21:1999. sz. szabványnak.
  Ha a kioldó berendezések elhelyezése olyan, hogy nem láthatók, az őket fedő panelt meg kell jelölni a „tűzvédelmi berendezés” szimbólummal, az I. melléklet 6. ábrája szerint, melynek magassága legalább 10 cm, és az alábbi szöveget tartalmazza fehér alapon piros betűkkel:
  „Feuerlöscheinrichtung
  Installation d'extinction
  Brandblusinstallatie
  Fire-fighting installation”. |
| --- | --- |

c)

A kioldó berendezést úgy kell felszerelni, hogy tűz esetén működtethető legyen, és ha az ellenőrzött helyiségben a tűz vagy robbanás miatt károsodás keletkezik, a szükséges oltóanyag-mennyiség bejuttatható legyen.

A nem mechanikus kioldó berendezések áramellátása két, egymástól független energiaforrásból történik. Ezeket az energiaforrásokat az ellenőrzött helyiségen kívül kell elhelyezni. Az ellenőrzött helyiségben levő vezérlővonalakat úgy kell megtervezni, hogy tűz esetén még 30 percig üzemképesek maradjanak. Ezt a követelményt teljesíteni kell villamosvezetékek esetén, ha megfelelnek az IEC 60331-21:1999. sz. szabványnak.

Ha a kioldó berendezések elhelyezése olyan, hogy nem láthatók, az őket fedő panelt meg kell jelölni a „tűzvédelmi berendezés” szimbólummal, az I. melléklet 6. ábrája szerint, melynek magassága legalább 10 cm, és az alábbi szöveget tartalmazza fehér alapon piros betűkkel:

„Feuerlöscheinrichtung

Installation d'extinction

Brandblusinstallatie

Fire-fighting installation”.

| d) | Ha a tűzvédelmi rendszer több helyiség védelmére szolgál, minden helyiségre külön kioldó berendezésre van szükség, és azokat egyértelműen meg kell jelölni. |
| --- | --- |

d)

Ha a tűzvédelmi rendszer több helyiség védelmére szolgál, minden helyiségre külön kioldó berendezésre van szükség, és azokat egyértelműen meg kell jelölni.

| e) | Minden kioldó berendezés mellé jól láthatóan és kitörölhetetlen módon ki kell függeszteni a kezelési utasításokat a tagállamok egyik nyelvén. Ezek különösen az alábbiakra vonatkozó utasításokat tartalmazzák:






  aa) | a tűzvédelmi rendszer kioldása; |
| --- | --- | --- |

e)

Minden kioldó berendezés mellé jól láthatóan és kitörölhetetlen módon ki kell függeszteni a kezelési utasításokat a tagállamok egyik nyelvén. Ezek különösen az alábbiakra vonatkozó utasításokat tartalmazzák:

aa)

a tűzvédelmi rendszer kioldása;

| bb) | annak ellenőrzése, hogy az ellenőrzött helyiségből mindenki távozott; |
| --- | --- |

bb)

annak ellenőrzése, hogy az ellenőrzött helyiségből mindenki távozott;

| cc) | a legénység dolga a tűzvédelmi rendszer kioldásakor; |
| --- | --- |

cc)

a legénység dolga a tűzvédelmi rendszer kioldásakor;

| dd) | a legénység dolga a tűzvédelmi rendszer meghibásodása esetén. |
| --- | --- |

dd)

a legénység dolga a tűzvédelmi rendszer meghibásodása esetén.

| f) | A kezelési utasítás figyelmeztet arra, hogy a tűzvédelmi rendszer kioldása előtt az ellenőrzött helyiségből a levegőt kiszívó égésmotorokat ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

f)

A kezelési utasítás figyelmeztet arra, hogy a tűzvédelmi rendszer kioldása előtt az ellenőrzött helyiségből a levegőt kiszívó égésmotorokat ki kell kapcsolni.

6.   Figyelmeztető rendszer

| a) | A tartósan rögzített tűzvédelmi rendszereket fel kell szerelni hang- és fényjelző figyelmeztető rendszerekkel. |
| --- | --- |

a)

A tartósan rögzített tűzvédelmi rendszereket fel kell szerelni hang- és fényjelző figyelmeztető rendszerekkel.

| b) | A figyelmeztető rendszernek azonnal be kell kapcsolnia, amint a tűzvédelmi rendszer kiold. A figyelmeztető hangjelzésnek elegendő ideig kell szólnia, míg az oltóanyag el nem indul, és azt ne lehessen kikapcsolni. |
| --- | --- |

b)

A figyelmeztető rendszernek azonnal be kell kapcsolnia, amint a tűzvédelmi rendszer kiold. A figyelmeztető hangjelzésnek elegendő ideig kell szólnia, míg az oltóanyag el nem indul, és azt ne lehessen kikapcsolni.

| c) | A figyelmeztető jelzésnek az ellenőrzött helyiségekben és a hozzájuk vezető folyosókon kívül egyértelműen észlelhetőnek, és jól hallhatónak kell lennie, még akkor is, ha az üzemi körülmények a lehető leghangosabb zajt keltik. Az ellenőrzött helyiség más hang- és fényjelzéseitől egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

c)

A figyelmeztető jelzésnek az ellenőrzött helyiségekben és a hozzájuk vezető folyosókon kívül egyértelműen észlelhetőnek, és jól hallhatónak kell lennie, még akkor is, ha az üzemi körülmények a lehető leghangosabb zajt keltik. Az ellenőrzött helyiség más hang- és fényjelzéseitől egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lenniük.

| d) | A hangjelzésnek jól hallhatónak kell lennie a szomszédos helyiségekben is, még akkor is, ha az összekötő ajtók zárva vannak, és ha az üzemi körülmények a lehető leghangosabb zajt keltik. |
| --- | --- |

d)

A hangjelzésnek jól hallhatónak kell lennie a szomszédos helyiségekben is, még akkor is, ha az összekötő ajtók zárva vannak, és ha az üzemi körülmények a lehető leghangosabb zajt keltik.

| e) | Amennyiben a figyelmeztető rendszer nem önellenőrző a rövidzárak, vezeték megtörések és feszültségesés tekintetében, megfelelő működésének ellenőrzését lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben a figyelmeztető rendszer nem önellenőrző a rövidzárak, vezeték megtörések és feszültségesés tekintetében, megfelelő működésének ellenőrzését lehetővé kell tenni.

| f) | Minden olyan helyiségnél, melyet oltóanyaggal lehet elárasztani, egy jól látható figyelmeztetést kell kitenni, amelyen a következő olvasható, fehér alapon piros betűkkel:
  „Vorsicht, Feuerlöscheinrichtung!
  Bei Ertönen des Warnsignals (Beschreibung des Signals) den Raum sofort verlassen!
  Attention, installation d'extinction d'incendie
  Quitter immédiatement ce local au signal (description du signal)!
  Let op, brandblusinstallatie!
  Bij het in werking treden van het alarmsignaal (omschrijving van het signaal) deze ruimte onmiddellijk verlaten!
  Warning, fire-fighting installation!
  Leave the room as soon as the warning signal sounds (description of signal)” |
| --- | --- |

f)

Minden olyan helyiségnél, melyet oltóanyaggal lehet elárasztani, egy jól látható figyelmeztetést kell kitenni, amelyen a következő olvasható, fehér alapon piros betűkkel:

„Vorsicht, Feuerlöscheinrichtung!

Bei Ertönen des Warnsignals (Beschreibung des Signals) den Raum sofort verlassen!

Attention, installation d'extinction d'incendie

Quitter immédiatement ce local au signal (description du signal)!

Let op, brandblusinstallatie!

Bij het in werking treden van het alarmsignaal (omschrijving van het signaal) deze ruimte onmiddellijk verlaten!

Warning, fire-fighting installation!

Leave the room as soon as the warning signal sounds (description of signal)”

7.   Nyomástartályok, szerelékek és nyomástartó csövek

| a) | A nyomástartályoknak, a szerelékeknek és a nyomástartó csöveknek meg kell felelniük az egyik tagállamban hatályos előírásoknak. |
| --- | --- |

a)

A nyomástartályoknak, a szerelékeknek és a nyomástartó csöveknek meg kell felelniük az egyik tagállamban hatályos előírásoknak.

| b) | A nyomástartályokat a gyártó utasításai szerint kell felszerelni. |
| --- | --- |

b)

A nyomástartályokat a gyártó utasításai szerint kell felszerelni.

| c) | Nyomástartályokat, szerelékeket és nyomástartó csöveket nem szabad a lakóterekben felszerelni. |
| --- | --- |

c)

Nyomástartályokat, szerelékeket és nyomástartó csöveket nem szabad a lakóterekben felszerelni.

| d) | A nyomástartályok szekrényeiben és felszerelési helyein a hőmérséklet nem lépheti túl az 50 °C-ot. |
| --- | --- |

d)

A nyomástartályok szekrényeiben és felszerelési helyein a hőmérséklet nem lépheti túl az 50 °C-ot.

| e) | A fedélzeten levő szekrényeket és felszerelési helyeket szilárdan rögzíteni kell, el kell látni ventilátorokkal, melyeket úgy kell elhelyezni, hogy a nyomástartály szivárgása esetén ne kerülhessen gáz a hajó belsejébe. Másik helyiségekkel való közvetlen összeköttetés nem megengedhető. |
| --- | --- |

e)

A fedélzeten levő szekrényeket és felszerelési helyeket szilárdan rögzíteni kell, el kell látni ventilátorokkal, melyeket úgy kell elhelyezni, hogy a nyomástartály szivárgása esetén ne kerülhessen gáz a hajó belsejébe. Másik helyiségekkel való közvetlen összeköttetés nem megengedhető.

8.   Az oltóanyag mennyisége

Amennyiben az oltóanyag mennyisége egynél több helyiségre szolgál, a rendelkezésre álló oltóanyag teljes mennyiségének nem kell többnek lennie, mint amennyi a legnagyobb ellenőrzött helyiséghez szükséges.

9.   Felszerelés, felügyelet és dokumentálás

| a) | A rendszert csak tűzvédelmi rendszerekre szakosodott cég szerelheti fel és módosíthatja. Az oltóanyag gyártójának és a rendszer gyártójának követelményeit (termék adatlap, biztonsági adatlap) be kell tartani. |
| --- | --- |

a)

A rendszert csak tűzvédelmi rendszerekre szakosodott cég szerelheti fel és módosíthatja. Az oltóanyag gyártójának és a rendszer gyártójának követelményeit (termék adatlap, biztonsági adatlap) be kell tartani.

| b) | A rendszert egy szakértő vizsgálja meg:






  aa) | üzembe helyezés előtt; |
| --- | --- | --- |

b)

A rendszert egy szakértő vizsgálja meg:

aa)

üzembe helyezés előtt;

| bb) | kioldást követően újbóli üzembe helyezés előtt; |
| --- | --- |

bb)

kioldást követően újbóli üzembe helyezés előtt;

| cc) | minden módosítás vagy javítás után; |
| --- | --- |

cc)

minden módosítás vagy javítás után;

| dd) | rendszeresen legalább kétévente. |
| --- | --- |

dd)

rendszeresen legalább kétévente.

| c) | A felülvizsgálat során a szakértő ellenőrzi, hogy a rendszer megfelel-e a fejezetben foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

A felülvizsgálat során a szakértő ellenőrzi, hogy a rendszer megfelel-e a fejezetben foglalt követelményeknek.

| d) | Az ellenőrzésnek legalább az alábbiakra kell kiterjednie:






  aa) | az egész rendszer külső ellenőrzése; |
| --- | --- | --- |

d)

Az ellenőrzésnek legalább az alábbiakra kell kiterjednie:

aa)

az egész rendszer külső ellenőrzése;

| bb) | a csövek tömítettségének ellenőrzése; |
| --- | --- |

bb)

a csövek tömítettségének ellenőrzése;

| cc) | a vezérlő és kioldó rendszerek üzemi próbája; |
| --- | --- |

cc)

a vezérlő és kioldó rendszerek üzemi próbája;

| dd) | a nyomástartályok és tartalmuk ellenőrzése; |
| --- | --- |

dd)

a nyomástartályok és tartalmuk ellenőrzése;

| ee) | az ellenőrzött helyiség tömítettségének és zárszerkezeteinek ellenőrzése; |
| --- | --- |

ee)

az ellenőrzött helyiség tömítettségének és zárszerkezeteinek ellenőrzése;

| ff) | a tűzjelző rendszer ellenőrzése; |
| --- | --- |

ff)

a tűzjelző rendszer ellenőrzése;

| gg) | a figyelmeztető rendszer ellenőrzése. |
| --- | --- |

gg)

a figyelmeztető rendszer ellenőrzése.

| e) | Ellenőrzési igazolást kell kiadni, mely tartalmazza az ellenőrzést végző aláírását és feltünteti az ellenőrzés dátumát. |
| --- | --- |

e)

Ellenőrzési igazolást kell kiadni, mely tartalmazza az ellenőrzést végző aláírását és feltünteti az ellenőrzés dátumát.

| f) | A tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek számát be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba. |
| --- | --- |

f)

A tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek számát be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

10.   CO2 – tűzoltórendszerek

2

Az oltóanyagként CO2-t használó tűzvédelmi rendszereknek meg kell felelniük az alábbi előírásoknak is, az 1.-9. szakaszokban foglalt követelményeken túl:

2

| a) | A CO2 tartályokat az ellenőrzött helyiségen kívül, a többi helyiségtől hermetikusan elzárt helyen vagy szekrényben kell tárolni. Ezen helyek vagy szekrények ajtajai kifelé nyílnak, zárhatók és rajtuk az „Általános veszély figyelmeztetés” jel látható, az I. melléklet 4. ábrája szerint, mely legalább 5 cm magas, továbbá a „CO2” jelzés, ugyanolyan színnel, és ugyanolyan magas betűkkel. |
| --- | --- |

a)

A CO2 tartályokat az ellenőrzött helyiségen kívül, a többi helyiségtől hermetikusan elzárt helyen vagy szekrényben kell tárolni. Ezen helyek vagy szekrények ajtajai kifelé nyílnak, zárhatók és rajtuk az „Általános veszély figyelmeztetés” jel látható, az I. melléklet 4. ábrája szerint, mely legalább 5 cm magas, továbbá a „CO2” jelzés, ugyanolyan színnel, és ugyanolyan magas betűkkel.

2

2

| b) | A CO2 tartályok fedélzet alatti felszerelési helyeinek a szabadból könnyen megközelíthetőnek kell lenni. Ezek a helyiségek megfelelő, szívónyílással ellátott önálló szellőzéssel rendelkeznek, a fedélzeten levő többi szellőztetőrendszertől teljesen függetlenek. |
| --- | --- |

b)

A CO2 tartályok fedélzet alatti felszerelési helyeinek a szabadból könnyen megközelíthetőnek kell lenni. Ezek a helyiségek megfelelő, szívónyílással ellátott önálló szellőzéssel rendelkeznek, a fedélzeten levő többi szellőztetőrendszertől teljesen függetlenek.

2

| c) | A CO2 tartályokat 0,75 kg/l-nél jobban nem szabad feltölteni. A nyomás alatt nem levő CO2 gáz adott tömegét 0,56 m3/kg-nak kell venni. |
| --- | --- |

c)

A CO2 tartályokat 0,75 kg/l-nél jobban nem szabad feltölteni. A nyomás alatt nem levő CO2 gáz adott tömegét 0,56 m3/kg-nak kell venni.

2

2

3

| d) | Az ellenőrzött helyiségre szolgáló CO2 tömegének a bruttó tömeg legalább 40 %-ának kell lennie. Ezt a mennyiséget 120 másodperc alatt kell tudni biztosítani, és ellenőrizni kell azt, hogy a kibocsátás teljes volt-e. |
| --- | --- |

d)

Az ellenőrzött helyiségre szolgáló CO2 tömegének a bruttó tömeg legalább 40 %-ának kell lennie. Ezt a mennyiséget 120 másodperc alatt kell tudni biztosítani, és ellenőrizni kell azt, hogy a kibocsátás teljes volt-e.

2

| e) | A tartályszelepek kinyitása és az áramlásszabályozó szelep működtetése külön vezérlési műveletek. |
| --- | --- |

e)

A tartályszelepek kinyitása és az áramlásszabályozó szelep működtetése külön vezérlési műveletek.

| f) | A 6. szakasz b) alpontban említett megfelelő idő legalább 20 másodperc. Rendelkezni kell megbízható eszközzel a CO2 gáz kibocsátását megelőző késleltetés biztosításához. |
| --- | --- |

f)

A 6. szakasz b) alpontban említett megfelelő idő legalább 20 másodperc. Rendelkezni kell megbízható eszközzel a CO2 gáz kibocsátását megelőző késleltetés biztosításához.

2

11.   HFC-227ea – tűzvédelmi rendszerek

A HFC 227ea-t oltóanyagként használó tűzvédelmi rendszereknek meg kell felelniük az alábbi előírásoknak is, az 1.-9. szakaszokban foglalt követelményeken túl:

| a) | Ha több helyiséget szándékoznak védeni, minden helyiséget fel kell szerelni saját tűzvédelmi rendszerrel. |
| --- | --- |

a)

Ha több helyiséget szándékoznak védeni, minden helyiséget fel kell szerelni saját tűzvédelmi rendszerrel.

| b) | Minden, az ellenőrzött helyiségben felszerelt HFC 227ea tartályt fel kell szerelni túlnyomásszabályozó szeleppel. Ennek veszélytelenül ki kell engednie a tartály tartalmát az ellenőrzött helyiségbe, ha a tartályt tűz hatása éri, és a tűzvédelmi rendszere nem oldott ki. |
| --- | --- |

b)

Minden, az ellenőrzött helyiségben felszerelt HFC 227ea tartályt fel kell szerelni túlnyomásszabályozó szeleppel. Ennek veszélytelenül ki kell engednie a tartály tartalmát az ellenőrzött helyiségbe, ha a tartályt tűz hatása éri, és a tűzvédelmi rendszere nem oldott ki.

| c) | Mindent tartályt fel kell szerelni gáznyomás-ellenőrző készülékkel. |
| --- | --- |

c)

Mindent tartályt fel kell szerelni gáznyomás-ellenőrző készülékkel.

| d) | A tartályokat nem szabad 1,15 kg/l-nél jobban megtölteni. A nyomás alatt nem levő HFC 227ea adott tömegét 0,1374 m3/kg-nak kell venni. |
| --- | --- |

d)

A tartályokat nem szabad 1,15 kg/l-nél jobban megtölteni. A nyomás alatt nem levő HFC 227ea adott tömegét 0,1374 m3/kg-nak kell venni.

3

| e) | A HFC 227ea tömegének az ellenőrzött helyiség bruttó térfogata legalább 8 %-ának kell lennie. Ezt a mennyiséget 10 másodperc alatt kell biztosítani. |
| --- | --- |

e)

A HFC 227ea tömegének az ellenőrzött helyiség bruttó térfogata legalább 8 %-ának kell lennie. Ezt a mennyiséget 10 másodperc alatt kell biztosítani.

| f) | A HFC 227ea tartályokat fel kell szerelni nyomásfigyelővel, amely hang- és fényjelzést ad a kormányállásban, amennyiben a hajtóerő indokolatlanul esik. Kormányállás hiányában a vészjelzést az ellenőrzött helyiségben kell adni. |
| --- | --- |

f)

A HFC 227ea tartályokat fel kell szerelni nyomásfigyelővel, amely hang- és fényjelzést ad a kormányállásban, amennyiben a hajtóerő indokolatlanul esik. Kormányállás hiányában a vészjelzést az ellenőrzött helyiségben kell adni.

| g) | Elárasztást követően az ellenőrzött helyiségben a koncentráció nem lépheti túl a 10,5 %-ot. |
| --- | --- |

g)

Elárasztást követően az ellenőrzött helyiségben a koncentráció nem lépheti túl a 10,5 %-ot.

| h) | A tűzvédelmi rendszer nem tartalmazhat alumíniumból készült alkatrészeket. |
| --- | --- |

h)

A tűzvédelmi rendszer nem tartalmazhat alumíniumból készült alkatrészeket.

12.   IG-541 – tűzvédelmi rendszerek

Az IG-541-et oltóanyagként használó tűzvédelmi rendszereknek meg kell felelniük az alábbi előírásoknak is, az 1.-9. szakaszokban foglalt követelményeken túl:

| a) | Ha több helyiséget szándékoznak védeni, melyek bruttó térfogata különböző, mindegyik helyiséget saját tűzvédelmi rendszerrel kell felszerelni. |
| --- | --- |

a)

Ha több helyiséget szándékoznak védeni, melyek bruttó térfogata különböző, mindegyik helyiséget saját tűzvédelmi rendszerrel kell felszerelni.

| b) | Minden, az ellenőrzött helyiségben felszerelt IG-541 tartályt fel kell szerelni túlnyomásszabályozó szeleppel. Ennek veszélytelenül ki kell engednie a tartály tartalmát az ellenőrzött helyiségbe, ha a tartályt tűz hatása éri, és a tűzvédelmi rendszere nem oldott ki. |
| --- | --- |

b)

Minden, az ellenőrzött helyiségben felszerelt IG-541 tartályt fel kell szerelni túlnyomásszabályozó szeleppel. Ennek veszélytelenül ki kell engednie a tartály tartalmát az ellenőrzött helyiségbe, ha a tartályt tűz hatása éri, és a tűzvédelmi rendszere nem oldott ki.

| c) | Minden tartályt fel kell szerelni tartalomellenőrző készülékkel. |
| --- | --- |

c)

Minden tartályt fel kell szerelni tartalomellenőrző készülékkel.

| d) | A tartály töltési nyomása nem lépheti túl a 200 bar-t + 15 °C-on. |
| --- | --- |

d)

A tartály töltési nyomása nem lépheti túl a 200 bar-t + 15 °C-on.

| e) | Az IG-541 tömege az ellenőrzött helyiség bruttó térfogatának legalább 44 %-a, és legfeljebb 50 %-a. Ezt a mennyiséget 120 másodpercen belül kell biztosítani. |
| --- | --- |

e)

Az IG-541 tömege az ellenőrzött helyiség bruttó térfogatának legalább 44 %-a, és legfeljebb 50 %-a. Ezt a mennyiséget 120 másodpercen belül kell biztosítani.

13.   Tárgyak védelmére szolgáló tűzvédelmi rendszerek

A motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban levő tárgyak védelmére tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek csak a bizottság ajánlásai alapján megengedhetők.

10.04. cikk

Mentőcsónakok

1.   Az alábbi víz járműveken tartani kell az EN 1914: 1997. európai szabvány szerinti mentőcsónakot:

| a) | a 150 tonnánál nagyobb hordképességű önjáró teherhajókat és uszályokat; |
| --- | --- |

a)

a 150 tonnánál nagyobb hordképességű önjáró teherhajókat és uszályokat;

| b) | a 150 m3-nél nagyobb vízkiszorítású vontató- és tolóhajókat; |
| --- | --- |

b)

a 150 m3-nél nagyobb vízkiszorítású vontató- és tolóhajókat;

3

| c) | az úszó munkagépeket; |
| --- | --- |

c)

az úszó munkagépeket;

| d) | az utasszállító hajókat. |
| --- | --- |

d)

az utasszállító hajókat.

2.   Az ilyen mentőcsónakokat egy személynek tudnia kell biztonságosan vízre helyezni az első szükséges kézi intézkedéstől számított 5 percen belül. Ha gépi meghajtású vízrebocsátó eszközt használnak, annak ugyanolyan biztonságosnak kell lennie, és a gyors vízrebocsátást nem befolyásolhatja, ha az áramforrás leáll.

3.   A felfújható csónakokat a gyártó előírásai szerint kell ellenőrizni.

10.05. cikk

Mentőgyűrűk és mentőmellények

1.   A vízi járművek fedélzetén az EN 14144: 2002. európai szabvány szerint legalább három mentőgyűrűnek kell lenni. Ezek használatra készek, a fedélzeten a tartójukhoz történő rögzítés nélkül helyezkednek el. Legalább egy mentőgyűrűnek kell lennie a kormányállás közvetlen közelében, ezt fel kell szerelni öngyújtó, elemmel működő fénnyel, amelyet a víz nem olt ki.

2.   Személyhez igazított, önműködően felfújódó, az EN 395: 1998. vagy EN 396: 1998. európai szabványnak megfelelő mentőmellény minden, a vízi jármű fedélzetén szokásosan tartózkodó személy számára hozzáférhető legyen.

Gyermekek számára az e szabványoknak megfelelő, nem felfújható mentőmellények is megengedhetők.

3.   Ellenőrzésük a gyártó előírásai szerint történik.

11. FEJEZET

BIZTONSÁG A MUNKAÁLLOMÁSOKON

11.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   A hajókat úgy kell megépíteni, elrendezni és felszerelni, hogy az emberek biztonságosan tudjanak dolgozni és mozogni.

2.   A fedélzeti munkavégzéshez szükséges tartósan rögzített berendezéseket úgy kell kiépíteni, elrendezni és rögzíteni, hogy működésük, használatuk és karbantartásuk biztonságos legyen. A hordozható vagy magas hőmérsékletű szerkezeti elemeket szükség esetén védelmi berendezésekkel kell felszerelni.

11.02. cikk

Leesés elleni védelem

1.   A fedélzeteknek és az oldalfedélzeteknek simának kell lennie, sehol sem okozhatnak megcsúszás, és nem alakulhat ki rajtuk tócsa.

2.   A fedélzetek, oldalfedélzetek, motortér padlók, fordulók, lépcsők és az oldalfedélzet kikötőbakjainak teteje olyan legyen, hogy azokon ne lehessen megcsúszni.

3.   Az oldalfedélzet kikötőbakjainak tetejét, és a folyosókon levő akadályokat, úgymint lépcsőszegélyek, a környezettől elütő színre kell festeni.

4.   A fedélzetek külső szélét és az olyan munkaállomásokat, ahol több mint 1 méterről le lehet esni, fel kell szerelni legalább 0,70 m magas korlátokkal vagy keretekkel, vagy az EN 711:1995. sz. európai szabványnak megfelelő védőkorláttal, amely fogódzóból, egy térdmagasságban és egy lábmagasságban levő korlátból áll. Az oldalfedélzeteket fel kell szerelni lábvédő korláttal és a kerethez rögzített fogódzóval. A keretfogódzók nem kötelezőek, ha az odalfedélzeten van nem leengedhető oldalsó védőkorlát.

5.   Az olyan munkaállomásokon, ahol több mint 1 méterről le lehet esni, a felügyeleti szerv előírhatja a megfelelő felszerelés és berendezés használatát a biztonságos munkavégzés biztosítása érdekében.

11.03. cikk

A munkaállomások méretezése

A munkaállomásoknak elég nagynak kell lenni ahhoz, hogy az ott dolgozó valamennyi embernek elegendő szabad mozgástere legyen.

11.04. cikk

Oldalfedélzetek

1.   Az oldalfedélzet teljes szélessége legalább 0,60 m. Ez a szám csökkenthető 0,50 m-re bizonyos pontokon, amelyek a hajó üzemeltetéséhez szükségesek, mint pl. a fedélzetmosó szelepek. A kikötőbakoknál és a kötélbakoknál ez 0,40 m-re csökkenthető.

2.   Az oldalfedélzet felett 0,90 m-rel az oldalfedélzet teljes szélessége 0,54 m-re csökkenthető, feltéve, hogy a fenti teljes szélesség a hajótest külső széle és a raktér belső széle között nem kisebb 0,65 m-nél. Ebben az esetben az oldalfedélzet teljes szélessége 0,50 m-re csökkenthető, ha az oldalfedélzet külső szélét a leesést megakadályozó, EN 711:1995. sz. európai szabvány szerinti védőkorláttal szerelik fel. 55 m vagy annál kisebb hosszúságú, csak hátsó lakótérrel rendelkező vízi járműveken a védőkorláttól el lehet tekinteni.

3.   Az 1. és 2. szakasz követelményei az oldalfedélzet feletti legfeljebb 2,00 m magasságig érvényesek.

11.05. cikk

A munkaállomások megközelítése

1.   A személyek és tárgyak mozgásához szükséges bejáratoknak és folyosóknak megfelelő méretűnek kell lenni, elrendezésük pedig az alábbiakat követi:

| a) | a bejáratok nyílásainál elegendő hely van, hogy a mozgás ne legyen akadályozva; |
| --- | --- |

a)

a bejáratok nyílásainál elegendő hely van, hogy a mozgás ne legyen akadályozva;

| b) | az átjáró teljes szélességének meg kell felelnie a munkaállomás tervezett használatának, nem lehet 0,60 m-nél keskenyebb, kivéve 8 m-nél rövidebb vízi járművek esetében, amikor 0,50 m-re csökkenthető; |
| --- | --- |

b)

az átjáró teljes szélességének meg kell felelnie a munkaállomás tervezett használatának, nem lehet 0,60 m-nél keskenyebb, kivéve 8 m-nél rövidebb vízi járművek esetében, amikor 0,50 m-re csökkenthető;

| c) | a folyosó teljes magassága a párkánnyal együtt legalább 1,90 m. |
| --- | --- |

c)

a folyosó teljes magassága a párkánnyal együtt legalább 1,90 m.

2.   Az ajtókat úgy kell elrendezni, hogy mindkét oldalról biztonságosan nyithatók és csukhatók legyenek. Véletlen nyitás vagy csukás ellen védeni kell őket.

3.   Ha a bejáratok, kijáratok és átjárók szintjében 0,5 m-nél nagyobb különbség mutatkozik, akkor megfelelő lépcsőket, létrákat, hágcsókat vagy hasonló felszereléseket kell alkalmazni.

4.   Lépcsőt akkor kell alkalmazni, ha a tartósan elfoglalt munkaállomás szintje 1 m-rel meghaladja azt a szintet, ahonnan az elérhető. Ez a követelmény nem vonatkozik a vészkijáratokra.

5.   A raktérrel rendelkező hajóknál minden raktér mindkét végén tartósan rögzített bejárati lehetőséget kell biztosítani.

Az 1. mondattól való eltérésként a tartósan rögzített bejárati lehetőségtől el lehet tekinteni, ha legalább két létra áll rendelkezésre, melyek legalább 3 lépcsőfokkal túlnyúlnak a nyíláskereten és hajlásszögük 60°.

11.06. cikk

Kijáratok és vészkijáratok

1.   A kijáratok számának, kialakításának és méreteinek, beleértve a vészkijáratokét is, összhangban kell lenniük a helyiség rendeltetésével és nagyságával. Ha az egyik kijárat vészkijárat, azt egyértelműen meg kell jelölni.

2.   A vészkijáratok és a vészkijáratként használt tetőablakok fedeleinek nyílása legalább 0,36 m2, a legkisebb méret pedig legalább 0,50 m.

2

11.07. cikk

Létrák, lépcsők és hasonló felszerelések

1.   A lépcsőket és a létrákat szilárdan rögzíteni kell. A lépcsők legalább 0,60 m szélesek, és a fogódzók közötti teljes szélesség legalább 0,60 m; a lépcsők legalább 0,15 m mélyek; a lépcsőfokok felülete csúszásmentes, a háromnál több fokú lépcsők pedig fogódzóval vannak felszerelve.

2.   A létrák és a külön felszerelt lépcsőfokok teljes szélessége legalább 0,30 m; a lépcsőfokok nem lehetnek 0,30 m-nél távolabb egymástól, és a lépcsőfokok és a szerkezeti elemek közötti távolság legalább 0,15 m.

3.   A létrák és a külön felszerelt lépcsőfokok felülről könnyen észlelhetők, a kijárati nyílásoknál pedig biztonsági fogódzókkal vannak felszerelve.

4.   A hordozható létráknak legalább 0,40 m, az alapnál legalább 0,50 m szélesnek kell lenniük; biztosítani kell, hogy ne dőlhessenek fel, vagy ne csúszhassanak meg; a létrafokokat biztonságosan rögzíteni kell a függőleges részhez.

11.08. cikk

Belső terek

1.   A belső munkaállomások méretének, kiépítésének és elrendezésének összhangban kell lenni a végzett munkával, és meg kell felelni az egészség- és biztonságvédelmi követelményeknek. A helyiségeket fel kell szerelni megfelelő, nem kápráztató világítással és szellőztető rendszerrel. Szükség esetén a megfelelő hőmérsékletet fenntartó fűtőberendezéssel kell felszerelni.

2.   A belső munkaállomások padlójának szilárdnak és tartósnak kell lennie, kialakításának pedig olyannak, amely nem okoz elbotlást vagy megcsúszást. A fedélzetekben és a padlókban levő nyílásokat nyitott helyzetben rögzíteni kell a leesés ellen, az ablakokat és a tetőablakokat pedig úgy kell kiépíteni és felszerelni, hogy működésük és tisztításuk biztonságos legyen.

11.09. cikk

Zaj- és rezgésvédelem

1.   A munkaállomásokat úgy kell elhelyezni, felszerelni és tervezni, hogy a legénység tagjai ne legyenek kitéve káros rezgéseknek.

2.   Az állandó munkaállomásokat továbbá úgy kell kialakítani és hangszigetelni, hogy a legénység tagjainak egészségét és biztonságát a zaj ne érintse.

3.   Azon legénységnek, akik minden nap 85 dB(A)-t meghaladó zajszintnek vannak kitéve, egyéni hallásvédő felszerelést kell biztosítani. A 91 dB (A)-t meghaladó zajszintű munkaállomásokon ki kell tenni egy táblát, mely egy szimbólummal jelzi, hogy a hallásvédő felszerelés használata kötelező, ennek átmérője legalább 10 cm, az I. melléklet 7. ábrája szerint.

11.10. cikk

Nyílásfedelek

1.   A nyílásfedeleknek könnyen hozzáférhetőnek és biztonságos kezelhetőségűnek kell lenni. A 40 kg-ot meghaladó súlyú nyílásfedeleket úgy kell kialakítani, hogy csússzanak, vagy elforduljanak, illetve fel kell szerelni ezeket mechanikus nyitószerkezettel. Az emelőszerkezettel nyíló nyílásfedeleket fel kell szerelni megfelelő és könnyen kapcsolható szerkezetekkel. A nem cserélhető nyílásfedeleket és a felső párkányokat jól láthatóan meg kell jelölni, hogy látszódjon, melyik nyílásfedélhez tartoznak, és fel kell tüntetni az említett nyílásfedelek pontos helyét.

2.   A nyílásfedeleket rögzíteni kell, hogy a szél vagy a rakodóberendezés ne hajlíthassa ki azokat. A csúszófedeleket rögzítőszerkezettel kell felszerelni, melyek megakadályozzák a 0,40 m-nél nagyobb véletlen vízszintes elmozdulást; ezeket rögzíteni kell a végleges pozíciójukban. A többsoros nyílásfedeleket rögzítőszerkezettel kell ellátni, melyek pozícióba rögzítenek.

3.   A mechanikusan működő nyílásfedelek áramforrásának automatikusan ki kell kapcsolnia, amikor a vezérlőkapcsoló kiold.

4.   A nyílásfedeleknek el kell bírniuk azokat a terheket, amiknek ki lehetnek téve. Azoknak a nyílásfedeleknek, melyeken járkálhatnak, legalább 75 kg koncentrált súlyt kell elbírniuk. Azokat a nyílásfedeleket, melyeket nem alakítottak ki, hogy járkáljanak rajtuk, e szerint kell megjelölni. Azokat a nyílásfedeleken, melyeket úgy alakítottak ki, hogy a fedélzeti hajórakományt elbírják, meg kell jelölni a megengedett terhelést t/m2-ben. Ha szükség van alátámasztásra a megengedett legnagyobb terhelés felvételéhez, ezt egy alkalmas helyen jelölni kell; ebben az esetben a vonatkozó rajzokat a fedélzeten kell tartani.

2

11.11. cikk

Csörlők

1.   A csörlőket úgy kell kialakítani, hogy a munkavégzés biztonságos legyen. A csörlőket a teher véletlen kioldását megakadályozó szerkezettel fel kell szerelni. Az automatikus reteszelés nélküli csörlőkön féket kell felszerelni, amely megfelelően megállíthatja a húzóerőt.

2.   A kézzel működtetett csörlőkre olyan szerkezetet kell szerelni, amely megakadályozza a forgattyú visszacsapását. A mind gépi, mind kézi erővel meghajtott csörlőket úgy kell kialakítani, hogy a motoros hajtóerő-vezérlés ne aktiválhassa a kézi vezérlést.

11.12. cikk

Daruk

1.   A darukat a legjobb gyakorlat szerint kell megépíteni. A működésük során keletkező erőket biztonságosan kell átadni a hajó szerkezetének; ezek nem ronthatnak a stabilitáson.

2.   A darukra a gyártó, alábbi információkat tartalmazó tábláját fel kell tenni:

| a) | a gyártó neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve és címe;

| b) | a CE-jelölés és a gyártás éve; |
| --- | --- |

b)

a CE-jelölés és a gyártás éve;

| c) | sorozat vagy típus; |
| --- | --- |

c)

sorozat vagy típus;

| d) | ahol van, sorozatszám. |
| --- | --- |

d)

ahol van, sorozatszám.

3.   A darukon a megengedhető legnagyobb terhelést letörölhetetlenül és jól olvashatóan fel kell tüntetni.

Ha egy daru biztonságos üzemi terhelése nem lépi túl a 2 000 kg-ot, elegendő, ha a darun feltüntetik a maximális hatósugár üzemi terhelését letörölhetetlenül és jól olvashatóan.

4.   A törési és nyírási balesetek elkerülése végett fel kell szerelni védelmi berendezéseket. A daru külső részei mellett felfele, lefele és oldalra 0,5 m biztonsági távolságot kell hagyni, a külső részek és a környező tárgyak között. Munkaállomásokon és folyosókon kívül az oldalsó biztonsági távolság nem kötelező.

5.   A gépi meghajtású daruknál lehetővé kell tenni az engedély nélküli használat megelőzését. Ezeket a darukat csak a fenti daruvezetői állásból lehessen elindítani. A vezérlésnek automatikusan visszatérő típusúnak kell lennie (folyamatos nyomású gombok); működésük irányának minden kétséget kizáróan egyértelműnek kell lenni.

Ha a gépi meghajtás leáll, a tehernek nem szabad ellenőrizetlenül leesnie. A véletlen darumozgásokat meg kell előzni.

Az emelőszerkezet felfele irányuló mozgását és a biztonságos üzemi terhelés túllépését megfelelő eszközzel kell korlátozni. Az emelőszerkezet lefele irányuló mozgását korlátozni kell, ha a tervezett üzemi feltételek mellett a kampó illesztésekor kettőnél kevesebb kábelmenet van a dobon. Az ide tartozó számláló meg azután is mozoghat, miután az automatikus korlátozó berendezés működésbe lépett.

A futókötélzet kábeleinek nyúlási szilárdságának a kábel megengedhető terhelése ötszörösének kell lennie. A kábelszerkezetnek hibátlannak kell lennie, és a kialakításnak meg kell felelnie a darukon történő használatnak.

6.   Az első üzembe helyezés előtt, vagy nagyobb átalakítást követően számításokkal és terhelési próbával kell igazolni a megfelelő szilárdságot és stabilitást.

Ha a daru biztonságos üzemi terhelése nem lépi túl a 2 000 kg-ot, a szakértő dönthet úgy, hogy a számításos igazolást teljes egészében vagy részben helyettesítheti egy terhelési próba a biztonságos terhelés 1,25-szörösével, melyet a teljes üzemi kiterjedésben elvégeznek.

Az első és második bekezdés szerinti elfogadhatósági próbát a felügyeleti szerv által elismert szakértő végzi.

7.   A darukat rendszeresen, de legalább 12 havonta egy illetékes személynek ellenőriznie kell. A szemle során a daru biztonságos üzemi feltételeit szemrevételezéssel és üzemi próbával kell ellenőrizni.

8.   Legkésőbb tízévente az elfogadhatósági próbát követően a darut ismét be kell vizsgáltatni a felügyeleti szerv által elfogadott szakértővel.

9.   Azoknak a daruknak, melyek biztonságos üzemi terhelése meghaladja a 200 kg-ot, vagy amelyeket teherátrakásra használnak, vagy amelyeket kocsiemelők, pontonok vagy egyéb úszó munkagépek fedélzetén, illetve munkaterületen levő vízi járművön használnak, a tagállamok egyike követelményeinek is meg kell felelniük.

10.   Minden darura vonatkozóan legalább az alábbi dokumentumokat kell a fedélzeten tartani:

| a) | a daru gyártójának kezelési utasításait, melyek legalább az alábbi információkat tartalmazzák:






  — | működési kör és a vezérlés funkciói; |
| --- | --- | --- |

a)

a daru gyártójának kezelési utasításait, melyek legalább az alábbi információkat tartalmazzák:

—

működési kör és a vezérlés funkciói;

| — | legnagyobb megengedhető biztonságos üzemi terhelés a kiterjedés funkciójaként; |
| --- | --- |

—

legnagyobb megengedhető biztonságos üzemi terhelés a kiterjedés funkciójaként;

| — | a daru legnagyobb megengedhető elhajlása; |
| --- | --- |

—

a daru legnagyobb megengedhető elhajlása;

| — | szerelési és karbantartási utasítások; |
| --- | --- |

—

szerelési és karbantartási utasítások;

| — | a rendszeres ellenőrzésekre vonatkozó utasítások; |
| --- | --- |

—

a rendszeres ellenőrzésekre vonatkozó utasítások;

| — | általános műszaki adatok. |
| --- | --- |

—

általános műszaki adatok.

| b) | a 6.-8. és a 9. szakaszok szerint elvégzett felülvizsgálatokra vonatkozó bizonyítványok. |
| --- | --- |

b)

a 6.-8. és a 9. szakaszok szerint elvégzett felülvizsgálatokra vonatkozó bizonyítványok.

11.13. cikk

Gyúlékony folyadékok tárolása

55 °C-nál alacsonyabb lobbanáspontú gyúlékony folyadékok tárolására a fedélzeten egy éghetetlen anyagból készült, szellőző szekrényt kell biztosítani. Ennek külsején a „Nyílt láng használata és dohányzás tilos” jelet fel kell tüntetni, melynek átmérője legalább 10 cm, az I. melléklet 2. ábrája szerint.

12. FEJEZET

LAKÓTEREK

12.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   A hajóknak rendelkezniük kell a fedélzeten szokásosan tartózkodó személyek, de legalább a minimális legénység számára lakótérrel.

2.   A lakóteret úgy kell megtervezni, méretezni és berendezni, hogy megfeleljen a hajón tartózkodók biztonságára, egészségvédelmére és kényelmére vonatkozó követelményeknek. Megközelítése biztonságos és könnyű, meleg és hideg ellen szigetelve van.

3.   A felügyeleti szerv engedélyezhet az e fejezet rendelkezéseitől eltéréseket, ha a fedélzeten tartózkodók egészségvédelmét és biztonságát más módon biztosítják.

4.   A felügyeleti szerv a közösségi bizonyítványba bejegyez minden olyan korlátozást, amely a 3. szakaszban említettektől való eltérésekből adódóan a hajó napi üzemelési idejére és üzemmódjára vonatkoznak.

12.02. cikk

Különleges kialakítási követelmények

1.   A lakóterek megfelelő szelőztetését biztosítani kell, még akkor is, ha az ajtók zárva vannak; továbbá, a nappali helyiségeket megfelelő természetes megvilágítással kell ellátni, és lehetőség szerint kilátást kell biztosítani.

2.   Ha a lakótérnek nincs a fedélzet szintjében lévő bejárata, és a magasságkülönbség 0,30 m vagy több, akkor a lakóteret lépcsőkön keresztül kell megközelíteni.

3.   A hajó mellső részén kialakított lakótér padlószintje nem lehet 1,2 m-nél mélyebben, mint a legnagyobb merülés síkja.

4.   A nappali és a hálóhelyiségek legalább két kijárattal kell, hogy rendelkezzenek, melyek egymástól a lehető legtávolabb helyezkednek el, és amelyek menekülési útvonalként szolgálnak. Egy kijárat kialakítható vészkijáratnak. Ez nem vonatkozik azokra a helyiségekre, melyek kijárata közvetlenül a fedélzetre vagy menekülési útvonalként szolgáló folyosóra nyílik, feltéve, hogy a folyosón két kijárat van egymástól függetlenül, a hajó jobb és baloldalára. Vészkijáratok és vészkijáratként szolgáló ablakok, tetőablakok legalább 0,36 m2 nyílással kell, hogy rendelkezzenek, és a nyílás rövidebb oldala hosszának legalább 0,5 m-nek kell lennie, és gyors evakuálást kell lehetővé tenniük vészhelyzet esetén. A menekülési útvonalak szigetelésének és burkolatának égésgátló anyagból kell készülni, továbbá a menekülési útvonalak használhatóságát mindenkor biztosítani kell megfelelő eszközökkel, mint pl. létrák vagy külön felszerelt lépcsőfokok.

2

5.   A lakótereket védeni kell az elviselhetetlen zajjal és rezgésekkel szemben. A megengedhető legnagyobb hangnyomás-szintek a következők:

| a) | 70 dB(A) a nappali helyiségekben; |
| --- | --- |

a)

70 dB(A) a nappali helyiségekben;

| b) | 60 dB(A) a hálóhelyiségekben. Ez a rendelkezés a tagállamok nemzeti jogszabályai értelmében nem érinti azokat a hajókat, amelyek kizárólag a személyzet pihenési idején kívül üzemelnek. A napi üzemi időtartam korlátozását a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni. |
| --- | --- |

b)

60 dB(A) a hálóhelyiségekben. Ez a rendelkezés a tagállamok nemzeti jogszabályai értelmében nem érinti azokat a hajókat, amelyek kizárólag a személyzet pihenési idején kívül üzemelnek. A napi üzemi időtartam korlátozását a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni.

6.   A lakótérben az állómagasság nem lehet kevesebb 2 m-nél.

7.   Általános szabályként, a hajókon lennie kell legalább egy nappali helyiségnek, a hálóhelyiségtől leválasztva.

8.   A lakótér szabad padlófelülete nem lehet kevesebb, mint 2 m2 személyenként, és semmikor sem lehet 8 m2-nél kisebb a teljes tere. (leszámítva a bútorokat, kivéve asztalok és székek).

2

2

9.   A nappali és a hálóhelyiségek térfogata nem lehet kisebb, mint 7 m3.

3

10.   Az egy személyre számított légtérfogat a nappali helyiségekben egy főre számítva legalább 3,5 m3 kell, legyen, és a hálóhelyiségekben legalább 5 m3 az első személy számára és 3 m3 minden további személy részére. Ez a légtérfogat a szekrények, ágyak stb. levonása után megmaradó térfogat. A hálókabinok, ha csak lehet, legfeljebb két felnőtt tartózkodására tervezhetők. Az ágynak a padlószinttől legalább 0,3 m magasan kell lennie. Ha az egyik ágy a másik felett van elhelyezve, minden ágy között legalább 0,60 m szabad térnek kell lennie.

3

3

3

11.   Az ajtók nyílásának magassága legalább 1,9 m-rel van a fedélzet vagy a padló szintje felett, szabad szélessége pedig legalább 0,6 m. Megengedett, hogy az előírt magasság tolótető vagy zsanéros fedél alkalmazásával valósuljon meg. Az ajtók kifele nyílnak, és mindkét oldalról nyithatók. Az ajtónyílásban lévő küszöblemez legfeljebb 0,4 m magas, más biztonsági rendelkezés sérelme nélkül.

12.   A lépcsőknek rögzítettnek kell lenniük. Biztonságos közlekedést kell biztosítaniuk és ez akkor tekinthető teljesítettnek, ha:

| a) | szélességük legalább 0,60 m; |
| --- | --- |

a)

szélességük legalább 0,60 m;

| b) | a lépcsőfokok mélysége legalább 0,15 m; |
| --- | --- |

b)

a lépcsőfokok mélysége legalább 0,15 m;

| c) | a lépcsőfokok csúszásmentesek; |
| --- | --- |

c)

a lépcsőfokok csúszásmentesek;

| d) | ha a lépcsőfokok száma háromnál több, akkor legalább egy korláttal vagy kapaszkodóval kell azokat ellátni. |
| --- | --- |

d)

ha a lépcsőfokok száma háromnál több, akkor legalább egy korláttal vagy kapaszkodóval kell azokat ellátni.

13.   Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek, és különösen olyan nagy nyomás alatt levő csövek, melyek szivárgása veszélyeztetheti az embereket, nem helyezhetők a lakótérbe vagy a lakótérhez vezető folyosóra. Ez nem vonatkozik a gőzcsövekre és a hidraulikus rendszer csöveire, feltéve, hogy azok fémburkolattal vannak ellátva, továbbá nem vonatkozik a háztartási célú cseppfolyós gázberendezések csöveire.

12.03. cikk

Tisztasági berendezések

1.   A lakótérrel rendelkező hajókat legalább a következő egészségügyi berendezésekkel kell ellátni:

| a) | egy WC minden lakótéri egységben vagy minden hat személyzeti főre; ezeket friss levegővel szellőztethetővé kell tenni, |
| --- | --- |

a)

egy WC minden lakótéri egységben vagy minden hat személyzeti főre; ezeket friss levegővel szellőztethetővé kell tenni,

| b) | az ivóvíz-rendszerre kötött, hideg- és melegvíz csatlakozással és szennyvízcsővel ellátott mosdókagyló, lakótéri egységenként vagy minden négy személyzeti főre, |
| --- | --- |

b)

az ivóvíz-rendszerre kötött, hideg- és melegvíz csatlakozással és szennyvízcsővel ellátott mosdókagyló, lakótéri egységenként vagy minden négy személyzeti főre,

| c) | az ivóvízrendszerre kötött hideg- és melegvíz csatlakozással ellátott zuhanyozó vagy fürdőkád lakótéri egységenként vagy minden hat személyzeti főre. |
| --- | --- |

c)

az ivóvízrendszerre kötött hideg- és melegvíz csatlakozással ellátott zuhanyozó vagy fürdőkád lakótéri egységenként vagy minden hat személyzeti főre.

2.   A egészségügyi berendezéseknek a lakóhelyiségek közvetlen közelében kell lenniük. A WC-k nem rendelkezhetnek közvetlen bejárattal a konyhákba, az étkezőkbe vagy a nappali-konyhákba.

3.   A WC-fülkék padlófelületének legalább 1 m2-nek kell lennie, legalább 0,75 m széles és legalább 1,10 m hosszú. A legfeljebb két személyt kiszolgáló, kabinokban levő WC fülkék lehetnek kisebbek. Ha a WC fülkében van mosdó és/vagy zuhanyzófülke, a padlófelületet legalább a mosdó és/vagy zuhanyzófülke (vagy fürdőkád) által elfoglalt padlófelülettel meg kell növelni.

2

12.04. cikk

Hajókonyha

1.   A konyhák kombinálva lehetnek a nappali helyiségekkel.

2.   A konyhák a következőkkel vannak felszerelve:

| a) | főzőkészülék; |
| --- | --- |

a)

főzőkészülék;

| b) | mosogató lefolyóval; |
| --- | --- |

b)

mosogató lefolyóval;

| c) | ivóvíz-ellátásra szolgáló berendezés; |
| --- | --- |

c)

ivóvíz-ellátásra szolgáló berendezés;

| d) | hűtőgép; |
| --- | --- |

d)

hűtőgép;

| e) | elegendő tároló és munkahely. |
| --- | --- |

e)

elegendő tároló és munkahely.

3.   Az étkezőhelyiségeknek, melyek nappali-konyhából állnak, elegendő alapterülettel kell rendelkezniük annyi személy részére, ahányan azokat egy időben igénybe veszik. Az ülőhelyek szélességének legalább 0,6 m-nek kell lennie.

12.05. cikk

Ivóvíz

1.   A lakótérrel rendelkező hajókat fel kell szerelni ivóvíz-ellátásra szolgáló berendezéssel. Az ivóvíztartályok töltőnyílásait és az ivóvízvezetékeket meg kell jelölni akként, hogy azok kizárólag ivóvízhez szolgálnak. Az ivóvíz töltőcsapokat a fedélzet felett kell elhelyezni.

2.   Az ivóvíz-ellátásra szolgáló berendezésekre vonatkozó követelmények:

| a) | belső felületüknek korrózióálló anyagból kell készülnie, amely nem rejt fiziológiai veszélyt; |
| --- | --- |

a)

belső felületüknek korrózióálló anyagból kell készülnie, amely nem rejt fiziológiai veszélyt;

| b) | nem szabad rajta olyan csőszakasznak lennie, amely nem biztosítja a víz folyamatos átfolyását, továbbá |
| --- | --- |

b)

nem szabad rajta olyan csőszakasznak lennie, amely nem biztosítja a víz folyamatos átfolyását, továbbá

| c) | védeni kell a túlzott hő hatásától. |
| --- | --- |

c)

védeni kell a túlzott hő hatásától.

3.   A 2. szakaszon túlmenően, az ivóvíztartályoknak meg kell felelniük a következőknek:

| a) | a tartályoknak a hajón tartózkodó személyek számának megfelelő, személyenként legalább 150 literes űrtartalommal kell rendelkezniük, annyi személyre, ahányan általában a fedélzeten tartózkodnak, és legalább a minimális legénységi létszámra; |
| --- | --- |

a)

a tartályoknak a hajón tartózkodó személyek számának megfelelő, személyenként legalább 150 literes űrtartalommal kell rendelkezniük, annyi személyre, ahányan általában a fedélzeten tartózkodnak, és legalább a minimális legénységi létszámra;

| b) | rendelkezniük kell megfelelő, zárható nyílással, amely lehetővé teszi a belső rész tisztítását; |
| --- | --- |

b)

rendelkezniük kell megfelelő, zárható nyílással, amely lehetővé teszi a belső rész tisztítását;

| c) | vízszintjelzővel kell felszerelni; |
| --- | --- |

c)

vízszintjelzővel kell felszerelni;

| d) | a szabad levegőre vezető szellőztetőcsővel és megfelelő szűrőkkel kell felszerelni. |
| --- | --- |

d)

a szabad levegőre vezető szellőztetőcsővel és megfelelő szűrőkkel kell felszerelni.

4.   Az ivóvíztartályoknak más célra szolgáló tartályokkal közös falai nem lehetnek. Ivóvíz-vezetékek más folyadékok tárolására szolgáló tartályokon vagy tartányokon nem vezethetők keresztül. Az ivóvíz ellátásra szolgáló rendszert más csőrendszerekkel összekötni tilos. Más folyadékok vagy gázok szállítására szolgáló csövek ivóvíz-tartályokon nem vezethetők keresztül.

5.   Nyomás alatti ivóvíztartályok csak természetes összetételű sűrített levegővel üzemeltethetők. Ha a sűrített levegőt kompresszorral állítják elő, akkor közvetlenül a nyomás alatti víztartály elé levegőszűrőt vagy olajleválasztót kell beépíteni, kivéve azt az esetet, ha a vizet és a sűrített levegőt membrán választja el egymástól.

12.06. cikk

Fűtés és szellőztetés

1.   A lakóteret el kell látni olyan fűtési rendszerrel, amely alkalmas a rendeltetési célnak megfelelő hőmérséklet fenntartására. A fűtésrendszernek meg kell felelnie az olyan időjárási viszonyoknak, amelyeknek a hajó ki lehet téve.

2.   A lakóteret megfelelően szellőztetni kell, akkor is, ha a bejárat zárva van. A szellőzésnek biztosítani kell a megfelelő légcserét minden klimatikus körülmény mellett.

3.   A lakóteret úgy kell kialakítani, hogy amennyire csak lehetséges, a hajó más részeiből, mint pl. a motortérből vagy a raktérből származó szennyezett levegő ne juthasson be; ha mesterséges szellőztetést alkalmaznak, a légbeszívókat úgy kell elhelyezni, hogy a fenti követelmények teljesüljenek.

12.07. cikk

Egyéb lakótéri berendezések

1.   Minden, a hajón tartózkodó személyzet számára biztosítani kell saját ágyat és saját, zárható ruhásszekrényt. Az ágy belméreteinek legalább 2,00 × 0,90 m-nek kell lenni.

2.   A munkaruhák tárolására és szárítására megfelelő helyiséget kell biztosítani, amely nem lehet a hálóhelyiségekben.

3.   Minden lakóteret fel kell szerelni elektromos világítással. Gáz vagy folyékony üzemanyagot használó további lámpákat csak a nappali helyiségekben szabad használni. A folyékony üzemanyagot használó világítóberendezéseknek fémből kell készülniük, és csak 55 °C-nál magasabb lobbanáspontú anyagot, vagy kereskedelmi paraffinolajat használhatnak. Ezeket olyan helyre kell tenni vagy rögzíteni, ahol nem okozhatnak tűzveszélyt.

13. FEJEZET

TÜZELŐANYAGGAL MŰKÖDŐ FŰTŐ-, FŐZŐ- ÉS HŰTŐBERENDEZÉSEK

13.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   A cseppfolyósított gázzal működő fűtő-, főző- és hűtőberendezéseknek meg kell felelniük az e melléklet 14. fejezetében foglalt követelményeknek.

2.   A fűtő-, főző- és hűtőberendezéseket, tartozékaikkal együtt, úgy kell megtervezni és kiépíteni, hogy ne jelentsenek veszélyt, még túlmelegedés esetén sem. Ezeket úgy kell felszerelni, hogy véletlenül ne borulhassanak fel, vagy mozdulhassanak el.

3.   A 2. szakaszban említett berendezéseket olyan helyiségekben nem szabad felszerelni, ahol 55 °C alatti lobbanáspontú anyagokat használnak, vagy tárolnak. Ilyen helyiségekbe ezekből a berendezésekből csövek sem vezethetnek.

4.   Az égéshez szükséges levegőt biztosítani kell.

5.   A fűtőberendezéseket szilárdan rögzíteni kell a csövekhez, melyeket megfelelő szellőzőkürtővel, vagy a szél elleni védelmet nyújtó berendezéssel kell felszerelni. Ezeket úgy kell elhelyezni, hogy a tisztántartás lehetséges legyen.

13.02. cikk

Folyékony tüzelőanyagok, olajtüzelésű berendezések használata

1.   A folyékony tüzelőanyaggal működő fűtő-, főző- és hűtőberendezések csak olyan tüzelőanyaggal működhetnek, melyek lobbanáspontja 55 °C felett van.

2.   Az 1. szakasztól eltérve, a kanócos égőfejekkel ellátott, vagy kereskedelmi paraffinolajjal üzemelő fűtő-, főző- és hűtőberendezések megengedhetők a lakótérben és a kormányállásban, feltéve, hogy a tüzelőanyag-tartály kapacitása nem nagyobb 12 liternél.

3.   A kanócos égőfejekkel ellátott berendezéseknek meg kell felelniük a következőknek:

| a) | fémből készült tüzelőanyag-tartállyal kell rendelkezniük, amelynek töltőnyílása zárható, és amelynek nincs lágyforrasztásos illesztéke a maximális töltési szint alatt, és amelyeket úgy kell megtervezni és felszerelni, hogy a tüzelőanyag-tartályt ne lehessen véletlenül kinyitni vagy kiüríteni; |
| --- | --- |

a)

fémből készült tüzelőanyag-tartállyal kell rendelkezniük, amelynek töltőnyílása zárható, és amelynek nincs lágyforrasztásos illesztéke a maximális töltési szint alatt, és amelyeket úgy kell megtervezni és felszerelni, hogy a tüzelőanyag-tartályt ne lehessen véletlenül kinyitni vagy kiüríteni;

| b) | begyújtásuknak másik folyékony tüzelőanyag segítsége nélkül kell történnie; |
| --- | --- |

b)

begyújtásuknak másik folyékony tüzelőanyag segítsége nélkül kell történnie;

| c) | úgy kell ezeket felszerelni, hogy az égetésből keletkező gázok biztonságos kivezetése biztosítva legyen. |
| --- | --- |

c)

úgy kell ezeket felszerelni, hogy az égetésből keletkező gázok biztonságos kivezetése biztosítva legyen.

13.03. cikk

Motorpetróleum-égető kályhák és porlasztásos olajégető fűtőberendezések

1.   A motorpetróleum-égető kályhákat és porlasztásos olajégető fűtőberendezéseket a legjobb gyakorlat szerint kell megépíteni.

2.   Ha motorpetróleum-égető kályhát és porlasztásos olajégető fűtőberendezést a motortérben szerelnek fel, a fűtőberendezés és a motorok levegőellátását úgy kell megtervezni, hogy a fűtőberendezések és a motorok megfelelően, biztonságosan és egymástól függetlenül üzemelhessenek. Szükség esetén biztosítani kell a külön levegőellátást. A berendezést úgy kell felszerelni, hogy az égőfej lángja a motortér egyéb berendezéseinek részeit ne érhesse el.

13.04. cikk

Motorpetróleum-égető kályhák

1.   A motorpetróleum-égető kályhák begyújtásának másik éghető folyadék használata nélkül kell történnie. Ezeket egy fémből készült csepegtetőtálca fölé kell helyezni, amely körülfogja az összes tüzelőanyag-szállító alkatrészt, és amelynek oldalai legalább 20 mm magasak, befogadóképessége pedig legalább 2 liter.

2.   A motortérben elhelyezett motorpetróleum-égető kályhák esetén az 1. szakaszban előírt csepegtetőtálca széleinek legalább 200 mm magasnak kell lenniük. A motorpetróleum-égőfej alsó szélének a csepegtetőtálca széle felett kell elhelyezkednie. A csepegtetőtálca felső széle pedig a padló felett legalább 100 mm-re nyúljon ki.

3.   A motorpetróleum-égető kályhákat fel kell szerelni megfelelő szabályozóval, amely minden beállításnál biztosítja a tüzelőanyag állandó áramlását az égőfejhez, és amely megakadályozza a tüzelőanyag szivárgását, ha a láng kialudna. Azokat a szabályozókat lehet alkalmasnak tekinteni, amelyek megfelelően működnek, még akkor is, ha rezgésnek vannak kitéve, és akár 12°-os szögben dőlnek meg, továbbá amelyek, a szintszabályozó úszón kívül az alábbiakkal is rendelkeznek:

| a) | egy második úszó, amely a tüzelőanyag-áramlást biztonságosan és megbízhatóan elzárja, ha a megengedett szint túl van lépve, vagy |
| --- | --- |

a)

egy második úszó, amely a tüzelőanyag-áramlást biztonságosan és megbízhatóan elzárja, ha a megengedett szint túl van lépve, vagy

| b) | egy túlfolyócső, de csak ha a csepegtetőtálca elegendő befogadóképességgel rendelkezik ahhoz, hogy beleférjen legalább az üzemanyagtartály tartalma. |
| --- | --- |

b)

egy túlfolyócső, de csak ha a csepegtetőtálca elegendő befogadóképességgel rendelkezik ahhoz, hogy beleférjen legalább az üzemanyagtartály tartalma.

4.   Ha a motorpetróleum-égető kályha tüzelőanyag-tartályt külön szerelik fel:

| a) | a tartály és az égőfej betáplálása közötti szintkülönbség nem lépheti túl a gyártó kezelési utasításában meghatározott értéket; |
| --- | --- |

a)

a tartály és az égőfej betáplálása közötti szintkülönbség nem lépheti túl a gyártó kezelési utasításában meghatározott értéket;

| b) | úgy kell felszerelni, hogy védve legyen a váratlan felmelegedéstől; |
| --- | --- |

b)

úgy kell felszerelni, hogy védve legyen a váratlan felmelegedéstől;

| c) | a tüzelőanyag-ellátást a fedélzetről lehessen megszakítani. |
| --- | --- |

c)

a tüzelőanyag-ellátást a fedélzetről lehessen megszakítani.

5.   A motorpetróleum-égető kályhák csöveit el kell látni egy eszközzel, amely megakadályozza a huzat átfordítását.

13.05. cikk

Porlasztásos olajégető fűtőberendezések

A porlasztásos olajégető fűtőberendezéseknek különösen az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | az égőfej megfelelő szellőztetését biztosítani kell mielőtt a tüzelőanyag adagolása megtörténik; |
| --- | --- |

a)

az égőfej megfelelő szellőztetését biztosítani kell mielőtt a tüzelőanyag adagolása megtörténik;

| b) | a tüzelőanyag-ellátást termosztáttal kell szabályozni; |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-ellátást termosztáttal kell szabályozni;

| c) | a tüzelőanyagot elektromos eszközzel vagy őrlánggal kell begyújtani; |
| --- | --- |

c)

a tüzelőanyagot elektromos eszközzel vagy őrlánggal kell begyújtani;

| d) | egy lángőr készüléknek a tüzelőanyag-ellátást ki kell kapcsolnia, ha a láng kialszik; |
| --- | --- |

d)

egy lángőr készüléknek a tüzelőanyag-ellátást ki kell kapcsolnia, ha a láng kialszik;

| e) | a főkapcsolót a felszerelés helyén kívül, egy könnyen megközelíthető ponton kell felszerelni. |
| --- | --- |

e)

a főkapcsolót a felszerelés helyén kívül, egy könnyen megközelíthető ponton kell felszerelni.

13.06. cikk

Kényszerlégfűtéses berendezések

Az olyan kényszerlégfűtéses berendezéseknek, ahol az égőkamra körül a fűtőlevegőt nyomás alatt egy elosztórendszerhez, vagy egy helyiségbe vezetik, az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | Ha a tüzelőanyagot nyomás alatt porlasztják, az égési levegőt egy befúvóval kell biztosítani. |
| --- | --- |

a)

Ha a tüzelőanyagot nyomás alatt porlasztják, az égési levegőt egy befúvóval kell biztosítani.

| b) | Az égőkamrát az égőfej begyújtása előtt ki kell szellőztetni. A szellőztetés akkor tekinthető teljesnek, ha az égési levegő befúvója tovább működik az után is, hogy a láng kialudt. |
| --- | --- |

b)

Az égőkamrát az égőfej begyújtása előtt ki kell szellőztetni. A szellőztetés akkor tekinthető teljesnek, ha az égési levegő befúvója tovább működik az után is, hogy a láng kialudt.

| c) | A tüzelőanyag-ellátást automatikusan le kell állítani az alábbi esetekben: | a tűz kialszik; |
| --- | --- | --- |

c)

A tüzelőanyag-ellátást automatikusan le kell állítani az alábbi esetekben:

a tűz kialszik;

| | az égési levegőellátás nem kielégítő; |
| --- | --- |

az égési levegőellátás nem kielégítő;

| | a felfűtött levegő túllépi az előre beállított hőmérsékletet, vagy |
| --- | --- |

a felfűtött levegő túllépi az előre beállított hőmérsékletet, vagy

| | a biztonsági berendezések áramforrása leáll. |
| --- | --- |

a biztonsági berendezések áramforrása leáll.

| | A fenti esetekben a tüzelőanyag-ellátást a leállítás után nem szabad automatikusan újraindítani. |
| --- | --- |

A fenti esetekben a tüzelőanyag-ellátást a leállítás után nem szabad automatikusan újraindítani.

| d) | Az égési levegő és a fűtőlevegő befúvóit le kell tudni kapcsolni azon helyiségen kívülről, ahol azok elhelyezésre kerültek. |
| --- | --- |

d)

Az égési levegő és a fűtőlevegő befúvóit le kell tudni kapcsolni azon helyiségen kívülről, ahol azok elhelyezésre kerültek.

| e) | Ha a fűtőlevegőt kívülről nyerik, a szívócsőnek lehetőleg a fedélzet felett kell elhelyezkednie. Felszerelésüknek olyannak kell lennie, hogy azokba eső vagy fröccsenő víz ne kerülhessen. |
| --- | --- |

e)

Ha a fűtőlevegőt kívülről nyerik, a szívócsőnek lehetőleg a fedélzet felett kell elhelyezkednie. Felszerelésüknek olyannak kell lennie, hogy azokba eső vagy fröccsenő víz ne kerülhessen.

| f) | A fűtőlevegő-csöveknek fémből kell készülniük. |
| --- | --- |

f)

A fűtőlevegő-csöveknek fémből kell készülniük.

| g) | A fűtőlevegő kimeneti nyílásainak nem szabad teljesen zárhatónak lenni. |
| --- | --- |

g)

A fűtőlevegő kimeneti nyílásainak nem szabad teljesen zárhatónak lenni.

| h) | Semmilyen szivárgó tüzelőanyag nem érheti el a fűtőlevegő-csöveket. |
| --- | --- |

h)

Semmilyen szivárgó tüzelőanyag nem érheti el a fűtőlevegő-csöveket.

| i) | A kényszerlégfűtéses berendezések nem nyerhetik fűtőlevegőjüket motortérből |
| --- | --- |

i)

A kényszerlégfűtéses berendezések nem nyerhetik fűtőlevegőjüket motortérből

13.07. cikk

Szilárd tüzelőanyaggal történő fűtés

1.   A szilárd tüzelőanyaggal működő fűtőberendezéseket olyan megemelt szélű fémlapokra kell helyezni, melyek megakadályozzák, hogy az égő tüzelőanyag vagy a forró salak a lemezen kívül leessen.

Ez a követelmény nem vonatkozik az olyan berendezésekre, melyeket éghetetlen anyagból készült, és kizárólag kazánoknak helyet adó fülkékben szerelnek fel.

2.   A szilárd tüzelőanyaggal működő kazánokat fel kell szerelni termosztatikus szabályozóval, amely az égési levegő áramlását szabályozza.

3.   A salak gyors eloltására szolgáló eszközt kell elhelyezni minden fűtőberendezés közelében.

14. FEJEZET

CSEPPFOLYÓSÍTOTT GÁZZAL ÜZEMELŐ HÁZTARTÁSI BERENDEZÉSEK

14.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   Minden cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezés lényegében olyan ellátó egység, amely egy vagy több gázpalackból, egy vagy több nyomáscsökkentő szelepből, egy elosztórendszerből és néhány fogyasztókészülékekből áll.

Az ellátó egységbe nem tartozó tartalék és üres palackok nem tekintendők a berendezés részeinek. Ezekre a 14.05. cikk vonatkozik.

2.   A berendezéseket csak kereskedelmi propánnal szabad üzemeltetni.

14.02. cikk

Berendezések

1.   A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezésnek alkalmasnak kell lennie a propánnal való üzemeltetésre, és azt a helyes gyakorlattal összhangban kell beszerelni.

2.   A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések csak háztartási célokra szolgálhatnak a lakóterekben és a kormányállásban, továbbá ennek megfelelő célokra személyhajókon.

3.   A hajón több, egymástól elkülönített berendezés is üzemeltethető. A rakománytérrel vagy rögzített tartállyal elválasztott lakótereket ugyanolyan berendezésről kiszolgálni nem szabad.

4.   Cseppfolyósított gázzal működő berendezés semmilyen részét nem szabad a motortérben elhelyezni.

14.03. cikk

Gázpalackok

1.   Csak jóváhagyott, 5-től 35 kg-ig terjedő töltőtömegű gázpalackok használhatók. Személyhajók esetében a felügyeleti szerv jóváhagyhatja nagyobb gázpalackok használatát.

2.   A gázpalackoknak rendelkezniük kell hivatalos pecséttel, amely tanúsítja, hogy az előírt vizsgálatokon megfeleltek.

14.04. cikk

A gázellátó berendezések elhelyezése és elrendezése

1.   A gázellátó berendezéseket a fedélzeten különálló vagy falba süllyesztett szekrényben kell elhelyezni, a lakótéren kívül olyan helyzetben, hogy az a fedélzeten a közlekedést ne akadályozza. Nem építhetők azonban a mellső vagy hátsó habvédlemez mellé. A szekrény a felépítmény falába süllyesztve is kialakítható feltéve, hogy az gázzáró és csak a felépítményből kívülről nyitható. Úgy kell elrendezni, hogy a fogyasztó készülékekhez menő csővezetékek hossza a lehető legrövidebb legyen.

Egy időben nem üzemelhet több palack, mint amennyi a berendezés működéséhez szükséges. Több palack csak akkor köthető be, ha fordítókapcsolót használnak. Egy berendezésről egy időben legfeljebb négy palack üzemeltethető. A tartalék palackokkal együtt berendezésenként legfeljebb hat palack lehet a hajón.

Hajókonyhával vagy utas-étkezővel rendelkező személyhajókon legfeljebb hat palack köthető be. A tartalék palackokkal együtt berendezésenként legfeljebb kilenc palack lehet a hajón.

A nyomáscsökkentőt, vagy kétfokozatú csökkentés esetén a nyomáscsökkentő első fokozatát a hozzátartozó palackok szekrényének falához kell rögzíteni.

2.   Az ellátó berendezést úgy kell elhelyezni, hogy a szivárgó gáz a szekrényből el tudjon távozni, annak a veszélye nélkül, hogy a hajó belsejébe hatolhasson, vagy érintkezésbe tudjon kerülni olyasmivel, ami a lángra tudja lobbantani.

3.   A szekrényt tűzálló anyagból kell gyártani, és a megfelelő szellőztetés érdekében alul és felül szellőző nyílásokkal kell ellátni. A palackokat álló helyzetben kell a szekrényben elhelyezni oly módon, hogy ne tudjanak felborulni.

4.   A szekrényt úgy kell megtervezni és elhelyezni, hogy a palackok hőmérséklete az 50 °C-ot ne léphesse túl.

5.   A szekrény külső oldalán el kell helyezni az I. melléklet 2. ábrája szerint, a „Cseppfolyósított gázzal működő berendezés” és a „Nyílt láng használata és dohányzás tilos” jeleket, melyek átmérője legalább 100 mm.

14.05. cikk

Tartalék és üres gázpalackok

A tartalék és az üres palackokat, amelyek nincsenek a gázellátó berendezés szekrényében, a lakótéren és a kormányálláson kívül, a 14.04. cikk követelményeivel összhangban kialakított szekrényben kell tárolni.

14.06. cikk

Nyomásszabályozók

1.   A fogyasztókészülékeket a palackokkal csak egy olyan elosztórendszeren keresztül szabad összekötni, amely egy vagy több nyomáscsökkentővel van ellátva, és amelyek a gáznyomást a fogyasztási nyomásra csökkentik le. A nyomáscsökkentés egy vagy két fokozatban lehetséges. Valamennyi nyomáscsökkentőt a 14.07. cikk szerint meghatározott állandó nyomásra kell beállítani.

2.   Az utolsó nyomáscsökkentőket el kell látni olyan készülékkel, vagy közvetlenül utánuk be kell építeni egy olyan készüléket, amely a nyomáscsökkentő szelep meghibásodása esetén a vezetéket a túlnyomástól automatikusan megvédi. Amennyiben ez a védőkészülék gázt bocsát ki, úgy azt a szabadba kell kivezetni annak kockázata nélkül, hogy a gáz a hajó belsejébe jusson, vagy olyasmivel kerüljön érintkezésbe, ami a gázt lángra lobbanthatja; ha szükséges, erre a célra külön csővezetéket kell beépíteni.

3.   A védőkészüléket, valamint a szellőzőket védeni kell a víz behatolása ellen.

14.07. cikk

Nyomás

1.   Kétfokozatú nyomáscsökkentés esetén az átlagnyomás legfeljebb 2,5 bar lehet a légköri nyomás felett.

2.   A gáznyomásnak az utolsó nyomáscsökkentő kivezető nyílásánál több mint 0,05 barnak kell lennie a légköri nyomás felett, 10 %-os tűréssel.

14.08. cikk

Cső- és tömlővezetékek

1.   A csővezetékeket acélból vagy rézből kell készíteni.

A palackok csatlakozóvezetékeiként azonban propánhoz megfelelő nagynyomású tömlőket, vagy spirálcsöveket kell használni. A nem beépített gázfogyasztó készülékek azonban csatlakoztathatók legfeljebb 1 méter hosszúságú, megfelelően hajlékony tömlőkkel.

2.   A vezetékeknek ki kell tudniuk állni azokat az igénybevételeket és korróziós hatásokat, amelyek a hajón normál üzemi körülmények között fellépnek és jellemzőik és kialakításuk révén biztosítaniuk kell a gázfogyasztó készülékek részére a megfelelő nyomású gáz áramlását.

3.   A csővezetékekben a lehetőleg legkevesebb csőkötésnek kell lennie. A csővezetékeknek és a kötéseknek gáztömörnek kell lenniük minden előforduló rezgés és megnyúlás ellenére is.

4.   A csővezetékeknek jól hozzáférhetőnek kell lenniük, azokat szakszerűen kell rögzíteni és minden olyan helyen védeni, ahol ütésnek vagy törésnek lehetnek kitéve, különösen ott, ahol acél válaszfalakon, vagy fémből készült térelválasztó falakon vezetik át azokat. Az acélcsövek teljes külső felületét korrózióvédelemmel kell ellátni.

5.   A tömlővezetékeknek és azok kötéseinek ki kell állniuk bármilyen igénybevételt, amely a hajón a normál üzemi körülmények között előfordulhat. A tömlőket feszültségmentesen úgy kell fektetni, hogy teljes hosszúságukban ellenőrizhetők legyenek.

14.09. cikk

Elosztórendszer

1.   Egy könnyen és gyorsan hozzáférhető szelepnek azt a célt kell szolgálnia, hogy általa a teljes elosztórendszer elzárható legyen.

2.   Minden egyes gázfogyasztó készüléket az elosztórendszer külön ágvezetékével kell táplálni, és minden ágvezetéket saját elzáró készülékkel kell vezérelni.

3.   A szelepeket lehetőség szerint olyan helyekre kell szerelni, ahol az időjárás hatásaitól és az ütésektől védve vannak.

4.   Minden nyomásszabályozó után fel kell szerelni egy ellenőrző csatlakozást. Egy elzáró készülékkel biztosítani kell, hogy nyomáspróbák során a nyomásszabályozó ne legyen kitéve a próbanyomásnak.

14.10. cikk

Gázfogyasztó készülékek és azok beszerelése

1.   Csak olyan propánnal üzemelő fogyasztókészülékek szerelhetők be, amelyeket egy tagállam jóváhagyott, és amelyek olyan szerelvényekkel vannak ellátva, amelyek hatásosan megakadályozzák a gázszivárgást az üzemi- vagy a gyújtóláng kialvása esetén.

2.   A fogyasztókészülékeket úgy kell elhelyezni és bekötni, hogy ne borulhassak fel vagy mozdulhassanak el, és az összekötő csövek véletlenszerű meggörbülésének veszélye ne álljon fenn.

3.   A fűtőkészülékeket és a vízmelegítőket, valamint a hűtőgépeket füstgázok elvezetésére szolgáló, szabad levegőre vezető csőbe kell bekötni.

4.   Gázfogyasztó készülékek elhelyezése a kormányállásban csak akkor megengedett, ha a kormányállás szerkezete olyan, hogy gázszivárgás esetén a gáz nem juthat be a hajó mélyebben fekvő tereibe, elsősorban a vezérlő berendezés átvezetésein keresztül a géptérbe.

5.   Gázfogyasztó készülék hálóhelyiségekben csak akkor helyezhető el, ha az égés a helyiség levegőjének felhasználása nélkül megy végbe.

6.   Azokat a gázfogyasztó készülékeket, amelyeknél az égés olyan helyiség levegőjének a felhasználásával történik, amelyben üzemeltetik őket, csak elegendően nagy helyiségben szabad elhelyezni.

14.11. cikk

Szellőztetés és a füstgáz elvezetése

1.   Azokban a helyiségekben, ahol olyan gázfogyasztó készülékek vannak, amelyekben az égés a környező levegő felhasználásával történik, megfelelő méretű szellőzőnyílásokon keresztül kell a friss levegő bevezetését és a füstgáz elvezetését biztosítani, melyek teljes nyílástere 150 cm2 minden nyílásnál.

2

2.   A szellőzőnyílások zárószerkezettel nem rendelkezhetnek, és nem nyílhatnak a hálóhelyiségekbe.

3.   A füstgázt elvezető eszközöket úgy kell kialakítani, hogy a füstgázt biztonságosan elvezessék. Üzembiztosnak kell lenniük, és tűzálló anyagból kell készülniük. Működésüket a ventilátorok nem befolyásolhatják.

14.12. cikk

Üzemeltetési és biztonsági követelmények

A hajón megfelelő helyen el kell helyezni a berendezés használatára vonatkozó utasításokat. Ennek legalább a következőket kell tartalmaznia:

„Az elosztórendszerre nem csatlakoztatott palackok csapjait még akkor is zárt állapotban kell tartani, ha a palackok feltételezhetően üresek.”

„A tömlőket ki kell cserélni, mihelyt azt állapotuk szükségessé teszi.”

„Valamennyi gázfogyasztó berendezést be kell kötni, vagy a hozzátartozó csatlakozócsöveket el kell tömíteni.”

14.13. cikk

Átvételi vizsgálat

A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezés használatbavétele előtt, minden módosítás és javítás után, továbbá a 14.15. cikk szerinti igazolás valamennyi megújításánál az említett teljes berendezést alá kell vetni egy, a felügyeleti szerv által elismert szakértő által végzett átvételi vizsgálatnak. Az átvételi vizsgálat során a szakértőnek ellenőriznie kell, hogy a berendezés megfelel-e e fejezet követelményeinek. Az átvételi jelentését meg kell küldenie a felügyeleti szervnek.

14.14. cikk

Próbák

A berendezés próbáit a szerelést követően a következő feltételek szerint kell elvégezni:

| 1. | Közepes nyomású vezetékek, az első nyomásszabályozó 14.09. cikk 4. szakaszában említett zárószerkezete, és az utolsó nyomásszabályozó előtt felszerelt szelepek között:






  a) | nyomáspróba levegővel, inert gázzal vagy folyadékkal, a légköri nyomás feletti 20 bar nyomáson; |
| --- | --- | --- |

1.

Közepes nyomású vezetékek, az első nyomásszabályozó 14.09. cikk 4. szakaszában említett zárószerkezete, és az utolsó nyomásszabályozó előtt felszerelt szelepek között:

a)

nyomáspróba levegővel, inert gázzal vagy folyadékkal, a légköri nyomás feletti 20 bar nyomáson;

| b) | tömörségi próba levegővel vagy inert gázzal, a légköri nyomás feletti 3,5 bar nyomáson. |
| --- | --- |

b)

tömörségi próba levegővel vagy inert gázzal, a légköri nyomás feletti 3,5 bar nyomáson.

| 2. | Fogyasztási nyomás alatt álló csővezetékek az egyetlen, vagy az utolsó nyomáscsökkentő 14.09. cikk 4. szakaszában említett zárószerkezete és a fogyasztókészülékek előtti szelepek között: | levegővel vagy inert gázzal végzett tömörségi próba a légköri nyomás feletti 1 bar nyomáson. |
| --- | --- | --- |

2.

Fogyasztási nyomás alatt álló csővezetékek az egyetlen, vagy az utolsó nyomáscsökkentő 14.09. cikk 4. szakaszában említett zárószerkezete és a fogyasztókészülékek előtti szelepek között:

levegővel vagy inert gázzal végzett tömörségi próba a légköri nyomás feletti 1 bar nyomáson.

| 3. | Csővezetékek az egyetlen, vagy az utolsó nyomáscsökkentő 14.09. cikk 4. szakaszában említett zárószerkezete és a fogyasztókészülékek kezelőszervei között: | tömörségi próba a légköri nyomás feletti 0,15 bar nyomáson. |
| --- | --- | --- |

3.

Csővezetékek az egyetlen, vagy az utolsó nyomáscsökkentő 14.09. cikk 4. szakaszában említett zárószerkezete és a fogyasztókészülékek kezelőszervei között:

tömörségi próba a légköri nyomás feletti 0,15 bar nyomáson.

| 4. | Az 1. szakasz b) alpontjában, a 2. és 3. szakaszban említett próbáknál a vezetékek akkor tekinthetők gáztömörnek, ha – a külső hőmérséklettel való kiegyenlítődéshez elegendő idő elteltével – az ezt követő 10 perc alatt a próbanyomás nem csökken. |
| --- | --- |

4.

Az 1. szakasz b) alpontjában, a 2. és 3. szakaszban említett próbáknál a vezetékek akkor tekinthetők gáztömörnek, ha – a külső hőmérséklettel való kiegyenlítődéshez elegendő idő elteltével – az ezt követő 10 perc alatt a próbanyomás nem csökken.

| 5. | A palackok csatlakozói, a csövek és egyéb, a palackban uralkodó nyomásnak kitett szerelvények, valamint a nyomásszabályozó és a fogyasztói vezeték közötti csatlakozások: | tömörségi próba üzemi nyomáson egy habképző anyag felhasználásával. |
| --- | --- | --- |

5.

A palackok csatlakozói, a csövek és egyéb, a palackban uralkodó nyomásnak kitett szerelvények, valamint a nyomásszabályozó és a fogyasztói vezeték közötti csatlakozások:

tömörségi próba üzemi nyomáson egy habképző anyag felhasználásával.

| 6. | Valamennyi fogyasztókészüléket a névleges gáznyomáson üzembe kell helyezni, és ellenőrizni kell, hogy az égés a különböző teljesítmény-beállításoknál megfelelő és zavartalan-e.
  A lángőrrel ellátott készülékeket ellenőrizni kell, hogy kielégítően működnek-e. |
| --- | --- |

6.

Valamennyi fogyasztókészüléket a névleges gáznyomáson üzembe kell helyezni, és ellenőrizni kell, hogy az égés a különböző teljesítmény-beállításoknál megfelelő és zavartalan-e.

A lángőrrel ellátott készülékeket ellenőrizni kell, hogy kielégítően működnek-e.

| 7. | A 6. szakasz szerinti próbák után valamennyi, füstcsőbe bekötött fogyasztókészülék esetében ellenőrizni kell azt, hogy névleges nyomáson, 5 percig tartó üzemeltetést követően, becsukott ablakok és ajtók mellett és a szellőző berendezések működtetése közben az áramlásbiztosítónál nem lép-e ki füstgáz.
  Ha nem csak pillanatnyi gázkilépésről van szó, akkor annak okát azonnal ki kell deríteni, és a hibát el kell hárítani. A készülékek használata addig nem hagyható jóvá, amíg minden hibát el nem hárítottak. |
| --- | --- |

7.

A 6. szakasz szerinti próbák után valamennyi, füstcsőbe bekötött fogyasztókészülék esetében ellenőrizni kell azt, hogy névleges nyomáson, 5 percig tartó üzemeltetést követően, becsukott ablakok és ajtók mellett és a szellőző berendezések működtetése közben az áramlásbiztosítónál nem lép-e ki füstgáz.

Ha nem csak pillanatnyi gázkilépésről van szó, akkor annak okát azonnal ki kell deríteni, és a hibát el kell hárítani. A készülékek használata addig nem hagyható jóvá, amíg minden hibát el nem hárítottak.

14.15. cikk

Igazolás

1.   A közösségi bizonyítványnak magában kell foglalnia egy arra vonatkozó igazolást, hogy valamennyi cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezés megfelel e fejezet követelményeinek.

2.   Az igazolást a felügyeleti szerv adja ki a 14.13. cikkben említett átvételi vizsgálatot követően.

3.   Az igazolás érvényességének időtartama a három évet nem haladhatja meg. Megújítására csak a 14.13. cikk szerint elvégzett ismételt átvételi vizsgálat után van lehetőség.

Kivételes esetben, ha a hajótulajdonos vagy annak képviselője indokolt kérelmet nyújt be, a felügyeleti szerv legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja az igazolás érvényességét a 14.13. cikkben említett átvételi vizsgálat elvégzése nélkül. Ezt a meghosszabbítást be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

15. FEJEZET

SZEMÉLYHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

15.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   A következő rendelkezések nem érvényesek:

| a) | 3.02. cikk, 1. szakasz b) alpont; |
| --- | --- |

a)

3.02. cikk, 1. szakasz b) alpont;

| b) | 4.01.-4.03. cikkek; |
| --- | --- |

b)

4.01.-4.03. cikkek;

| c) | 8.08. cikk, 2. szakasz, 2. mondat, és 7. szakasz; |
| --- | --- |

c)

8.08. cikk, 2. szakasz, 2. mondat, és 7. szakasz;

| d) | 9.14. cikk, 3. szakasz, 2. mondat 50 V feletti névleges feszültségre vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

9.14. cikk, 3. szakasz, 2. mondat 50 V feletti névleges feszültségre vonatkozóan.

2.   Az alábbi berendezések használata tilos személyhajókon:

| a) | a 12.07. cikk 3. szakaszja szerinti cseppfolyósított gázzal vagy folyékony tüzelőanyaggal működő lámpák; |
| --- | --- |

a)

a 12.07. cikk 3. szakaszja szerinti cseppfolyósított gázzal vagy folyékony tüzelőanyaggal működő lámpák;

| b) | a 13.14. cikk szerinti motorpetróleum-égető kályhák; |
| --- | --- |

b)

a 13.14. cikk szerinti motorpetróleum-égető kályhák;

| c) | a 13.17. cikk szerinti szilárd tüzelőanyaggal működő fűtőberendezések; |
| --- | --- |

c)

a 13.17. cikk szerinti szilárd tüzelőanyaggal működő fűtőberendezések;

| d) | a 13.02. cikk 2. és 3. szakasza szerinti kanócos égőfejjel felszerelt berendezések, és |
| --- | --- |

d)

a 13.02. cikk 2. és 3. szakasza szerinti kanócos égőfejjel felszerelt berendezések, és

| e) | a 14. fejezet szerinti cseppfolyósított gázzal működő berendezések. |
| --- | --- |

e)

a 14. fejezet szerinti cseppfolyósított gázzal működő berendezések.

3.   Saját gépi meghajtás nélküli hajókon nem engedélyezhető az utasszállítás.

4.   A személyhajókon az e fejezet előírásai szerint helyet kell biztosítani a csökkentett mozgásképességű személyek számára. Amennyiben a fejezet csökkentett mozgásképességű személyek különleges biztonsági igényeit figyelembe vevő előírásai a gyakorlatban nehézségbe ütköznek, vagy aránytalan költségekkel járnak, a felügyeleti szerv az ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ajánlások alapján engedélyezhet kivételeket. Ezeket a kivételeket a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni.

15.02. cikk

Hajótest

1.   A 2.09. cikkben említett szemle során az acélból készült személyhajók külső lemezborításának vastagságát az alábbiak szerint kell meghatározni:

| a) | A személyhajók külső testének tmin minimális fenék, a fenékvíz és oldalsó borítólemezei vastagságát a következő képletek nagyobbik értéke szerint kell meghatározni:

  ;

  .
  A képletekben:







  f | = | 1 + 0,0013 · (a - 500); |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a hosszanti vagy keresztirányú bordaköz [mm], és ahol a bordaköz kisebb, mint 400 mm, a = 400 mm-t kell venni; |

a)

A személyhajók külső testének tmin minimális fenék, a fenékvíz és oldalsó borítólemezei vastagságát a következő képletek nagyobbik értéke szerint kell meghatározni:

min

Formula;

Formula.

A képletekben:

f

=

1 + 0,0013 · (a - 500);

a

=

a hosszanti vagy keresztirányú bordaköz [mm], és ahol a bordaköz kisebb, mint 400 mm, a = 400 mm-t kell venni;

| b) | A lemezvastagságra a fenti a) pont szerint meghatározott minimumértéktől el lehet maradni olyan esetekben, amikor a megengedett értéket a hajó megfelelő (hosszanti, keresztirányú és helyi) szilárdságára vonatkozó matematikai bizonyítás alapján határozták meg és igazolták. |
| --- | --- |

b)

A lemezvastagságra a fenti a) pont szerint meghatározott minimumértéktől el lehet maradni olyan esetekben, amikor a megengedett értéket a hajó megfelelő (hosszanti, keresztirányú és helyi) szilárdságára vonatkozó matematikai bizonyítás alapján határozták meg és igazolták.

| c) | A külső lemezborítás egyetlen pontján sem lehet a fenti a) vagy b) pont szerint kiszámított vastagság 3 mm-nél kisebb. |
| --- | --- |

c)

A külső lemezborítás egyetlen pontján sem lehet a fenti a) vagy b) pont szerint kiszámított vastagság 3 mm-nél kisebb.

| d) | A lemezek felújítását akkor kell elvégezni, ha a fenék, fenékvíz vagy oldalsó borítólemez vastagságok nem érik el a fenti a) vagy b) és a c) pont szerint kiszámított minimumértéket. |
| --- | --- |

d)

A lemezek felújítását akkor kell elvégezni, ha a fenék, fenékvíz vagy oldalsó borítólemez vastagságok nem érik el a fenti a) vagy b) és a c) pont szerint kiszámított minimumértéket.

2.   A vízhatlan válaszfalak számát és helyét úgy kell kiválasztani, hogy elárasztás esetén a hajó vízszintes maradjon a 15.03. cikk 7.-13. szakaszai szerint. A belső szerkezet minden olyan szakaszának, amely hatással van az ilyen hajók rekeszeinek hatékony működésére, vízzárónak kell lennie, kialakítása pedig olyan, hogy az megtartja a rekeszek integritását.

3.   Az ütközési válaszfal és az elülső függély között legalább 0,04 LF és legfeljebb 0,04 LF + 2 m.

F

F

4.   A keresztirányú válaszfalakat fel lehet szerelni válaszfal-rekesszel, amennyiben valamennyi falpillér-rész a biztonságos területen belül van.

5.   A vízhatlan válaszfalaknak, melyeket a 15.03. cikk 7.-13. szakaszai szerinti számítás figyelembe vesz a sérült stabilitásnál, vízzárónak kell lenni, és ezeket a vízzáró fedélzetre kell felszerelni. Ha nincs vízzáró fedélzet, ezeket a vízhatlan válaszfalakat legalább 20 cm-rel a biztonsági vonal fölé kell nyújtani.

6.   A vízhatlan válaszfalakon levő nyílások számát a lehető legalacsonyabban kell tartani, ami még megfelel a szerkezeti típusnak és a hajó rendeltetésszerű üzemeltetésének. A nyílások és az átvezetések nem lehetnek a vízhatlan válaszfalak vízzáró működésére káros hatással.

7.   Az ütközési válaszfalakon nem lehetnek nyílások és ajtók.

8.   Az 5. szakasz szerinti, a motortereket az utastértől vagy legénységi, ill. személyzeti hálóhelyiségektől elválasztó vízhatlan válaszfalakon nem lehet ajtó.

9.   Az 5. szakaszban említett vízhatlan válaszfalakon levő távirányító nélküli, kézzel működtetett ajtók csak az utasok számára nem hozzáférhető helyeken megengedettek. Követelményeik:

| a) | mindenkor zárva kell lenniük, csak a bejutás idejére lehetnek ideiglenesen nyitva; |
| --- | --- |

a)

mindenkor zárva kell lenniük, csak a bejutás idejére lehetnek ideiglenesen nyitva;

| b) | megfelelő eszközzel kell felszerelni őket, hogy zárásuk gyors és biztonságos legyen; |
| --- | --- |

b)

megfelelő eszközzel kell felszerelni őket, hogy zárásuk gyors és biztonságos legyen;

| c) | az ajtók mindkét oldalán fel kell tüntetni az alábbi figyelmeztetést:
  „Az ajtót áthaladás után azonnal be kell csukni”. |
| --- | --- |

c)

az ajtók mindkét oldalán fel kell tüntetni az alábbi figyelmeztetést:

„Az ajtót áthaladás után azonnal be kell csukni”.

10.   Az 5. szakaszban említett vízhatlan válaszfalakon levő ajtóknak, melyek hosszabb ideig vannak nyitva, az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | A vízhatlan válaszfal mindkét oldaláról, valamint a vízzáró fedélzet felett egy könnyen megközelíthető pontról zárhatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

a)

A vízhatlan válaszfal mindkét oldaláról, valamint a vízzáró fedélzet felett egy könnyen megközelíthető pontról zárhatónak kell lenniük.

| b) | A távirányítóval történő zárás után úgy kell maradnia, hogy helyileg újra nyitható és biztonságosan zárható legyen. A zárást nem akadályozhatja szőnyeg, lábvédő korlát vagy egyéb akadály. |
| --- | --- |

b)

A távirányítóval történő zárás után úgy kell maradnia, hogy helyileg újra nyitható és biztonságosan zárható legyen. A zárást nem akadályozhatja szőnyeg, lábvédő korlát vagy egyéb akadály.

| c) | A távirányítóval történő zárás időtartama legalább 30 másodperc, és legfeljebb 60 másodperc. |
| --- | --- |

c)

A távirányítóval történő zárás időtartama legalább 30 másodperc, és legfeljebb 60 másodperc.

| d) | A zárási folyamat során automatikus figyelmeztető hangjelzést kell alkalmazni az ajtónál. |
| --- | --- |

d)

A zárási folyamat során automatikus figyelmeztető hangjelzést kell alkalmazni az ajtónál.

| e) | Az ajtó meghajtásának és a figyelmeztetésnek tudnia kell működni a fedélzeti áramforrástól függetlenül. A távirányító helyén rendelkezni kell egy olyan berendezéssel, amely kijelzi, hogy az ajtó nyitva vagy zárva van. |
| --- | --- |

e)

Az ajtó meghajtásának és a figyelmeztetésnek tudnia kell működni a fedélzeti áramforrástól függetlenül. A távirányító helyén rendelkezni kell egy olyan berendezéssel, amely kijelzi, hogy az ajtó nyitva vagy zárva van.

11.   Az 5. szakaszban említett vízhatlan válaszfalakon levő ajtókat és működtető berendezésüket a biztonságos területen kell elhelyezni.

12.   A kormánytérben lennie kell egy figyelmeztető rendszernek, amely jelzi, hogy az 5. szakaszban említett vízhatlan válaszfalak mely ajtói vannak nyitva.

13.   A nyitott végű csöveket és szellőzőket úgy kell kiépíteni, hogy bármilyen elképzelhető elárasztás esetén ezeken keresztül egyetlen további helyiség vagy tartály se kerüljön elárasztásra.

| a) | Amennyiben több rekesz nyitottan kapcsolódik csövek vagy szellőzőcsövek révén, az ilyen csöveket és szellőzőcsöveket egy megfelelő helyen a lehető legrosszabb elárasztásnak megfelelő vízszintvonal felett kell vezetni. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben több rekesz nyitottan kapcsolódik csövek vagy szellőzőcsövek révén, az ilyen csöveket és szellőzőcsöveket egy megfelelő helyen a lehető legrosszabb elárasztásnak megfelelő vízszintvonal felett kell vezetni.

| b) | A csővezetékeknek nem kell megfelelniük az a) pontban foglalt követelménynek, ha a csövekre elzáró szerkezeteket szereltek fel ott, ahol azok áthaladnak a vízhatlan válaszfalon, és amely szerkezeteket távirányítással lehet működtetni a vízhatlan válaszfal feletti pontról. |
| --- | --- |

b)

A csővezetékeknek nem kell megfelelniük az a) pontban foglalt követelménynek, ha a csövekre elzáró szerkezeteket szereltek fel ott, ahol azok áthaladnak a vízhatlan válaszfalon, és amely szerkezeteket távirányítással lehet működtetni a vízhatlan válaszfal feletti pontról.

| c) | Ha a csőrendszernek nincs nyitott kifolyása egy rekeszbe, akkor ezt a csőrendszert sértetlennek kell tekinteni abban az esetben, ha a rekesz megsérül, amennyiben a csőrendszer a biztonságos területen halad és a hajó fenekétől több mint 0,50 m-re van. |
| --- | --- |

c)

Ha a csőrendszernek nincs nyitott kifolyása egy rekeszbe, akkor ezt a csőrendszert sértetlennek kell tekinteni abban az esetben, ha a rekesz megsérül, amennyiben a csőrendszer a biztonságos területen halad és a hajó fenekétől több mint 0,50 m-re van.

14.   A vízhatlan válaszfalak ajtóinak 10. szakasz szerinti távirányítóit, valamint 13. szakasz b) alpont szerinti elzáró berendezéseit a vízhatlan válaszfal felett egyértelműen meg kell jelölni, mint olyat.

15.   Ha duplafenekű a hajó, magasságuk legalább 0,60 m, és ahol oldalüreg került felszerelésre, azok szélessége legalább 0,60 m.

16.   Lehetnek ablakok a biztonsági vonal alatt, amennyiben azok vízzárók, nem nyithatók, megfelelő szilárdságúak, és megfelelnek a 15.06. cikk 14. szakaszában foglalt követelményeknek.

15.03. cikk

Stabilitás

1.   A kérelmezőnek a sérülés nélküli stabilitásra vonatkozó szabvány alkalmazásának eredményein alapuló számítással kell igazolnia, hogy a hajó sérülés nélküli stabilitása megfelelő. Minden számítást szabadon kell elvégezni az egyensúlyra és a süllyedésre vonatkozóan.

2.   A sérülésmentes stabilitás a következő standard terhelési körülményekre vonatkozóan kell igazolni:

| a) | az út kezdetén:
  100 % utasok, 98 % üzemanyag és édesvíz, 10 % szennyvíz; |
| --- | --- |

a)

az út kezdetén:

100 % utasok, 98 % üzemanyag és édesvíz, 10 % szennyvíz;

| b) | az út folyamán:
  100 % utasok, 50 % üzemanyag és édesvíz, 50 % szennyvíz; |
| --- | --- |

b)

az út folyamán:

100 % utasok, 50 % üzemanyag és édesvíz, 50 % szennyvíz;

| c) | az út végén:
  100 % utasok, 10 % üzemanyag és édesvíz, 98 % szennyvíz; |
| --- | --- |

c)

az út végén:

100 % utasok, 10 % üzemanyag és édesvíz, 98 % szennyvíz;

| d) | üres hajó:
  utasok nélkül, 10 % üzemanyag és édesvíz, nincs szennyvíz. |
| --- | --- |

d)

üres hajó:

utasok nélkül, 10 % üzemanyag és édesvíz, nincs szennyvíz.

A ballaszttartályokat minden standard terhelési körülménynél üresnek vagy telinek kell tekinteni, a rendeltetésszerű üzemi körülményeknek megfelelően.

Az útközbeni ballasztváltás előfeltételeként a 3. szakasz d) alpontjában foglalt követelményt igazolni kell a következő terhelési körülményre:

100 % utasok, 50 % üzemanyag és édesvíz, 50 % szennyvíz, minden egyéb folyadéktartály (beleértve a ballaszttartályt is) 50 %-if feltöltöttnek tekintendő.

Ha ez a feltétel nem teljesíthető, a közösségi bizonyítvány 52. szakaszánál egy bejegyzést kell tenni, abban az értelemben, hogy útközben a ballaszttartályoknak csak üresnek vagy telinek szabad lenniük, valamint, hogy útközben a ballaszt körülményeit változtatni nem lehet.

3.   A megfelelő sérülés nélküli stabilitás számítással történő igazolását a 2. szakasz a)-d) alpontjában említett következő, sérülés nélküli stabilitásra és standard terhelési körülményekre vonatkozó meghatározások alkalmazásával kell elkészíteni:

| a) | a hmax maximális kiegyenlítő kar akkor jön létre, ha a φmax ≥ 15° dőlésszög legalább 0,20 m. Ha azonban φf < φmax a kiegyenlítő kar a φf lefele irányuló dőlésszögnél legalább 0,20 m; |
| --- | --- |

a)

a hmax maximális kiegyenlítő kar akkor jön létre, ha a φmax ≥ 15° dőlésszög legalább 0,20 m. Ha azonban φf < φmax a kiegyenlítő kar a φf lefele irányuló dőlésszögnél legalább 0,20 m;

max

max

f

max

f

| b) | a φf lefele irányuló dőlésszög legalább 15°; |
| --- | --- |

b)

a φf lefele irányuló dőlésszög legalább 15°;

f

| c) | az A területnek és a kiegyenlítő kar ívének, a φf és φmax helyétől függően, a következő értékeket kell elérnie:








  Tartály | | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | φmax = 15° | | 0,07 m · rad φ = 15° szögre |
| 2 | 15° < φmax < 30° | φmax ≤ φf | 0,055 + 0,001 · (30 – φmax) m · rad φmax szögre |
| 3 | 15° < φf < 30° | φmax > φf | 0,055 + 0,001 · (30 – φf) m · rad φf szögre |
| 4 | φmax ≥ 30° és φf ≥ 30° | | 0,055 m · rad φ = 30° szögre |

c)

az A területnek és a kiegyenlítő kar ívének, a φf és φmax helyétől függően, a következő értékeket kell elérnie:

f

max

Tartály

A

1

φmax = 15°

max

0,07 m · rad φ = 15° szögre

2

15° < φmax < 30°

max

φmax ≤ φf

max

f

0,055 + 0,001 · (30 – φmax) m · rad φmax szögre

max

max

3

15° < φf < 30°

f

φmax > φf

max

f

0,055 + 0,001 · (30 – φf) m · rad φf szögre

f

f

4

φmax ≥ 30° és φf ≥ 30°

max

f

0,055 m · rad φ = 30° szögre

Ahol:

| hmax | a maximális kar |
| --- | --- |
| φ | a dőlésszög |
| φf | a lefele irányuló dőlésszög, azaz a dőlésszög, ahol a hajótest nyílásai, a felépítmények vagy fedélzeti építmények, melyek nem zárhatók vízzáró módon, bemerülnek |
| φmax | a dőlésszög, amelynél a maximális kiegyenlítő kar létrejön |
| A | a kiegyenlítő karok íve alatti területek |

hmax

max

a maximális kar

φ

a dőlésszög

φf

f

a lefele irányuló dőlésszög, azaz a dőlésszög, ahol a hajótest nyílásai, a felépítmények vagy fedélzeti építmények, melyek nem zárhatók vízzáró módon, bemerülnek

φmax

max

a dőlésszög, amelynél a maximális kiegyenlítő kar létrejön

A

a kiegyenlítő karok íve alatti területek

| d) | a GMo eredeti metacentrikus magasság, a folyadéktartályok szabad felületének hatásával korrigálva, legalább 0,15 m; |
| --- | --- |

d)

a GMo eredeti metacentrikus magasság, a folyadéktartályok szabad felületének hatásával korrigálva, legalább 0,15 m;

o

| e) | a dőlésszög az alábbi esetek egyikében sem haladhatja meg a 12°-ot:






  aa) | a 4. és 5. szakasz szerint az utasok és a szél miatti billenőnyomaték alkalmazásában; |
| --- | --- | --- |

e)

a dőlésszög az alábbi esetek egyikében sem haladhatja meg a 12°-ot:

aa)

a 4. és 5. szakasz szerint az utasok és a szél miatti billenőnyomaték alkalmazásában;

| bb) | a 4. és 6. szakasz szerint az utasok és a fordulás miatti billenőnyomaték alkalmazásában. |
| --- | --- |

bb)

a 4. és 6. szakasz szerint az utasok és a fordulás miatti billenőnyomaték alkalmazásában.

| f) | a 4., 5. és 6. szakasz szerint az utasok, a szél és a fordulás miatti mozgásokból adódó billenőnyomaték esetén a szabadoldal 200 mm kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

f)

a 4., 5. és 6. szakasz szerint az utasok, a szél és a fordulás miatti mozgásokból adódó billenőnyomaték esetén a szabadoldal 200 mm kell, hogy legyen;

| g) | azoknál a hajóknál, melyeken a vízhatlan válaszfal fedélzetek alatt nem vízzárón záródó ablakok vagy egyéb nyílások vannak a hajótestben, a fennmaradó biztonsági távolságnak legalább 100 mm-nek kell lennie, az f) alpontból következő három billenőnyomaték alkalmazásával. |
| --- | --- |

g)

azoknál a hajóknál, melyeken a vízhatlan válaszfal fedélzetek alatt nem vízzárón záródó ablakok vagy egyéb nyílások vannak a hajótestben, a fennmaradó biztonsági távolságnak legalább 100 mm-nek kell lennie, az f) alpontból következő három billenőnyomaték alkalmazásával.

4.   Az emberek egy oldalon történő gyülekezése miatti billenőnyomatékot a következő képlettel kell kiszámolni:

Mp = g · P · y = g · ΣPi · yi [kNm]

p

i

i

ahol:

| P | = | a hajón tartózkodó utasok teljes tömege [t]-ban, amely úgy jön ki, hogy összeadjuk a megengedett legnagyobb utaslétszámot, a rendeltetésszerű üzemelési feltételek melletti maximális hajószemélyzet és legénység létszámát, személyenként átlagosan 0,075 tonnát feltételezve |
| --- | --- | --- |
| y | = | a személyek P teljes tömege gravitációs központja és a középvonal közötti laterális távolság [m]-ben |
| g | = | gravitációs gyorsulás (g = 9,81 m/s2) |
| Pi | = | az Ai területen összegyűlt személyek tömege [t]-ban







  Pi | = | ni · 0,075 · Ai [t]
  ahol







  Ai | = | az emberek által elfoglalt terület [m2]-ben |
| ni | = | az egy négyzetméterre jutó személyek száma






  ni | 4 a szabad fedélzeti területekre, és a mozdítható bútorokkal berendezett területekre; a rögzített ülőhelyekkel, mint pl. padokkal felszerelt fedélzetekre az ni kiszámítása úgy történik, hogy 0,45 m szélességet és 0,75 m ülésmélységet kell feltételezni személyenként |

P

=

a hajón tartózkodó utasok teljes tömege [t]-ban, amely úgy jön ki, hogy összeadjuk a megengedett legnagyobb utaslétszámot, a rendeltetésszerű üzemelési feltételek melletti maximális hajószemélyzet és legénység létszámát, személyenként átlagosan 0,075 tonnát feltételezve

y

=

a személyek P teljes tömege gravitációs központja és a középvonal közötti laterális távolság [m]-ben

g

=

gravitációs gyorsulás (g = 9,81 m/s2)

2

Pi

i

=

az Ai területen összegyűlt személyek tömege [t]-ban

i

Pi

i

=

ni · 0,075 · Ai [t]

i

i

ahol

Ai

i

=

az emberek által elfoglalt terület [m2]-ben

2

ni

i

=

az egy négyzetméterre jutó személyek száma

ni

i

4 a szabad fedélzeti területekre, és a mozdítható bútorokkal berendezett területekre; a rögzített ülőhelyekkel, mint pl. padokkal felszerelt fedélzetekre az ni kiszámítása úgy történik, hogy 0,45 m szélességet és 0,75 m ülésmélységet kell feltételezni személyenként

i

yi

i

=

az Ai terület geometriai középpontja és a középvonal közötti laterális távolság [m]-ben

i

A számítást el kell végezni az utasok jobb és bal oldalon történő gyülekezésére egyaránt.

A személyek eloszlását a stabilitás szempontjából legkedvezőtlenebb módon kell venni. A személyek nyomatékának kiszámításakor a kabinokat üresnek kell venni.

A terhelési tartályok kiszámításához a személyek gravitációs középpontját a fedélzet legalacsonyabb pontja felett 1 m-rel, 0,5 LWL-nél kell venni, figyelmen kívül hagyva a fedélzet bármilyen görbületét, és személyenként 0,075 tonnát feltételezve.

WL

Az emberek által elfoglalt fedélzeti terület kiszámításától el lehet tekinteni, ha a következő értékeket alkalmazzák:

| P | = | 1,1 · Fmax · 0,075 | egynapos utazásra használt hajók esetében |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,5 · Fmax · 0,075 | kabinos hajók esetében |

P

=

1,1 · Fmax · 0,075

max

egynapos utazásra használt hajók esetében

1,5 · Fmax · 0,075

max

kabinos hajók esetében

ahol

| Fmax | = | a hajón tartózkodó utasok legnagyobb megengedett száma |
| --- | --- | --- |

Fmax

max

=

a hajón tartózkodó utasok legnagyobb megengedett száma

y

=

B/2 [m]-ben

5.   A szél nyomása miatti billenőnyomatékot (Mw) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

w

| | Mw = pw · Aw · (lw + T/2) [kNm] |
| --- | --- |

Mw = pw · Aw · (lw + T/2) [kNm]

w

w

w

w

ahol

| pw | = | az adott szélnyomás 0,25 kN/m2-re; |
| --- | --- | --- |
| Aw | = | a hajó merülési síkja feletti laterális síkja a figyelembe vett terhelési körülmény szerint m2-ben; |
| lw | = | az AW laterális sík gravitációs középpontja és a merülési sík közötti távolság a figyelembe vett terhelési körülmény szerint m-ben. |

pw

w

=

az adott szélnyomás 0,25 kN/m2-re;

2

Aw

w

=

a hajó merülési síkja feletti laterális síkja a figyelembe vett terhelési körülmény szerint m2-ben;

2

lw

w

=

az AW laterális sík gravitációs középpontja és a merülési sík közötti távolság a figyelembe vett terhelési körülmény szerint m-ben.

W

6.   A centrifugális erő miatt fellépő billenőnyomatékot (Mdr), amit a hajó fordulása okoz, az alábbiak szerint kell kiszámítani:

dr

| | Mdr = cdr · CB · v2 · D/LWL · (KG – T/2) [kNm] |
| --- | --- |

Mdr = cdr · CB · v2 · D/LWL · (KG – T/2) [kNm]

r

dr

B

2

WL

ahol

| cdr | = | a 0,45-ös tényező; |
| --- | --- | --- |
| CB | = | a blokkolási tényező (ha nem ismert, 1,0-nek kell venni); |
| v | = | a hajó maximális sebessége m/s-ban; |
| KG | = | a gravitációs középpont és a gerincvonal közötti távolság m-ben. |

cdr

dr

=

a 0,45-ös tényező;

CB

B

=

a blokkolási tényező (ha nem ismert, 1,0-nek kell venni);

v

=

a hajó maximális sebessége m/s-ban;

KG

=

a gravitációs középpont és a gerincvonal közötti távolság m-ben.

A 6.06. cikk szerinti gépi meghajtású személyhajók esetében az Mdr-t a teljes körű vagy modell-próbákból, egyébként pedig a megfelelő számításokból kell levezetni.

dr

7.   A kérelmezőnek a veszített vízszintesség módszerén alapuló számítással kell igazolnia, hogy a hajó sérült stabilitása elárasztás esetén megfelelő. Minden számítást szabadon kell elvégezni az egyensúlyra és a süllyedésre vonatkozóan.

8.   A hajó elárasztás során fennálló vízszintességét a 2. szakaszban meghatározott standard terhelési körülményekre kell igazolni. Ennek megfelelően, a kielégítő stabilitás matematikai igazolását az elárasztás három közbenső fázisára (az elárasztás kialakulásának 25 %, 50 % és 75 %-a) és az elárasztás végleges fázisára kell megadni.

9.   A személyhajóknak meg kell felelniük az 1-rekeszállapotnak és a 2-rekeszállapotnak.

Elárasztás esetén a következő feltételezéseket kell figyelembe venni a sérülés mértékére vonatkozóan:

| | 1-rekeszállapot | 2-rekeszállapot |
| --- | --- | --- |
| Az oldalsó sérülés mérete | |
| hosszanti l [m] | 1,20 + 0,07 · LF |
| keresztirányú b [m] | B/5 | 0,59 |
| függőleges h [m] | A hajó fenekétől a tetejéig elhatárolás nélkül |
| A fenéksérülés mérete | |
| hosszanti l [m] | 1,20 + 0,07 · LF |
| keresztirányú b [m] | B/5 |
| függőleges h [m] | 0,59, a 15.02. cikk 13. szakaszának c) alpontja szerint felszerelt csővezetékeket épnek kell tekinteni |

1-rekeszállapot

2-rekeszállapot

Az oldalsó sérülés mérete

hosszanti l [m]

1,20 + 0,07 · LF

F

keresztirányú b [m]

B/5

0,59

függőleges h [m]

A hajó fenekétől a tetejéig elhatárolás nélkül

A fenéksérülés mérete

hosszanti l [m]

1,20 + 0,07 · LF

F

keresztirányú b [m]

B/5

függőleges h [m]

0,59, a 15.02. cikk 13. szakaszának c) alpontja szerint felszerelt csővezetékeket épnek kell tekinteni

| a) | Az 1-rekeszállapot esetén a vízhatlan válaszfalakat épnek lehet tekinteni, ha két egymás melletti válaszfal közötti távolság nagyobb mint a sérülés hossza. Azokat a hosszanti vízhatlan válaszfalakat, amelyek a legnagyobb merülés vonalában a burkolólemeztől a középvonalig merőlegesen mérve a külső lemezborítástól B/3-nál kisebb távolságra vannak, számítási célokra nem lehet figyelembe venni. |
| --- | --- |

a)

Az 1-rekeszállapot esetén a vízhatlan válaszfalakat épnek lehet tekinteni, ha két egymás melletti válaszfal közötti távolság nagyobb mint a sérülés hossza. Azokat a hosszanti vízhatlan válaszfalakat, amelyek a legnagyobb merülés vonalában a burkolólemeztől a középvonalig merőlegesen mérve a külső lemezborítástól B/3-nál kisebb távolságra vannak, számítási célokra nem lehet figyelembe venni.

| b) | A 2-rekeszállapot esetén a sérülésen belüli valamennyi vízhatlan válaszfalat sérültnek kell tekinteni. Ez azt jelenti, hogy a vízhatlan válaszfalak helyét úgy kell megválasztani, hogy a személyhajó vízszintes maradjon a hosszanti irányban egymáshoz kapcsolódó két vagy több rekesz elárasztása esetén. |
| --- | --- |

b)

A 2-rekeszállapot esetén a sérülésen belüli valamennyi vízhatlan válaszfalat sérültnek kell tekinteni. Ez azt jelenti, hogy a vízhatlan válaszfalak helyét úgy kell megválasztani, hogy a személyhajó vízszintes maradjon a hosszanti irányban egymáshoz kapcsolódó két vagy több rekesz elárasztása esetén.

| c) | Minden nem vízzáró nyílás (pl. ajtók, ablakok, fedélzeti nyílások) legalacsonyabb pontjának a sérülési vízszintvonal felett legalább 0,10 m-rel kell lennie. A vízzáró fedélzet nem kerülhet víz alá az elárasztás végső fázisában. |
| --- | --- |

c)

Minden nem vízzáró nyílás (pl. ajtók, ablakok, fedélzeti nyílások) legalacsonyabb pontjának a sérülési vízszintvonal felett legalább 0,10 m-rel kell lennie. A vízzáró fedélzet nem kerülhet víz alá az elárasztás végső fázisában.

| d) | A vízáteresztőképességet 95 %-nak kell venni. Amennyiben számítással igazolható, hogy bármely rekesz vízáteresztőképessége 95 %-nál kisebb, a fenti érték helyett használható a kiszámított érték.
  Az elfogadható értékek az alábbiaknál nem lehetnek kisebbek:






  Társalgók | 95 % |
| --- | --- | --- |
| Motor- és kazánterek | 85 % |
| Poggyász- és raktárhelyiségek | 75 % |
| Duplafenekek, tüzelőanyag-tartályok és egyéb tartályok, attól függően, hogy tervezett használatuk szerint telinek vagy üresnek kell ezeket tartani, a hajó legnagyobb merülési síkjában való lebegése esetén | 0 vagy 95 % |

d)

A vízáteresztőképességet 95 %-nak kell venni. Amennyiben számítással igazolható, hogy bármely rekesz vízáteresztőképessége 95 %-nál kisebb, a fenti érték helyett használható a kiszámított érték.

Az elfogadható értékek az alábbiaknál nem lehetnek kisebbek:

Társalgók

95 %

Motor- és kazánterek

85 %

Poggyász- és raktárhelyiségek

75 %

Duplafenekek, tüzelőanyag-tartályok és egyéb tartályok, attól függően, hogy tervezett használatuk szerint telinek vagy üresnek kell ezeket tartani, a hajó legnagyobb merülési síkjában való lebegése esetén

0 vagy 95 %

Az elárasztás közbenső fázisaiban a szabadfelület hatásának kiszámítása a sérült rekeszek teljes felületi területén alapul.

| e) | Ha a fentiekben meghatározottnál kisebb mértékű sérülés a dőlésre vagy a metacentrikus magasságra károsabb hatásokat gyakorol, az ilyen sérülést figyelembe kell venni számítási célokra. |
| --- | --- |

e)

Ha a fentiekben meghatározottnál kisebb mértékű sérülés a dőlésre vagy a metacentrikus magasságra károsabb hatásokat gyakorol, az ilyen sérülést figyelembe kell venni számítási célokra.

10.   A 8. szakaszban említett elárasztás minden közbenső fázisára vonatkozóan az alábbi követelményeknek kell teljesülniük:

| a) | a szóban forgó közbenső fázis egyensúlyi helyzetének φ dőlésszöge nem lépheti túl a 15°-ot; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó közbenső fázis egyensúlyi helyzetének φ dőlésszöge nem lépheti túl a 15°-ot;

| b) | A szóban forgó közbenső fázis egyensúlyi helyzetében a dőlésen túl a kiegyenlítő kar ívének pozitív szakasza GZ ≥ 0,02 m értéket kell, hogy jelezzen, mielőtt az első védelem nélküli nyílás víz alá kerül, vagy a 25°-os φ dőlésszöget elérik; |
| --- | --- |

b)

A szóban forgó közbenső fázis egyensúlyi helyzetében a dőlésen túl a kiegyenlítő kar ívének pozitív szakasza GZ ≥ 0,02 m értéket kell, hogy jelezzen, mielőtt az első védelem nélküli nyílás víz alá kerül, vagy a 25°-os φ dőlésszöget elérik;

| c) | a nem vízzáró nyílások nem kerülhetnek víz alá azt megelőzően, hogy a szóban forgó közbenső fázis egyensúlyi helyzetében a dőlésszöget elérik. |
| --- | --- |

c)

a nem vízzáró nyílások nem kerülhetnek víz alá azt megelőzően, hogy a szóban forgó közbenső fázis egyensúlyi helyzetében a dőlésszöget elérik.

11.   Az elárasztás végső fázisában a következő követelményeknek kell teljesülniük, figyelembe véve a 4. szakasz szerinti, emberek miatti billenőnyomatékot:

| a) | a φE dőlésszög nem lépheti túl a 10°-ot; |
| --- | --- |

a)

a φE dőlésszög nem lépheti túl a 10°-ot;

E

| b) | az egyensúlyi helyzeten túl a kiegyenlítő kar ívének pozitív szakasza GZR ≥ 0,05 m értéket kell, hogy jelezzen az A ≥ 0,0065 mrad területre. Ezeket a stabilitási minimumértékeket kell teljesíteni az első védelem nélküli nyílás vízbemerüléséig, de minden esetben a φm ≤ 25° dőlésszög elérésééig; |
| --- | --- |

b)

az egyensúlyi helyzeten túl a kiegyenlítő kar ívének pozitív szakasza GZR ≥ 0,05 m értéket kell, hogy jelezzen az A ≥ 0,0065 mrad területre. Ezeket a stabilitási minimumértékeket kell teljesíteni az első védelem nélküli nyílás vízbemerüléséig, de minden esetben a φm ≤ 25° dőlésszög elérésééig;

R

m

| c) | a nem vízzáró nyílások nem kerülhetnek víz alá az egyensúlyi helyzet elérése előtt; ha ezek a nyílások e pont előtt víz alá kerülnek, az átjárást biztosító helyiségeket elárasztottnak kell tekinteni a sérült stabilitás kiszámításának céljából. |
| --- | --- |

c)

a nem vízzáró nyílások nem kerülhetnek víz alá az egyensúlyi helyzet elérése előtt; ha ezek a nyílások e pont előtt víz alá kerülnek, az átjárást biztosító helyiségeket elárasztottnak kell tekinteni a sérült stabilitás kiszámításának céljából.

12.   A vízzárón záródó elzárószerkezeteket ekként kell megjelölni.

13.   Amennyiben vannak aszimmetrikus elárasztást csökkentő átmenő nyílások, azoknak a következő követelményeket kell teljesíteniük:

| a) | az átmenő nyílások kiszámításához az A.266 (VIII). sz. IMO-határozatot kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

az átmenő nyílások kiszámításához az A.266 (VIII). sz. IMO-határozatot kell alkalmazni;

| b) | önműködőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

b)

önműködőnek kell lenniük;

| c) | nem lehet rajtuk elzáró szerkezet; |
| --- | --- |

c)

nem lehet rajtuk elzáró szerkezet;

| d) | a nyomáskiegyenlítés megengedett ideje nem lépheti túl a 15 percet. |
| --- | --- |

d)

a nyomáskiegyenlítés megengedett ideje nem lépheti túl a 15 percet.

15.04. cikk

Biztonsági távolság és szabadoldal

1.   A biztonsági távolságnak legalább a következők összegével kell egyenlőnek lennie:

| a) | a további laterális bemerülés, melyet a külső lemezburkolaton mérve, a 15.03. cikk 3. szakaszának e) alpontja szerinti megengedhető dőlésszög ad, valamint |
| --- | --- |

a)

a további laterális bemerülés, melyet a külső lemezburkolaton mérve, a 15.03. cikk 3. szakaszának e) alpontja szerinti megengedhető dőlésszög ad, valamint

| b) | a 15.03. cikk 3. szakaszjának e) alpontja szerinti fennmaradó biztonsági távolság. |
| --- | --- |

b)

a 15.03. cikk 3. szakaszjának e) alpontja szerinti fennmaradó biztonsági távolság.

Vízzáró fedélzet nélküli hajók esetében a biztonsági távolság legalább 500 mm.

2.   A szabadoldalnak legalább a következők összegével kell egyenlőnek lennie:

| a) | a további laterális bemerülés, melyet a külső lemezburkolaton mérve, a 15.03. cikk 3. szakaszának e) alpontja szerinti dőlésszög ad, valamint |
| --- | --- |

a)

a további laterális bemerülés, melyet a külső lemezburkolaton mérve, a 15.03. cikk 3. szakaszának e) alpontja szerinti dőlésszög ad, valamint

| b) | a 15.03. cikk 3. szakaszának f) alpontja szerinti fennmaradó szabadoldal. |
| --- | --- |

b)

a 15.03. cikk 3. szakaszának f) alpontja szerinti fennmaradó szabadoldal.

A szabadoldalnak azonban legalább 300 mm-nek kell lennie.

3.   A legnagyobb merülés síkját úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen az 1. szakasz szerinti biztonsági távolságnak, és a 2. szakasz szerinti szabadoldalnak, továbbá a 15.02. és 15.03. cikknek való megfelelés.

4.   Biztonsági okokból a felügyeleti szerv előírhat nagyobb biztonsági távolságot és nagyobb szabadoldalt.

15.05. cikk

Legnagyobb megengedett utaslétszám

1.   A legnagyobb megengedett utaslétszámot a felügyeleti szerv határozza meg, és ezt a számot a közösségi bizonyítványba bejegyzi.

2.   A legnagyobb megengedett utaslétszám nem lépheti túl az alábbi értékek egyikét sem:

| a) | az utasok azon létszáma, ahány főre vonatkozóan a 15.06. cikk 8. szakasza szerinti evakuációs terület megléte bizonyított; |
| --- | --- |

a)

az utasok azon létszáma, ahány főre vonatkozóan a 15.06. cikk 8. szakasza szerinti evakuációs terület megléte bizonyított;

| b) | az utason azon létszáma, amit a 15.03. cikk szerinti stabilitási számításnál figyelembe vettek; |
| --- | --- |

b)

az utason azon létszáma, amit a 15.03. cikk szerinti stabilitási számításnál figyelembe vettek;

| c) | a vendégéjszakákat is tartalmazó utakra szolgáló kabinos hajókon az utasok számára rendelkezésre álló ágyak száma. |
| --- | --- |

c)

a vendégéjszakákat is tartalmazó utakra szolgáló kabinos hajókon az utasok számára rendelkezésre álló ágyak száma.

3.   Azoknál a kabinos hajóknál, melyeket egynapos utakra is használnak, az utasok létszámát mind az egynapos utazásra, mind pedig a kabinos utazásra vonatkozóan ki kell számítani, és ezt be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

4.   A legnagyobb megengedett utaslétszámot a hajó fedélzetén jól olvashatóan és jól látható helyen ki kell írni.

15.06. cikk

Utasterek és utasok által használt területek

1.   Az utastereknek:

| a) | minden fedélzeten az ütközési fedélzet szintje mögött kell elhelyezkedniük, és amennyiben a vízzáró fedélzet alatt vannak, a leghátsó vízhatlan válaszfal előtt, és |
| --- | --- |

a)

minden fedélzeten az ütközési fedélzet szintje mögött kell elhelyezkedniük, és amennyiben a vízzáró fedélzet alatt vannak, a leghátsó vízhatlan válaszfal előtt, és

| b) | a motor- és a kazántértől gáztömör módon kell elválasztva lenniük; |
| --- | --- |

b)

a motor- és a kazántértől gáztömör módon kell elválasztva lenniük;

| c) | olyan elrendezésűnek kell lenniük, hogy azokon a 7.02. cikk szerinti látómezők ne haladjanak keresztül. |
| --- | --- |

c)

olyan elrendezésűnek kell lenniük, hogy azokon a 7.02. cikk szerinti látómezők ne haladjanak keresztül.

2.   A 11.13. cikkben említett és gyúlékony folyadékok tárolására szolgáló szekrények és helyiségek nem lehetnek az utasok által használt területen.

3.   Az utasterek kijáratai számának és szélességének az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | 30 vagy több utas számára berendezett, illetve 12φvagy több utas számára ággyal rendelkező helyiségeken vagy helyiség-csoportokon legalább két kijáratnak kell lennie. Egynapos utazásra használt hajókon e két kijárat egyikét helyettesíteni lehet két vészkijárattal. |
| --- | --- |

a)

30 vagy több utas számára berendezett, illetve 12φvagy több utas számára ággyal rendelkező helyiségeken vagy helyiség-csoportokon legalább két kijáratnak kell lennie. Egynapos utazásra használt hajókon e két kijárat egyikét helyettesíteni lehet két vészkijárattal.

| b) | Ha a helyiségek a vízzáró fedélzet alatt helyezkednek el, az egyik kijárat lehet egy, a 15.02. cikk 10. szakasza szerinti vízzáró válaszfal-ajtó, amely egy szomszédos fülkébe vezet, ahonnan a felső fedélzet közvetlenül elérhető. A másik kijárat közvetlenül, vagy ha az a) pont megengedi, vészkijáratként a szabad levegőre vezet, vagy a vízzáró fedélzetre. Ez a követelmény nem vonatkozik az egyedi kabinokra. |
| --- | --- |

b)

Ha a helyiségek a vízzáró fedélzet alatt helyezkednek el, az egyik kijárat lehet egy, a 15.02. cikk 10. szakasza szerinti vízzáró válaszfal-ajtó, amely egy szomszédos fülkébe vezet, ahonnan a felső fedélzet közvetlenül elérhető. A másik kijárat közvetlenül, vagy ha az a) pont megengedi, vészkijáratként a szabad levegőre vezet, vagy a vízzáró fedélzetre. Ez a követelmény nem vonatkozik az egyedi kabinokra.

| c) | Az a) és b) pont szerinti kijáratokat megfelelően kell elrendezni, teljes szélességük legalább 0,80 m, teljes magasságuk pedig legalább 2,00 m legyen. Az utasterek és más kis helyiség ajtajai esetében a teljes szélesség 0,70 m-re csökkenthető. |
| --- | --- |

c)

Az a) és b) pont szerinti kijáratokat megfelelően kell elrendezni, teljes szélességük legalább 0,80 m, teljes magasságuk pedig legalább 2,00 m legyen. Az utasterek és más kis helyiség ajtajai esetében a teljes szélesség 0,70 m-re csökkenthető.

| d) | A 80 vagy annál több utas számára szolgáló helyiségekben vagy helyiség-csoportokban az utasok számára tervezett, és vészhelyzetben általuk használt kijáratok szélességeinek összege utasonként legalább 0,01 m. |
| --- | --- |

d)

A 80 vagy annál több utas számára szolgáló helyiségekben vagy helyiség-csoportokban az utasok számára tervezett, és vészhelyzetben általuk használt kijáratok szélességeinek összege utasonként legalább 0,01 m.

| e) | Ha a kijáratok teljes szélességét az utasok száma határozza meg, minden egyes kijárat szélességének legalább 0,005 m-nek kell lennie utasonként. |
| --- | --- |

e)

Ha a kijáratok teljes szélességét az utasok száma határozza meg, minden egyes kijárat szélességének legalább 0,005 m-nek kell lennie utasonként.

| f) | A vészkijáratok legrövidebb oldala legalább 0,60 m hosszú, illetve minimális átmérője 0,70 m. Ezeknek a menekülés irányába kell nyílniuk, és mindkét oldalukon meg kell jelölni őket. |
| --- | --- |

f)

A vészkijáratok legrövidebb oldala legalább 0,60 m hosszú, illetve minimális átmérője 0,70 m. Ezeknek a menekülés irányába kell nyílniuk, és mindkét oldalukon meg kell jelölni őket.

| g) | A helyiségek csökkent mozgásképességű személyeknek szolgáló kijáratai teljes szélességének legalább 0,90 m-nek kell lennie. Az általában a csökkent mozgásképességű személyek be- és kiszállásárra szolgáló kijáratok szélességének legalább 1,50 m-nek kell lennie. |
| --- | --- |

g)

A helyiségek csökkent mozgásképességű személyeknek szolgáló kijáratai teljes szélességének legalább 0,90 m-nek kell lennie. Az általában a csökkent mozgásképességű személyek be- és kiszállásárra szolgáló kijáratok szélességének legalább 1,50 m-nek kell lennie.

4.   Az utasterek ajtajainak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | Az összekötő folyosókra vezető ajtók kivételével kifelé kell nyílniuk vagy tolóajtóként kell megépíteni ezeket. |
| --- | --- |

a)

Az összekötő folyosókra vezető ajtók kivételével kifelé kell nyílniuk vagy tolóajtóként kell megépíteni ezeket.

| b) | A kabinajtókat úgy kell elkészíteni, hogy bármikor kívülről is nyithatók legyenek. |
| --- | --- |

b)

A kabinajtókat úgy kell elkészíteni, hogy bármikor kívülről is nyithatók legyenek.

| c) | A gépi meghajtású ajtóknak könnyen kell nyílniuk, ha a szerkezet áramforrása leáll. |
| --- | --- |

c)

A gépi meghajtású ajtóknak könnyen kell nyílniuk, ha a szerkezet áramforrása leáll.

| d) | A csökkentett mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló ajtóknál az ajtó nyílásának irányából legalább 0,60 m távolság legyen a zár oldalán az ajtó belső kerete és a mellette levő függőleges fal között. |
| --- | --- |

d)

A csökkentett mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló ajtóknál az ajtó nyílásának irányából legalább 0,60 m távolság legyen a zár oldalán az ajtó belső kerete és a mellette levő függőleges fal között.

5.   Az összekötő folyosóknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | Teljes szélességük legalább 0,80 m legyen, illetve, ha 80-nál több utas által használt helyiségekbe vezetnek, utasonként legalább 0,01 m. |
| --- | --- |

a)

Teljes szélességük legalább 0,80 m legyen, illetve, ha 80-nál több utas által használt helyiségekbe vezetnek, utasonként legalább 0,01 m.

| b) | Teljes magasságuk legalább 2,00 m legyen. |
| --- | --- |

b)

Teljes magasságuk legalább 2,00 m legyen.

| c) | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló folyosók teljes szélessége legalább 1,30 m legyen. Az 1,50 m-nél szélesebb összekötő ajtóknál valamelyik oldalon korlátot kell felszerelni. |
| --- | --- |

c)

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló folyosók teljes szélessége legalább 1,30 m legyen. Az 1,50 m-nél szélesebb összekötő ajtóknál valamelyik oldalon korlátot kell felszerelni.

| d) | Ha az utasok számára szolgáló hajórészen vagy helyiségben csak egy összekötő ajtó van, annak teljes szélessége legalább 1,00 m legyen. |
| --- | --- |

d)

Ha az utasok számára szolgáló hajórészen vagy helyiségben csak egy összekötő ajtó van, annak teljes szélessége legalább 1,00 m legyen.

| e) | Az összekötő ajtókban nem lehetnek lépcsők. |
| --- | --- |

e)

Az összekötő ajtókban nem lehetnek lépcsők.

| f) | Az ajtók csak fedélzetre, helyiségbe vagy lépcsőházba nyílhatnak. |
| --- | --- |

f)

Az ajtók csak fedélzetre, helyiségbe vagy lépcsőházba nyílhatnak.

| g) | Az összekötő folyosók lezárt végei nem lehetnek hosszabbak két méternél. |
| --- | --- |

g)

Az összekötő folyosók lezárt végei nem lehetnek hosszabbak két méternél.

6.   Az 5. szakasz előírásain kívül a menekülési útvonalaknak a következő követelményeknek is meg kell felelniük:

| a) | A lépcsőket, kijáratokat és vészkijáratokat úgy kell elhelyezni, hogy bármelyik helyiségben kiütő tűz esetén a többi terület biztonságosan evakuálható legyen. |
| --- | --- |

a)

A lépcsőket, kijáratokat és vészkijáratokat úgy kell elhelyezni, hogy bármelyik helyiségben kiütő tűz esetén a többi terület biztonságosan evakuálható legyen.

| b) | A menekülési útvonalaknak a legrövidebb úton kell a 8. szakasz szerinti evakuálási területekre vezetniük. |
| --- | --- |

b)

A menekülési útvonalaknak a legrövidebb úton kell a 8. szakasz szerinti evakuálási területekre vezetniük.

| c) | A menekülési útvonalak nem vezethetnek keresztül motortereken vagy hajókonyhákon. |
| --- | --- |

c)

A menekülési útvonalak nem vezethetnek keresztül motortereken vagy hajókonyhákon.

| d) | A menekülési útvonalak egyetlen pontján sem lehetnek lépcsőfokok, létrák, vagy ezekhez hasonlók. |
| --- | --- |

d)

A menekülési útvonalak egyetlen pontján sem lehetnek lépcsőfokok, létrák, vagy ezekhez hasonlók.

| e) | A menekülési útvonalakra nyíló ajtókat úgy kell kiépíteni, hogy az 5. szakasz a) vagy d) pontjában említett menekülési útvonal teljes szélességét ne csökkentsék. |
| --- | --- |

e)

A menekülési útvonalakra nyíló ajtókat úgy kell kiépíteni, hogy az 5. szakasz a) vagy d) pontjában említett menekülési útvonal teljes szélességét ne csökkentsék.

| f) | A menekülési útvonalakat és a vészkijáratokat jól láthatóan meg kell jelölni. Ezeket a jelöléseket vészvilágítással meg kell világítani. |
| --- | --- |

f)

A menekülési útvonalakat és a vészkijáratokat jól láthatóan meg kell jelölni. Ezeket a jelöléseket vészvilágítással meg kell világítani.

7.   A menekülési útvonalak és a vészkijáratok megfelelő biztonsági útmutatással kell, hogy rendelkezzenek.

8.   Minden, a fedélzeten tartózkodó személy számára legyenek gyülekezési helyek, melyek eleget tesznek az alábbi követelményeknek:

| a) | A gyülekező helyek m2 -ben megadott teljes területének meg kell felelnie legalább az alábbi képletek eredményeinek:







  Egynapos útra szolgáló hajók | : | AS = 0,35 · Fmax [m2] |
| --- | --- | --- | --- |
| Kabinos hajók | : | AS = 0,45 · Fmax [m2] |

a)

A gyülekező helyek m2 -ben megadott teljes területének meg kell felelnie legalább az alábbi képletek eredményeinek:

2

Egynapos útra szolgáló hajók

:

AS = 0,35 · Fmax [m2]

S

max

2

Kabinos hajók

:

AS = 0,45 · Fmax [m2]

S

max

2

Ezekben a képletekben a következő definíciót kell alkalmazni:

| Fmax | a fedélzeten megengedett legnagyobb utaslétszám |
| --- | --- |

Fmax

max

a fedélzeten megengedett legnagyobb utaslétszám

| b) | Minden egyes gyülekezési helynek és evakuálási területnek nagyobbnak kell lennie 10 m2-nél. |
| --- | --- |

b)

Minden egyes gyülekezési helynek és evakuálási területnek nagyobbnak kell lennie 10 m2-nél.

2

| c) | A gyülekezési helyeken nem lehetnek sem elmozdatható, sem pedig rögzített bútorok. |
| --- | --- |

c)

A gyülekezési helyeken nem lehetnek sem elmozdatható, sem pedig rögzített bútorok.

| d) | Ha a gyülekezési helyként kijelölt helyiségben elmozdítható bútorok vannak, azokat megfelelően rögzíteni kell a megcsúszás elkerülése végett. |
| --- | --- |

d)

Ha a gyülekezési helyként kijelölt helyiségben elmozdítható bútorok vannak, azokat megfelelően rögzíteni kell a megcsúszás elkerülése végett.

| e) | Az életmentő berendezéseknek az evakuálási területekről könnyen megközelíthetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

e)

Az életmentő berendezéseknek az evakuálási területekről könnyen megközelíthetőnek kell lenniük.

| f) | Az utasoknak ezen evakuálási területekről történő biztonságos evakuálását lehetővé kell tenni a hajó bármelyik oldalán. |
| --- | --- |

f)

Az utasoknak ezen evakuálási területekről történő biztonságos evakuálását lehetővé kell tenni a hajó bármelyik oldalán.

| g) | A gyülekezési helyeknek a biztonsági vonal felett kell lenniük. |
| --- | --- |

g)

A gyülekezési helyeknek a biztonsági vonal felett kell lenniük.

| h) | A gyülekezési helyeket és az evakuálási területeket a biztonságtechnikai térképen meg kell jelölni, a hajó fedélzetén pedig ki kell táblázni. |
| --- | --- |

h)

A gyülekezési helyeket és az evakuálási területeket a biztonságtechnikai térképen meg kell jelölni, a hajó fedélzetén pedig ki kell táblázni.

| i) | Ha a gyülekezési helyként kijelölt helyiségekben rögzített ülések vagy padok vannak, a megfelelő utaslétszámot nem kell figyelembe venni, amikor az a) pont szerinti teljes gyülekezési területet kiszámítják. Azon személyek száma azonban, akiknek egy adott helyiségben az ülőhelyeket vagy padokat számításba veszik, nem haladhatja meg azt a létszámot, ahány személyre gyülekezési hely áll rendelkezésre az említett helyiségben. |
| --- | --- |

i)

Ha a gyülekezési helyként kijelölt helyiségekben rögzített ülések vagy padok vannak, a megfelelő utaslétszámot nem kell figyelembe venni, amikor az a) pont szerinti teljes gyülekezési területet kiszámítják. Azon személyek száma azonban, akiknek egy adott helyiségben az ülőhelyeket vagy padokat számításba veszik, nem haladhatja meg azt a létszámot, ahány személyre gyülekezési hely áll rendelkezésre az említett helyiségben.

| j) | A d) és i) pont előírásai vonatkoznak azokra a szabad fedélzetekre is, melyeken gyülekezőhelyeket kijelöltek. |
| --- | --- |

j)

A d) és i) pont előírásai vonatkoznak azokra a szabad fedélzetekre is, melyeken gyülekezőhelyeket kijelöltek.

| k) | Amennyiben a 15.09. cikk 5. szakaszának megfelelő közös életmentő berendezések a fedélzeten rendelkezésre állnak, azt a létszámot, akik számára ezek a berendezések szolgálnak, figyelmen kívül lehet hagyni az a) pontban említett gyülekezőhelyek teljes felületének kiszámításánál. |
| --- | --- |

k)

Amennyiben a 15.09. cikk 5. szakaszának megfelelő közös életmentő berendezések a fedélzeten rendelkezésre állnak, azt a létszámot, akik számára ezek a berendezések szolgálnak, figyelmen kívül lehet hagyni az a) pontban említett gyülekezőhelyek teljes felületének kiszámításánál.

| l) | Minden esetben azonban, amikor az i)-k) pontoknál csökkentést alkalmaznak, az a) pont szerinti teljes területnek legalább a legnagyobb megengedett utaslétszám 50 %-ára elegendőnek kell lennie. |
| --- | --- |

l)

Minden esetben azonban, amikor az i)-k) pontoknál csökkentést alkalmaznak, az a) pont szerinti teljes területnek legalább a legnagyobb megengedett utaslétszám 50 %-ára elegendőnek kell lennie.

9.   Az utasterekben levő lépcsőknek és fordulóiknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

| a) | Megépítésüket az EN 13056: 2000. sz. európai szabvány szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

a)

Megépítésüket az EN 13056: 2000. sz. európai szabvány szerint kell elvégezni.

| b) | Teljes szélességük legalább 0,80 m legyen, vagy ha összekötő folyosóra, vagy 80-nál több utas által használt területekre vezetnek, legalább 0,01 m utasonként. |
| --- | --- |

b)

Teljes szélességük legalább 0,80 m legyen, vagy ha összekötő folyosóra, vagy 80-nál több utas által használt területekre vezetnek, legalább 0,01 m utasonként.

| c) | Teljes szélességük legalább 1,00 m, ha az utasok számára egy helyiségbe az egyetlen bejáratként szolgálnak. |
| --- | --- |

c)

Teljes szélességük legalább 1,00 m, ha az utasok számára egy helyiségbe az egyetlen bejáratként szolgálnak.

| d) | Ha ugyanazon helyiségben nincs a hajó mindegyik oldalán legalább egy lépcsőház, azoknak a biztonságos területen kell lenniük. |
| --- | --- |

d)

Ha ugyanazon helyiségben nincs a hajó mindegyik oldalán legalább egy lépcsőház, azoknak a biztonságos területen kell lenniük.

| e) | Továbbá, a csökkent mozgásképességű személyek számára szolgáló lépcsőknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:






  aa) | A lépcsők szöge nem lépheti túl a 38°-ot. |
| --- | --- | --- |

e)

Továbbá, a csökkent mozgásképességű személyek számára szolgáló lépcsőknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

aa)

A lépcsők szöge nem lépheti túl a 38°-ot.

| bb) | A lépcsők teljes szélessége legalább 0,90 m legyen. |
| --- | --- |

bb)

A lépcsők teljes szélessége legalább 0,90 m legyen.

| cc) | Csigalépcsők nem megengedettek. |
| --- | --- |

cc)

Csigalépcsők nem megengedettek.

| dd) | A lépcsők nem haladhatnak a hajó keresztirányában. |
| --- | --- |

dd)

A lépcsők nem haladhatnak a hajó keresztirányában.

| ee) | A lépcsők korlátjainak a lépcső tetején és alján legalább 0,30 m-rel kijjebb kell nyúlniuk, anélkül. hogy a közlekedési útvonalakat akadályoznák. |
| --- | --- |

ee)

A lépcsők korlátjainak a lépcső tetején és alján legalább 0,30 m-rel kijjebb kell nyúlniuk, anélkül. hogy a közlekedési útvonalakat akadályoznák.

| ff) | A kapaszkodókat, legalább az első és utolsó lépcsőfok elülső felét, valamint a padlóburkolatot a lépcsők végeinél, eltérő színnel kell megjelölni. |
| --- | --- |

ff)

A kapaszkodókat, legalább az első és utolsó lépcsőfok elülső felét, valamint a padlóburkolatot a lépcsők végeinél, eltérő színnel kell megjelölni.

A csökkent mozgásképességű személyek számára szolgáló lifteket és emelőszerkezeteket, mint pl. lépcsőjáró liftek vagy emelőpadok, egyik tagállam vonatkozó szabványa vagy rendelete szerint kell megépíteni.

10.   Az utasok számára szolgáló, nem zárt fedélzetrészeknek az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | Ezeket egy legalább 1,00 m magas rögzített mellvéddel vagy védőkorláttal kell körülvenni, vagy egy, az EN 711: 1995. sz. európai szabvány szerint készült, PF, PG vagy PZ szerkezeti típusú korláttal. A csökkent mozgásképességű személyek által használt fedélzetek mellvédjeinek és korlátjainak legalább 1,10 m-nek kell lenniük. |
| --- | --- |

a)

Ezeket egy legalább 1,00 m magas rögzített mellvéddel vagy védőkorláttal kell körülvenni, vagy egy, az EN 711: 1995. sz. európai szabvány szerint készült, PF, PG vagy PZ szerkezeti típusú korláttal. A csökkent mozgásképességű személyek által használt fedélzetek mellvédjeinek és korlátjainak legalább 1,10 m-nek kell lenniük.

| b) | A nyílások és a be- és kiszállásra szolgáló berendezések, valamint a be- és kirakodást szolgáló nyílások olyanok legyenek, hogy azokat rögzíteni lehessen, teljes szélességük pedig legalább 1,00 m. A csökkentett mozgásképességű személyek be- és kiszállására általában szolgáló nyílások teljes szélességének legalább 1,50 m-nek kell lennie. |
| --- | --- |

b)

A nyílások és a be- és kiszállásra szolgáló berendezések, valamint a be- és kirakodást szolgáló nyílások olyanok legyenek, hogy azokat rögzíteni lehessen, teljes szélességük pedig legalább 1,00 m. A csökkentett mozgásképességű személyek be- és kiszállására általában szolgáló nyílások teljes szélességének legalább 1,50 m-nek kell lennie.

| c) | Ha a be- és kiszállásra szolgáló berendezéseket a kormányállásból nem lehet látni, akkor optikai vagy elektronikus segédeszközöket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

Ha a be- és kiszállásra szolgáló berendezéseket a kormányállásból nem lehet látni, akkor optikai vagy elektronikus segédeszközöket kell alkalmazni.

| d) | Az ülő utasok nem lehetnek benne a 7.02. cikk szerinti látómezőben. |
| --- | --- |

d)

Az ülő utasok nem lehetnek benne a 7.02. cikk szerinti látómezőben.

11.   A hajó azon részeinek, melyeket az utasok nem használnak, különösen a kormányálláshoz, a csörlőkhöz és a motorterekhez vezető bejáratoknak olyannak kell lennie, hogy biztosítva legyenek az engedély nélküli belépés ellen. Minden ilyen bejáratnál jól látható helyen ki kell tenni az I. melléklet 1. ábrája szerint jelet.

12.   A folyosókat az EN 14206: 2003. sz. európai szabvány szerint kell kialakítani. Eltérve a 10.02. cikk 2. szakaszának d) alpontjától, ezek hossza lehet 4 m-nél rövidebb.

13.   A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló közlekedési területek teljes szélessége 1,30 m, és azokon nem lehet 0,025 m-nél magasabb küszöb vagy párkány. A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló közlekedési területeken levő falakat fel kell szerelni kapaszkodóval a padló feletti 0,90 m magasságban.

14.   A közlekedési területeken levő üvegajtókat és ablaktáblákat előfeszített üvegből vagy rétegezett üvegből kell gyártani. Ezek készülhetnek szintetikus anyagból is, feltéve, hogy az engedélyezett tűzvédelmi szempontból.

A közlekedési területeken a padlószintig nyúló átlátszó ajtókat és átlátszó falakat jól láthatóan meg kell jelölni.

15.   A teljes egészében panorámaüvegből álló felépítményeket vagy azok tetejét csak olyan anyagból lehet készíteni, melyek baleset esetén a fedélzeten tartózkodók sérülésének veszélyét a lehető legkisebbre csökkentik.

16.   Az ivóvízrendszereknek legalább a 12.05. cikkben foglalt követelményeknek eleget kell tenniük.

17.   Az utasok számára biztosítani kell WC-ket. Legalább egy WC-t fel kell szerelni a csökkent mozgásképességű személyek számára, egy tagállam vonatkozó szabványa vagy rendelete szerint, és ennek hozzáférhetőnek kell lennie a csökkent mozgásképességű személyek használatára szolgáló területekről.

18.   A nyitható ablakkal nem rendelkező kabinokat be kell kötni a szellőzőrendszerbe.

19.   Hasonlóképpen, a legénység és a hajó személyzete szállásául szolgáló helyiségeknek meg kell felelniük e cikk előírásainak.

15.07. cikk

Propulziós rendszer

A fő propulziós rendszeren felül a hajókat fel kell szerelni egy második független propulziós rendszerrel, hogy a fő propulziós rendszert érintő meghibásodás esetén biztosítható legyen az, hogy a hajó saját erejével továbbra is képes legyen a legkisebb kormányozhatósági sebességre.

A második független propulziós rendszert külön motortérben kell elhelyezni. Ha a két motortérnek van közös válaszfala, ezt a 15.11. cikk 2. szakasza szerint kell megépíteni.

15.08. cikk

Biztonsági berendezések és felszerelések

1.   Minden személyhajónak rendelkeznie kell a 7.08. cikk szerinti belső kommunikációs rendszerrel. Ilyen eszközöknek rendelkezésre kell állniuk a műveleti helyiségben is, továbbá – ahol nincs közvetlen kommunikáció a kormányállással – a 15.06. cikk 8. szakaszában említett, utasok által használt bejáratoknál és evakuálási területeken.

2.   Minden utastérnek elérhetőnek kell lennie egy hangszórórendszeren keresztül. A rendszert úgy kell kiépíteni, hogy biztosítva legyen, hogy a közvetített információ egyértelműen megkülönböztethető a háttérzajoktól. A hangszórók használata nem kötelező, ha a közvetlen kommunikációra lehetőség van a kormányállás és az utastér között.

3.   A hajókat fel kell szerelni riasztórendszerrel. Ez a rendszer a következőket tartalmazza:

| a) | Egy riasztórendszer, amely az utasok, a legénység tagjai és a személyzet számára lehetővé teszi, hogy a hajó parancsnokságát és legénységét riasszák.
  Ezt a riasztást csak a hajó parancsnoksága és legénysége számára kijelölt területeken szabad leadni; a riasztást csak a hajó parancsnoksága állíthatja le. A riasztás leadását legalább az alábbi helyekről biztosítani kell:






  aa) | minden kabinban; |
| --- | --- | --- |

a)

Egy riasztórendszer, amely az utasok, a legénység tagjai és a személyzet számára lehetővé teszi, hogy a hajó parancsnokságát és legénységét riasszák.

Ezt a riasztást csak a hajó parancsnoksága és legénysége számára kijelölt területeken szabad leadni; a riasztást csak a hajó parancsnoksága állíthatja le. A riasztás leadását legalább az alábbi helyekről biztosítani kell:

aa)

minden kabinban;

| bb) | a folyosókon, liftekben és lépcsőházakban, a legközelebbi kioldótól legfeljebb 10 m távolságra, és legalább egy kioldónak kell lennie minden vízzáró rekeszben; |
| --- | --- |

bb)

a folyosókon, liftekben és lépcsőházakban, a legközelebbi kioldótól legfeljebb 10 m távolságra, és legalább egy kioldónak kell lennie minden vízzáró rekeszben;

| cc) | a társalgókban, az étkezőkben és hasonló szabadidős helyiségekben; |
| --- | --- |

cc)

a társalgókban, az étkezőkben és hasonló szabadidős helyiségekben;

| dd) | a csökkent mozgásképességű személyek használatára szolgáló WC-kben; |
| --- | --- |

dd)

a csökkent mozgásképességű személyek használatára szolgáló WC-kben;

| ee) | a motorterekben, hajókonyhákban s hasonló helyeken, ahol tűzveszély van; |
| --- | --- |

ee)

a motorterekben, hajókonyhákban s hasonló helyeken, ahol tűzveszély van;

| ff) | a hűtőraktárakban és egyéb raktárakban. |
| --- | --- |

ff)

a hűtőraktárakban és egyéb raktárakban.

A riasztók kioldóit a padlótól 0,85-1,10 m magasságban kell felszerelni.

| b) | Egy riasztórendszer, amely lehetővé teszi, hogy a hajó parancsnoksága riassza az utasokat.
  Ennek a riasztásnak minden, az utasok által hozzáférhető helyiségben jól és összetéveszthetetlenül hallhatónak kell lennie. Kioldását lehetővé kell tenni a kormányállásból és azokról a helyekről, ahol állandóan tartózkodik személyzet. |
| --- | --- |

b)

Egy riasztórendszer, amely lehetővé teszi, hogy a hajó parancsnoksága riassza az utasokat.

Ennek a riasztásnak minden, az utasok által hozzáférhető helyiségben jól és összetéveszthetetlenül hallhatónak kell lennie. Kioldását lehetővé kell tenni a kormányállásból és azokról a helyekről, ahol állandóan tartózkodik személyzet.

| c) | Egy riasztórendszer, amely lehetővé teszi a hajó parancsnokság számára a legénység és a személyzet riasztását.
  A 7.09. cikk 1. szakaszában említett riasztórendszernek el kell jutnia a személyzet pihenőhelyiségeibe, a hűtőraktárakba és egyéb raktárakba is. |
| --- | --- |

c)

Egy riasztórendszer, amely lehetővé teszi a hajó parancsnokság számára a legénység és a személyzet riasztását.

A 7.09. cikk 1. szakaszában említett riasztórendszernek el kell jutnia a személyzet pihenőhelyiségeibe, a hűtőraktárakba és egyéb raktárakba is.

A riasztók kioldóit védeni kell a véletlen használat ellen.

4.   Minden vízzáró rekeszt fel kell szerelni fenékvízszint-jelző riasztóval.

5.   Két, motorral meghajtott fenékvíz-szivattyút kell biztosítani.

6.   A fedélzeten biztosítani kell egy, a 8.06. cikk 4. szakasza szerinti, tartósan rögzített fenékvíz-rendszert.

7.   A hűtőraktáraknak még zárt állapotban is nyithatónak kell lenniük belülről.

8.   Ha a fedélzet alatti helyiségekben CO2 rekesz-rendszerek vannak, ezeket a helyiségeket fel kell szerelni önműködő szellőztetőrendszerrel, amely önműködően bekapcsol, ha a helyiség ajtaját vagy nyílását kinyitják. A szellőzőcsöveknek a helyiség padlójától 0,50 m-re le kell vezetniük.

2

9.   A 10.02. cikk 2. szakaszának f) alpontja szerinti kötszerdobozon kívül kellő számú további kötszerdobozokat kell biztosítani. A kötszerdobozok és tárolásuk meg kell, hogy feleljenek a 10.02. cikk 2. szakaszának f) alpontjában meghatározott követelményeknek.

15.09. cikk

Életmentő felszerelések

1.   A 10.05. cikk 1. szakaszában meghatározott mentőgyűrűkön kívül, a fedélzet minden olyan részét, amely utasok számára szolgál és nem zárt, fel kell szerelni az EN 14144: 2003. sz. európai szabvány szerinti mentőgyűrűkkel, a hajó mindkét oldalán, egymástól legfeljebb 20 m távolságra.

Az előírt mentőgyűrűk felét legalább 30 m hosszú, 8-11 mm átmérőjű dobókötéllel kell felszerelni. Az előírt mentőgyűrűk másik felét pedig olyan öngyújtó, elemmel működő lámpával kell felszerelni, amit a víz nem olt ki.

2.   Az 1. szakaszban említett mentőgyűrűkön kívül az alábbi felszereléseknek kell rendelkezésre állniuk, használatra készen:

| a) | a 10.05. cikk 2. szakasza szerinti egyéni életmentő felszerelés azon személyzet számára, akik a biztonsági szolgálati beosztás jegyzéke szerint szolgálatot teljesítenek; |
| --- | --- |

a)

a 10.05. cikk 2. szakasza szerinti egyéni életmentő felszerelés azon személyzet számára, akik a biztonsági szolgálati beosztás jegyzéke szerint szolgálatot teljesítenek;

| b) | a hajó személyzetének többi tagja számára az EN 395: 1998. vagy EN 396: 1998. sz. európai szabvány szerinti, egyéni életmentő felszerelés. |
| --- | --- |

b)

a hajó személyzetének többi tagja számára az EN 395: 1998. vagy EN 396: 1998. sz. európai szabvány szerinti, egyéni életmentő felszerelés.

3.   A személyhajóknak rendelkezniük kell megfelelő berendezéssel, amely lehetővé teszi az utasok átszállítását sekély vízre, a partra vagy egy másik hajóra.

4.   Az 1. és 2. szakaszban említett életmentő felszerelésen kívül, az EN 395: 1998. vagy EN 396: 1998. sz. európai szabvány szerinti egyéni életmentő felszerelést kell biztosítani a legnagyobb megengedett utaslétszám 100 %-ára.

Ha az 1. bekezdésben említett egyéni életmentő felszerelés gyermekek számára nem megfelelő, az EN 395: 1998. sz. európai szabvány szerinti, gyermekeknek való, legfeljebb 30 kg súlyú, egyéni életmentő felszerelést kell biztosítani a legnagyobb megengedett utaslétszám 10 %-ára.

5.   A „csoportos életmentő felszerelés” kifejezés magában foglalja a 10.04. cikk szerinti mentőcsónakokat és a mentőtutajokat.

A mentőtutajokra vonatkozó követelmények:

| a) | fel kell tüntetni rajtuk céljukat, és azt, hogy hány személyre lettek elfogadva; |
| --- | --- |

a)

fel kell tüntetni rajtuk céljukat, és azt, hogy hány személyre lettek elfogadva;

| b) | a megengedett számú utasok részére megfelelő ülőhellyel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

b)

a megengedett számú utasok részére megfelelő ülőhellyel kell rendelkezniük;

| c) | édesvízben legalább személyenként 750 N vízszintességet kell elérniük; |
| --- | --- |

c)

édesvízben legalább személyenként 750 N vízszintességet kell elérniük;

| d) | fel kell szerelni őket egy kötéllel, ami a személyhajóhoz köti őket, nehogy elsodródjanak; |
| --- | --- |

d)

fel kell szerelni őket egy kötéllel, ami a személyhajóhoz köti őket, nehogy elsodródjanak;

| e) | megfelelő, olajnak, olajszármazékoknak, valamint 50 °C-ig terjedő hőmérsékletnek ellenálló anyagból kell készülniük; |
| --- | --- |

e)

megfelelő, olajnak, olajszármazékoknak, valamint 50 °C-ig terjedő hőmérsékletnek ellenálló anyagból kell készülniük;

| f) | stabil egyensúlyi helyzetet kell elérniük és azt fenntartaniuk, valamint, ebben a tekintetben megfelelő felszereléssel kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi, hogy a megjelölt számú személyek elérhessék azokat; |
| --- | --- |

f)

stabil egyensúlyi helyzetet kell elérniük és azt fenntartaniuk, valamint, ebben a tekintetben megfelelő felszereléssel kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi, hogy a megjelölt számú személyek elérhessék azokat;

| g) | színük fluoreszkáló narancssárga, vagy a felszínük fluoreszkáló színű, amely minden oldalról látható, és legalább 100 cm2 a területük; |
| --- | --- |

g)

színük fluoreszkáló narancssárga, vagy a felszínük fluoreszkáló színű, amely minden oldalról látható, és legalább 100 cm2 a területük;

2

| h) | olyannak kell lenniük, hogy a helyükről egy ember gyorsan és biztonságosan a vízre bocsáthassa ezeket, vagy a helyüktől függetlenül a víz felszínén maradjanak; |
| --- | --- |

h)

olyannak kell lenniük, hogy a helyükről egy ember gyorsan és biztonságosan a vízre bocsáthassa ezeket, vagy a helyüktől függetlenül a víz felszínén maradjanak;

| i) | a mentőtutajokra a 15.06. cikk 8. szakaszában említett evakuálási területekről a megfelelő evakuálási felszerelést át kell tudni rakni, ha az evakuálási terület fedélzete és a legnagyobb merülés síkja közötti távolság 1 m-nél nagyobb. |
| --- | --- |

i)

a mentőtutajokra a 15.06. cikk 8. szakaszában említett evakuálási területekről a megfelelő evakuálási felszerelést át kell tudni rakni, ha az evakuálási terület fedélzete és a legnagyobb merülés síkja közötti távolság 1 m-nél nagyobb.

6.   A további csoportos életmentő felszerelések az olyan életmentő berendezés részét képezik, melyek több ember számára biztosítanak egyensúlyi helyzetet a vízben. Az ezekre vonatkozó követelmények az alábbiak:

| a) | fel kell tüntetni rajtuk céljukat, és azt, hogy hány személyre lettek elfogadva; |
| --- | --- |

a)

fel kell tüntetni rajtuk céljukat, és azt, hogy hány személyre lettek elfogadva;

| b) | édesvízben legalább személyenként 100 N vízszintességet kell elérniük; |
| --- | --- |

b)

édesvízben legalább személyenként 100 N vízszintességet kell elérniük;

| c) | megfelelő, olajnak, olajszármazékoknak, valamint 50 °C-ig terjedő hőmérsékletnek ellenálló anyagból kell készülniük; |
| --- | --- |

c)

megfelelő, olajnak, olajszármazékoknak, valamint 50 °C-ig terjedő hőmérsékletnek ellenálló anyagból kell készülniük;

| d) | stabil egyensúlyi helyzetet kell elérniük és azt fenntartaniuk, valamint, ebben a tekintetben megfelelő felszereléssel kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi, hogy a megjelölt számú személyek elérhessék azokat; |
| --- | --- |

d)

stabil egyensúlyi helyzetet kell elérniük és azt fenntartaniuk, valamint, ebben a tekintetben megfelelő felszereléssel kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi, hogy a megjelölt számú személyek elérhessék azokat;

| e) | színük fluoreszkáló narancssárga, vagy a felszínük fluoreszkáló színű, amely minden oldalról látható, és legalább 100 cm2 a területük; |
| --- | --- |

e)

színük fluoreszkáló narancssárga, vagy a felszínük fluoreszkáló színű, amely minden oldalról látható, és legalább 100 cm2 a területük;

2

| f) | olyannak kell lenniük, hogy a helyükről egy ember gyorsan és biztonságosan a vízre bocsáthassa ezeket, vagy a helyüktől függetlenül a víz felszínén maradjanak. |
| --- | --- |

f)

olyannak kell lenniük, hogy a helyükről egy ember gyorsan és biztonságosan a vízre bocsáthassa ezeket, vagy a helyüktől függetlenül a víz felszínén maradjanak.

7.   A felfújható, csoportos életmentő felszereléseknek továbbá meg kell felelniük a következőknek:

| a) | legalább két külön légrekesszel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

a)

legalább két külön légrekesszel kell rendelkezniük;

| b) | automatikusan, vagy kézi indítással fel kell fújódniuk vízre bocsátáskor; |
| --- | --- |

b)

automatikusan, vagy kézi indítással fel kell fújódniuk vízre bocsátáskor;

| c) | stabil egyensúlyi helyzetet kell elérniük és fenntartaniuk, függetlenül a rajtuk levő terheléstől, még akkor is, ha csak a légrekeszek fele van felfújva. |
| --- | --- |

c)

stabil egyensúlyi helyzetet kell elérniük és fenntartaniuk, függetlenül a rajtuk levő terheléstől, még akkor is, ha csak a légrekeszek fele van felfújva.

8.   Az életmentő felszereléseket a fedélzeten olyan helyen kell tartani, hogy szükség esetén könnyen és biztonságosan elérhetők legyenek. A fedett tárolóhelyeket jól láthatóan meg kell jelölni.

9.   Az életmentő felszereléseket a gyártó utasításai szerint kell ellenőrizni.

10.   A mentőcsónakokat motorral és keresőfénnyel kell felszerelni.

11.   Megfelelő hordágynak rendelkezésre kell állnia.

15.10. cikk

Villamos berendezések

1.   Világításra csak villamos berendezések engedélyezettek.

2.   A 9.16. cikk 3. szakasza vonatkozik a folyosókra és az utasok szabadidős helyiségeire is.

3.   Az alábbi helyiségekre és helyekre megfelelő világítás és vészvilágítást kell biztosítani:

| a) | azok a helyek, ahol az életmentő berendezéseket tárolják, és ahol ezeket általában használatra előkészítik; |
| --- | --- |

a)

azok a helyek, ahol az életmentő berendezéseket tárolják, és ahol ezeket általában használatra előkészítik;

| b) | menekülési útvonalak, utas-bejáratok, beleértve a folyosókat, bejáratokat és kijáratokat, összekötő folyosókat, lifteket és utastér lépcsőket, kabinokat és szálláshelyeket; |
| --- | --- |

b)

menekülési útvonalak, utas-bejáratok, beleértve a folyosókat, bejáratokat és kijáratokat, összekötő folyosókat, lifteket és utastér lépcsőket, kabinokat és szálláshelyeket;

| c) | a menekülési útvonalak és vészkijáratok megjelölésénél; |
| --- | --- |

c)

a menekülési útvonalak és vészkijáratok megjelölésénél;

| d) | egyéb, a csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló területeken; |
| --- | --- |

d)

egyéb, a csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló területeken;

| e) | műveleti helyiségek, motorterek, kormánymű-terek és kijárataik; |
| --- | --- |

e)

műveleti helyiségek, motorterek, kormánymű-terek és kijárataik;

| f) | kormányállás; |
| --- | --- |

f)

kormányállás;

| g) | vészhelyzeti áramforrás helyisége; |
| --- | --- |

g)

vészhelyzeti áramforrás helyisége;

| h) | azok a pontok, ahol a tűzoltó készülékek és a tűzoltó-berendezések elhelyezkednek; |
| --- | --- |

h)

azok a pontok, ahol a tűzoltó készülékek és a tűzoltó-berendezések elhelyezkednek;

| i) | azok a helyek, ahol veszély esetén az utasok, a hajó személyzete és legénysége gyülekezik. |
| --- | --- |

i)

azok a helyek, ahol veszély esetén az utasok, a hajó személyzete és legénysége gyülekezik.

4.   Rendelkezni kell egy vészhelyzeti erőátviteli berendezéssel, amely egy vészhelyzeti áramforrásból és vészhelyzeti kapcsolótáblából áll, és amely az alábbi villamos berendezések áramforrásának leállása esetén azonnal át tudja venni ezek helyét, ha a berendezésnek nincs saját áramforrása:

| a) | jelzőfények; |
| --- | --- |

a)

jelzőfények;

| b) | figyelmeztető hangjelzések; |
| --- | --- |

b)

figyelmeztető hangjelzések;

| c) | a 3. szakasz szerinti vészvilágítás; |
| --- | --- |

c)

a 3. szakasz szerinti vészvilágítás;

| d) | rádiótelefon-berendezések; |
| --- | --- |

d)

rádiótelefon-berendezések;

| e) | riasztó, hangszóró, és fedélzeti üzenet-továbbító rendszerek; |
| --- | --- |

e)

riasztó, hangszóró, és fedélzeti üzenet-továbbító rendszerek;

| f) | a 10.02. cikk 2. szakaszának i) alpontja szerinti keresőfények; |
| --- | --- |

f)

a 10.02. cikk 2. szakaszának i) alpontja szerinti keresőfények;

| g) | tűzjelző rendszer; |
| --- | --- |

g)

tűzjelző rendszer;

| h) | egyéb biztonsági berendezések, úgymint automatikus, túlnyomásos sprinkler-berendezések, vagy tűzoltó-szivattyúk; |
| --- | --- |

h)

egyéb biztonsági berendezések, úgymint automatikus, túlnyomásos sprinkler-berendezések, vagy tűzoltó-szivattyúk;

| i) | a 15.06. cikk 9. szakaszának 2. mondata értelmében vett liftek és emelőszerkezetek. |
| --- | --- |

i)

a 15.06. cikk 9. szakaszának 2. mondata értelmében vett liftek és emelőszerkezetek.

5.   A vészvilágítás lámpa-armatúráit ilyenként meg kell jelölni.

6.   A vészhelyzeti erőátviteli berendezést a fő motortéren, a 9.02. cikk 1. szakaszában említett energiaforrásokat tartalmazó helyiségeken kívül kell elhelyezni, továbbá azon a helyiségen kívül, ahol a fő kapcsolótábla található; ezektől a helyiségektől a 15.11. cikk 2. szakasza szerinti válaszfalakkal kell elkülöníteni.

A villamos berendezéseket vészhelyzet esetén ellátó kábeleket úgy kell felszerelni és elvezetni, hogy tűz vagy elárasztás esetén ezen berendezések ellátásának folyamatossága biztosítva legyen. Az ilyen kábeleket soha nem lehet a fő motortéren, a hajókonyhákon, vagy a fő energiaforrás és kapcsolódó berendezései felszerelési helyén keresztül vezetni, kivéve, ha ezeken a területeken vészhelyzeti berendezésekre van szükség.

A vészhelyzeti erőátviteli berendezést a biztonsági vonal felett kell felszerelni.

7.   A következők elfogadhatók vészhelyzeti áramforrásként történő használatra:

| a) | segédgenerátorok saját, független üzemanyag-ellátással és független hűtőrendszerrel, amely áramkimaradás esetén bekapcsol és 30 másodpercen belül automatikusan átveszi az áramellátást, vagy, ha a kormányállás, vagy bármilyen egyéb olyan hely közvetlen közelében vannak, ahol állandóan tartózkodik legénység, kézzel bekapcsolható, vagy |
| --- | --- |

a)

segédgenerátorok saját, független üzemanyag-ellátással és független hűtőrendszerrel, amely áramkimaradás esetén bekapcsol és 30 másodpercen belül automatikusan átveszi az áramellátást, vagy, ha a kormányállás, vagy bármilyen egyéb olyan hely közvetlen közelében vannak, ahol állandóan tartózkodik legénység, kézzel bekapcsolható, vagy

| b) | akkumulátor telepek, melyek áramkimaradás esetén automatikusan bekapcsolnak, vagy, ha a kormányállás, vagy bármilyen egyéb olyan hely közvetlen közelében vannak, ahol állandóan tartózkodik legénység, kézzel bekapcsolhatók. Ezeknek alkalmasnak kell lenniük a fent említett energiafogyasztók előírt időtartamú meghajtására, anélkül, hogy újra kellene tölteni őket, vagy, hogy a feszültség elfogadhatatlan mértékben csökkenne. |
| --- | --- |

b)

akkumulátor telepek, melyek áramkimaradás esetén automatikusan bekapcsolnak, vagy, ha a kormányállás, vagy bármilyen egyéb olyan hely közvetlen közelében vannak, ahol állandóan tartózkodik legénység, kézzel bekapcsolhatók. Ezeknek alkalmasnak kell lenniük a fent említett energiafogyasztók előírt időtartamú meghajtására, anélkül, hogy újra kellene tölteni őket, vagy, hogy a feszültség elfogadhatatlan mértékben csökkenne.

8.   A vészhelyzeti áramforrás tervezett működésének időtartamát a személyhajó meghatározott célja szerint kell megállapítani. Ez legalább 30 perc kell, hogy legyen.

9.   A villamos rendszerek szigetelési ellenállásait és földelését a 2.09. cikk szerinti szemle alkalmával ellenőrizni kell.

10.   A 9.02. cikk 1. szakasza szerinti áramforrásoknak egymástól függetlennek kell lenniük.

11.   A fő vagy a vészhelyzeti erőátviteli berendezés leállása a berendezések üzembiztonságára nem lehet kölcsönhatással.

15.11. cikk

Tűzvédelem

1.   Az anyagok és a szerkezeti elemek tűzvédelmi megfelelőségét akkreditált vizsgáló intézmény határozza meg a megfelelő tesztelési módszerek alapján.

| a) | A vizsgáló intézménynek eleget kell tennie az alábbiak egyikének:






  aa) | a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

A vizsgáló intézménynek eleget kell tennie az alábbiak egyikének:

aa)

a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata, vagy

| bb) | az EN ISO/IEC 17025: 2000. sz., vizsgáló és kalibrációs laboratóriumok illetékességének általános követelményeire vonatkozó európai szabvány. |
| --- | --- |

bb)

az EN ISO/IEC 17025: 2000. sz., vizsgáló és kalibrációs laboratóriumok illetékességének általános követelményeire vonatkozó európai szabvány.

| b) | Az anyagok éghetetlenségének meghatározására szolgáló elismert vizsgálati módszerek a következők:






  aa) | a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata 1. mellékletének 1. része, és |
| --- | --- | --- |

b)

Az anyagok éghetetlenségének meghatározására szolgáló elismert vizsgálati módszerek a következők:

aa)

a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata 1. mellékletének 1. része, és

| bb) | a tagállamok egyikének egyenértékű rendeletei. |
| --- | --- |

bb)

a tagállamok egyikének egyenértékű rendeletei.

| c) | Az anyagok lángkésleltetési tulajdonságainak meghatározására szolgáló elismert vizsgálati módszerek a következők:






  aa) | a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata 1. mellékletének 5. részében (felületi gyúlékonyság vizsgálat), 6. részében (fedélzetborítások vizsgálata), 7. részében (függesztett textilek és műanyagok vizsgálata), 8. részében (kárpitozott bútorok vizsgálata) és 9. részében (ágyneműk összetevőinek vizsgálata) meghatározott, vonatkozó követelmények, és |
| --- | --- | --- |

c)

Az anyagok lángkésleltetési tulajdonságainak meghatározására szolgáló elismert vizsgálati módszerek a következők:

aa)

a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata 1. mellékletének 5. részében (felületi gyúlékonyság vizsgálat), 6. részében (fedélzetborítások vizsgálata), 7. részében (függesztett textilek és műanyagok vizsgálata), 8. részében (kárpitozott bútorok vizsgálata) és 9. részében (ágyneműk összetevőinek vizsgálata) meghatározott, vonatkozó követelmények, és

| bb) | a tagállamok egyikének egyenértékű rendeletei. |
| --- | --- |

bb)

a tagállamok egyikének egyenértékű rendeletei.

| d) | A tűzállóság meghatározásának elismert vizsgálati módszerei a következők:






  aa) | az A.754 (18). sz. IMO-határozat, és |
| --- | --- | --- |

d)

A tűzállóság meghatározásának elismert vizsgálati módszerei a következők:

aa)

az A.754 (18). sz. IMO-határozat, és

| bb) | a tagállamok egyikének egyenértékű rendeletei. |
| --- | --- |

bb)

a tagállamok egyikének egyenértékű rendeletei.

2.   A helyiségek közötti válaszfalakat az alábbi táblázatok szerint kell megtervezni:

Azon helyiségek közötti válaszfalak táblázata, melyekben nincsenek felszerelve a 10.03a. cikk szerinti túlnyomásos sprinkler-berendezések

| Helyiségek | Vezérlőközpontok | Lépcsőházak | Gyülekezőhelyek | Társalgók | Motorterek | Hajókonyhák | Tárolóhelyiségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vezérlőközpontok | – | A0 | A0/B15 (6) | A30 | A60 | A60 | A60 |
| Lépcsőházak | | – | A0 | A30 | A60 | A60 | A60 |
| Gyülekezőhelyek | | | – | A30/B15 (7) | A60 | A60 | A60 |
| Társalgók | | | | –/B15 (8) | A60 | A60 | A60 |
| Motorterek | | | | | A60/A0 (9) | A60 | A60 |
| Hajókonyhák | | | | | | A0 | A60/B15 (10) |
| Tárolóhelyiségek | | | | | | | – |

Helyiségek

Vezérlőközpontok

Lépcsőházak

Gyülekezőhelyek

Társalgók

Motorterek

Hajókonyhák

Tárolóhelyiségek

Vezérlőközpontok

–

A0

A0/B15 (6)

6

A30

A60

A60

A60

Lépcsőházak

–

A0

A30

A60

A60

A60

Gyülekezőhelyek

–

A30/B15 (7)

7

A60

A60

A60

Társalgók

–/B15 (8)

8

A60

A60

A60

Motorterek

A60/A0 (9)

9

A60

A60

Hajókonyhák

A0

A60/B15 (10)

10

Tárolóhelyiségek

–

Azon helyiségek közötti válaszfalak táblázata, melyekben fel vannak szerelve a 10.03a. cikk szerinti túlnyomásos sprinkler-berendezések

| Helyiségek | Vezérlőközpontok | Lépcsőházak | Gyülekező helyek | Társalgók | Motorterek | Hajókonyhák | Tárolóhelyiségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vezérlőközpontok | – | A0 | A0/B15 (11) | A0 | A60 | A60 | A30 |
| Lépcsőházak | | – | A0 | A0 | A60 | A30 | A0 |
| Gyülekezőhelyek | | | – | A30/B15 (12) | A60 | A60 | A60 |
| Társalgók | | | | –/B0 (13) | A60 | A30 | A0 |
| Motorterek | | | | | A60/A0 (14) | A60 | A60 |
| Hajókonyhák | | | | | | – | B15 |
| Tárolóhelyiségek | | | | | | | – |

Helyiségek

Vezérlőközpontok

Lépcsőházak

Gyülekező helyek

Társalgók

Motorterek

Hajókonyhák

Tárolóhelyiségek

Vezérlőközpontok

–

A0

A0/B15 (11)

11

A0

A60

A60

A30

Lépcsőházak

–

A0

A0

A60

A30

A0

Gyülekezőhelyek

–

A30/B15 (12)

12

A60

A60

A60

Társalgók

–/B0 (13)

13

A60

A30

A0

Motorterek

A60/A0 (14)

14

A60

A60

Hajókonyhák

–

B15

Tárolóhelyiségek

–

| a) | Az A típusú válaszfalak vízzáró válaszfalak, falak és fedélzetek, melyeknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:






  aa) | Acélból, vagy más, azzal egyenértékű anyagból készülnek. |
| --- | --- | --- |

a)

Az A típusú válaszfalak vízzáró válaszfalak, falak és fedélzetek, melyeknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

aa)

Acélból, vagy más, azzal egyenértékű anyagból készülnek.

| bb) | Megfelelően merevítettek. |
| --- | --- |

bb)

Megfelelően merevítettek.

| cc) | Elfogadott, éghetetlen anyaggal szigeteltek, olyan módon, hogy a tűzzel átellenes oldalon az átlagos hőmérséklet legfeljebb 140 °C-kal emelkedik az eredeti hőmérséklet fölé, és egyetlen ponton, beleértve a csatlakozásoknál levő réseket, sem emelkedik a hőmérséklet 180 °C-nál többel az eredeti hőmérséklet fölé a következő, meghatározott időtartamokon belül:






  A60 típus | 60 perc |
| --- | --- | --- |
| A30 típus | 30 perc |
| A0 típus | 0 perc. |

cc)

Elfogadott, éghetetlen anyaggal szigeteltek, olyan módon, hogy a tűzzel átellenes oldalon az átlagos hőmérséklet legfeljebb 140 °C-kal emelkedik az eredeti hőmérséklet fölé, és egyetlen ponton, beleértve a csatlakozásoknál levő réseket, sem emelkedik a hőmérséklet 180 °C-nál többel az eredeti hőmérséklet fölé a következő, meghatározott időtartamokon belül:

A60 típus

60 perc

A30 típus

30 perc

A0 típus

0 perc.

| dd) | Megépítésük olyan, hogy megakadályozza a füst és a lángok átterjedését az egyórás normál tűzpróba végéig. |
| --- | --- |

dd)

Megépítésük olyan, hogy megakadályozza a füst és a lángok átterjedését az egyórás normál tűzpróba végéig.

| b) | A B típusú válaszfalak vízzáró válaszfalak, falak, fedélzetek, mennyezetek vagy homlokzatok, melyek megfelelnek az alábbi követelményeknek:






  aa) | Elfogadott, éghetetlen anyagból készülnek. Továbbá, a válaszfalak gyártásánál és összeszerelésénél használt valamennyi anyag éghetetlen, kivéve a homlokzatot, amelynek legalább lángkésleltetőnek kell lennie. |
| --- | --- | --- |

b)

A B típusú válaszfalak vízzáró válaszfalak, falak, fedélzetek, mennyezetek vagy homlokzatok, melyek megfelelnek az alábbi követelményeknek:

aa)

Elfogadott, éghetetlen anyagból készülnek. Továbbá, a válaszfalak gyártásánál és összeszerelésénél használt valamennyi anyag éghetetlen, kivéve a homlokzatot, amelynek legalább lángkésleltetőnek kell lennie.

| bb) | Szigetelési értékük olyan, hogy a tűzzel átellenes oldalon az átlagos hőmérséklet legfeljebb 140 °C-kal emelkedik az eredeti hőmérséklet fölé, és egyetlen ponton, beleértve a csatlakozásoknál levő réseket, sem emelkedik a hőmérséklet 225 °C-nál többel az eredeti hőmérséklet fölé a következő, meghatározott időtartamokon belül:






  B15 típus | 15 perc |
| --- | --- | --- |
| B0 típus | 0 perc. |

bb)

Szigetelési értékük olyan, hogy a tűzzel átellenes oldalon az átlagos hőmérséklet legfeljebb 140 °C-kal emelkedik az eredeti hőmérséklet fölé, és egyetlen ponton, beleértve a csatlakozásoknál levő réseket, sem emelkedik a hőmérséklet 225 °C-nál többel az eredeti hőmérséklet fölé a következő, meghatározott időtartamokon belül:

B15 típus

15 perc

B0 típus

0 perc.

| cc) | Megépítésük olyan, hogy megakadályozza a füst és a lángok átterjedését az egyórás normál tűzpróba végéig. |
| --- | --- |

cc)

Megépítésük olyan, hogy megakadályozza a füst és a lángok átterjedését az egyórás normál tűzpróba végéig.

| c) | A felügyeleti szerv a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata értelmében előírhat próbát egy válaszfal-mintán, annak érdekében, hogy igazolják az ellenálló-képességre és a hőmérséklet-emelkedésre vonatkozó, fenti előírásoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

c)

A felügyeleti szerv a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata értelmében előírhat próbát egy válaszfal-mintán, annak érdekében, hogy igazolják az ellenálló-képességre és a hőmérséklet-emelkedésre vonatkozó, fenti előírásoknak való megfelelést.

3.   A festékeknek, lakkoknak és egyéb felületkezelő termékeknek, valamint a helyiségekben a fedélzetek borításának, kivéve a motortereket és raktárhelyiségeket, lángkésleltetőnek kell lenniük. A szőnyegeknek, textileknek, függönyöknek és egyéb függesztett anyagoknak, valamint a kárpitozott bútoroknak és az ágyneműk összetevőinek lángkésleltetőnek kell lenniük, ha azok a helyiségek, ahol ezek találhatók, nincsenek felszerelve a 10.03a. cikk szerinti, túlnyomásos sprinkler-berendezéssel.

4.   A társalgók mennyezeteinek és falburkolatuknak, beleértve alapozásukat is, éghetetlen anyagokból kell készülniük, kivéve a felületüket, amelynek legalább lángkésleltetőnek kell lennie, azokban a helyiségekben, amelyek nincsenek felszerelve a 10.03a. cikk szerinti, túlnyomásos sprinkler-berendezéssel.

5.   A gyülekezőhelyként szolgáló társalgókban a bútoroknak és szerelékeknek éghetetlen anyagból kell készülniük, azokban a helyiségekben, amelyek nincsenek felszerelve a 10.03a. cikk szerinti, túlnyomásos sprinkler-berendezéssel.

6.   Az exponált belső területeken használt festékek, lakkok és egyéb anyagok nem bocsáthatnak ki túlzott mennyiségű füstöt vagy mérgező anyagot. Ezt a Tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata szerint igazolni kell.

7.   A társalgókban használt szigetelőanyagoknak éghetetlennek kell lenniük. Ez nem vonatkozik a hűtőanyagot szállító csövek szigeteléseire. Az ilyen csöveken használt szigetelőanyagok felületének legalább lángkésleltetőnek kell lennie.

8.   A 2. szakasz szerinti válaszfal-ajtóknak az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | Meg kell felelniük ugyanazoknak a 2. szakasz szerinti követelményeknek, mint a válaszfalaknak maguknak. |
| --- | --- |

a)

Meg kell felelniük ugyanazoknak a 2. szakasz szerinti követelményeknek, mint a válaszfalaknak maguknak.

| b) | A 10. szakasz szerinti válaszfal-ajtók, illetve a motortereket, hajókonyhákat és lépcsőházakat körülvevő falak esetében önműködően kell záródniuk. |
| --- | --- |

b)

A 10. szakasz szerinti válaszfal-ajtók, illetve a motortereket, hajókonyhákat és lépcsőházakat körülvevő falak esetében önműködően kell záródniuk.

| c) | A rendeltetésszerű működés során általában nyitott, önműködően záródó ajtóknak az olyan helyekről, ahol állandóan tartózkodik személyzet vagy legénység, zárhatónak kell lenniük. Ha egy ajtót távirányítással bezártak, annak a helyszínről biztonságosan újranyithatónak és -zárhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

c)

A rendeltetésszerű működés során általában nyitott, önműködően záródó ajtóknak az olyan helyekről, ahol állandóan tartózkodik személyzet vagy legénység, zárhatónak kell lenniük. Ha egy ajtót távirányítással bezártak, annak a helyszínről biztonságosan újranyithatónak és -zárhatónak kell lennie.

| d) | A 15.02. cikk szerinti vízzáró ajtókat nem kell szigetelni. |
| --- | --- |

d)

A 15.02. cikk szerinti vízzáró ajtókat nem kell szigetelni.

9.   A 2. szakasz szerinti falaknak folytonosnak kell lenniük fedélzettől fedélzetig, vagy folytonos mennyezetnél érjenek véget, mely megfelel a 2. szakaszban említett követelményeknek.

10.   A következő utastereket a 2. szakaszban említett függőleges válaszfalakkal kell elválasztani:

| a) | 800 m2-nél nagyobb teljes felületű utasterek; |
| --- | --- |

a)

800 m2-nél nagyobb teljes felületű utasterek;

2

| b) | olyan utasterek, melyeken legfeljebb 40 m-ként kabinok vannak. |
| --- | --- |

b)

olyan utasterek, melyeken legfeljebb 40 m-ként kabinok vannak.

A függőleges válaszfalaknak rendeltetésszerű működés során füstzárónak, és fedélzettől fedélzetig folytonosnak kell lenniük.

11.   A mennyezetek feletti, padlók alatti és falburkolatok mögötti üregeket legfeljebb 14 m-ként le kell választani huzatgátlókkal, melyek tűz esetén is hatékony tűzálló tömítésként szolgálnak.

12.   A lépcsőket acélból, vagy azzal egyenértékű, éghetetlen anyagból kell készíteni.

13.   A belső lépcsőket és lifteket minden szinten a 2. szakasz szerinti falakkal kell körülvenni. Az alábbi kivételek megengedettek:

| a) | csak két fedélzetet összekötő lépcsőházat nem kell körülzárni, ha a lépcsőház az egyik fedélzeten a 2. szakasz szerint körbe van zárva; |
| --- | --- |

a)

csak két fedélzetet összekötő lépcsőházat nem kell körülzárni, ha a lépcsőház az egyik fedélzeten a 2. szakasz szerint körbe van zárva;

| b) | társalgóban a lépcsőket nem kell körbezárni, ha azok teljes egészében a helyiségen belül vannak, és






  aa) | ha ez a helyiség csak két fedélzeten terjed ki, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

társalgóban a lépcsőket nem kell körbezárni, ha azok teljes egészében a helyiségen belül vannak, és

aa)

ha ez a helyiség csak két fedélzeten terjed ki, vagy

| bb) | ebben a helyiségben minden fedélzeten fel van szerelve a 10.03a. cikk szerinti, túlnyomásos sprinkler-berendezés, a helyiségnek van a 16. szakasz szerinti füstelvezető rendszere, és a helyiségből minden fedélzeten megközelíthető egy lépcsőház. |
| --- | --- |

bb)

ebben a helyiségben minden fedélzeten fel van szerelve a 10.03a. cikk szerinti, túlnyomásos sprinkler-berendezés, a helyiségnek van a 16. szakasz szerinti füstelvezető rendszere, és a helyiségből minden fedélzeten megközelíthető egy lépcsőház.

14.   A szellőztető berendezéseknek és a levegőt biztosító rendszereknek az alábbi követelményeket kell teljesíteniük:

| a) | Tervezésük szerint biztosítaniuk kell, hogy saját maguk nem okozzák a tűz és a füst terjedését. |
| --- | --- |

a)

Tervezésük szerint biztosítaniuk kell, hogy saját maguk nem okozzák a tűz és a füst terjedését.

| b) | A légbeszívók és -elszívók, valamint a levegőt biztosító rendszerek nyílásainak lezárhatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

b)

A légbeszívók és -elszívók, valamint a levegőt biztosító rendszerek nyílásainak lezárhatónak kell lenniük.

| c) | A szellőztetőcsöveknek acélból, vagy azzal egyenértékű éghetetlen anyagból kell készülniük, egymáshoz és a hajó felépítményéhez szilárdan kell kacsolódniuk. |
| --- | --- |

c)

A szellőztetőcsöveknek acélból, vagy azzal egyenértékű éghetetlen anyagból kell készülniük, egymáshoz és a hajó felépítményéhez szilárdan kell kacsolódniuk.

| d) | Ha 0,02 m2-nél nagyobb keresztmetszetű szellőztetőcsöveket a 2. szakasz szerinti A típusú, vagy a 10. szakasz szerinti válaszfalakon vezetnek keresztül, akkor ezeket önműködő tűzvédelmi csappantyúkkal kell felszerelni, amelyeket a személyzet vagy a legénység által állandóan elfoglalt területekről lehet vezérelni. |
| --- | --- |

d)

Ha 0,02 m2-nél nagyobb keresztmetszetű szellőztetőcsöveket a 2. szakasz szerinti A típusú, vagy a 10. szakasz szerinti válaszfalakon vezetnek keresztül, akkor ezeket önműködő tűzvédelmi csappantyúkkal kell felszerelni, amelyeket a személyzet vagy a legénység által állandóan elfoglalt területekről lehet vezérelni.

2

| e) | A hajókonyhák és a motorterek szellőztető berendezéseit el kell választani a többi terület szellőztetését biztosító rendszerektől. |
| --- | --- |

e)

A hajókonyhák és a motorterek szellőztető berendezéseit el kell választani a többi terület szellőztetését biztosító rendszerektől.

| f) | A légelszívó csövekre zárható nyílásokat kell szerelni az ellenőrzés és a tisztántartás céljára. Ezeket a nyílásokat a tűzvédelmi csappantyúk közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

f)

A légelszívó csövekre zárható nyílásokat kell szerelni az ellenőrzés és a tisztántartás céljára. Ezeket a nyílásokat a tűzvédelmi csappantyúk közelében kell elhelyezni.

| g) | A beépített ventilátoroknak a motortéren kívüli, központi helyről kikapcsolhatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

g)

A beépített ventilátoroknak a motortéren kívüli, központi helyről kikapcsolhatónak kell lenniük.

15.   A hajókonyhákat szellőztető berendezésekkel és elszívóval rendelkező tűzhelyekkel kell felszerelni. Az elszívók légelszívó csöveinek meg kell felelniük a 14. szakaszban foglalt követelményeknek, továbbá, a bementi nyílásnál azokat fel kell szerelni kézi működtetésű tűzvédelmi csappantyúkkal.

16.   A vezérlőközpontokat, a lépcsőházakat és a belső evakuálási területeket fel kell szerelni természetes és mechanikus füstelvezető berendezésekkel. A füstelvezető berendezéseknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

| a) | Elégséges kapacitást és megbízhatóságot kell nyújtaniuk. |
| --- | --- |

a)

Elégséges kapacitást és megbízhatóságot kell nyújtaniuk.

| b) | Meg kell felelniük a személyhajók üzemelési körülményeinek. |
| --- | --- |

b)

Meg kell felelniük a személyhajók üzemelési körülményeinek.

| c) | Ha a füstelvezető berendezések a helyiségek általános ventilátoraiként is szolgálnak, ez nem gátolhatja füstelvezető működésüket tűz esetén. |
| --- | --- |

c)

Ha a füstelvezető berendezések a helyiségek általános ventilátoraiként is szolgálnak, ez nem gátolhatja füstelvezető működésüket tűz esetén.

| d) | A füstelvezető berendezéseknek rendelkezniük kell kézzel működtethető indítószerkezettel. |
| --- | --- |

d)

A füstelvezető berendezéseknek rendelkezniük kell kézzel működtethető indítószerkezettel.

| e) | A mechanikus füstelvezető berendezéseknek ezen kívül a személyzet vagy legénység által állandóan elfoglalt területekről vezérelhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

e)

A mechanikus füstelvezető berendezéseknek ezen kívül a személyzet vagy legénység által állandóan elfoglalt területekről vezérelhetőnek kell lenniük.

| f) | A természetes füstelvezető berendezésekre kézzel vagy a ventilátoron belüli áramforrással működtethető nyitómechanizmust kell szerelni. |
| --- | --- |

f)

A természetes füstelvezető berendezésekre kézzel vagy a ventilátoron belüli áramforrással működtethető nyitómechanizmust kell szerelni.

| g) | A kézi működtetésű indítószerkezeteknek és nyitómechanizmusoknak az ellenőrzött helyiségen belülről vagy kívülről hozzáférhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

g)

A kézi működtetésű indítószerkezeteknek és nyitómechanizmusoknak az ellenőrzött helyiségen belülről vagy kívülről hozzáférhetőnek kell lenniük.

17.   A hajó személyzete vagy legénysége által nem folyamatosan ellenőrzött társalgókat, a hajókonyhákat, a motortereket és egyéb, tűzveszélyt jelentő helyiségeket egy megfelelő tűzjelző rendszerbe be kell kötni. A tűz megjelenését és pontos helyét automatikusan ki kell jelezni egy olyan helyen, ahol állandóan tartózkodik személyzet vagy legénység.

15.12. cikk

Tűzoltás

1.   A 10.03. szakasz szerinti hordozható tűzoltó készülékeken kívül, legalább a következő hordozható tűzoltó készülékeknek kell rendelkezésre állniuk a fedélzeten:

| a) | egy hordozható tűzoltó készülék az utasterek bruttó padlófelületének minden 120 m2-ére; |
| --- | --- |

a)

egy hordozható tűzoltó készülék az utasterek bruttó padlófelületének minden 120 m2-ére;

2

| b) | 10 kabinonként egy hordozható tűzoltó készülék, felfele kerekítve; |
| --- | --- |

b)

10 kabinonként egy hordozható tűzoltó készülék, felfele kerekítve;

| c) | minden hajókonyhában, és minden olyan helyiség közelében, ahol gyúlékony folyadékokat tárolnak vagy használnak, egy hordozható tűzoltó készülék. A hajókonyhákban a hűtőanyagok is alkalmasak az olaj-tüzek kioltására. |
| --- | --- |

c)

minden hajókonyhában, és minden olyan helyiség közelében, ahol gyúlékony folyadékokat tárolnak vagy használnak, egy hordozható tűzoltó készülék. A hajókonyhákban a hűtőanyagok is alkalmasak az olaj-tüzek kioltására.

Ezeknek a kiegészítő tűzoltó készülékeknek meg kell felelniük a 10.03. cikk 2. szakaszában előírt követelményeknek, a hajón ezeket úgy kell felszerelni és elosztani, hogy bármely ponton és bármikor kezdődő tűz esetén azonnal el lehessen érni egy tűzoltó készüléket. Minden hajókonyhában, valamint a fodrászatokban és parfümériákban kéznél kell, hogy legyen egy tűzoltásra szolgáló takaró.

2.   A személyhajókat fel kell szerelni tűzcsap-berendezéssel, amely az alábbiakból áll:

| a) | két, gépi meghajtású, megfelelő teljesítményű tűzoltó szivattyú, melyek közül legalább az egyik tartósan rögzített; |
| --- | --- |

a)

két, gépi meghajtású, megfelelő teljesítményű tűzoltó szivattyú, melyek közül legalább az egyik tartósan rögzített;

| b) | egy tűzoltóvezeték elegendő számú tűzcsappal, melyekre állandóan vannak rákötve legalább 20 m hosszú tűzoltótömlők, és fel vannak szerelve egy fúvókával, ami vízpermetet és vízsugarat is képes kibocsátani, valamint bele van építve egy elzáró-szerkezet. |
| --- | --- |

b)

egy tűzoltóvezeték elegendő számú tűzcsappal, melyekre állandóan vannak rákötve legalább 20 m hosszú tűzoltótömlők, és fel vannak szerelve egy fúvókával, ami vízpermetet és vízsugarat is képes kibocsátani, valamint bele van építve egy elzáró-szerkezet.

3.   A tűzcsap-berendezéseket az alábbiak szerint kell megtervezni és méretezni:

| a) | a hajó bármely pontja elérhető legalább két, különböző helyen levő tűzcsapról, melyek mindegyikén egyetlen, legfeljebb 20 m hosszú tömlő van; |
| --- | --- |

a)

a hajó bármely pontja elérhető legalább két, különböző helyen levő tűzcsapról, melyek mindegyikén egyetlen, legfeljebb 20 m hosszú tömlő van;

| b) | a tűzcsapok nyomása legalább 300 kPa, és |
| --- | --- |

b)

a tűzcsapok nyomása legalább 300 kPa, és

| c) | valamennyi fedélzeten létre lehet hozni egy legalább 6 m hosszú vízsugarat. |
| --- | --- |

c)

valamennyi fedélzeten létre lehet hozni egy legalább 6 m hosszú vízsugarat.

Ha a tűzcsap szekrényben van elhelyezve, az I. melléklet 5. ábrája szerinti, legalább 10 cm oldalmagasságú, „tűzoltótömlő” jelet kell a szekrény külsején elhelyezni.

4.   A csavarmenetes vagy csapos tűzcsapokat úgy kell beállítani, hogy a tűzoltószivattyúk működése alatt minden egyes tűzoltótömlőt le lehessen választani, és el lehessen távolítani.

5.   A belső területeken a tűzoltótömlőket össze kell tekerni egy axiálisan csatlakozó dobra.

6.   A tűzoltó-berendezések anyagának vagy hőállónak kell lennie, vagy megfelelően kell védeni a magas hőmérsékleten történő működés meghibásodása ellen.

7.   A csöveket és a tűzcsapokat úgy kell elrendezni, hogy a fagyásveszély elkerülhető legyen.

8.   A tűzoltószivattyúkra vonatkozó követelmények:

| a) | azokat külön helyiségekben kell felszerelni vagy tárolni; |
| --- | --- |

a)

azokat külön helyiségekben kell felszerelni vagy tárolni;

| b) | egymástól függetlenül működtethetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

b)

egymástól függetlenül működtethetőnek kell lenniük;

| c) | valamennyi fedélzeten minden egyes szivattyúnak képesnek kell lennie a nyomás fenntartására a tűzcsapoknál, és a megkívánt hosszúságú vízsugár előállítására; |
| --- | --- |

c)

valamennyi fedélzeten minden egyes szivattyúnak képesnek kell lennie a nyomás fenntartására a tűzcsapoknál, és a megkívánt hosszúságú vízsugár előállítására;

| d) | azokat a hátsó vízzáró válaszfal előtt kell felszerelni. |
| --- | --- |

d)

azokat a hátsó vízzáró válaszfal előtt kell felszerelni.

A tűzoltószivattyúk általános célokra is használhatók.

9.   A motorterekben fel kell szerelni egy, a 10.03b. cikk szerinti, tartósan rögzített tűzoltó-berendezést.

10.   A kabinos hajókon legyen:

| a) | két, az EN 137: 1993. sz. európai szabványnak megfelelő, zárt rendszerű légzőkészülék, az EN 136: 1998. sz. európai szabványnak megfelelő, teljes arcot takaró maszkkal; |
| --- | --- |

a)

két, az EN 137: 1993. sz. európai szabványnak megfelelő, zárt rendszerű légzőkészülék, az EN 136: 1998. sz. európai szabványnak megfelelő, teljes arcot takaró maszkkal;

| b) | két felszerelés-készlet, amelyek legalább egy védőruhából, sisakból, bakancsból, kesztyűből, fejszéből, feszítővasból, elemlámpából és biztosítókötélből állnak, továbbá |
| --- | --- |

b)

két felszerelés-készlet, amelyek legalább egy védőruhából, sisakból, bakancsból, kesztyűből, fejszéből, feszítővasból, elemlámpából és biztosítókötélből állnak, továbbá

| c) | négy füstvédő maszk. |
| --- | --- |

c)

négy füstvédő maszk.

15.13. cikk

Biztonságtechnikai szervezés

1.   A személyhajók fedélzetén biztosítani kell egy biztonsági szolgálati beosztás-jegyzéket. A biztonsági szolgálati beosztás jegyzéke leírja a legénység és a hajó-személyzet feladatait a következő lehetőségekre:

| a) | leállás, |
| --- | --- |

a)

leállás,

| b) | fedélzeti tűz, |
| --- | --- |

b)

fedélzeti tűz,

| c) | utasok evakuálása, |
| --- | --- |

c)

utasok evakuálása,

| d) | emberek a fedélzeten. |
| --- | --- |

d)

emberek a fedélzeten.

A csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó különleges biztonsági intézkedéseket figyelembe kell venni.

A biztonsági szolgálati beosztás jegyzékében kijelölt legénységnek és személyzetnek ki kell osztani a különböző feladatokat az általuk elfoglalt beosztás szerint. A legénységnek szóló különleges utasítások biztosítják, hogy veszély esetén a 15.02. cikkben említett vízzáró fedélzetek minden ajtaja és nyílása azonnal hermetikusan bezárásra kerüljön.

2.   A biztonsági szolgálati beosztás jegyzéke tartalmaz egy biztonsági tervet, amelyben legalább a következőket kell egyértelműen és pontosan kijelölni:

| a) | a csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló területek; |
| --- | --- |

a)

a csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló területek;

| b) | a 15.06. cikk 8. szakaszában említett menekülési útvonalak, vészkijáratok és gyülekezőhelyek, valamint evakuálási területek; |
| --- | --- |

b)

a 15.06. cikk 8. szakaszában említett menekülési útvonalak, vészkijáratok és gyülekezőhelyek, valamint evakuálási területek;

| c) | életmentő felszerelések és mentőcsónakok; |
| --- | --- |

c)

életmentő felszerelések és mentőcsónakok;

| d) | tűzoltó készülékek, valamint tűzoltó és túlnyomásos sprinkler-berendezések; |
| --- | --- |

d)

tűzoltó készülékek, valamint tűzoltó és túlnyomásos sprinkler-berendezések;

| e) | egyéb biztonsági berendezések; |
| --- | --- |

e)

egyéb biztonsági berendezések;

| f) | a 15.08. cikk 3. szakaszának a) alpontjában említett riasztórendszer; |
| --- | --- |

f)

a 15.08. cikk 3. szakaszának a) alpontjában említett riasztórendszer;

| g) | a 15.08. cikk 3. szakaszának b) és c) alpontjában említett riasztórendszer; |
| --- | --- |

g)

a 15.08. cikk 3. szakaszának b) és c) alpontjában említett riasztórendszer;

| h) | a 15.02. cikk 5. szakaszában említett vízhatlan válaszfal-ajtók, és azok vezérlésének helye, valamint a 15.02. cikk 9., 10. és 13., továbbá a 15.03. cikk 12. szakaszában említett egyéb nyílások; |
| --- | --- |

h)

a 15.02. cikk 5. szakaszában említett vízhatlan válaszfal-ajtók, és azok vezérlésének helye, valamint a 15.02. cikk 9., 10. és 13., továbbá a 15.03. cikk 12. szakaszában említett egyéb nyílások;

| i) | A 15.11. cikk 8. szakaszában említett ajtók; |
| --- | --- |

i)

A 15.11. cikk 8. szakaszában említett ajtók;

| j) | tűzvédelmi csappantyúk; |
| --- | --- |

j)

tűzvédelmi csappantyúk;

| k) | tűzvédelmi riasztórendszer; |
| --- | --- |

k)

tűzvédelmi riasztórendszer;

| l) | vészhelyzeti erőátviteli berendezés; |
| --- | --- |

l)

vészhelyzeti erőátviteli berendezés;

| m) | a szellőztetőrendszer vezérlőegységei; |
| --- | --- |

m)

a szellőztetőrendszer vezérlőegységei;

| n) | parti csatlakozók; |
| --- | --- |

n)

parti csatlakozók;

| o) | üzemanyag-vezeték elzárók; |
| --- | --- |

o)

üzemanyag-vezeték elzárók;

| p) | cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések; |
| --- | --- |

p)

cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések;

| q) | hangosító rendszer; |
| --- | --- |

q)

hangosító rendszer;

| r) | rádiótelefon-berendezés; |
| --- | --- |

r)

rádiótelefon-berendezés;

| s) | elsősegélynyújtó csomagok. |
| --- | --- |

s)

elsősegélynyújtó csomagok.

3.   Az 1. szakaszban említett biztonsági szolgálati beosztás jegyzékét és a 2. szakaszban említett biztonsági tervet:

| a) | megfelelően le kell pecsételnie a felügyeleti szervnek, továbbá |
| --- | --- |

a)

megfelelően le kell pecsételnie a felügyeleti szervnek, továbbá

| b) | minden fedélzeten, egy jól látható helyen ki kell függeszteni. |
| --- | --- |

b)

minden fedélzeten, egy jól látható helyen ki kell függeszteni.

4.   Az utasok számára egy magatartási kódexet, és egy, csak a 2. szakasz a)-f) pontjában említett információkat tartalmazó egyszerűsített biztonsági tervet kell kifüggeszteni minden kabinban.

Ez a kódex legalább a következőket foglalja magában:

| a) | vészhelyzet meghatározása






  — | tűz; |
| --- | --- | --- |

a)

vészhelyzet meghatározása

—

tűz;

| — | elárasztás; |
| --- | --- |

—

elárasztás;

| — | általános veszély; |
| --- | --- |

—

általános veszély;

| b) | a különböző vészjelzők leírása; |
| --- | --- |

b)

a különböző vészjelzők leírása;

| c) | az alábbiakra vonatkozó utasítások:






  — | menekülési útvonalak |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbiakra vonatkozó utasítások:

—

menekülési útvonalak

| — | teendők |
| --- | --- |

—

teendők

| — | a nyugalom megtartásának szükségessége; |
| --- | --- |

—

a nyugalom megtartásának szükségessége;

| d) | az alábbiakra vonatkozó utasítások:






  — | dohányzás |
| --- | --- | --- |

d)

az alábbiakra vonatkozó utasítások:

—

dohányzás

| — | tűz és nyílt láng használata |
| --- | --- |

—

tűz és nyílt láng használata

| — | ablakok nyitása |
| --- | --- |

—

ablakok nyitása

| — | egyes felszerelési tárgyak használata. |
| --- | --- |

—

egyes felszerelési tárgyak használata.

Ezeket a részleteket angol, flamand, francia és német nyelven kell kifüggeszteni.

15.14. cikk

Szennyvízgyűjtő és ártalmatlanításra szolgáló berendezések

1.   A személyhajókat fel kell szerelni szennyvízgyűjtő tartályokkal, vagy megfelelő fedélzeti szennyvízkezelő berendezéssel.

2.   A szennyvízgyűjtő tartályoknak elegendő befogadóképességgel kell rendelkezniük. A tartályokat fel kell szerelni egy eszközzel, amely jelzi a telítettségi szintet. A fedélzeten lenni kell szivattyúknak és csöveknek a tartályok kiürítéséhez, és melyekkel a szennyvizet a hajó mindkét oldaláról el lehet vezetni. Lehetővé kell tenni a szennyvíz más hajókról való átvezetését is.

A csöveket fel kell szerelni egy, az EN 1306: 1996. sz. európai szabvány szerinti leürítő csatlakozással.

15.15. cikk

Mentességek bizonyos személyhajók esetében

1.   A 15.03. cikk 7.-13. szakasza szerinti, sérülés utáni megfelelő stabilitás igazolásának alternatívájaként a legfeljebb 25 m hosszú, és maximum 50 utas szállítására engedélyezett hajóknak az alábbi követelményeket kell teljesíteniük:

| a) | szimmetrikus elárasztást követően a hajó merülése nem lépheti túl a biztonsági vonalat, és |
| --- | --- |

a)

szimmetrikus elárasztást követően a hajó merülése nem lépheti túl a biztonsági vonalat, és

| b) | a GMR metacentrikus magasság legalább 0,10 m. |
| --- | --- |

b)

a GMR metacentrikus magasság legalább 0,10 m.

R

A szükséges fennmaradó úszóképességet a hajótest építéséhez használt anyag megfelelő kiválasztásával, vagy a hajótesthez szilárdan rögzített erősen porózus habúszókkal kell biztosítani. 15 m-nél hosszabb hajók esetében a fennmaradó úszóképességet az úszók és a 15.03. cikk szerinti 1-rekeszállapotnak megfelelő alosztályokba sorolás kombinációjával kell biztosítani.

2.   Az 1. szakasz szerinti személyhajók számára a felügyeleti szerv engedélyezhet kisebb eltéréseket a 15.06. cikk 3. szakaszának c) és d) alpontjában előírt teljes magasságtól. Az eltérés legfeljebb 5 % lehet. Eltérés esetén a megfelelő részeket egy színnel meg kell jelölni.

3.   A 15.03. cikk 9. szakaszától való eltérésként, a legfeljebb 45 m hosszúságú hajóknak nem kell 2-rekeszállapottal rendelkezniük.

4.   (Üres)

5.   A felügyeleti szerv mentességet adhat a 10.04. cikk alkalmazása alól olyan hajók esetén, melyek legfeljebb 250 utas szállítására szolgálnak, és hosszuk nem haladja meg a 25 m-t, feltéve, hogy azok fel vannak szerelve egy, a hajó mindkét oldaláról megközelíthető emelvénnyel, amely lehetővé teszi az emberek vízből való biztonságos kimenekítését. A személyhajókat fel lehet szerelni egy hasonló szerkezettel is, amelynek az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | egy személy egyedül tudja működtetni a berendezést; |
| --- | --- |

a)

egy személy egyedül tudja működtetni a berendezést;

| b) | mobil berendezések megengedettek; |
| --- | --- |

b)

mobil berendezések megengedettek;

| c) | a berendezéseknek a propulziós rendszer veszélyeztetett területén kívül kell elhelyezkedniük, és |
| --- | --- |

c)

a berendezéseknek a propulziós rendszer veszélyeztetett területén kívül kell elhelyezkedniük, és

| d) | a fedélzetmester és a berendezésért felelős személy között megfelelő kommunikációt kell biztosítani. |
| --- | --- |

d)

a fedélzetmester és a berendezésért felelős személy között megfelelő kommunikációt kell biztosítani.

6.   A felügyeleti szerv mentességet adhat a 10.04. cikk alkalmazása alól olyan hajók esetén, melyek legfeljebb 600 utas szállítására szolgálnak, és hosszuk nem haladja meg a 45 m-t, feltéve, hogy a hajó fel van szerelve az 5. szakasz első mondatában említett emelvénnyel, vagy az 5. szakasz második mondata szerinti, azzal egyenértékű berendezéssel. Ezen kívül, a személyhajónak rendelkeznie kell az alábbiakkal:

| a) | fő propulziós erőként kormánypropeller, cikloidálpropeller vagy vízsugár, vagy |
| --- | --- |

a)

fő propulziós erőként kormánypropeller, cikloidálpropeller vagy vízsugár, vagy

| b) | 2 propulziós egységből álló fő propulziós rendszer, vagy |
| --- | --- |

b)

2 propulziós egységből álló fő propulziós rendszer, vagy

| c) | egy fő propulziós rendszer és egy orr-toló berendezés. |
| --- | --- |

c)

egy fő propulziós rendszer és egy orr-toló berendezés.

7.   A 15.02. cikk 9. szakaszától való eltérésként, a legfeljebb 45 m hosszúságú hajók, melyek legfeljebb a méterben mért hosszúságuknak megfelelő számú utas szállítására kaptak engedélyt, fedélzetükön, az utasterekben rendelkezhetnek a 15.02. cikk 5. szakasza szerinti távirányító nélküli, kézzel működtetett vízhatlan válaszfal-ajtóval, amennyiben:

| a) | a hajónak csak egy fedélzete van; |
| --- | --- |

a)

a hajónak csak egy fedélzete van;

| b) | ez az ajtó a fedélzetről megközelíthető, és a fedélzettől legfeljebb 10 m-re van; |
| --- | --- |

b)

ez az ajtó a fedélzetről megközelíthető, és a fedélzettől legfeljebb 10 m-re van;

| c) | az ajtónyílás alsó széle az utastér padlószintje felett legalább 30 cm-rel van, és |
| --- | --- |

c)

az ajtónyílás alsó széle az utastér padlószintje felett legalább 30 cm-rel van, és

| d) | az ajtó által elválasztott mindegyik rekesz fel van szerelve fenékvízszint-jelzővel. |
| --- | --- |

d)

az ajtó által elválasztott mindegyik rekesz fel van szerelve fenékvízszint-jelzővel.

8.   A 7. szakasz szerinti személyhajókon, a 15.06. cikk 6. szakaszának c) alpontjától való eltérésként, egy menekülési útvonal keresztülvezethet a hajókonyhán, amennyiben van egy második menekülési útvonal is.

9.   A legfeljebb 45 m hosszúságú személyhajókra nem vonatkoznak az alábbiak: 15.01. cikk 2. szakasz e) alpont, ahol a cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések fel vannak szerelve az egészségre veszélyt jelentő CO-koncentráció és a potenciálisan robbanásveszélyes gáz-levegő elegyek jelzésére;

10.   A legfeljebb 25 m hosszúságú személyhajókra nem vonatkoznak az alábbi előírások:

| a) | 15.04. cikk 1. szakasz, utolsó mondat; |
| --- | --- |

a)

15.04. cikk 1. szakasz, utolsó mondat;

| b) | 15.06. cikk 6. szakasz c) alpont, a hajókonyhákra vonatkozóan, amennyiben van egy második menekülési útvonal; |
| --- | --- |

b)

15.06. cikk 6. szakasz c) alpont, a hajókonyhákra vonatkozóan, amennyiben van egy második menekülési útvonal;

| c) | 15.07. cikk; |
| --- | --- |

c)

15.07. cikk;

11.   A legfeljebb 45 m hosszúságú kabinos hajókra a 15.12. cikk 10 pontját nem kell alkalmazni, feltéve, hogy minden kabinban könnyen hozzáférhető az ágyak számával egyező számú füstvédő maszk.

15a. FEJEZET

A VITORLÁS SZEMÉLYHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

15a.01. cikk

A II. rész alkalmazása

A II. rész előírásain túlmenően az e fejezetben szereplő követelmények vonatkoznak a vitorlás személyhajókra.

15a.02. cikk

Eltérések bizonyos vitorlás személyhajók esetében

1.   A legfeljebb 45 m LWL hosszúságú, és legfeljebb a teljes LWL méterben mért méretének megfelelő számú utas szállítására engedélyezett vitorlás személyhajókra nem vonatkoznak az alábbi előírások:

WL

WL

| a) | 3.03. cikk 7. szakasz, feltéve, hogy a horgonyokat nem horgonyláncvezető csőben szállítják; |
| --- | --- |

a)

3.03. cikk 7. szakasz, feltéve, hogy a horgonyokat nem horgonyláncvezető csőben szállítják;

| b) | 10.02. cikk 2. szakasz d) alpont a hosszúságra vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

10.02. cikk 2. szakasz d) alpont a hosszúságra vonatkozóan;

| c) | 15.08. cikk 3. szakasz a) alpont; |
| --- | --- |

c)

15.08. cikk 3. szakasz a) alpont;

| d) | 15.15. cikk 9. szakasz a) alpont. |
| --- | --- |

d)

15.15. cikk 9. szakasz a) alpont.

2.   Az 1. szakasztól való eltérésként, ha a vitorlázat, a futókötél és a fedélzeti szerelékek megengedik, az utasok számát a teljes LWL méterben mért méretének megfelelő létszám 1,5-szeresére lehet emelni.

WL

15a.03. cikk

Vitorláshajókra vonatkozó stabilitási követelmények

1.   A 15.03. cikk 3. szakasza szerinti billenőnyomaték kiszámításánál a hajó gravitációs középpontjának meghatározásához a behúzott vitorlákat figyelembe kell venni.

2.   A 15.03. cikk 2. szakasza szerinti valamennyi terhelési körülmény figyelembe vételével, továbbá a vitorlák standard elrendezésének alkalmazásával, a szélnyomás által okozott billenőnyomaték nem lehet olyan magas, hogy túllépje a 20°-os dőlésszöget. Ugyanakkor

| a) | 0,07 kN/m2-es állandó szélnyomást kell alkalmazni a számításnál; |
| --- | --- |

a)

0,07 kN/m2-es állandó szélnyomást kell alkalmazni a számításnál;

2

| b) | a fennmaradó biztonsági távolságnak legalább 100 mm-nek kell lennie; és |
| --- | --- |

b)

a fennmaradó biztonsági távolságnak legalább 100 mm-nek kell lennie; és

| c) | a fennmaradó szabadoldal nem lehet negatív. |
| --- | --- |

c)

a fennmaradó szabadoldal nem lehet negatív.

3.   A statikus stabilitás kiegyenlítő karjának

| a) | 25°-os vagy a feletti dőlésszögnél kell elérnie a maximális értéket; |
| --- | --- |

a)

25°-os vagy a feletti dőlésszögnél kell elérnie a maximális értéket;

| b) | 30°-os vagy a feletti dőlésszögnél legalább 200 mm-nek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

30°-os vagy a feletti dőlésszögnél legalább 200 mm-nek kell lennie;

| c) | 60°-os dőlésszögig pozitívnak kell lennie. |
| --- | --- |

c)

60°-os dőlésszögig pozitívnak kell lennie.

4.   A kiegyenlítő kar alatti ív legalább

| a) | 0,055 mrad 30°-ig; |
| --- | --- |

a)

0,055 mrad 30°-ig;

| b) | 0,09 mrad 40°-ig, vagy addig a szögig, ahol egy védelem nélküli nyílás eléri a vízfelszínt, és amely legalább 40°. |
| --- | --- |

b)

0,09 mrad 40°-ig, vagy addig a szögig, ahol egy védelem nélküli nyílás eléri a vízfelszínt, és amely legalább 40°.

A következők között

| c) | 30° és 40°; vagy |
| --- | --- |

c)

30° és 40°; vagy

| d) | 30° és az a szög, ahol egy védelem nélküli nyílás eléri a vízfelszínt, és amely 40°-nál kisebb, |
| --- | --- |

d)

30° és az a szög, ahol egy védelem nélküli nyílás eléri a vízfelszínt, és amely 40°-nál kisebb,

ez a terület nem lehet 0,03 mrad-nál kisebb.

15a.04. cikk

Hajóépítés és mechanikai követelmények

1.   A 6.01. cikk 3. szakaszától és a 9.01. cikk 3. szakaszától való eltérésként, a berendezést legfeljebb 20°-ig terjedő tartós dőlésre kell tervezni.

2.   A 15.06. cikk 5. szakaszának a) pontjától és a 15.06. cikk 9. szakaszának b) alpontjától való eltérésként, legfeljebb 25 m hosszúságú vitorlás személyhajók esetében a felügyeleti szerv engedélyezhet 800 mm-nél kisebb teljes szélességű összekötő folyosókat és lépcsőket. A teljes szélesség azonban nem lehet kisebb 600 mm-nél.

3.   A 15.06. cikk 10. szakaszától való eltérésként, különleges esetekben a felügyeleti szerv engedélyezheti a leszerelhető védőkorlátok használatát olyan helyeken, ahol erre szükség van a vitorlázat kezeléséhez.

4.   A 15.07. cikk értelmében a fő propulziós rendszernek a vitorlázat minősül.

5.   A 15.15. cikk 7. szakaszának c) alpontjától való eltérésként, az ajtónyílás alsó szélének magassága lecsökkenthető az utastér padlószintjétől számított 200 mm magasságig. Nyitás után az ajtónak önműködően csukódnia és záródnia kell.

6.   Ha a vitorlával haladó hajó propellere üresjáratban lehet, a propulziós rendszer veszélyeztetett részeit védeni kell a lehetséges sérülések ellen.

15a.05. cikk

Árbocozat általában

1.   Az árbocozat részeit úgy kell elrendezni, hogy a váratlan kopás megakadályozható legyen.

2.   Amennyiben nem faanyagot, illetve különleges típusú árbocozatot használnak, az ilyen szerkezetnek az e fejezetben megállapított méretezési és szilárdsági értékekkel egyenlő biztonsági szintet kell biztosítania. A szilárdság igazolása lehet:

| a) | egy elvégzett szilárdsági számítás, vagy |
| --- | --- |

a)

egy elvégzett szilárdsági számítás, vagy

| b) | a megfelelő szilárdság megerősítését egy elismert hajóosztályozó társaságtól kell beszerezni, vagy |
| --- | --- |

b)

a megfelelő szilárdság megerősítését egy elismert hajóosztályozó társaságtól kell beszerezni, vagy

| c) | a méretezésnek egy elismert szabályozó keretrendszer (pl. Middendorf, Kusk-Jensen) által meghatározott eljárásokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

c)

a méretezésnek egy elismert szabályozó keretrendszer (pl. Middendorf, Kusk-Jensen) által meghatározott eljárásokon kell alapulnia.

Az igazolást be kell nyújtani a felügyeleti szervnek.

15a.06. cikk

Árbocok és gerendák általában

1.   Minden gerendát jó minőségű anyagból kell készíteni.

2.   Az árbocfára vonatkozó követelmények:

| a) | csomómentesnek kell lennie; |
| --- | --- |

a)

csomómentesnek kell lennie;

| b) | az előírt méreteken belül szijács-mentesnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

az előírt méreteken belül szijács-mentesnek kell lennie;

| c) | amennyire lehet, egyenes rostúnak kell lennie; |
| --- | --- |

c)

amennyire lehet, egyenes rostúnak kell lennie;

| d) | a lehető legkevésbé csavarodott növésű legyen. |
| --- | --- |

d)

a lehető legkevésbé csavarodott növésű legyen.

3.   Ha a kiválasztott fa „tiszta és jobb” minőségű szurokfenyő vagy oregoni fenyő, a 15a.07.-15a.12. cikkben foglalt táblázatokban szereplő méretek 5 %-kal csökkenthetők.

4.   Ha az árbocokhoz, az árbocsudárokhoz, a keresztárbocokhoz, a vitorlakeresztrudakhoz és orrárbocokhoz használt szálfa keresztmetszete nem kerek, az ilyen faanyagoknak egyenlő szilárdságúaknak kell lenniük.

5.   Az árbocok alapjait, törzsét és a fedélzethez, a padlólapokhoz, a törzshöz és a tathoz való rögzítésüket úgy kell kiépíteni, hogy a rájuk ható erőket vagy elnyeljék, vagy átadják a szerkezet egyéb kapcsolódó részeinek.

6.   A hajó stabilitásától és a rá ható külső erőktől, valamint a rendelkezésre álló vitorlafelület elosztásától függően a felügyeleti szerv az e fejezetben megállapított méretek alapján engedélyezhet csökkentéseket a gerendák keresztmetszetére, továbbá, indokolt esetben az árbocozatra vonatkozóan. Az igazolást a 15a.05. cikk 2. szakaszával összhangban kell benyújtani.

7.   Ha a hajó billegési periódusa/dülöngélési periódusa másodpercben mérve kevesebb, mint méterben mért szélességének negyede, a következő cikkekben megállapított méreteket növelni kell. Az igazolást a 15a.05. cikk 2. szakaszával összhangban kell benyújtani.

8.   A 15a.07.-15a.12. és a15a.14. cikkekben foglalt táblázatokban a lehetséges közbenső értékek kerülnek interpolálásra.

15a.07. cikk

Az árbocokra vonatkozó külön rendelkezések

1.   A fából készült árbocoknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Hosszúság (15)

  (m) | Átmérő a fedélzeten (cm) | Átmérő a vitorlaárboc-keresztfán (cm) | Átmérő az árbocsüvegen (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | 20 | 17 | 15 |
| 11 | 22 | 17 | 15 |
| 12 | 24 | 19 | 17 |
| 13 | 26 | 21 | 18 |
| 14 | 28 | 23 | 19 |
| 15 | 30 | 25 | 21 |
| 16 | 32 | 26 | 22 |
| 17 | 34 | 28 | 23 |
| 18 | 36 | 29 | 24 |
| 19 | 39 | 31 | 25 |
| 20 | 41 | 33 | 26 |
| 21 | 43 | 34 | 28 |
| 22 | 44 | 35 | 29 |
| 23 | 46 | 37 | 30 |
| 24 | 49 | 39 | 32 |
| 25 | 51 | 41 | 33 |

Hosszúság (15)

15

(m)

Átmérő a fedélzeten (cm)

Átmérő a vitorlaárboc-keresztfán (cm)

Átmérő az árbocsüvegen (cm)

10

20

17

15

11

22

17

15

12

24

19

17

13

26

21

18

14

28

23

19

15

30

25

21

16

32

26

22

17

34

28

23

18

36

29

24

19

39

31

25

20

41

33

26

21

43

34

28

22

44

35

29

23

46

37

30

24

49

39

32

25

51

41

33

Ha az árbocnak két keresztárboca van, az átmérőket legalább 10 %-kal növelni kell.

Ha az árbocnak kettőnél több keresztárboca van, az átmérőket legalább 15 %-kal növelni kell.

A fedélzeten keresztül beállított árbocok esetén az árboc keresztmetszetének a lábazatnál az árboc fedélzeti szintnél levő keresztmetszetének legalább 75 %-ának kell lennie.

2.   Az árbocok szerelékeit, abroncsait, vitorlaárboc-keresztfáit és árbocsüvegeit megfelelően kell méretezni és összekapcsolni.

15a.08. cikk

Az árbocsudárra vonatkozó külön rendelkezések

1.   A fából készült árbocsudároknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Hosszúság (16)

  (m) | Átmérő a lábazatnál (cm) | Átmérő a hossz felénél (cm) | Átmérő az illesztésnél (17)

  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 8 | 7 | 6 |
| 5 | 10 | 9 | 7 |
| 6 | 13 | 11 | 8 |
| 7 | 14 | 13 | 10 |
| 8 | 16 | 15 | 11 |
| 9 | 18 | 16 | 13 |
| 10 | 20 | 18 | 15 |
| 11 | 23 | 20 | 16 |
| 12 | 25 | 22 | 17 |
| 13 | 26 | 24 | 18 |
| 14 | 28 | 25 | 20 |
| 15 | 31 | 27 | 21 |

Hosszúság (16)

16

(m)

Átmérő a lábazatnál (cm)

Átmérő a hossz felénél (cm)

Átmérő az illesztésnél (17)

17

(cm)

4

8

7

6

5

10

9

7

6

13

11

8

7

14

13

10

8

16

15

11

9

18

16

13

10

20

18

15

11

23

20

16

12

25

22

17

13

26

24

18

14

28

25

20

15

31

27

21

Ha az árbocsudárhoz négyzet alakú vitorlákat szerelnek fel, a táblázatban megadott méreteket 10 %-kal növelni kell.

2.   Az árbocsudár és az árboc közötti átfedésnek az árbocsudár előírt lábazati átmérője legalább 10-szeresének kell lennie.

15a.09. cikk

Az orrárbocokra vonatkozó külön rendelkezések

1.   A fából készült orrárbocoknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Hosszúság (18)

  (m) | Átmérő a törzsnél (cm) | Átmérő a hossz felénél (cm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 14,5 | 12,5 |
| 5 | 18 | 16 |
| 6 | 22 | 19 |
| 7 | 25 | 23 |
| 8 | 29 | 25 |
| 9 | 32 | 29 |
| 10 | 36 | 32 |
| 11 | 39 | 35 |
| 12 | 43 | 39 |

Hosszúság (18)

18

(m)

Átmérő a törzsnél (cm)

Átmérő a hossz felénél (cm)

4

14,5

12,5

5

18

16

6

22

19

7

25

23

8

29

25

9

32

29

10

36

32

11

39

35

12

43

39

2.   Az orrárboc fedélzetben levő része hosszának az orrárboc törzsnél mért átmérője legalább négyszeresének kell lennie.

3.   Az orrárboc átmérőjének a csúcsánál az orrárboc törzsnél mért átmérője legalább 60 %-ának kell lennie.

15a.10. cikk

Az orrvitorla-keresztrudakra vonatkozó külön rendelkezések

1.   A fából készült orrvitorla-keresztrudaknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Hosszúság  (19)(m) | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átmérő a törzsnél (cm) | 7 | 10 | 14 | 17 | 21 | 24 | 28 | 31 | 35 |

Hosszúság  (19)(m)

19

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Átmérő a törzsnél (cm)

7

10

14

17

21

24

28

31

35

2.   Az orrvitorla-keresztrúd átmérőjének a törzsnél mért átmérő legalább 60 %-ának kell lennie.

15a.11. cikk

A fő vitorlakeresztrudakra vonatkozó külön rendelkezések

1.   A fából készült fő vitorlakeresztrudaknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Hosszúság  (20)(m) | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átmérő (cm) | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 20 | 21 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |

Hosszúság  (20)(m)

20

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

Átmérő (cm)

14

15

16

17

18

20

21

23

24

25

26

27

2.   A forgócsap átmérőjének a táblázatban meghatározott átmérő legalább 72 %-ának kell lennie.

3.   Az átmérőnek a kötélvezetéknél a táblázatban meghatározott átmérő legalább 85 %-ának kell lennie.

4.   Az árboctól mérve, a legnagyobb átmérőnek a hossz kétharmadánál kell lennie.

5.   Ahol

| a) | a fő vitorlakeresztrúd és a vitorla hátsó szegélye közötti szög 65°-nál kisebb, és a fő vitorlalap a vitorlakeresztrúd végéhez van erősítve, vagy |
| --- | --- |

a)

a fő vitorlakeresztrúd és a vitorla hátsó szegélye közötti szög 65°-nál kisebb, és a fő vitorlalap a vitorlakeresztrúd végéhez van erősítve, vagy

| b) | a vitorlalap rögzítési pontja nem a kötélvezeték előtt van, |
| --- | --- |

b)

a vitorlalap rögzítési pontja nem a kötélvezeték előtt van,

a felügyeleti szerv a 15a.05. cikk 2. szakasza szerint megkövetelhet nagyobb méreteket.

6.   Az 50 m2-nél kisebb vitorlafelületek esetében a felügyeleti szerv engedélyezheti a táblázatban meghatározott méretek csökkentését.

2

15a.12. cikk

A csonkaárbocokra vonatkozó külön rendelkezések

1.   A fából készült csonkaárbocoknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Hossz  (21)(m) | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átmérő (cm) | 10 | 12 | 14 | 16 | 17 | 18 | 20 |

Hossz  (21)(m)

21

4

5

6

7

8

9

10

Átmérő (cm)

10

12

14

16

17

18

20

2.   A csonkaárboc támaszték nélküli hossza nem lehet több 75 %-nál.

3.   A méretnyíl szakítószilárdságának a csúcs-felhúzókötél törési szilárdsága legalább 1,2-szeresével kell egyenlőnek lennie.

4.   A méretnyíl felső szöge legfeljebb 60° lehet.

5.   Ha a 4. szakasztól eltérve, a méretnyíl felső szöge 60°-nál nagyobb, a nyúlási szilárdságot úgy kell beállítani, hogy felvegye az ilyenkor keletkező erőket.

6.   Az 50 m2-nél kisebb vitorlafelületek esetében a felügyeleti szerv engedélyezheti a táblázatban meghatározott méretek csökkentését.

2

15a.13. cikk

Az álló- és futókötélzetre vonatkozó általános rendelkezések

1.   Az álló- és futókötélzetnek meg kell felelnie a 15a.14. és 15a.15. cikkben meghatározott szilárdsági követelményeknek.

2.   A drótkötél-kapcsolások a következő formákat ölthetik:

| a) | összefonás, |
| --- | --- |

a)

összefonás,

| b) | sajtolt hüvelyek, vagy |
| --- | --- |

b)

sajtolt hüvelyek, vagy

| c) | záróhüvelyek. |
| --- | --- |

c)

záróhüvelyek.

Az összefonásokat pólyázózsineggel körbe kell hurkolni, a végeket pedig körül kell fonni.

3.   A csatfonásokat el kell látni kötélszívekkel.

4.   A köteleket úgy kell megvezetni, hogy ne képezzenek akadályt a bejáratoknál és lépcsőknél.

15a.14. cikk

Az állókötélzetre vonatkozó külön rendelkezések

1.   Az előárboc-merevítőknek és a csarnakoknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Árboc hossza  (22)(m) | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az előárboc-merevítő nyúlási szilárdsága (kN) | 160 | 172 | 185 | 200 | 220 | 244 | 269 | 294 |
| A csarnakok nyúlási szilárdsága (kN) | 355 | 415 | 450 | 485 | 525 | 540 | 630 | 720 |
| A csarnak-kábelek és -kötelek száma oldalanként | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 |

Árboc hossza  (22)(m)

22

11

12

13

14

15

16

17

18

Az előárboc-merevítő nyúlási szilárdsága (kN)

160

172

185

200

220

244

269

294

A csarnakok nyúlási szilárdsága (kN)

355

415

450

485

525

540

630

720

A csarnak-kábelek és -kötelek száma oldalanként

3

3

3

3

3

3

4

4

2.   A patrácoknak, árbocsudároknak, segéd-orrvitorlafeszítőknek, orrvitorlarudaknak és orrárbocoknak az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Árboc hossza  (23)(m) | < 13 | 13-18 | > 18 |
| --- | --- | --- | --- |
| Patrác nyúlási szilárdsága (kN) | 89 | 119 | 159 |
| Árbocsudár nyúlási szilárdsága (kN) | 89 | 119 | 159 |
| Árbocsudár hossza (m) | < 6 | 6-8 | > 8 |
| Segéd-orrvitorlafeszítő nyúlási szilárdsága (kN) | 58 | 89 | 119 |
| Orrvitorlarúd hossza (m) | < 5 | 5-7 | > 7 |
| Orrárboc csarnak nyúlási szilárdsága (kN) | 58 | 89 | 119 |

Árboc hossza  (23)(m)

23

< 13

13-18

> 18

Patrác nyúlási szilárdsága (kN)

89

119

159

Árbocsudár nyúlási szilárdsága (kN)

89

119

159

Árbocsudár hossza (m)

< 6

6-8

> 8

Segéd-orrvitorlafeszítő nyúlási szilárdsága (kN)

58

89

119

Orrvitorlarúd hossza (m)

< 5

5-7

> 7

Orrárboc csarnak nyúlási szilárdsága (kN)

58

89

119

3.   Az előnyben részesített kötélfajtának az 1 550 N/mm2-es osztályú 6 × 7 FE kötélszerkesztési módszeren kell alapulnia. E helyett alkalmazható az ugyanolyan osztályú 6 × 36 SE vagy 6 × 19 FE szerkesztési módszer. A 6 × 19 szerkesztési módszer nagyobb elasztikussága miatt, a táblázatban megadott nyúlási szilárdságokat 10 %-kal növelni kell. Más fajtájú kötél használata megengedett, feltéve, hogy tulajdonságai hasonlóak.

2

4.   Ha merev kötélzetet használnak, a táblázatban megadott nyúlási szilárdságot 30 %-kal növelni kell.

5.   A kötélzethez csak elfogadott villákat, szemescsavarokat és csavarokat lehet használni.

6.   A csavaroknak, villáknak, szemescsavaroknak és kötélfeszítőknek megfelelően rögzíthetőnek kell lenniük.

7.   Az élkötél nyúlási szilárdságának a hozzá tartozó orrvitorlafeszítő és segéd-orrvitorlafeszítő nyúlási szilárdsága legalább 1,2-szeresének kell lennie.

8.   30 m3-nél kisebb vízkiszorítású hajók esetében a felügyeleti szerv engedélyezhet csökkentést az alábbi táblázatban meghatározott nyúlási szilárdságban:

3

| Vízkiszorítás osztva az árbocok számával (m3) | Csökkentés (%) |
| --- | --- |
| > 20 – 30 | 20 |
| 10 – 20 | 35 |
| < 10 | 60 |

Vízkiszorítás osztva az árbocok számával (m3)

3

Csökkentés (%)

> 20 – 30

20

10 – 20

35

< 10

60

15a.15. cikk

A futókötélzetre vonatkozó külön rendelkezések

1.   A futókötélzethez rostköteleket vagy acélsodrony köteleket kell használni. A futókötélzet minimális nyúlási szilárdságának és átmérőjének a vitorlához viszonyítva az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelnie:

| Futókötélzet típusa | Kötél anyaga | Vitorlafelület (m2) | Minimális nyúlási szilárdság (KN) | Kötél átmérője (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Előkötél-vitorla felhúzókötél | acélsodrony | max. 35 | 20 | 6 |
| > 35 | 38 | 8 |
| rost (polipropilén-PP) | Legalább 14 mm átmérőjű kötél, és egy kötéltárcsa annak minden 25 m2-ére |
| Csonkaárboc-vitorla felhúzókötél
  Csúcsvitorla felhúzókötél | acélsodrony | max. 50 | 20 | 6 |
| > 50 – 80 | 30 | 8 |
| > 80 – 120 | 60 | 10 |
| > 120 – 160 | 80 | 12 |
| rost (PP) | Legalább 18 mm átmérőjű kötél, és egy kötéltárcsa annak minden 30 m2-ére |
| Előkötél-vitorlalapok | rost (PP) | max. 40 | 14 | |
| > 40 | 18 |
| 30 m2-nél nagyobb vitorlafelületeknél a lap kötélzet formát ölt vagy tudni kell működtetni csörlővel |
| Csonkaárboc-/
  csúcsvitorlalapok | acélsodrony | < 100 | 60 | 10 |
| 100 – 150 | 85 | 12 |
| > 150 | 116 | 14 |
| A csúcsvitorlánál rugalmas csatlakozások (elő-megvezetők) kellenek. |
| rost (PP) | Legalább 18 mm átmérőjű kötél, és legalább három kötéltárcsa. Ha a vitorlafelület 60 m2-nél nagyobb, minden 20 m2 -re egy kötéltárcsa |

Futókötélzet típusa

Kötél anyaga

Vitorlafelület (m2)

2

Minimális nyúlási szilárdság (KN)

Kötél átmérője (mm)

Előkötél-vitorla felhúzókötél

acélsodrony

max. 35

20

6

> 35

38

8

rost (polipropilén-PP)

Legalább 14 mm átmérőjű kötél, és egy kötéltárcsa annak minden 25 m2-ére

2

Csonkaárboc-vitorla felhúzókötél

Csúcsvitorla felhúzókötél

acélsodrony

max. 50

20

6

> 50 – 80

30

8

> 80 – 120

60

10

> 120 – 160

80

12

rost (PP)

Legalább 18 mm átmérőjű kötél, és egy kötéltárcsa annak minden 30 m2-ére

2

Előkötél-vitorlalapok

rost (PP)

max. 40

14

> 40

18

30 m2-nél nagyobb vitorlafelületeknél a lap kötélzet formát ölt vagy tudni kell működtetni csörlővel

2

Csonkaárboc-/

csúcsvitorlalapok

acélsodrony

< 100

60

10

100 – 150

85

12

> 150

116

14

A csúcsvitorlánál rugalmas csatlakozások (elő-megvezetők) kellenek.

rost (PP)

Legalább 18 mm átmérőjű kötél, és legalább három kötéltárcsa. Ha a vitorlafelület 60 m2-nél nagyobb, minden 20 m2 -re egy kötéltárcsa

2

2

2.   A merevítés részét képező futókötélzet nyúlási szilárdságának meg kell felelni a hozzá tartozó merevítés vagy csarnak nyúlási szilárdságának.

3.   Ha az 1. szakaszban említett anyagoktól eltérőket használnak, az 1. szakaszban szereplő táblázatban megadott szilárdsági értékeket be kell tartani.

Polietilén rostkötelek nem használhatók.

15a.16. cikk

A kötélzet szerelékei és részei

1.   Acélsodrony kötelek vagy rostkötelek használata esetén a kötéltárcsák átmérőinek (kötélközéptől kötélközépig mérve) az alábbi minimumkövetelményeknek kell megfelelniük:

| Acélsodrony (mm) | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rost (mm) | 16 | 18 | 20 | 22 | 24 | 26 | 28 |
| Kötéltárcsa (mm) | 100 | 110 | 120 | 130 | 145 | 155 | 165 |

Acélsodrony (mm)

6

7

8

9

10

11

12

Rost (mm)

16

18

20

22

24

26

28

Kötéltárcsa (mm)

100

110

120

130

145

155

165

2.   Az 1. szakasztól való eltérésként, a kötéltárcsák átmérője az acélsodrony átmérőjének hatszorosa lehet, feltéve, hogy az acélsodrony nem fut állandóan a tárcsákon.

3.   A szerelékek (pl. villák, szemescsavarok, kötélfeszítők, gyűrűslemezek, csavarok, gyűrűk és bilincsek) nyúlási szilárdságának meg kell felelni a hozzájuk kapcsolt álló- vagy futókötélzet nyúlási szilárdságának.

4.   A merevítést és a csarnakot a fenékbordarészen úgy kell megtervezni, hogy a rájuk ható erőket felvegyék.

5.   Minden szemhez csak egy bilincs erősíthető a hozzá tartozó merevítés vagy csarnak mentén.

6.   A felhúzókötelek és előtétemelők horogszerkezeteit szilárdan rögzíteni kell az árbochoz, és az erre a célra szolgáló forgó méretnyílnak jó állapotban kell lennie.

7.   A szemescsavarok, ütközők, kötélrögzítő szarvak és kötélzetrögzítő sínveretek rögzítését úgy kell megtervezni, hogy ellenálljanak a rájuk ható erőknek.

15a.17. cikk

Vitorlák

1.   A vitorlák egyszerű, gyors és biztonságos bevonását biztosítani kell.

2.   A vitorlafelületnek meg kell felelnie a hajó típusának és vízkiszorításának.

15a.18. cikk

Felszerelés

1.   Az orrvitorlarúddal vagy orrárboccal felszerelt hajóknak rendelkezniük kell orrvitorlahálóval és kellő számú megfelelő tartó és merevítő eszközzel.

2.   Az 1. szakasz szerinti felszereléstől el lehet tekinteni, ha az orrvitorlarúd vagy az orrárboc fel van szerelve megfelelő méretű kézi hámmal és talpallókötéllel, melyek lehetővé teszik a fedélzeten tartandó biztonsági heveder rögzítését.

3.   A kötélzeten való munkavégzéshez vitorlamesteri ülést kell biztosítani.

15a.19. cikk

Próbák

1.   A felügyeleti szerv 2,5 évente felülvizsgálja a kötélzetet. A próbák legalább az alábbiakból állnak:

| a) | a vitorlák, beleértve a vitorlák hátsó szegélyét, a kötélvezetékeket és a csomószemeket; |
| --- | --- |

a)

a vitorlák, beleértve a vitorlák hátsó szegélyét, a kötélvezetékeket és a csomószemeket;

| b) | az árbocok és gerendák állapota; |
| --- | --- |

b)

az árbocok és gerendák állapota;

| c) | az álló- és futókötélzet állapota, valamint a sodronyok csatlakozásai; |
| --- | --- |

c)

az álló- és futókötélzet állapota, valamint a sodronyok csatlakozásai;

| d) | a vitorlák gyors és biztonságos bevonására szolgáló szerkezetek; |
| --- | --- |

d)

a vitorlák gyors és biztonságos bevonására szolgáló szerkezetek;

| e) | a felhúzókötelek és előtétemelők horogszerkezeteinek szilárd rögzítése; |
| --- | --- |

e)

a felhúzókötelek és előtétemelők horogszerkezeteinek szilárd rögzítése;

| f) | az árboctörzsek rögzítése és az álló- és futókötélzet egyéb rögzítési pontjai, melyek a hajóhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

f)

az árboctörzsek rögzítése és az álló- és futókötélzet egyéb rögzítési pontjai, melyek a hajóhoz kapcsolódnak;

| g) | a vitorlák működtetéséhez szolgáló csörlők; |
| --- | --- |

g)

a vitorlák működtetéséhez szolgáló csörlők;

| h) | egyéb, a vitorlázás célját szolgáló szerkezetek, úgymint szélárnyas oldalak és az azokat működtető szerelékek; |
| --- | --- |

h)

egyéb, a vitorlázás célját szolgáló szerkezetek, úgymint szélárnyas oldalak és az azokat működtető szerelékek;

| i) | a gerendák, a futó- és állókötélzet, valamint a vitorlák kopásának megelőzésére tett intézkedések; |
| --- | --- |

i)

a gerendák, a futó- és állókötélzet, valamint a vitorlák kopásának megelőzésére tett intézkedések;

| j) | a 15a.18. cikk szerinti felszerelés |
| --- | --- |

j)

a 15a.18. cikk szerinti felszerelés

2.   A faárboc fedélzeten keresztülmenő és fedélzet alatti részét a felügyeleti szerv által meghatározott időközökben, de legalább a 2.09. cikk szerinti minden egyes időszakos vizsgálat alkalmával újra kell vizsgálni. E célból az árbocot ki kell venni.

3.   Az 1. szakasz szerint elvégzett utolsó felülvizsgálat tanúsítványát, melyet a felügyeleti szerv dátummal és aláírással látott el, a fedélzeten kell tartani.

16. FEJEZET

TOLT, VONTATOTT KÖTELÉK VAGY MELLÉVETT ALAKZAT KIALAKÍTÁSÁRA ALKALMAS HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK

16.01. cikk

Toló vízi járművek

1.   A tolásra használt vízi járműveknek rendelkezniük kell megfelelő tolóberendezéssel. Ezeket az alábbiak szerint kell megtervezni és felszerelni:

| a) | a legénység könnyen és biztonságosan tudjon átmenni a tolt vízi járműre, ha az összekapcsoló berendezés össze van kötve; |
| --- | --- |

a)

a legénység könnyen és biztonságosan tudjon átmenni a tolt vízi járműre, ha az összekapcsoló berendezés össze van kötve;

| b) | rögzített helyzetet foglalhassanak el a csatlakoztatott vízi járműhöz képest; |
| --- | --- |

b)

rögzített helyzetet foglalhassanak el a csatlakoztatott vízi járműhöz képest;

| c) | maguk a vízi járművek között a viszonylagos mozgás megelőzhető legyen. |
| --- | --- |

c)

maguk a vízi járművek között a viszonylagos mozgás megelőzhető legyen.

2.   Ha a vízi járművek kábelekkel vannak összekötve, a tolóhajót fel kell szerelni legalább két csörlővel, vagy azzal egyenértékű összekapcsoló berendezéssel, amely lehetővé teszi a kábelek megfeszítését.

3.   Az összekapcsoló berendezésnek lehetővé kell tennie merev kötelék létrehozását a tolt vízi járművel.

Ha a kötelék egy tolóhajóból és egyetlen tolt vízi járműből áll, az összekapcsoló berendezésnek lehetővé kell tennie az irányított tagolódást. A szükséges meghajtó egységeknek könnyen el kell nyelniük az átadandó erőket, és azoknak könnyen és biztonságosan vezérelhetőnek kell lenniük. A6.02.-6.04. cikkek értelemszerűen vonatkoznak az ilyen meghajtó egységekre.

4.   A 3.03. cikk 1. szakaszának a) alpontjában említett ütközési válaszfalra nincs szükség tolóhajók esetében.

16.02. cikk

Tolt vízi járművek

1.   Az alábbiak nem vonatkoznak a kormánymű, lakótér, motor- vagy kazántér nélküli bárkákra:

| a) | 5.-7. és 12. fejezet; |
| --- | --- |

a)

5.-7. és 12. fejezet;

| b) | 8.08. cikk 2.-8. szakasz, 10.02. cikk és 10.05. cikk 1. szakasz. |
| --- | --- |

b)

8.08. cikk 2.-8. szakasz, 10.02. cikk és 10.05. cikk 1. szakasz.

Ha van kormánymű, lakótér, motor- vagy kazántér, e melléklet vonatkozó követelményei érvényesek ezekre.

2.   Ezen kívül, a hajón szállítható, legfeljebb 40 m L hosszúságú bárkáknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

| a) | A 3.03. cikk 1. szakaszában említett ütközési válaszfalra nincs szükség, ha az elejük fel tudja venni az ugyanolyan merüléssel rendelkező és elismert hajóosztályozó társaság követelményei szerint megépített belvízi hajók ütközési válaszfalaira meghatározott terhelés 2,5-szeresét. |
| --- | --- |

a)

A 3.03. cikk 1. szakaszában említett ütközési válaszfalra nincs szükség, ha az elejük fel tudja venni az ugyanolyan merüléssel rendelkező és elismert hajóosztályozó társaság követelményei szerint megépített belvízi hajók ütközési válaszfalaira meghatározott terhelés 2,5-szeresét.

| b) | A 8.08. cikk 1. szakaszától való eltérésként, a duplafenék olyan rekeszeinek, melyek nehezen megközelíthetők, nem kell leereszthetőnek lenniük, kivéve, ha térfogatuk 5 %-kal meghaladja a hajón szállítható bárka legnagyobb terhelésű engedélyezett merülése során mért vízkiszorítását. |
| --- | --- |

b)

A 8.08. cikk 1. szakaszától való eltérésként, a duplafenék olyan rekeszeinek, melyek nehezen megközelíthetők, nem kell leereszthetőnek lenniük, kivéve, ha térfogatuk 5 %-kal meghaladja a hajón szállítható bárka legnagyobb terhelésű engedélyezett merülése során mért vízkiszorítását.

3.   A tolni szándékozott vízi járművet fel kell szerelni olyan összekapcsoló berendezéssel, amely biztosítja a másik vízi járműhöz való biztonságos kapcsolást.

16.03. cikk

Mellévett alakzatokat meghajtó vízi járművek

A mellévett alakzatok meghajtására szolgáló vízi járműveket fel kell szerelni kikötőbakokkal, vagy azzal egyenértékű berendezésekkel, amelyek számuk és elrendezésük folytán lehetővé teszik az alakzat biztonságos összekapcsolását.

16.04. cikk

Kötelékben meghajtott vízi járművek

A kötelékben meghajtani szándékozott vízi járműveket fel kell szerelni összekapcsoló berendezésekkel, kikötőbakokkal, vagy azzal egyenértékű berendezésekkel, amelyek számuk és elrendezésük folytán lehetővé teszik a vízi járműnek a kötelékben levő másik vízi járművel való biztonságos összekapcsolását.

16.05. cikk

Vontató vízi járművek

1.   A vontatásra szolgáló vízi járműveknek az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | A vontatóberendezéseket úgy kell elrendezni, hogy használatuk ne veszélyeztesse a vízi jármű, a legénység vagy a rakomány biztonságát. |
| --- | --- |

a)

A vontatóberendezéseket úgy kell elrendezni, hogy használatuk ne veszélyeztesse a vízi jármű, a legénység vagy a rakomány biztonságát.

| b) | A vontatóhajókat fel kell szerelni vonóhoroggal, amely a kormányállásból biztonságosan kioldható; ez nem érvényes akkor, ha a szerkezet vagy egyéb szerelékek megakadályozzák a felborulást. |
| --- | --- |

b)

A vontatóhajókat fel kell szerelni vonóhoroggal, amely a kormányállásból biztonságosan kioldható; ez nem érvényes akkor, ha a szerkezet vagy egyéb szerelékek megakadályozzák a felborulást.

| c) | A vontatóberendezések csörlőkből és vonóhorogból állnak. A vontatóberendezést a propeller síkja előtt kell elhelyezni. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a vízi járművekre, melyeket az olyan propulziós egységek, mint pl. kormánypropellerek vagy cikloidálpropellerek kormányoznak. |
| --- | --- |

c)

A vontatóberendezések csörlőkből és vonóhorogból állnak. A vontatóberendezést a propeller síkja előtt kell elhelyezni. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a vízi járművekre, melyeket az olyan propulziós egységek, mint pl. kormánypropellerek vagy cikloidálpropellerek kormányoznak.

| d) | A c) ponttól való eltérésként, – a tagállamok hajózási hatóságainak vonatkozó rendeletei szerint – motorhajóknak csak vontatási segítséget nyújtó vízi járművek esetében elegendő az olyan vontató berendezés, mint például a kikötőbak, vagy azzal egyenértékű berendezés. A b) pontot értelemszerűen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

d)

A c) ponttól való eltérésként, – a tagállamok hajózási hatóságainak vonatkozó rendeletei szerint – motorhajóknak csak vontatási segítséget nyújtó vízi járművek esetében elegendő az olyan vontató berendezés, mint például a kikötőbak, vagy azzal egyenértékű berendezés. A b) pontot értelemszerűen alkalmazni kell.

| e) | Ha a vontatókábelek megakadhatnak a hajó farán, kábelfogó terelőgyűrűket kell felszerelni. |
| --- | --- |

e)

Ha a vontatókábelek megakadhatnak a hajó farán, kábelfogó terelőgyűrűket kell felszerelni.

2.   A 86 m L hosszúságot meghaladó vízi járművek nem kaphatnak engedélyt folyásirányú vontatásra.

16.06. cikk

Kötelékek navigációs próbái

1.   A tolóhajó vagy motorhajó merev kötelék meghajtásához szükséges engedély megadása, és ennek a közösségi bizonyítványba való bejegyzése érdekében a felügyeleti szerv eldönti, mely alakzatokat kell bemutatni, és elvégzi az 5.02. cikkben említett navigációs próbákat a kérelmezett olyan alakzatban levő kötelékre vonatkozóan, melyet a felügyeleti szerv a legkedvezőtlenebbnek tart. A köteléknek meg kell felelnie az 5.02.-5.10. cikkekben foglalt követelményeknek.

A felügyeleti szerv ellenőrzi, hogy az 5. fejezetben előírt manőverek során a kötelékben levő valamennyi vízi jármű merev csatlakozása fennmarad-e.

2.   Ha az 1. szakaszban említett navigációs próbák során a tolt vagy mellévett alakzatban levő vízi jármű fedélzetén olyan különleges berendezések vannak, mint például kormánymű, propulziós berendezés vagy kormányberendezés, illetve tagolt összekapcsoló berendezés, annak érdekében, hogy az 5.02.-5.10. cikkben foglalt követelményeknek megfeleljen, a köteléket meghajtó vízi jármű közösségi bizonyítványába a következőket kell bejegyezni: azon vízi járművek köteléke, helyzete, neve és hatósági száma, melyek fel vannak szerelve a használt különleges berendezésekkel.

16.07. cikk

Bejegyzések a közösségi bizonyítványban

1.   Ha egy vízi jármű kötelék meghajtására szolgál, vagy kötelék meghajtott, a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni a 16.01.-16.06. cikkben foglalt vonatkozó követelményeknek való megfelelését.

2.   A meghajtó vízi jármű közösségi bizonyítványába a következőket kell bejegyezni:

| a) | elfogadott kötelékek és alakzatok; |
| --- | --- |

a)

elfogadott kötelékek és alakzatok;

| b) | összekapcsolás típusa; |
| --- | --- |

b)

összekapcsolás típusa;

| c) | meghatározott legnagyobb összekapcsolóerő, és |
| --- | --- |

c)

meghatározott legnagyobb összekapcsolóerő, és

| d) | indokolt esetben a hosszanti összekapcsoló kábelek minimális nyúlási szilárdsága és a kábeltekercsek száma. |
| --- | --- |

d)

indokolt esetben a hosszanti összekapcsoló kábelek minimális nyúlási szilárdsága és a kábeltekercsek száma.

17. FEJEZET

ÚSZÓ MUNKAGÉPEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

17.01. cikk

Általános rendelkezések

Az úszó munkagépek megépítésére és felszerelésére a 3., 7.-14. és 16. fejezetek vonatkoznak. A saját meghajtással rendelkező úszó munkagépeknek meg kell felelniük az 5. és 6. fejezetekben foglalt követelményeknek is. A csak rövid idejű meghajtást lehetővé tevő propulziós berendezések nem számítanak propulziós eszköznek.

17.02. cikk

Mentességek

1.   A felügyeleti szerv az alábbi követelmények alól adhat mentességet:

| a) | A 3.03. cikk 1. és 2. szakaszát értelemszerűen alkalmazni kell; |
| --- | --- |

a)

A 3.03. cikk 1. és 2. szakaszát értelemszerűen alkalmazni kell;

| b) | A 7.02. cikket értelemszerűen alkalmazni kell; |
| --- | --- |

b)

A 7.02. cikket értelemszerűen alkalmazni kell;

| c) | a 12.02. cikk 5. szakaszának második mondata által előírt maximális hangnyomás-szintet túl lehet lépni, amíg az úszó munkagép munkagépei működésben vannak, feltéve, hogy a fedélzeten éjszaka senki sem alszik; |
| --- | --- |

c)

a 12.02. cikk 5. szakaszának második mondata által előírt maximális hangnyomás-szintet túl lehet lépni, amíg az úszó munkagép munkagépei működésben vannak, feltéve, hogy a fedélzeten éjszaka senki sem alszik;

| d) | a szerkezetre, munkagépre vagy felszerelésre vonatkozóan mentességek adhatók, feltéve, hogy minden esetben ugyanolyan mértékű biztonság szavatolt. |
| --- | --- |

d)

a szerkezetre, munkagépre vagy felszerelésre vonatkozóan mentességek adhatók, feltéve, hogy minden esetben ugyanolyan mértékű biztonság szavatolt.

2.   A felügyeleti szerv eltekinthet az alábbi követelmények alkalmazásától:

| a) | A 10.01. cikk 1. szakaszát nem kell alkalmazni, ha az úszó munkagép működése közben a berendezést biztonságosan le lehet horgonyozni üzemi horgonnyal vagy cölöpökkel. A saját propulziós rendszerű úszó munkagépeknek azonban rendelkezniük kell legalább egy, a 10.01. cikk 1. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelő horgonnyal, ahol a k empirikus tényezőt 45-tel egyenlőnek, a legkisebb magasságot pedig T-nek kell venni. |
| --- | --- |

a)

A 10.01. cikk 1. szakaszát nem kell alkalmazni, ha az úszó munkagép működése közben a berendezést biztonságosan le lehet horgonyozni üzemi horgonnyal vagy cölöpökkel. A saját propulziós rendszerű úszó munkagépeknek azonban rendelkezniük kell legalább egy, a 10.01. cikk 1. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelő horgonnyal, ahol a k empirikus tényezőt 45-tel egyenlőnek, a legkisebb magasságot pedig T-nek kell venni.

| b) | A 12.02. cikk 1. szakasza, a mondat második fele: ha a lakóteret megfelelően meg lehet világítani villamos árammal. |
| --- | --- |

b)

A 12.02. cikk 1. szakasza, a mondat második fele: ha a lakóteret megfelelően meg lehet világítani villamos árammal.

3.   Ezen kívül, az alábbiakat kell alkalmazni:

| a) | a 8.08. cikk 2. szakaszának második mondatára vonatkozóan, a fenékvíz-szivattyú gépi meghajtású legyen; |
| --- | --- |

a)

a 8.08. cikk 2. szakaszának második mondatára vonatkozóan, a fenékvíz-szivattyú gépi meghajtású legyen;

| b) | a 8.10. cikk 3. szakaszára vonatkozóan, a zaj nem lépheti túl a 65 dB(A)-t bármely úszó munkagép oldalától vízszintesen mért 25 m-es távolságban, miközben a munkagép üzemel; |
| --- | --- |

b)

a 8.10. cikk 3. szakaszára vonatkozóan, a zaj nem lépheti túl a 65 dB(A)-t bármely úszó munkagép oldalától vízszintesen mért 25 m-es távolságban, miközben a munkagép üzemel;

| c) | a 10.03. cikk 1. szakaszára vonatkozóan, legalább további egy hordozható tűzoltó készülékre van szükség, ha a vízi járműhöz nem állandóan csatlakozatott munkagép a fedélzeten van; |
| --- | --- |

c)

a 10.03. cikk 1. szakaszára vonatkozóan, legalább további egy hordozható tűzoltó készülékre van szükség, ha a vízi járműhöz nem állandóan csatlakozatott munkagép a fedélzeten van;

| d) | a 14.02. cikk 2. szakaszára vonatkozóan, a háztartási célú cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezéseken kívül lehetnek más, cseppfolyósított gázzal működő berendezések is. E berendezéseknek és tartozékaiknak meg kell felelniük egyik tagállam követelményeinek. |
| --- | --- |

d)

a 14.02. cikk 2. szakaszára vonatkozóan, a háztartási célú cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezéseken kívül lehetnek más, cseppfolyósított gázzal működő berendezések is. E berendezéseknek és tartozékaiknak meg kell felelniük egyik tagállam követelményeinek.

17.03. cikk

További követelmények

1.   Azokat az úszó munkagépeket, melyeken működés közben emberek tartózkodnak, fel kell szerelni általános riasztóval. A riasztójelzésnek a többi jeltől egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lennie, a lakóterekben és a munkaállomásokon pedig legalább 5 dB(A) hangnyomás szintet kell elérnie, azaz a maximális helyi hangnyomásnál magasabbnak kell lennie. A riasztót a kormányállásból és a fő munkaállomásokról tudni kell működtetni.

2.   A munkát végző berendezésnek megfelelő szilárdsággal kell rendelkeznie, hogy ellenálljon azoknak a terheléseknek, melyeknek ki van téve, továbbá meg kell felelnie a gépekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. június 22-i 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) követelményeinek.

24

3.   A stabilitásnak (az ellenállástól a feldőlésig), a munkát végző berendezésnek és indokolt esetben a hozzá kapcsolt eszközöknek ellen kell állniuk az úszó munkagép várható dőlése, megbillenése és mozgása következtében kialakuló erőknek.

4.   Amennyiben a rakományt emelő-berendezéssel emelik, a stabilitásból és a szilárdságból eredő legnagyobb megengedett terhelést a fedélzeten és a vezérlőhelyiségekben jól látható helyen ki kell függeszteni. Ha az emelőteljesítményt növelni lehet további úszók csatolásával, az engedélyezett értékeket úszóval és úszó nélkül is egyértelműen fel kell tüntetni.

17.04. cikk

Fennmaradó biztonsági távolság

1.   E fejezet alkalmazásában és e melléklet 1.01. cikkében meghatározottaktól eltérve, a fennmaradó biztonsági távolság a vízfelszín és az úszó munkagép legalacsonyabb pontja közötti legrövidebb függőleges távolság, melyen túl a munkagép már nem vízzáró, figyelembe véve a 17.07. cikk 4. szakaszában említett nyomatékokból eredő billenést és dőlést.

2.   A fennmaradó biztonsági távolság a 17.07. cikk 1. szakasza szerint kielégítő minden vízfröccsenésnek ellenálló és vízzáró nyílásra vonatkozóan, ha az legalább 300 mm.

3.   Azon nyílásoknál, melyek nem állnak ellen vízfröccsenésnek és nem vízzárók, a fennmaradó biztonsági távolságnak legalább 400 mm-nek kell lennie.

17.05. cikk

Fennmaradó szabadoldal

1.   E fejezet alkalmazásában és e melléklet 1.01. cikkében meghatározottaktól eltérve, a fennmaradó szabadoldal a vízfelszín és a fedélzet szélének felső síkja közötti legrövidebb függőleges távolság, figyelembe véve a 17.07. cikk 4. szakaszában említett nyomatékokból eredő billenést és dőlést.

2.   A fennmaradó szabadoldal a 17.07. cikk 1. szakasza szerint kielégítő, ha legalább 300 mm.

3.   A fennmaradó szabadoldal csökkenthető, ha a 17.08. cikk követelményei igazolhatóan teljesültek.

4.   Ha az úszó alakja szemmel láthatóan eltér a pontonétól, amint a hengeres úszók esetében, vagy ha az úszó keresztmetszetének négynél több oldala van, a felügyeleti szerv előírhat vagy engedélyezhet a 2. szakasztól eltérő szabadoldalt. Ez vonatkozik több úszóból álló úszó munkagépekre is.

17.06. cikk

Dőléspróba

1.   A 17.07. és 17.08. cikk szerinti stabilitás-igazolásnak a megfelelő módon elvégzett dőléspróbán kell alapulnia.

2.   Ha a dőléspróba során nem lehet megfelelő dőlésszöget elérni, vagy ha a dőléspróba aránytalanul nagy műszaki nehézségeket okoz, abban az esetben azt helyettesíteni lehet a vízi jármű gravitációs középpontjának és súlyának kiszámításával. A súlyszámítás eredményét ellenőrizni kell a merülés lemérésével, és az eltérés nem lépheti túl a ± 5 %-ot.

17.07. cikk

A stabilitás megerősítése

1.   Meg kell erősíteni, hogy a fennmaradó szabadoldal és a fennmaradó biztonsági távolság kielégítő, figyelembe véve a munkagép működése során és útközben alkalmazott terhelést. E célból a billenés és a dőlés szögének összege nem haladhatja meg a 10°-ot, és az úszó alja nem merülhet víz alá.

2.   A stabilitás megerősítésének a következő adatokat és dokumentációkat kell tartalmaznia:

| a) | az úszók és a munkagép méretarányos rajzai, valamint az ezekre vonatkozó részletes adatok, melyek a stabilitás megerősítéséhez szükségesek, úgymint a tartályok tartalma, a hajó belsejébe való bejutást biztosító nyílások; |
| --- | --- |

a)

az úszók és a munkagép méretarányos rajzai, valamint az ezekre vonatkozó részletes adatok, melyek a stabilitás megerősítéséhez szükségesek, úgymint a tartályok tartalma, a hajó belsejébe való bejutást biztosító nyílások;

| b) | hidrosztatikai adatok vagy görbék; |
| --- | --- |

b)

hidrosztatikai adatok vagy görbék;

| c) | az alábbi 5. szakasz vagy a 17.08. cikk szerint előírt mértékű kiegyenlítő kar ívek a statikus stabilitáshoz; |
| --- | --- |

c)

az alábbi 5. szakasz vagy a 17.08. cikk szerint előírt mértékű kiegyenlítő kar ívek a statikus stabilitáshoz;

| d) | az üzemi körülmények leírása, valamint a súlyra és a gravitációs középpontra vonatkozó idevágó adatok, beleértve az üres állapotot és a szállításra vonatkozóan a felszerelés állapotát; |
| --- | --- |

d)

az üzemi körülmények leírása, valamint a súlyra és a gravitációs középpontra vonatkozó idevágó adatok, beleértve az üres állapotot és a szállításra vonatkozóan a felszerelés állapotát;

| e) | a dőlési, billenő- és kiegyenlítő nyomaték kiszámítása, a billenő- és a dőlési nyomaték, továbbá az ennek megfelelő fennmaradó szabadoldal és fennmaradó biztonsági távolságok meghatározásával; |
| --- | --- |

e)

a dőlési, billenő- és kiegyenlítő nyomaték kiszámítása, a billenő- és a dőlési nyomaték, továbbá az ennek megfelelő fennmaradó szabadoldal és fennmaradó biztonsági távolságok meghatározásával;

| f) | a számítások eredményeinek összeállítása és működési és legnagyobb terhelési határértékek meghatározása. |
| --- | --- |

f)

a számítások eredményeinek összeállítása és működési és legnagyobb terhelési határértékek meghatározása.

3.   A stabilitás megerősítésének az alábbi terhelések feltételezésén kell alapulnia:

| a) | kotrógépek esetén a kotort anyag adott tömege:






  — | homok és kavics: 1,5 t/m3 |
| --- | --- | --- |

a)

kotrógépek esetén a kotort anyag adott tömege:

—

homok és kavics: 1,5 t/m3

3

| — | nagyon nedves homok: 2,0 t/m3 |
| --- | --- |

—

nagyon nedves homok: 2,0 t/m3

3

| — | talaj, átlagosan: 1,8 t/m3 |
| --- | --- |

—

talaj, átlagosan: 1,8 t/m3

3

| — | homok és víz elegye a csövekben: 1,3 t/m3; |
| --- | --- |

—

homok és víz elegye a csövekben: 1,3 t/m3;

3

| b) | markolórekeszes úszókotrók esetén az a) pontban megadott értékeket 15 %-kal növelni kell; |
| --- | --- |

b)

markolórekeszes úszókotrók esetén az a) pontban megadott értékeket 15 %-kal növelni kell;

| c) | hidraulikus kotróknál a maximális emelőerőt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

c)

hidraulikus kotróknál a maximális emelőerőt figyelembe kell venni.

4.1   A stabilitás megerősítésének az alábbiakból eredő nyomatékokat kell figyelembe vennie:

| a) | terhelés; |
| --- | --- |

a)

terhelés;

| b) | aszimmetrikus szerkezet; |
| --- | --- |

b)

aszimmetrikus szerkezet;

| c) | szélnyomás; |
| --- | --- |

c)

szélnyomás;

| d) | önjáró úszó munkagép útközbeni fordulása; |
| --- | --- |

d)

önjáró úszó munkagép útközbeni fordulása;

| e) | keresztáramlás, szükség esetén; |
| --- | --- |

e)

keresztáramlás, szükség esetén;

| f) | ballaszt és ellátmányok; |
| --- | --- |

f)

ballaszt és ellátmányok;

| g) | fedélzeti terhelés, és indokolt esetben rakomány; |
| --- | --- |

g)

fedélzeti terhelés, és indokolt esetben rakomány;

| h) | szabad folyadékfelületek; |
| --- | --- |

h)

szabad folyadékfelületek;

| i) | tehetetlenségi erők; |
| --- | --- |

i)

tehetetlenségi erők;

| j) | egyéb mechanikai berendezések. |
| --- | --- |

j)

egyéb mechanikai berendezések.

Az egy időben ható nyomatékokat össze kell adni.

4.2   A szélnyomás miatt fellépő nyomatékot a következő képlet szerint kell kiszámítani:

Formula

ahol:

| c | = | az ellenállás alakfüggő tényezője
  c = 1,2 szerkezeteknél és c = 1,6 tömörszelvényű gerendáknál. Mindkét érték figyelembe veszi a szélrohamokat.
  A szerkezet körvonala által körülvett teljes területet a szélnek kitett felületként kell kezelni. |
| --- | --- | --- |
| pw | = | adott szélnyomás; ezt egységesen 0,25 kN/m2-nek kell venni; |
| A | = | a legnagyobb merülési síkja feletti vízszintes sík m2-ben; |
| lw | = | az A vízszintes sík területének középpontja és a legnagyobb merülés síkja közötti távolság m-ben. |

c

=

az ellenállás alakfüggő tényezője

c = 1,2 szerkezeteknél és c = 1,6 tömörszelvényű gerendáknál. Mindkét érték figyelembe veszi a szélrohamokat.

A szerkezet körvonala által körülvett teljes területet a szélnek kitett felületként kell kezelni.

pw

w

=

adott szélnyomás; ezt egységesen 0,25 kN/m2-nek kell venni;

2

A

=

a legnagyobb merülési síkja feletti vízszintes sík m2-ben;

2

lw

w

=

az A vízszintes sík területének középpontja és a legnagyobb merülés síkja közötti távolság m-ben.

4.3   Az önjáró úszó munkagépeknél a 4.1. szakasz d) alpontja szerinti, útközbeni fordulásból eredő nyomatékok meghatározásához a 15.03. cikk 6. szakaszában szereplő képletet kell alkalmazni.

4.4   A 4.1. szakasz e) alpontja szerinti keresztáramlat miatti nyomatékot úszó munkagépeknél csak akkor kell figyelembe venni, ha azok működés közben az áramlaton keresztül vannak lehorgonyozva vagy kikötve.

4.5   A 4.1. szakasz f) alpontja szerinti folyékony ballasztból és folyékony ellátmányból eredő nyomaték kiszámításakor a stabilitás szempontjából legkedvezőtlenebb tartálytartalmat meg kell határozni, és a számításba bele kell venni az ehhez tartozó nyomatékot.

4.6   A 4.1. szakasz i) alpontja szerinti tehetetlenségi erők miatti nyomatékot kellőképpen figyelembe kell venni, ha a terhelés és a munkagép mozgása befolyásolhatja a stabilitást.

5.   A függőleges oldalfalú úszók kiegyenlítő nyomatékát a következő képlettel lehet kiszámítani:

| | Ma = 10 · D · · sin φ [kNm] |
| --- | --- |

Ma = 10 · D · Formula · sin φ [kNm]

a

ahol:

| | = | a metacentrikus magasság m-ben; |
| --- | --- | --- |
| φ | = | a dőlésszög fokban. |

Formula

=

a metacentrikus magasság m-ben;

φ

=

a dőlésszög fokban.

Ez a képlet 10°-os dőlésszögig érvényes, vagy addig a dőlésszögig, amely megfelel a fedélzet széle bemerülésének vagy a fenék széle kiemelkedésének; a meghatározó a legkisebb szög. A képet alkalmazható legfeljebb 5°-od dőlésszögű ferde oldalfalakra; a 3. és 4. szakaszban meghatározott korlátozó feltételeket alkalmazni kell.

Ha az úszó/úszók adott alakja nem tesz lehetővé ilyen egyszerűsítést, abban az esetben szükség van a 2. szakasz c) alpontja szerinti kiegyenlítő kar-ívekre.

17.08. cikk

A stabilitás igazolása csökkent fennmaradó szabadoldal esetén

Ha a 17.05. cikk 3. szakasza szerinti csökkentett fennmaradó szabadoldalt alkalmaznak, az alábbiakat minden üzemi körülményre vonatkozóan igazolni kell:

| a) | a szabad folyadékfelületekre vonatkozó korrekció után a metacentrikus magasság legalább 0,15 m; |
| --- | --- |

a)

a szabad folyadékfelületekre vonatkozó korrekció után a metacentrikus magasság legalább 0,15 m;

| b) | 0 és 30° közötti dőlésszögnél a kiegyenlítő kar legalább
  h = 0,30 – 0,28 · φn [m]
  φn az a dőlésszög, amelytől a kiegyenlítő kar íve negatív értéket mutat (stabilitási terjedelem); ez nem lehet kevesebb 20°-nál vagy 0,35 rad-nál, és nem szabad belevenni a képletbe 30° vagy 0,52 rad feletti értéknél, a radiánt véve (rad) (1° = 0,01745 rad) a egységeként; |
| --- | --- |

b)

0 és 30° közötti dőlésszögnél a kiegyenlítő kar legalább

h = 0,30 – 0,28 · φn [m]

n

φn az a dőlésszög, amelytől a kiegyenlítő kar íve negatív értéket mutat (stabilitási terjedelem); ez nem lehet kevesebb 20°-nál vagy 0,35 rad-nál, és nem szabad belevenni a képletbe 30° vagy 0,52 rad feletti értéknél, a radiánt véve (rad) (1° = 0,01745 rad) a egységeként;

n

| c) | a billenés- és a dőlésszög összege nem lépi túl a 10°-ot; |
| --- | --- |

c)

a billenés- és a dőlésszög összege nem lépi túl a 10°-ot;

| d) | a fennmaradó biztonsági távolság továbbra is megfelel a 17.04. cikkben foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

d)

a fennmaradó biztonsági távolság továbbra is megfelel a 17.04. cikkben foglalt követelményeknek;

| e) | a fennmaradó szabadoldal továbbra is legalább 0,05 m; |
| --- | --- |

e)

a fennmaradó szabadoldal továbbra is legalább 0,05 m;

| f) | 0 és 30° közötti dőlésszögnél a fennmaradó kiegyenlítő kar továbbra is legalább
  h = 0,20 – 0,23 · φn [m]
  ahol a φn az a dőlésszög, amelytől a kiegyenlítő kar íve negatív értéket mutat; ezt nem szabad belevenni a képletbe 30° vagy 0,52 rad feletti értéknél. |
| --- | --- |

f)

0 és 30° közötti dőlésszögnél a fennmaradó kiegyenlítő kar továbbra is legalább

h = 0,20 – 0,23 · φn [m]

n

ahol a φn az a dőlésszög, amelytől a kiegyenlítő kar íve negatív értéket mutat; ezt nem szabad belevenni a képletbe 30° vagy 0,52 rad feletti értéknél.

n

A fennmaradó kiegyenlítő kar a dőlés 0° és 30°-a között levő maximális különbség, a kiegyenlítő kar íve és a dőléskar íve között. Ha a hajó belseje felé nyíló nyílást eléri a víz olyan dőlésszögnél, ami kisebb, mint a karok ívei közötti maximális különbség, az ennek a dőlésszögnek megfelelő kart kell figyelembe venni.

17.09. cikk

Merülési vonalak és merülési skálák

A merülési vonalakat és merülési mércéket a 4.04. és 4.06. cikk szerint kell felhelyezni.

17.10. cikk

Úszó munkagépek stabilitás igazolása nélkül

1.   Az alábbi úszó munkagépek esetében a 17.04.-17.08. cikk alkalmazásától el lehet tekinteni:

| a) | melyek munkagépe semmiképp nem változtathatja meg dőlésüket vagy billenésüket, és |
| --- | --- |

a)

melyek munkagépe semmiképp nem változtathatja meg dőlésüket vagy billenésüket, és

| b) | ha a gravitációs középpont mindennemű kiszorítását ésszerűen ki lehet zárni. |
| --- | --- |

b)

ha a gravitációs középpont mindennemű kiszorítását ésszerűen ki lehet zárni.

2.   Mindazonáltal,

| a) | maximális terhelésen a biztonsági távolságnak legalább 300 mm-nek kell lennie, a szabadoldalnak pedig legalább 150 mm-nek; |
| --- | --- |

a)

maximális terhelésen a biztonsági távolságnak legalább 300 mm-nek kell lennie, a szabadoldalnak pedig legalább 150 mm-nek;

| b) | a vízfröccsenésnek ellenálló és vízzáró módon nem zárható nyílások esetén a biztonsági távolságnak legalább 500 mm-nek kell lennie. |
| --- | --- |

b)

a vízfröccsenésnek ellenálló és vízzáró módon nem zárható nyílások esetén a biztonsági távolságnak legalább 500 mm-nek kell lennie.

18. FEJEZET

MUNKATERÜLETEN LEVŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

18.01. cikk

Működési körülmények

Az V. melléklet I. vagy II. észében meghatározott közösségi bizonyítványban ekként megjelölt munkaterületen levő vízi járművek csak akkor közlekedhetnek a munkaterületen kívül, ha üresek. Ezt a korlátozást be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

E célból a munkaterületen levő vízi járműveknek rendelkezniük kell az illetékes hatóság által kiadott bizonyítvánnyal, amely megjelöli a munkavégzés időtartamát, és annak a munkaterületnek a földrajzi határait, ahol a vízi járművet üzemeltetni lehet.

18.02. cikk

A II. rész alkalmazása

Hacsak ebben a fejezetben másként nem kerül meghatározásra, a munkaterületen levő vízi járművek megépítésének és felszerelésének a II. rész 3.-14. fejezetei szerint kell történnie.

18.03. cikk

Eltérések

| 1. | a) | a 3.03. cikk 1. szakasza értelemszerűen alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |
| b) | az 5. és 6. fejezet értelemszerűen arra vonatkozik, ha a vízi jármű önjáró; |
| c) | a 10.02. cikk 2. szakaszának a) és b) alpontja értelemszerűen alkalmazandó; |
| d) | a felügyeleti szerv engedélyezhet mentességeket a megépítésre, elrendezésre és felszerelésre vonatkozó egyéb követelmények alól, feltéve, hogy minden esetben igazolják az egyenértékű biztonságot. |

1.

a)

a 3.03. cikk 1. szakasza értelemszerűen alkalmazandó;

b)

az 5. és 6. fejezet értelemszerűen arra vonatkozik, ha a vízi jármű önjáró;

c)

a 10.02. cikk 2. szakaszának a) és b) alpontja értelemszerűen alkalmazandó;

d)

a felügyeleti szerv engedélyezhet mentességeket a megépítésre, elrendezésre és felszerelésre vonatkozó egyéb követelmények alól, feltéve, hogy minden esetben igazolják az egyenértékű biztonságot.

2.   A felügyeleti szerv eltekinthet az alábbi rendelkezésektől:

| a) | a 8.08. cikk 2.-8. szakasza, ha nincs szükség legénységre; |
| --- | --- |

a)

a 8.08. cikk 2.-8. szakasza, ha nincs szükség legénységre;

| b) | a 10.01. cikk 1.-3. szakasza, ha a munkaterületen levő vízi járművet szilárdan le lehet horgonyozni üzemi horgonnyal vagy cölöpökkel. A munkaterületen levő önjáró vízi járműveket azonban fel kell szerelni legalább egy, a 10.01. cikk 1. szakaszában meghatározott követelményeknek megfelelő horgonnyal, ahol a k tényezőt 45-nek kell venni, és T-t kell venni legkisebb magasságként; |
| --- | --- |

b)

a 10.01. cikk 1.-3. szakasza, ha a munkaterületen levő vízi járművet szilárdan le lehet horgonyozni üzemi horgonnyal vagy cölöpökkel. A munkaterületen levő önjáró vízi járműveket azonban fel kell szerelni legalább egy, a 10.01. cikk 1. szakaszában meghatározott követelményeknek megfelelő horgonnyal, ahol a k tényezőt 45-nek kell venni, és T-t kell venni legkisebb magasságként;

| c) | a 10.02. cikk 1. szakaszának c) alpontja, ha a munkaterületen levő vízi jármű nem önjáró. |
| --- | --- |

c)

a 10.02. cikk 1. szakaszának c) alpontja, ha a munkaterületen levő vízi jármű nem önjáró.

18.04. cikk

Biztonsági távolság és szabadoldal

1.   Ha egy munkaterületen levő vízi járművet lecsapoló bárkaként vagy fenékürítős bárkaként használnak, a raktéren kívül a biztonsági távolságnak legalább 150 mm-nek kell lennie. A felügyeleti szerv engedélyezhet kisebb szabadoldalt, ha számítással igazolt, hogy a stabilitás kielégítő 1,5 t/m3 adott tömegű rakomány esetén, és a fedélzet egyik oldala sem éri el a vizet. A folyékony rakomány által gyakorolt hatást figyelembe kell venni.

3

2.   A 4.01. és 4.02. cikk rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak az 1. szakaszban nem szereplő, munkaterületen levő vízi járművekre. A felügyeleti szerv meghatározhat a fentiektől eltérő értékeket a biztonsági távolságra és a szabadoldalra vonatkozóan.

18.05. cikk

Mentőcsónakok

A munkaterületen levő víz járműveknek nem kell mentőcsónakkal rendelkezniük, ha:

| a) | nem önjárók, vagy |
| --- | --- |

a)

nem önjárók, vagy

| b) | a munkaterületen másutt rendelkezésre áll mentőcsónak. |
| --- | --- |

b)

a munkaterületen másutt rendelkezésre áll mentőcsónak.

Ezt az eltérést a közösségi bizonyítványba be kell jegyezni.

19. FEJEZET

A TÖRTÉNELMI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

(Üres)

19a. FEJEZET

A CSATORNAJÁRÓ USZÁLYOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

(Üres)

19b. FEJEZET

A 4. ZÓNÁBA TARTOZÓ VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

19b.01. cikk

A 4. fejezet alkalmazása

1.   A 4.01. cikk 1. és 2. szakaszától való eltérésként, a 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő vízi járművek raktérnyíláson kívüli ajtóinak és nyílásainak biztonsági távolsága a következők szerint csökkenthető:

| a) | a vízfröccsenés-mentesen és időjárásnak ellenálló módon zárható nyílások esetében 150 mm-re; |
| --- | --- |

a)

a vízfröccsenés-mentesen és időjárásnak ellenálló módon zárható nyílások esetében 150 mm-re;

| b) | a vízfröccsenés-mentesen és időjárásnak ellenálló módon nem zárható nyílások esetében 200 mm-re. |
| --- | --- |

b)

a vízfröccsenés-mentesen és időjárásnak ellenálló módon nem zárható nyílások esetében 200 mm-re.

2.   A 4.02. cikktől való eltérésként, a 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő vízi járművek minimális szabadoldala 0 mm, ha az 1. szakasz szerinti biztonsági távolságot betartják.

20. FEJEZET

A TENGERJÁRÓ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

(Üres)

21. FEJEZET

A KEDVTELÉSI CÉLÚ KISHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

21.01. cikk

Általános rendelkezések

A kedvtelési célú kishajó megépítésére és felszerelésére csak a 21.02. és 21.03. cikkek vonatkoznak.

21.02. cikk

A II. rész alkalmazása

1.   A kedvtelési célú kishajónak az alábbi követelményeket kell teljesíteniük:

| a) | a 3. fejezetből: | a 3.01. cikk, a 3.02. cikk 1. szakaszának a) alpontja és 2. szakasza, a 3.03. cikk 1. szakaszának a) alpontja és 6. szakasza, valamint a 3.04. cikk 1. szakasza; |
| --- | --- | --- |

a)

a 3. fejezetből:

a 3.01. cikk, a 3.02. cikk 1. szakaszának a) alpontja és 2. szakasza, a 3.03. cikk 1. szakaszának a) alpontja és 6. szakasza, valamint a 3.04. cikk 1. szakasza;

| b) | az 5. fejezet; |
| --- | --- |

b)

az 5. fejezet;

| c) | a 6. fejezetből: | a 6.01. cikk 1. szakasza és a 6.08. cikk; |
| --- | --- | --- |

c)

a 6. fejezetből:

a 6.01. cikk 1. szakasza és a 6.08. cikk;

| d) | a 7. fejezetből: | a 7.01. cikk 1. és 2. szakasza, a 7.02. cikk, a 7.03. cikk 1. és 2. szakasza, a 7.04. cikk 1. szakasza, a 7.05. cikk 2. szakasza és a 7.13. cikk, ha van egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás; |
| --- | --- | --- |

d)

a 7. fejezetből:

a 7.01. cikk 1. és 2. szakasza, a 7.02. cikk, a 7.03. cikk 1. és 2. szakasza, a 7.04. cikk 1. szakasza, a 7.05. cikk 2. szakasza és a 7.13. cikk, ha van egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás;

| e) | a 8. fejezetből: | a 8.01. cikk 1.és 2. szakasza, a 8.02. cikk 1. és 2. szakasza, a 8.03. cikk 1. és 3. szakasza, a 8.04. cikk, a 8.05. cikk 1.-10. szakasza és 13. szakasza, a 8.08. cikk 1., 2., 5., 7. és 10. szakasza, a 8.09. cikk 1. szakasza és a 8.10. cikk; |
| --- | --- | --- |

e)

a 8. fejezetből:

a 8.01. cikk 1.és 2. szakasza, a 8.02. cikk 1. és 2. szakasza, a 8.03. cikk 1. és 3. szakasza, a 8.04. cikk, a 8.05. cikk 1.-10. szakasza és 13. szakasza, a 8.08. cikk 1., 2., 5., 7. és 10. szakasza, a 8.09. cikk 1. szakasza és a 8.10. cikk;

| f) | a 9. fejezetből: | a 9.01. cikk 1. szakasza, értelemszerűen; |
| --- | --- | --- |

f)

a 9. fejezetből:

a 9.01. cikk 1. szakasza, értelemszerűen;

| g) | a 10. fejezetből: | a 10.01. cikk 2., 3. és 5.-14. szakasza, a 10.02. cikk 1. szakaszának a)-c) alpontja és 2. szakaszának a) és e)-h) alpontja, a 10.03. cikk, 1. szakaszának a), b) és d) alpontja: de legalább két tűzoltó készüléknek kell lennie a fedélzeten; a 10.03. cikk 2.-6. szakasza, a 10.03a. cikk, a 10.03b. cikk és a 10.05. cikk; |
| --- | --- | --- |

g)

a 10. fejezetből:

a 10.01. cikk 2., 3. és 5.-14. szakasza, a 10.02. cikk 1. szakaszának a)-c) alpontja és 2. szakaszának a) és e)-h) alpontja, a 10.03. cikk, 1. szakaszának a), b) és d) alpontja: de legalább két tűzoltó készüléknek kell lennie a fedélzeten; a 10.03. cikk 2.-6. szakasza, a 10.03a. cikk, a 10.03b. cikk és a 10.05. cikk;

| h) | 13. fejezet; |
| --- | --- |

h)

13. fejezet;

| i) | 14. fejezet. |
| --- | --- |

i)

14. fejezet.

2.   A kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1994. június 16-i 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) hatálya alá tartozó kedvtelési célú kishajók első szemléje és időszakos szemléi csak az alábbiakra terjednek ki:

25

| a) | a 6.08. cikk, ha van fordulásisebesség-kijelző; |
| --- | --- |

a)

a 6.08. cikk, ha van fordulásisebesség-kijelző;

| b) | a 7.01. cikk 2. szakasza, a 7.02. cikk, a 7.03. cikk 1. szakasza és a 7.13. cikk, ha van egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás; |
| --- | --- |

b)

a 7.01. cikk 2. szakasza, a 7.02. cikk, a 7.03. cikk 1. szakasza és a 7.13. cikk, ha van egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállás;

| c) | a 8.01. cikk 2. szakasza, a 8.02. cikk 1. szakasza, a 8.03. cikk 3. szakasza, a 8.05. cikk 5. szakasza, a 8.08. cikk 2. szakasza, a 8.10. cikk; |
| --- | --- |

c)

a 8.01. cikk 2. szakasza, a 8.02. cikk 1. szakasza, a 8.03. cikk 3. szakasza, a 8.05. cikk 5. szakasza, a 8.08. cikk 2. szakasza, a 8.10. cikk;

| d) | a 10.01. cikk 2., 3., 6. és 14. szakasza, a 10.02. cikk 1. szakaszának b) és c) alpontja, 2. szakaszának a) és e) - h) alpontja, a 10.03. cikk 1. szakaszának b) és d) alpontja, 2.-6- pontja, a 10.05. cikk; |
| --- | --- |

d)

a 10.01. cikk 2., 3., 6. és 14. szakasza, a 10.02. cikk 1. szakaszának b) és c) alpontja, 2. szakaszának a) és e) - h) alpontja, a 10.03. cikk 1. szakaszának b) és d) alpontja, 2.-6- pontja, a 10.05. cikk;

| e) | 13. fejezet; |
| --- | --- |

e)

13. fejezet;

| f) | a 14. fejezetből:






  aa) | 14.12. cikk; |
| --- | --- | --- |

f)

a 14. fejezetből:

aa)

14.12. cikk;

| bb) | a 14.13. cikk, az átvételi próbát a cseppfolyósított gázzal működő berendezések üzembe helyezését követően a 94/25/EK irányelv követelményeinek megfelelően kell elvégezni, az átvételi jelentést a felügyeleti szervnek be kell nyújtani; |
| --- | --- |

bb)

a 14.13. cikk, az átvételi próbát a cseppfolyósított gázzal működő berendezések üzembe helyezését követően a 94/25/EK irányelv követelményeinek megfelelően kell elvégezni, az átvételi jelentést a felügyeleti szervnek be kell nyújtani;

| cc) | a 14.14. és 14.15. cikk; a cseppfolyósított gázzal működő berendezéseknek a 94/25/EK irányelv követelményeivel összhangban kell lenniük; |
| --- | --- |

cc)

a 14.14. és 14.15. cikk; a cseppfolyósított gázzal működő berendezéseknek a 94/25/EK irányelv követelményeivel összhangban kell lenniük;

| dd) | a teljes 14. fejezet, ha a cseppfolyósított gázzal működő berendezéseket a kedvtelési célú kishajó forgalomba hozatal után szerelik fel. |
| --- | --- |

dd)

a teljes 14. fejezet, ha a cseppfolyósított gázzal működő berendezéseket a kedvtelési célú kishajó forgalomba hozatal után szerelik fel.

21.03. cikk

(Üres)

22. FEJEZET

TARTÁLYOKAT SZÁLLÍTÓ HAJÓK STABILITÁSA

22.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   A fejezet rendelkezései vonatkoznak azokra a tartályokat szállító hajókra, melyeknél a tagállamokban hatályos vonatkozó hajózási hatósági rendeletek értelmében stabilitási dokumentációt követelnek meg.

A stabilitási dokumentációt a felügyeleti szerv ellenőrzi, illetve benyújtja máshova ellenőrzésre, és megfelelően lepecsételi.

2.   A stabilitási dokumentáció a fedélzetmester számára értelmezhető információt nyújt a hajó minden terhelési körülménynél fennálló stabilitásáról.

A stabilitási dokumentációnak legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | információ a megengedhető stabilitási tényezőkről, a megengedhető

  -értékekről, vagy a rakomány gravitációs középpontjának megengedhető magasságáról; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | a ballasztvízzel feltölthető helyekre vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

a ballasztvízzel feltölthető helyekre vonatkozó adatok;

| c) | a stabilitás ellenőrzésének formái; |
| --- | --- |

c)

a stabilitás ellenőrzésének formái;

| d) | kezelési utasítások, vagy egy számítási minta a fedélzetmester használatára. |
| --- | --- |

d)

kezelési utasítások, vagy egy számítási minta a fedélzetmester használatára.

3.   Azon hajók esetében, ahol megválasztható, hogy a tartályokat rögzítve vagy nem rögzítve szállítják, külön számítási módszert kell biztosítani a tartályok nem rögzített és rögzített szállítása alatti stabilitás megerősítésére egyaránt.

4.   A tartályok rakományát csak akkor lehet rögzítettnek tekinteni, ha minden egyes tartály szilárdan rögzítve van hajótesthez tartálytartókkal vagy rögzítőszerkezettel, és helyzete az út során nem tud változni.

22.02. cikk

Határérték feltételek és a stabilitás megerősítését kiszámító módszer nem rögzített tartályok szállításához

1.   A nem rögzített tartályok esetében a hajó stabilitásának kiszámítására szolgáló minden módszernek meg kell felelnie az alábbi határérték feltételeknek:

| a) | Az

  metacentrikus magasság legalább 1,00 m. |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | A hajó fordulásából, a szélnyomásból és a szabad folyadékfelületből adódó centrifugális erők együttes fellépése esetén a dőlésszög nem lépheti túl az 5°-ot, és a fedélzet széle nem kerülhet víz alá. |
| --- | --- |

b)

A hajó fordulásából, a szélnyomásból és a szabad folyadékfelületből adódó centrifugális erők együttes fellépése esetén a dőlésszög nem lépheti túl az 5°-ot, és a fedélzet széle nem kerülhet víz alá.

| c) | A hajó fordulása miatt fellépő centrifugális erőből adódó dőléskart az alábbi képlet szerint kell meghatározni:

  ahol:






  cKZ | (cKZ = 0,04) [s2/m] paraméter; |
| --- | --- | --- |
| v | a hajó vízhez viszonyított maximális sebessége [m/s]; |
| | a megrakott hajó alapja feletti gravitációs középpontjának magassága [m]; |
| T' | a megrakott hajó merülése [m]. |

c)

A hajó fordulása miatt fellépő centrifugális erőből adódó dőléskart az alábbi képlet szerint kell meghatározni:

ahol:

cKZ

KZ

(cKZ = 0,04) [s2/m] paraméter;

KZ

2

v

a hajó vízhez viszonyított maximális sebessége [m/s];

Formula

a megrakott hajó alapja feletti gravitációs középpontjának magassága [m];

T'

a megrakott hajó merülése [m].

| d) | A szélnyomás miatt fellépő billenőnyomatékot az alábbi képlet szerint kell meghatározni:

  ahol:






  cKW | (cKW = 0,025) [t/m2] paraméter; |
| --- | --- | --- |
| A' | a megrakott hajó merülési síkja feletti A' vízszintes sík [m2]; |
| D' | a megrakott hajó vízkiszorítása [t]; |
| lW | az adott merülési sík feletti A' vízszintes sík gravitációs középpontjának magassága [m]; |
| T' | a megrakott hajó merülése [m]. |

d)

A szélnyomás miatt fellépő billenőnyomatékot az alábbi képlet szerint kell meghatározni:

ahol:

cKW

KW

(cKW = 0,025) [t/m2] paraméter;

KW

2

A'

a megrakott hajó merülési síkja feletti A' vízszintes sík [m2];

2

D'

a megrakott hajó vízkiszorítása [t];

lW

W

az adott merülési sík feletti A' vízszintes sík gravitációs középpontjának magassága [m];

T'

a megrakott hajó merülése [m].

| e) | Az esővíz és a raktérben vagy a kettősfenékben megmaradó szabad vízfelületekből adódó dőléskart az alábbi képlettel kell meghatározni:

  ahol:






  cKfO | (cKfO = 0,015) [t/m2] paraméter |
| --- | --- | --- |
| b | a szóban forgó raktér vagy raktérrész szélessége [m]; (26) |
| l | a szóban forgó raktér vagy raktérrész hossza [m]; (26) |
| D' | a megrakott hajó vízkiszorítása [t]. |

e)

Az esővíz és a raktérben vagy a kettősfenékben megmaradó szabad vízfelületekből adódó dőléskart az alábbi képlettel kell meghatározni:

ahol:

cKfO

KfO

(cKfO = 0,015) [t/m2] paraméter

KfO

2

b

a szóban forgó raktér vagy raktérrész szélessége [m]; (26)

26

l

a szóban forgó raktér vagy raktérrész hossza [m]; (26)

26

D'

a megrakott hajó vízkiszorítása [t].

| f) | Minden terhelési körülménynél az üzemanyag és az édesvíz ellátmány felét figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

f)

Minden terhelési körülménynél az üzemanyag és az édesvíz ellátmány felét figyelembe kell venni.

2.   A nem rögzített tartályokat szállító hajó stabilitását akkor kell kielégítőnek tekinteni, ha a tényleges Formula nem nagyobb a képletből adódó Formula
  zul értéknél. A Formula
  zul-t az egész merülési skálára kiterjedő különböző vízkiszorítási értékekre ki kell számítani.

zul

zul

| a) | 11,5-nél (11,5 = 1/tan5°) kisebb értéket nem szabad venni a -re. |
| --- | --- |

a)

Formula

11,5-nél (11,5 = 1/tan5°) kisebb értéket nem szabad venni a Formula -re.

| b) | zul =

  – 1,00 [m] |
| --- | --- |

b)

Formula

zul

Formula

Formula

zul

A képletekben:

| zul | a megrakott hajó gravitációs középpontjának legnagyobb megengedhető magassága az alap felett [m]; |
| --- | --- |
| | az alap feletti metacentrikus magasság [m] a 3. szakaszban szereplő közelítési képlet alapján; |
| F | adott tényleges szabadoldal 1/2 L-nél [m]; |
| Z | a fordulásból eredő centrifugális erő paramétere |
| v | a hajó vízhez viszonyított legnagyobb sebessége [m/s]; |
| Tm | adott átlagos merülés [m]; |
| hKW | az 1. szakasz d) alpont szerinti laterális szélnyomásból adódó dőléskar [m]; |
| hKfO | az 1. szakasz e) alpont szerinti szabad folyadékfelületekből adódó dőléskarok összege [m]. |

Formula

zul

a megrakott hajó gravitációs középpontjának legnagyobb megengedhető magassága az alap felett [m];

Formula

az alap feletti metacentrikus magasság [m] a 3. szakaszban szereplő közelítési képlet alapján;

F

adott tényleges szabadoldal 1/2 L-nél [m];

Z

a fordulásból eredő centrifugális erő paramétere

v

a hajó vízhez viszonyított legnagyobb sebessége [m/s];

Tm

m

adott átlagos merülés [m];

hKW

KW

az 1. szakasz d) alpont szerinti laterális szélnyomásból adódó dőléskar [m];

hKfO

KfO

az 1. szakasz e) alpont szerinti szabad folyadékfelületekből adódó dőléskarok összege [m].

Formula

Ha nem áll rendelkezésre a hidrosztatikus görbék íve, a 2. szakaszban és a 22.03. cikkben szerinti számításhoz a Formula értéket az alábbi közelítő képletekkel lehet meghatározni:

| a) | ponton alakú hajóknál |
| --- | --- |

a)

ponton alakú hajóknál

| b) | egyéb hajóknál |
| --- | --- |

b)

egyéb hajóknál

22.03. cikk

Határérték feltételek és a stabilitás megerősítését kiszámító módszer rögzített tartályok szállításához

1.   A rögzített tartályok esetében a hajó stabilitásának kiszámítására szolgáló minden módszernek meg kell felelnie az alábbi határérték feltételeknek:

| a) | Az

  metacentrikus magasság legalább 0,50 m. |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | A hajó fordulásából, a szélnyomásból és a szabad folyadékfelületből adódó centrifugális erők együttes fellépése esetén a hajótest egyetlen nyílása sem kerülhet víz alá. |
| --- | --- |

b)

A hajó fordulásából, a szélnyomásból és a szabad folyadékfelületből adódó centrifugális erők együttes fellépése esetén a hajótest egyetlen nyílása sem kerülhet víz alá.

| c) | A hajó fordulásából, a szélnyomásból és a szabad folyadékfelületből adódó centrifugális erőből eredő dőléskart a 22.02. cikk 1. szakaszának c)-e) alpontjaiban említett képletekkel kell meghatározni. |
| --- | --- |

c)

A hajó fordulásából, a szélnyomásból és a szabad folyadékfelületből adódó centrifugális erőből eredő dőléskart a 22.02. cikk 1. szakaszának c)-e) alpontjaiban említett képletekkel kell meghatározni.

| d) | Minden terhelési körülménynél az üzemanyag és az édesvíz ellátmány felét figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

d)

Minden terhelési körülménynél az üzemanyag és az édesvíz ellátmány felét figyelembe kell venni.

2.   A rögzített tartályokat szállító hajó stabilitását akkor kell kielégítőnek tekinteni, ha a tényleges Formula nem nagyobb a képletből adódó Formula
  zul értéknél, amely az egész merülési skálára kiterjedő különböző vízkiszorítási értékekre lett kiszámítva.

zul

| a) | 6,6-nél kisebb értéket nem szabad venni a -re és
  0- nál kisebbet az -re. |
| --- | --- |

a)

Image

6,6-nél kisebb értéket nem szabad venni a Formula -re és

0- nál kisebbet az Image-re.

| b) | zul =

  – 0,50 [m]. |
| --- | --- |

b)

Formula

zul

Formula

Formula

zul

Ezekben a képletekben, az előzőekben definiált kifejezéseken kívül:

| I | a vízvonal-terület keresztirányú tehetetlenségi nyomatéka Tm -nél [m4], (a közelítő képletet lásd a 3. szakaszban); |
| --- | --- |
| i | az alappal párhuzamos vízvonal-terület keresztirányú tehetetlenségi nyomatéka |
| | a hajó vízkiszorítása Tm -nél [m3]; |
| F' | ideális szabadoldal F' = H' - Tm [m] vagy [m] , a legalacsonyabb érték mérvadó; |
| a | a dőlés esetén legelőször vízbe merülő nyílás alsó széle és a hajó függőleges helyzeténél levő vízvonal közötti függőleges távolság [m]; |
| b | ugyanezen nyílás és a hajó középpontja közötti távolság [m]; |
| H' | ideális oldalmagasság ; |
| q | a H feletti, vagy a figyelembe vett térfogatoknál a legalacsonyabb nyílásig, legfeljebb 1,0 m magasságú fedélzeti felépítmények, rakterek, trunkfedélzetek és egyéb felépítmények térfogatának összege, a legalacsonyabb érték mérvadó. A hajó legszélső pontjaitól 0,05 L távolságon belül levő térfogatokat nem kell figyelembe venni [m3]. |

I

a vízvonal-terület keresztirányú tehetetlenségi nyomatéka Tm -nél [m4], (a közelítő képletet lásd a 3. szakaszban);

m

4

i

az alappal párhuzamos vízvonal-terület keresztirányú tehetetlenségi nyomatéka

Image

a hajó vízkiszorítása Tm -nél [m3];

m

3

F'

ideális szabadoldal F' = H' - Tm [m] vagy [m] Formula, a legalacsonyabb érték mérvadó;

m

a

a dőlés esetén legelőször vízbe merülő nyílás alsó széle és a hajó függőleges helyzeténél levő vízvonal közötti függőleges távolság [m];

b

ugyanezen nyílás és a hajó középpontja közötti távolság [m];

H'

ideális oldalmagasság Formula;

q

a H feletti, vagy a figyelembe vett térfogatoknál a legalacsonyabb nyílásig, legfeljebb 1,0 m magasságú fedélzeti felépítmények, rakterek, trunkfedélzetek és egyéb felépítmények térfogatának összege, a legalacsonyabb érték mérvadó. A hajó legszélső pontjaitól 0,05 L távolságon belül levő térfogatokat nem kell figyelembe venni [m3].

3

3.   Közelítő képletek az I-re

Ha nem áll rendelkezésre a hidrosztatikus görbék íve, a vízvonal-terület I keresztirányú tehetetlenségi nyomatékának értékét az alábbi közelítő képletekkel lehet kiszámítani:

| a) | ponton alakú hajóknál |
| --- | --- |

a)

ponton alakú hajóknál

| b) | egyéb hajóknál |
| --- | --- |

b)

egyéb hajóknál

22.04. cikk

A stabilitás értékelésének eljárása a fedélzeten

A stabilitás értékelésének eljárása meghatározható a 22.01. cikk 2. szakaszában említett dokumentációkkal.

22a. FEJEZET

A 110 MÉTERNÉL HOSSZABB VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

22a.01. cikk

Az I. rész alkalmazása

A 2.03. cikk 3. szakaszában megállapított követelményeken túl a tulajdonosnak vagy képviselőjének a 110 m-nél hosszabb hajó - kivéve tengerjáró hajók – építése (új hajó építése vagy már üzemelő hajó bővítése) előtt tájékoztatnia kell a felügyeleti szervet, amely ezt követően kiadja a közösségi bizonyítványt. A felügyeleti szerv az építési fázisban ellenőrzéseket végez. Az építési fázis alatt végzett ellenőrzésektől eltekinthet, ha az építés megkezdése előtt egy tanúsítványt bemutatnak, amelyben egy elismert hajóosztályozó társaság nyilatkozik, hogy az építést felügyeli.

22a.02. cikk

A II. rész alkalmazása

A II. részen túlmenően, a 110 m-nél hosszabb hajókra a 22a.03.-22a.05. cikkek vonatkoznak.

22a.03. cikk

Szilárdság

A 3.02. cikk 1. szakaszának a) alpontja szerinti megfelelő hajótest-szilárdságot (hosszanti, keresztirányú és helyi szilárdság) egy elismert hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvánnyal kell igazolni.

22a.04. cikk

Úszóképesség és stabilitás

1.   A 110 m-nél hosszabb hajókra a 2.-9. szakaszok vonatkoznak, a személyhajók kivételével.

2.   A stabilitás igazolását, beleértve a sérült stabilitást is, a legkedvezőtlenebb terhelési körülményekre kell igazolni.

A stabilitási számítás alapvető értékeit - a hajó könnyűsúlya és a gravitációs középpont helye – az alábbiakkal kell meghatározni:

| — | vagy dőlési kísérlet révén, vagy |
| --- | --- |

—

vagy dőlési kísérlet révén, vagy

| — | részletes tömeg és nyomaték számítással, amely esetben a hajó könnyűsúlyát a merülés ellenőrzésével kell igazolni, ± 5 %-os tűréshatárral, a számítással meghatározott tömeg és a merülési adatok által meghatározott vízkiszorítás között. |
| --- | --- |

—

részletes tömeg és nyomaték számítással, amely esetben a hajó könnyűsúlyát a merülés ellenőrzésével kell igazolni, ± 5 %-os tűréshatárral, a számítással meghatározott tömeg és a merülési adatok által meghatározott vízkiszorítás között.

3.   A sérült lebegőképességet a teljes terhelésű vízi járműre kell igazolni.

E célból az elégséges stabilitás kiszámított igazolását az elárasztás kritikus közbenső és végső fázisára kell meghatározni. Az illetékes hatóságok elfogadhatnak negatív stabilitási értékeket az elárasztás közbenső fázisaira, ha a következő közbenső fázisban a megfelelő stabilitás igazolt.

4.   A sérült állapotra vonatkozóan az alábbi feltételezéseket kell figyelembe venni:

| a) | Oldalsó sérülés mértéke:







  hosszanti kiterjedés | : | legalább 0,10 L, |
| --- | --- | --- | --- |
| keresztirányú kiterjedés | : | 0,59 m, |
| függőleges kiterjedés | : | az alapvonaltól felfelé, korlátozás nélkül. |

a)

Oldalsó sérülés mértéke:

hosszanti kiterjedés

:

legalább 0,10 L,

keresztirányú kiterjedés

:

0,59 m,

függőleges kiterjedés

:

az alapvonaltól felfelé, korlátozás nélkül.

| b) | A fenék sérülésének mértéke:







  hosszanti kiterjedés | : | legalább 0,10 L, |
| --- | --- | --- | --- |
| keresztirányú kiterjedés | : | 3,00 m, |
| függőleges kiterjedés | : | az alapvonaltól 0,39 m-re felfelé, kivéve a zsompot. |

b)

A fenék sérülésének mértéke:

hosszanti kiterjedés

:

legalább 0,10 L,

keresztirányú kiterjedés

:

3,00 m,

függőleges kiterjedés

:

az alapvonaltól 0,39 m-re felfelé, kivéve a zsompot.

| c) | A sérült területen belül levő minden vízhatlan válaszfalat sérültnek kell tekinteni, ami azt jelenti, hogy a rekeszeket úgy kell megválasztani, hogy a hajó még azt követően is lebegjen, miután a hosszanti irányban két vagy több, egymáshoz kapcsolódó rekesz elárasztásra került.
  A fő motortérre vonatkozóan csak az egyrekeszes előírást kell figyelembe venni, azaz a motortér záró válaszfalait sértetlennek kell tekinteni.
  Fenéksérülés esetén a hajó haránt irányú rekeszeit is elárasztottnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

A sérült területen belül levő minden vízhatlan válaszfalat sérültnek kell tekinteni, ami azt jelenti, hogy a rekeszeket úgy kell megválasztani, hogy a hajó még azt követően is lebegjen, miután a hosszanti irányban két vagy több, egymáshoz kapcsolódó rekesz elárasztásra került.

A fő motortérre vonatkozóan csak az egyrekeszes előírást kell figyelembe venni, azaz a motortér záró válaszfalait sértetlennek kell tekinteni.

Fenéksérülés esetén a hajó haránt irányú rekeszeit is elárasztottnak kell tekinteni.

| d) | Vízáteresztőképesség
  95 %-os vízáteresztőképességet kell feltételezni.
  E feltételezéstől való eltérésként, a következő vízáteresztőképességet lehet feltételezni:








  – | : | motortér és műveleti helyiségek | : | 85 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| – | : | duplafenekek, tüzelőanyag-tartályok, ballaszttartályok, stb. attól függően, hogy funkciójuk szerint telinek vagy üresnek tekintendők a hajó legnagyobb megengedett merülésénél | : | 0 vagy 95 % |

d)

Vízáteresztőképesség

95 %-os vízáteresztőképességet kell feltételezni.

E feltételezéstől való eltérésként, a következő vízáteresztőképességet lehet feltételezni:

–

:

motortér és műveleti helyiségek

:

85 %

–

:

duplafenekek, tüzelőanyag-tartályok, ballaszttartályok, stb. attól függően, hogy funkciójuk szerint telinek vagy üresnek tekintendők a hajó legnagyobb megengedett merülésénél

:

0 vagy 95 %

Ha számítás igazolja, hogy bármelyik rekesz vízáteresztőképessége alacsonyabb, a kiszámított érték alkalmazható.

| e) | A nem vízzáró nyílások (pl. ajtók, ablakok, bejárati nyílások) alsó szélének az elárasztás végső fázisában a sérült vízvonal felett legalább 100 mm-rel kell lennie. |
| --- | --- |

e)

A nem vízzáró nyílások (pl. ajtók, ablakok, bejárati nyílások) alsó szélének az elárasztás végső fázisában a sérült vízvonal felett legalább 100 mm-rel kell lennie.

5.   A sérült stabilitás akkor kielégítő, ha a 4. szakaszban szereplő feltételezések alapján:

| a) | az elárasztás végső fázisában legalább 100 mm biztonsági távolság marad, és a hajó dőlésszöge nem haladja meg az 5°-ot; vagy |
| --- | --- |

a)

az elárasztás végső fázisában legalább 100 mm biztonsági távolság marad, és a hajó dőlésszöge nem haladja meg az 5°-ot; vagy

| b) | az ADNR rendelet 9. részében meghatározott, sérült stabilitás kiszámítására vonatkozó eljárás szerinti számítások pozitív eredményt adnak. |
| --- | --- |

b)

az ADNR rendelet 9. részében meghatározott, sérült stabilitás kiszámítására vonatkozó eljárás szerinti számítások pozitív eredményt adnak.

6.   Ha az aszimmetrikus elárasztás csökkentéséhez rendelkezésre állnak keresztirányú vagy lefele irányuló nyílások, a kiegyenlítődés ideje legfeljebb 15 perc lehet, amennyiben az elárasztás közbenső fázisai során kielégítő stabilitást igazoltak.

7.   Ha az olyan nyílásokat, melyeken keresztül ép rekeszek további elárasztásra kerülhetnek, vízzárón lehet zárni, a zárszerkezeteket meg kell jelölni a kezelési utasítás szerint.

8.   A 2.-5. szakaszok szerinti számítási igazolást rendelkezésre állónak kell tekinteni, ha az ADNR rendelet 9. része szerinti sérült stabilitásra vonatkozó számítások pozitív eredményt adnak.

9.   Ha a 2. vagy 3. szakaszban foglalt követelmények kielégítéséhez szükséges, a legnagyobb merülés síkját újra meg kell határozni.

22a.05. cikk

További követelmények

1.   A 110 m-nél hosszabb hajók esetében:

| a) | azokat több-propelleres propulziós rendszerrel kell felszerelni, legalább két, egymástól független, egyforma teljesítményű motorral, és egy olyan orrtolóval, amely a kormányállásból vezérelhető, és akkor is hatékony, ha a hajó üres; vagy
  rendelkezniük kell egy egy-propelleres propulziós rendszerrel és egy orrtolóval, mely a kormányállásból vezérelhető, és saját áramforrása, valamint akkor is hatékony, ha a hajó üres, továbbá lehetővé teszi a hajó továbbhaladását saját erejéből a fő propulziós rendszer meghibásodása esetén; |
| --- | --- |

a)

azokat több-propelleres propulziós rendszerrel kell felszerelni, legalább két, egymástól független, egyforma teljesítményű motorral, és egy olyan orrtolóval, amely a kormányállásból vezérelhető, és akkor is hatékony, ha a hajó üres; vagy

rendelkezniük kell egy egy-propelleres propulziós rendszerrel és egy orrtolóval, mely a kormányállásból vezérelhető, és saját áramforrása, valamint akkor is hatékony, ha a hajó üres, továbbá lehetővé teszi a hajó továbbhaladását saját erejéből a fő propulziós rendszer meghibásodása esetén;

| b) | azokat fel kell szerelni radarhajózó rendszerrel, valamint a 7.06. cikk 1. szakasza szerinti fordulásisebesség-kijelzővel; |
| --- | --- |

b)

azokat fel kell szerelni radarhajózó rendszerrel, valamint a 7.06. cikk 1. szakasza szerinti fordulásisebesség-kijelzővel;

| c) | rendelkezniük a 8.08. cikk szerinti tartósan rögzített fenékvíz-szivattyúrendszerrel; |
| --- | --- |

c)

rendelkezniük a 8.08. cikk szerinti tartósan rögzített fenékvíz-szivattyúrendszerrel;

| d) | meg kell felelniük a 23.09. cikk 1.1. szakasza követelményeinek. |
| --- | --- |

d)

meg kell felelniük a 23.09. cikk 1.1. szakasza követelményeinek.

2.   A 110 m-nél hosszabb hajók esetében, kivéve a személyhajókat, melyek az 1. szakaszon túlmenően megfelelnek az alábbiaknak:

| a) | baleset esetén lehetséges a leválasztás a hajó középső harmadában, nehéz mentőfelszerelés nélkül, miközben a hajó leválasztott részei a leválasztás után továbbra is lebegnek; |
| --- | --- |

a)

baleset esetén lehetséges a leválasztás a hajó középső harmadában, nehéz mentőfelszerelés nélkül, miközben a hajó leválasztott részei a leválasztás után továbbra is lebegnek;

| b) | rendelkeznek egy bizonyítvánnyal, melyet a fedélzeten tartanak, és melyet egy elismert hajóosztályozó társaság adott ki a hajó különböző részeinek úszóképességére, billenési helyzetére és stabilitására vonatkozóan, megjelölve azt a terhelési szintet, amely felett a két rész úszóképessége már nem biztosított; |
| --- | --- |

b)

rendelkeznek egy bizonyítvánnyal, melyet a fedélzeten tartanak, és melyet egy elismert hajóosztályozó társaság adott ki a hajó különböző részeinek úszóképességére, billenési helyzetére és stabilitására vonatkozóan, megjelölve azt a terhelési szintet, amely felett a két rész úszóképessége már nem biztosított;

| c) | a veszélyes áruk rajnai szállításáról szóló rendelettel (ADNR rendelet) összhangban, kettősfenekű hajóként kerülnek megépítésre, mely rendelet 9. részének 9.1.0.91.-9.1.0.95. szakaszai vonatkoznak a motorhajókra, és 9.3.2.11.7 és 9.3.2.13.-9.3.2.15. szakaszai a tartályhajókra; |
| --- | --- |

c)

a veszélyes áruk rajnai szállításáról szóló rendelettel (ADNR rendelet) összhangban, kettősfenekű hajóként kerülnek megépítésre, mely rendelet 9. részének 9.1.0.91.-9.1.0.95. szakaszai vonatkoznak a motorhajókra, és 9.3.2.11.7 és 9.3.2.13.-9.3.2.15. szakaszai a tartályhajókra;

| d) | többcsavaros propulziós rendszerrel felszereltek az 1. szakasz a) alpontja első mondatának első fele értelmében; |
| --- | --- |

d)

többcsavaros propulziós rendszerrel felszereltek az 1. szakasz a) alpontja első mondatának első fele értelmében;

a közösségi bizonyítvány 52. szakasza alatt be kell jegyezni, hogy a hajók az a)-d) alpontok valamennyi követelményének megfelelnek.

3.   A 110 m-nél hosszabb személyhajóknál, melyek az 1. szakaszon túlmenően

| a) | egy elismert hajóosztályozó társaság felügyelete alatt a legmagasabb osztályban épülnek meg vagy kerülnek átalakításra, amely esetben a megfelelést a hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvánnyal kell igazolni, ugyanakkor a jelenlegi osztályra nincs szükség; |
| --- | --- |

a)

egy elismert hajóosztályozó társaság felügyelete alatt a legmagasabb osztályban épülnek meg vagy kerülnek átalakításra, amely esetben a megfelelést a hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvánnyal kell igazolni, ugyanakkor a jelenlegi osztályra nincs szükség;

| b) | vagy
  legalább 600 mm magas kettősfenékkel rendelkeznek, és olyan rekesszel, amely biztosítja, hogy bármelyik két szomszédos vízzáró rekesz elárasztása esetén a hajó a biztonsági vonalnál nem merül mélyebbre, és a fennmaradó biztonsági távolság 100 mm marad
  vagy
  legalább 600 mm magas kettősfenékkel rendelkeznek, és olyan dupla hajótesttel, melynél a hajó oldalfala és a hosszanti vízhatlan válaszfal közötti távolság legalább 800 mm; |
| --- | --- |

b)

vagy

legalább 600 mm magas kettősfenékkel rendelkeznek, és olyan rekesszel, amely biztosítja, hogy bármelyik két szomszédos vízzáró rekesz elárasztása esetén a hajó a biztonsági vonalnál nem merül mélyebbre, és a fennmaradó biztonsági távolság 100 mm marad

vagy

legalább 600 mm magas kettősfenékkel rendelkeznek, és olyan dupla hajótesttel, melynél a hajó oldalfala és a hosszanti vízhatlan válaszfal közötti távolság legalább 800 mm;

| c) | többcsavaros propulziós rendszerrel vannak felszerelve, legalább két, egymástól független, egyforma teljesítményű motorral és egy orrtolóval, amely a kormányállásból vezérelhető, és amely hosszanti és kereszt irányban is működik; |
| --- | --- |

c)

többcsavaros propulziós rendszerrel vannak felszerelve, legalább két, egymástól független, egyforma teljesítményű motorral és egy orrtolóval, amely a kormányállásból vezérelhető, és amely hosszanti és kereszt irányban is működik;

| d) | farhorgonyuk közvetlenül a kormányállásból működtethető; |
| --- | --- |

d)

farhorgonyuk közvetlenül a kormányállásból működtethető;

a közösségi bizonyítvány 52. szakasza alatt be kell jegyezni, hogy a hajók az a)-d) alpontok valamennyi követelményének megfelelnek.

22a.06. cikk

A IV. rész alkalmazása átalakítás esetén

A felügyeleti szerv a 110 m-nél nagyobb hosszúságúra átalakított hajók esetében csak a bizottság különleges ajánlásai alapján alkalmazhatja a 24. fejezetet.

22b. FEJEZET

NAGYSEBESSÉGŰ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK

22b.01. cikk

Általános rendelkezések

1.   Nagysebességű hajók nem építhetők kabinos hajókként.

2.   Nagysebességű hajók fedélzetén tilos tartani az alábbiakat:

| a) | a 13.02. cikk szerinti kanócos égőfejekkel felszerelt berendezések; |
| --- | --- |

a)

a 13.02. cikk szerinti kanócos égőfejekkel felszerelt berendezések;

| b) | a 13.03. és 13.04. cikk szerint motorpetróleum égető kályhák; |
| --- | --- |

b)

a 13.03. és 13.04. cikk szerint motorpetróleum égető kályhák;

| c) | a 13.07. cikk szerinti szilárd tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezések; |
| --- | --- |

c)

a 13.07. cikk szerinti szilárd tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezések;

| d) | a 14. fejezet szerinti cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések. |
| --- | --- |

d)

a 14. fejezet szerinti cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések.

22b.02. cikk

Az I. rész alkalmazása

1.   A 2.03. cikkben foglalt rendelkezéseken túl, a nagysebességű hajókat egy, a nagysebességű hajókra vonatkozó különleges szabályok birtokában levő, elismert hajóosztályozó társaság felügyelete alatt, és vonatkozó szabályai szerint kell megépíteni. Az osztályt meg kell tartani.

2.   A 2.06. cikktől való eltérésként, az e fejezet rendelkezései értelmében kiadott közösségi bizonyítványok legfeljebb öt évig érvényesek.

22b.03. cikk

A II. rész alkalmazása

1.   Eltérve a 2. szakasztól és a 22b.02. cikk 2. szakaszától, a 3.-15. fejezet vonatkozik a nagysebességű hajókra, az alábbi rendelkezések kivételével:

| a) | a 3.04. cikk 6. szakaszának 2. bekezdése; |
| --- | --- |

a)

a 3.04. cikk 6. szakaszának 2. bekezdése;

| b) | a 8.08. cikk 2. szakaszának 2. mondata; |
| --- | --- |

b)

a 8.08. cikk 2. szakaszának 2. mondata;

| c) | a 11.02. cikk 4. szakaszának 2. és 3. mondata; |
| --- | --- |

c)

a 11.02. cikk 4. szakaszának 2. és 3. mondata;

| d) | a 12.02. cikk 4. szakaszának 2. mondata; |
| --- | --- |

d)

a 12.02. cikk 4. szakaszának 2. mondata;

| e) | a 15.06. cikk 3. szakasza a) alpontjának 2. mondata. |
| --- | --- |

e)

a 15.06. cikk 3. szakasza a) alpontjának 2. mondata.

2.   A 15.02. cikk 9. szakaszától és a 15.15. cikk 7. szakaszától való eltérésként, a vízhatlan válaszfalak valamennyi ajtajának távirányításúnak kell lennie.

3.   A 6.02. cikk 1. szakaszától eltérve, a kormányszerkezet erőátviteli berendezésének leállása vagy meghibásodása esetén egy második, független kormányszerkezet erőátviteli berendezésnek vagy egy kézzel működtetett erőátviteli berendezésnek kell késedelem nélkül működésbe lépnie.

4.   A II. rész követelményein túlmenően, a nagysebességű hajóknak meg kell felelniük a 22b.04.-22b.12. cikk követelményeinek.

22b.04. cikk

Ülések és biztonsági övek

A fedélzeten a legnagyobb megengedett utaslétszámnak megfelelő számú ülést kell biztosítani. Az üléseket fel kell szerelni biztonsági övekkel. A biztonsági övtől el lehet tekinteni, ha behatások ellen megfelelő védelmet nyújtanak, vagy ha a HSC 2000 (Nagysebességű hajók biztonságtechnikai kódexe) 6. részének 4. fejezete értelmében ezeket nem követelik meg.

22b.05. cikk

Szabadoldal

A 4.02. és 4.03. cikktől való eltérésként, a szabadoldal legalább 500 mm.

22b.06. cikk

Úszóképesség, stabilitás és rekeszek

Nagysebességű hajók esetében az alábbiakra vonatkozó megfelelő dokumentációkat kell biztosítani:

| a) | a biztonságnak megfelelő úszóképesség- és stabilitás-jellemzők, amikor a hajót a vízkiszorításos módban üzemeltetik, ép és sérült állapotra vonatkozóan egyaránt; |
| --- | --- |

a)

a biztonságnak megfelelő úszóképesség- és stabilitás-jellemzők, amikor a hajót a vízkiszorításos módban üzemeltetik, ép és sérült állapotra vonatkozóan egyaránt;

| b) | a stabilitási jellemzők és a hajó biztonságát biztosító stabilizáló berendezések, amikor a hajót a dinamikus úszó fázisban és az átmeneti fázisban üzemeltetik; |
| --- | --- |

b)

a stabilitási jellemzők és a hajó biztonságát biztosító stabilizáló berendezések, amikor a hajót a dinamikus úszó fázisban és az átmeneti fázisban üzemeltetik;

| c) | a nem vízkiszorításos és az átmeneti módok alatti stabilitási jellemzők, melyek megfelelőek ahhoz, hogy a hajót biztonságosan átvigyék a vízkiszorításos fázisba bármelyik rendszer meghibásodása esetén. |
| --- | --- |

c)

a nem vízkiszorításos és az átmeneti módok alatti stabilitási jellemzők, melyek megfelelőek ahhoz, hogy a hajót biztonságosan átvigyék a vízkiszorításos fázisba bármelyik rendszer meghibásodása esetén.

22b.07. cikk

Kormányállás

1.   Elrendezés

| a) | A 7.01. cikk 1. szakaszátóleltérve, a kormányállásokat úgy kell elrendezni, hogy a kormányos és a legénység még egy tagja mindenkor el tudja végezni út közben a feladatát. |
| --- | --- |

a)

A 7.01. cikk 1. szakaszátóleltérve, a kormányállásokat úgy kell elrendezni, hogy a kormányos és a legénység még egy tagja mindenkor el tudja végezni út közben a feladatát.

| b) | A kormányállást úgy kell elrendezni, hogy elférjenek a munkaállomások az a) pontban említett személyek számára. A navigációs, kormányzási, megfigyelő, kommunikációs és egyéb fontos, működést vezérlő műszerek legyenek elég közel egymáshoz, hogy mind a kormányos, mind pedig a legénység egy másik tagja ülő helyzetben hozzájuthasson a szükséges információkhoz, és szükség szerint kezelhesse a kezelőszerveket és a berendezéseket. Az alábbi követelmények minden esetben alkalmazandók:






  aa) | a kormányos kormányzóállását úgy kell elrendezni, hogy lehetséges legyen az egyszemélyes radarhajózás; |
| --- | --- | --- |

b)

A kormányállást úgy kell elrendezni, hogy elférjenek a munkaállomások az a) pontban említett személyek számára. A navigációs, kormányzási, megfigyelő, kommunikációs és egyéb fontos, működést vezérlő műszerek legyenek elég közel egymáshoz, hogy mind a kormányos, mind pedig a legénység egy másik tagja ülő helyzetben hozzájuthasson a szükséges információkhoz, és szükség szerint kezelhesse a kezelőszerveket és a berendezéseket. Az alábbi követelmények minden esetben alkalmazandók:

aa)

a kormányos kormányzóállását úgy kell elrendezni, hogy lehetséges legyen az egyszemélyes radarhajózás;

| bb) | a legénység másik tagjának is legyen saját radarképernyője (segédmonitor) a munkaállomásán, és tudnia kell közbeavatkozni a munkaállomásáról az információ átadása és a hajó propulziós rendszerének vezérlése érdekében. |
| --- | --- |

bb)

a legénység másik tagjának is legyen saját radarképernyője (segédmonitor) a munkaállomásán, és tudnia kell közbeavatkozni a munkaállomásáról az információ átadása és a hajó propulziós rendszerének vezérlése érdekében.

| c) | Az a) pontban említett személyeknek képeseknek kell lenniük a b) pontban említett berendezések működtetésére minden akadályoztatás nélkül, beleértve azt is, amikor a biztonsági öveiket előírás szerint viselik. |
| --- | --- |

c)

Az a) pontban említett személyeknek képeseknek kell lenniük a b) pontban említett berendezések működtetésére minden akadályoztatás nélkül, beleértve azt is, amikor a biztonsági öveiket előírás szerint viselik.

2.   Akadálymentes kilátás

| a) | A 7.02. cikk 2. szakaszától való eltérésként, az orr előtti akadályozott kilátás a kormányos ülő helyzetéből nem lehet nagyobb a hajó hosszánál, függetlenül a rakomány mennyiségétől. |
| --- | --- |

a)

A 7.02. cikk 2. szakaszától való eltérésként, az orr előtti akadályozott kilátás a kormányos ülő helyzetéből nem lehet nagyobb a hajó hosszánál, függetlenül a rakomány mennyiségétől.

| b) | A 7.02. cikk 3. szakaszától való eltérésként, a holtterek teljes íve közvetlenül elölről, a legnagyobb szélességnél a tat felé 22.5o-ra, egyik oldalon sem haladhatja meg a 20°-ot. Egyik holttér sem haladhatja meg az 5o-ot. A két holttér közötti tiszta rész nem lehet kevesebb 10°-nál. |
| --- | --- |

b)

A 7.02. cikk 3. szakaszától való eltérésként, a holtterek teljes íve közvetlenül elölről, a legnagyobb szélességnél a tat felé 22.5o-ra, egyik oldalon sem haladhatja meg a 20°-ot. Egyik holttér sem haladhatja meg az 5o-ot. A két holttér közötti tiszta rész nem lehet kevesebb 10°-nál.

3.   Műszerek

A 22b.11. cikkben említett berendezések vezérlésének és megfigyelésének műszertáblái a kormányállásban külön és egyértelműen megjelölt helyen legyenek. Ez indokolt esetben vonatkozik a közös életmentő felszerelések vízrehelyezésének vezérlésére is.

4.   Világítás

Azokat a helyeket vagy műszereket, melyek használat közben világítanak, piros fénnyel kell megvilágítani.

5.   Ablakok

A visszatükröződést kerülni kell. A napfény általi vakítás elleni eszközről gondoskodni kell.

6.   Felületek borítása

A kormányállásban a visszatükröződő felületű anyagok használatát kerülni kell.

22b.08. cikk

További felszerelések

A nagysebességű hajóknak rendelkezniük kell az alábbi felszereléssel:

| a) | a 7.06. cikk 1. szakasza szerinti radarberendezés és fordulásisebesség-kijelző, |
| --- | --- |

a)

a 7.06. cikk 1. szakasza szerinti radarberendezés és fordulásisebesség-kijelző,

| b) | az EN 395:1998. sz. európai szabványnak megfelelő, könnyen hozzáférhető egyéni életmentő felszerelés a fedélzeten tartózkodó legnagyobb megengedett utaslétszámnak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

az EN 395:1998. sz. európai szabványnak megfelelő, könnyen hozzáférhető egyéni életmentő felszerelés a fedélzeten tartózkodó legnagyobb megengedett utaslétszámnak megfelelően.

22b.09. cikk

Lezárt területek

1.   Általános rendelkezések

A közterületeket és lakótereket, valamint ezek felszereléseit úgy kell megtervezni, hogy bárki, aki rendeltetésszerűen használja ezeket a berendezéseket, ne szenvedhessen sérülést normál vagy vészhelyzeti indításkor vagy leállításkor, illetve normál hajóúton való manőverezés közben vagy üzemzavar esetén.

2.   Kommunikáció

| a) | Az utasoknak a biztonsági intézkedésekről való tájékoztatása érdekében minden személyhajót fel kell szerelni hang- és fényjelző berendezésekkel, melyeket minden fedélzeten tartózkodó hall és lát. |
| --- | --- |

a)

Az utasoknak a biztonsági intézkedésekről való tájékoztatása érdekében minden személyhajót fel kell szerelni hang- és fényjelző berendezésekkel, melyeket minden fedélzeten tartózkodó hall és lát.

| b) | Az a) pontban leírt berendezéseknek a kapitány számára lehetővé kell tenniük, hogy az utasok számára utasításokat adjon. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban leírt berendezéseknek a kapitány számára lehetővé kell tenniük, hogy az utasok számára utasításokat adjon.

| c) | Minden utas számára, az ülésük közelében hozzáférhetővé kell tenni a vészhelyzeti utasításokat, beleértve a hajó valamennyi kijáratot, menekülési útvonalat, vészhelyzeti felszerelését, életmentő felszerelését feltüntető térképét, és a mentőmellények használati utasítását. |
| --- | --- |

c)

Minden utas számára, az ülésük közelében hozzáférhetővé kell tenni a vészhelyzeti utasításokat, beleértve a hajó valamennyi kijáratot, menekülési útvonalat, vészhelyzeti felszerelését, életmentő felszerelését feltüntető térképét, és a mentőmellények használati utasítását.

22b.10. cikk

Kijáratok és menekülési útvonalak

A menekülési és az evakuálási útvonalaknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:

| a) | a kormányállásból könnyű, biztonságos és gyors hozzáférést kell biztosítani azokhoz a terekhez és lakóterekhez, amelyhez az utasok hozzáférhetnek. |
| --- | --- |

a)

a kormányállásból könnyű, biztonságos és gyors hozzáférést kell biztosítani azokhoz a terekhez és lakóterekhez, amelyhez az utasok hozzáférhetnek.

| b) | a vészkijáratokhoz vezető menekülési útvonalakat egyértelműen és letörölhetetlenül kell jelölni. |
| --- | --- |

b)

a vészkijáratokhoz vezető menekülési útvonalakat egyértelműen és letörölhetetlenül kell jelölni.

| c) | minden kijáratot megfelelően meg kell jelölni. A nyitómechanizmus működésének egyértelműnek kell lennie kívülről és belülről egyaránt. |
| --- | --- |

c)

minden kijáratot megfelelően meg kell jelölni. A nyitómechanizmus működésének egyértelműnek kell lennie kívülről és belülről egyaránt.

| d) | a menekülési útvonalaknak és a vészkijáratoknak rendelkezniük kell megfelelő biztonsági útmutatási rendszerrel. |
| --- | --- |

d)

a menekülési útvonalaknak és a vészkijáratoknak rendelkezniük kell megfelelő biztonsági útmutatási rendszerrel.

| e) | a kijáratok mellett elegendő helyet kell hagyni a legénység egy tagja számára. |
| --- | --- |

e)

a kijáratok mellett elegendő helyet kell hagyni a legénység egy tagja számára.

22b.11. cikk

Tűzoltás és tűzvédelem

1.   Az utasok számára hozzáférhető folyosókat, helyiségeket és lakótereket, valamint a hajókonyhákat és a motortereket be kell kötni egy megfelelő tűzriasztási rendszerbe. Minden tűzesetet és annak helyét automatikusan ki kell jelezni egy olyan helyen, ahol állandóan tartózkodik legénység.

2.   A motortereket fel kell szerelni a 10.03b. cikk szerinti, tartósan rögzített tűzoltó-berendezéssel.

3.   Az utasok számára hozzáférhető helyiségeket és lakótereket, valamint ezek menekülési útvonalait fel kell szerelni a 10.03a. cikk szerinti, túlnyomásos sprinkler-berendezésekkel. Az elhasznált víz gyors leürítését és a szabadba történő közvetlen kivezetését biztosítani kell.

22b.12. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az érvényes közösségi bizonyítvánnyal rendelkező, 1.01. cikk 22. szakasza szerinti nagysebességű hajóknak 2003. március 31-ével a fejezet alábbi rendelkezéseinek kell megfelelniük:

| a) | 22b.01., 22b.04., 22b.08., 22b.09., 22b.10. cikk és 22b.11. cikk 1. szakasz
  amikor a közösségi bizonyítványt megújítják; |
| --- | --- |

a)

22b.01., 22b.04., 22b.08., 22b.09., 22b.10. cikk és 22b.11. cikk 1. szakasz

amikor a közösségi bizonyítványt megújítják;

| b) | 2013. április 1-én,
  22b.07. cikk 1., 3., 4., 5. és 6. szakasz; |
| --- | --- |

b)

2013. április 1-én,

22b.07. cikk 1., 3., 4., 5. és 6. szakasz;

| c) | 2023. január 1-én
  az összes többi rendelkezés. |
| --- | --- |

c)

2023. január 1-én

az összes többi rendelkezés.

III. RÉSZ

23. FEJEZET

A HAJÓK FELSZERELÉSE A SZEMÉLYZETRE VALÓ TEKINTETTEL

23.01. cikk

(Üres)

(Üres)

23.02. cikk

(Üres)

(Üres)

23.03. cikk

(Üres)

(Üres)

23.04. cikk

(Üres)

(Üres)

23.05. cikk

(Üres)

(Üres)

23.06. cikk

(Üres)

(Üres)

23.07. cikk

(Üres)

(Üres)

23.08. cikk

(Üres)

(Üres)

23.09. cikk

A hajó felszerelése

1.   A motorhajók, tolóhajók, tolt kötelékek és személyhajók esetében az 1.1. vagy 1.2. szakasz rendelkezéseinek való megfelelést vagy annak hiányát a felügyeleti szerv bejegyzi a közösségi bizonyítvány 47. szakaszához.

1.1   S1 standard

| a) | A propulziós rendszert úgy kell elrendezni, hogy a kormányállásból lehessen sebességet váltani, és a propeller hajtásirányát megfordítani.
  Lehetővé kell tenni az üzemi célú segédmotorok kormányállásból történő be- vagy kikapcsolását, kivéve, ha ez automatikus, vagy ha a motorok minden út során folyamatosan működnek. |
| --- | --- |

a)

A propulziós rendszert úgy kell elrendezni, hogy a kormányállásból lehessen sebességet váltani, és a propeller hajtásirányát megfordítani.

Lehetővé kell tenni az üzemi célú segédmotorok kormányállásból történő be- vagy kikapcsolását, kivéve, ha ez automatikus, vagy ha a motorok minden út során folyamatosan működnek.

| b) | Az alábbi veszélyes területeken, mint






  — | a főmotor hűtővizének hőmérséklete, |
| --- | --- | --- |

b)

Az alábbi veszélyes területeken, mint

—

a főmotor hűtővizének hőmérséklete,

| — | a főmotor és az áttételek kenőolaj-nyomása, |
| --- | --- |

—

a főmotor és az áttételek kenőolaj-nyomása,

| — | a főmotor hátrameneti egységeinek, megfordítható áttételeinek vagy propellereinek olaj- és levegőnyomása, |
| --- | --- |

—

a főmotor hátrameneti egységeinek, megfordítható áttételeinek vagy propellereinek olaj- és levegőnyomása,

| — | a fenékvízszint a fő motortérben |
| --- | --- |

—

a fenékvízszint a fő motortérben

biztosítani kell a megfigyelést olyan műszerrel, amely üzemzavar esetén a kormányállásban hang- és fényjelzést old ki. A hangjelzéseket össze lehet kapcsolni egy hangjelző-készülékben. Az üzemzavar nyugtázását követően ezeket azonnal ki kell kapcsolni. A fényjelzést csak akkor szabad kikapcsolni, ha az üzemzavart, amely azt kioldotta, elhárították.

| c) | Az üzemanyag-ellátást és a főmotor hűtését automatikusan kell biztosítani. |
| --- | --- |

c)

Az üzemanyag-ellátást és a főmotor hűtését automatikusan kell biztosítani.

| d) | A kormányművet egy személynek tudnia kell kezelni különösebb erőfeszítés nélkül, még a legnagyobb merülés esetén is. |
| --- | --- |

d)

A kormányművet egy személynek tudnia kell kezelni különösebb erőfeszítés nélkül, még a legnagyobb merülés esetén is.

| e) | Lehetővé kell tenni a nemzeti és nemzetközi hajózási hatóságok rendeletei által előírt fény- és hangjelzések szükség szerinti leadását a kormányállásból. |
| --- | --- |

e)

Lehetővé kell tenni a nemzeti és nemzetközi hajózási hatóságok rendeletei által előírt fény- és hangjelzések szükség szerinti leadását a kormányállásból.

| f) | Ha a kormányállás és a hajó eleje, hátulja, a lakóterek és a motorterek között nincs közvetlen kommunikáció, rádió-távbeszélő összeköttetést kell létesíteni. A motorterekkel való kommunikációnál ez lehet optikai vagy hang-jelzés. |
| --- | --- |

f)

Ha a kormányállás és a hajó eleje, hátulja, a lakóterek és a motorterek között nincs közvetlen kommunikáció, rádió-távbeszélő összeköttetést kell létesíteni. A motorterekkel való kommunikációnál ez lehet optikai vagy hang-jelzés.

| g) | Az előírt mentőcsónakot a legénység egy tagjának egyedül képesnek kell lennie kioldani megfelelő idő alatt. |
| --- | --- |

g)

Az előírt mentőcsónakot a legénység egy tagjának egyedül képesnek kell lennie kioldani megfelelő idő alatt.

| h) | Rendelkezni kell a kormányállásból működtethető keresőfénnyel. |
| --- | --- |

h)

Rendelkezni kell a kormányállásból működtethető keresőfénnyel.

| i) | Az emelőberendezések hajtókarjainak és hasonló forgó alkatrészeinek működése nem igényelhet 160 N-nál nagyobb erőt. |
| --- | --- |

i)

Az emelőberendezések hajtókarjainak és hasonló forgó alkatrészeinek működése nem igényelhet 160 N-nál nagyobb erőt.

| k) | A közösségi bizonyítványba bejegyzett vontatócsörlőket géppel kell meghajtani. |
| --- | --- |

k)

A közösségi bizonyítványba bejegyzett vontatócsörlőket géppel kell meghajtani.

| l) | A fenékvíz- és a fedélzetmosó szivattyúkat géppel kell meghajtani. |
| --- | --- |

l)

A fenékvíz- és a fedélzetmosó szivattyúkat géppel kell meghajtani.

| m) | A fő vezérlőegységet és a megfigyelő műszereket ergonomikusan kell elrendezni. |
| --- | --- |

m)

A fő vezérlőegységet és a megfigyelő műszereket ergonomikusan kell elrendezni.

| n) | A 6.01. cikk 1. bekezdésében előírt berendezésnek a kormányállásból távirányíthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

n)

A 6.01. cikk 1. bekezdésében előírt berendezésnek a kormányállásból távirányíthatónak kell lennie.

1.2   S2 standard

| a) | Külön üzemelő motorhajók esetén: | az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni egy orrtolót, amelyet a kormányállásból lehet működtetni; |
| --- | --- | --- |

a)

Külön üzemelő motorhajók esetén:

az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni egy orrtolót, amelyet a kormányállásból lehet működtetni;

| b) | Mellévett alakzatban meghajtott motorhajók esetén: | az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni egy orrtolót, amelyet a kormányállásból lehet működtetni; |
| --- | --- | --- |

b)

Mellévett alakzatban meghajtott motorhajók esetén:

az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni egy orrtolót, amelyet a kormányállásból lehet működtetni;

| c) | Egy, magából a motorhajóból és egy előtte levő vízi járműből álló tolt köteléket meghajtó motorhajók esetén: | az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni hidraulikusan vagy elektromosan működő összekapcsoló csörlőket. Ez a berendezés azonban nem kötelező, ha a tolt kötelékben a legelső jármű fel van szerelve orrtolóval, amely a toló motorhajó kormányállásából működtethető; |
| --- | --- | --- |

c)

Egy, magából a motorhajóból és egy előtte levő vízi járműből álló tolt köteléket meghajtó motorhajók esetén:

az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni hidraulikusan vagy elektromosan működő összekapcsoló csörlőket. Ez a berendezés azonban nem kötelező, ha a tolt kötelékben a legelső jármű fel van szerelve orrtolóval, amely a toló motorhajó kormányállásából működtethető;

| d) | Tolt köteléket meghajtó tolóhajók esetén: | az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni hidraulikusan vagy elektromosan működő összekapcsoló csörlőket. Ez a berendezés azonban nem kötelező, ha a tolt kötelékben a legelső jármű fel van szerelve orrtolóval, amely a tolóhajó kormányállásából működtethető; |
| --- | --- | --- |

d)

Tolt köteléket meghajtó tolóhajók esetén:

az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni hidraulikusan vagy elektromosan működő összekapcsoló csörlőket. Ez a berendezés azonban nem kötelező, ha a tolt kötelékben a legelső jármű fel van szerelve orrtolóval, amely a tolóhajó kormányállásából működtethető;

| e) | Személyhajók esetén: | az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni egy orrtolót, amely a kormányállásból működtethető. Ez azonban nem kötelező, ha a személyhajó propulziós berendezése és kormányműve ugyanolyan kormányozhatóságot biztosít. |
| --- | --- | --- |

e)

Személyhajók esetén:

az S1 standard és ezen kívül fel kell szerelni egy orrtolót, amely a kormányállásból működtethető. Ez azonban nem kötelező, ha a személyhajó propulziós berendezése és kormányműve ugyanolyan kormányozhatóságot biztosít.

23.10. cikk

(Üres)

(Üres)

23.11. cikk

(Üres)

(Üres)

23.12. cikk

(Üres)

(Üres)

23.13. cikk

(Üres)

(Üres)

23.14. cikk

(Üres)

(Üres)

23.15. cikk

(Üres)

(Üres)

IV. RÉSZ

24. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS VÉGLEGES RENDELKEZÉSEK

24.01. cikk

Az átmeneti rendelkezések alkalmazhatósága már üzemelő vízi járművekre

1.   A 24.02.-24.04. cikk rendelkezései csak az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás ellenőrzéséről szóló rendelet értelmében kiadott érvényes bizonyítvánnyal ... -án/-én (27) rendelkező, vagy 1994. december 31-én megépítés vagy átalakítás alatt álló vízi járművekre érvényesek.

27

2.   Az 1. szakaszban nem említett vízi járművekre a 24.06. cikk rendelkezései vonatkoznak.

24.02. cikk

Már üzemelő vízi járművekre vonatkozó eltérések

1.   A 24.03. és 24.04. cikk sérelme nélkül, azon vízi járművek esetén, melyek nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek

| a) | azokat át kell alakítani, hogy megfeleljenek az alábbi táblázatban felsorolt átmeneti rendelkezések szerinti rendelkezéseknek, és |
| --- | --- |

a)

azokat át kell alakítani, hogy megfeleljenek az alábbi táblázatban felsorolt átmeneti rendelkezések szerinti rendelkezéseknek, és

| b) | azoknak átalakításukig az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás ellenőrzéséről szóló rendeletnek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

b)

azoknak átalakításukig az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás ellenőrzéséről szóló rendeletnek kell megfelelniük.

2.   Az alábbi táblázatban alkalmazott meghatározások:

| — | „N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében. |
| --- | --- |

—

„N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében.

| — | „A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: A rendelkezésnek addigra eleget kell tenni, mire a közösségi bizonyítványt kiadják, vagy megújítják a rendelkezés hatályba lépését követően. |
| --- | --- |

—

„A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: A rendelkezésnek addigra eleget kell tenni, mire a közösségi bizonyítványt kiadják, vagy megújítják a rendelkezés hatályba lépését követően.

| Cikk és pont | Tartalom | Határidő és megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| 3. FEJEZET |
| 3.03. cikk 1. szakasz a) | Az ütközési válaszfal helyzete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1 utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz | Lakóterek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| Biztonsági felszerelés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz | A lakóterek gáztömör elválasztása a motorterektől, gázterektől és rakterektől | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| sec. 5. szakasz 2. szakasz | A leghátsó vízhatlan válaszfalak figyelése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. szakasz | A hajók elején nem kinyúló horgonyok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2041.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.04. cikk 3. szakasz 2. mondat | Motorterekben használt szigetelőanyagok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz 3. és 4. mondat | Nyitó- és zárószerkezetek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.04. cikk 6. szakasz | Motorterek kijáratai | Azokat a motortereket, amelyeket az 1.01. cikk értelmében nem tekintettek motortérnek 1995 előtt, fel kell szerelni egy második kijárattal N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. FJEZET |
| 5.06. cikk 1. szakasz 1. mondat | Minimális (előremeneti) sebesség | 1996 előtt vízre bocsátott hajók esetén legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6. FEJEZET |
| 6.01. cikk 1. szakasz | Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Állandó dőlés és külső hőmérsékletek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. szakasz | A kormánytengely szerkezete | 1996 előtt vízre bocsátott hajók esetén: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.02. cikk 2. szakasz | Egyedüli működés elegendő a második erőátviteli berendezés működtetéséhez | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság biztosítása egy második erőátviteli berendezéssel | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.03. cikk 1. szakasz | Egyéb fogyasztók kapcsolása a kormányszerkezet hidraulikus energiaátvivő rendszeréhez | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1.. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz | Külön hidraulikus tartály | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.05. cikk 1. szakasz | Kézi kormánykerék nem gépi energiaátvivő rendszerrel meghajtva | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.06. cikk 1. szakasz | Két független indítórendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.07. cikk 2. szakasz a) | A hidraulikus tartályszint és az üzemi nyomás megfigyelőberendezései | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz e) | A pufferberendezések megfigyelése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.08. cikk 1. szakasz | A villamos berendezésekre vonatkozó követelmények a 9.20. cikk szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. FEJEZET |
| 7.02. cikk 3. szakasz 2. szakasz | Akadálymentes kilátás a kormányos szokásos látószögében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. szakasz | Minimális fényátadás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7.03. cikk 7. szakasz | Riasztók leállítása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor, kivéve, ha a kormányállást egyszemélyes radarhajózásra alakították ki |
| 8. szakasz | Automatikus átkapcsolás másik áramforrásra | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7.04. cikk 1. szakasz | A főmotorok és a kormánymű vezérlése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz | A főmotor vezérlése | ha a kormányállást egyszemélyes radarhajózásra alakították ki: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor, ha a mozgás irányát közvetlenül el lehet érni; N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor egyéb motoroknál |
| 7.09. cikk | Riasztórendszerek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7.12 1. szakasz | Leereszthető kormányállások | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor
  Nem hidraulikus leeresztő rendszer: legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. és 3. szakasz | | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. FEJEZET |
| 8.01. cikk 3. szakasz | Csak belsőégésű motorok 55 °C-nál magasabb lobbanáspontú tüzelőanyag égetésére | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy 2015.1.1. után |
| 8.02. cikk 1. szakasz | A motorok biztosítása véletlen indítás ellen | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz | A motor alkatrészeinek védelme | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.03. cikk 2. szakasz | Megfigyelőberendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Túlfordulat elleni védelem | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. szakasz | A tengely átvezetésének szerkezete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.05. cikk 1. szakasz | Acéltartályok folyékony tüzelőanyagokhoz | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz | A tartályszelepek automatikus zárása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Nem lehet tüzelőanyag-tartály az ütközési válaszfal előtt | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz | Nem lehet tüzelőanyag-tartály vagy annak szereléke közvetlenül a motorok vagy kipufogócsövek felett | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor. Addig a megfelelő berendezéssel biztosítani kell a tüzelőanyagok biztonságos elvezetését. |
| 6. szakasz 3.-5. mondat | Légcsövek és csatlakozócsövek felszerelése és méretezése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.05. cikk 7. szakasz | Elzárószerkezet a fedélzetről működtetve | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9. szakasz 1. mondat | A kapacitásmérő műszerek olvashatósága a maximális töltési szintig | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 13. szakasz | Töltési szintjelző nem csak a főmotorra, hanem a hajó biztonságos működéséhez szükséges egyéb motorokhoz is | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.06. cikk 8. szakasz | Egyszerű zárószerkezet nem elegendő a ballasztterek és a ballaszt szállítására alkalmas rakterek leürítő csöveinek összekapcsolására | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9. szakasz | Mérőműszerek a tartályok fenékvízében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.07. cikk 2. szakasz | Az olajos víz és a fáradtolaj gyűjtésére szolgáló berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.08. cikk 3. szakasz | Kibocsátási határérték 65 dB(A) álló hajóknál | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8a. FEJEZET |
| | A rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 8a. fejezetének átmeneti rendelkezései alkalmazandók | |
| 9. FEJEZET |
| 9.01. cikk 1. szakasz 2. mondat | A vonatkozó dokumentumok benyújtása a felügyeleti szervhez | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz 2. franciabek. | A fő-, vészhelyzeti- és elosztó kapcsolótábla kapcsolási rajzait a fedélzeten kell tartani | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Belső környezeti és fedélzeti hőmérsékletek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.02. cikk 1.-3. szakasz | Áramellátó rendszerek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.05. cikk 4. szakasz | A földelőkábelek keresztmetszete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.11. cikk 4. szakasz | Hatékony szellőztetés, ha az akkumulátorok zárt térben, szekrényben vagy dobozban vannak | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.12. cikk 2. szakasz d) | Kapcsolóberendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz b) | Fény- és hangjelzés adására képes földelésérzékelő készülék | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.13. cikk | Vészhelyzeti áramkör-megszakítók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.14. cikk 3. szakasz 2. mondat | Egyfázisú kapcsolók tiltása mosodákban, fürdőszobákban, mosóhelyiségekben és egyéb nedves helyiségekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.15. cikk 2. szakasz | Minimális keresztmetszet 1,5 mm2 kábelenként | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz | A leereszthető kormányállásba bekötött kábelek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.16. cikk 3. szakasz 2. mondat | Második áramkör | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.19. cikk | Mechanikus berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.20. cikk | Villamos berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.21. cikk | Elektromágneses kompatibilitás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10. FEJEZET |
| 10.01. cikk | Horgonyberendezés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10.02. cikk 2. mondat a) | Kikötő- és egyéb kábelek bizonyítványa | Az első kábel cseréje a hajón: N.R.C., legkésőbb 2008.1.1.
  Második és harmadik kábel: 2013.1.1. |
| 10.03. cikk 1. szakasz | Európai szabvány | Cserekor, legkésőbb 2010.1.1. |
| 2. szakasz | A, B és C osztályú tüzeknek való megfelelőség | Cserekor, legkésőbb 2010.1.1. |
| 4. szakasz | A CO2-tartalom és a helyiség méretének viszonya | Cserekor, legkésőbb 2010.1.1. |
| 10.03a. cikk | Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a lakóterekben, kormányterekben és utasterekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10.03b. cikk | Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban | (28) |
| 10.04. cikk | Az európai szabványok alkalmazása a mentőcsónakokra | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10.05. cikk 2. szakasz | Felfújható mentőmellények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor. A 2003.9.30-án a hajón levő mentőmellények használhatók a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig |
| 11. FEJEZET |
| 11.02. cikk 4. szakasz | A fedélzetek külső széleinek és a munkaállomások felszerelései | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.04. cikk | Oldalfedélzetek | (29)A közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni első kiadásakor vagy megújításakor, ha nagyobb, mint 7,30 m |
| 11.05. cikk 1. szakasz | A munkaállomások megközelítése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. és 3. szakasz | Ajtók és bejáratok, kijáratok és folyosók, ahol a padlószinttől való különbség 0,50 m-nél nagyobb | A közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz | Folyamatosan személyzettel ellátott munkaállomások lépcsői | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.06. cikk 2. szakasz | Kijáratok és vészkijáratok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.07. cikk 1. szakasz 2. mondat | Létrák, lépcsők és hasonló berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. és 3. szakasz | | A közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.10. cikk | Nyílásfedelek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.11. cikk | Csörlők | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.12. cikk 2.-6. és 8.-10. szakasz | Daruk: a gyártó táblája, legnagyobb megengedett terhelés, védőberendezések, számításos ellenőrzés, szakértők általi ellenőrzés, a hajón tartandó bizonyítványok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.13. cikk | Gyúlékony folyadékok tárolása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 12. FEJEZET |
| 12.01. cikk 1. szakasz | A szokásosan a fedélzeten tartózkodó személyek szálláshelye | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12.02. cikk 3. szakasz | A padlók helyzete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz | Nappali és hálóhelyiségek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6. szakasz | A lakóterek belmagassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. szakasz | A közösségi nappali helyiségek szabad padlófelülete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9. szakasz | A helyiségek légtere | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10. szakasz | Az egy személyre jutó légtér mennyisége | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 11. szakasz | Az ajtók mérete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12. szakasz a) és b) | A lépcsők helyzete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 13. szakasz | Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12.03. cikk | Tisztasági berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12.04. cikk | Hajókonyhák | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12.05. cikk | Ivóvíz | N.R.C., legkésőbb 2006.12.31-én |
| 12.06. cikk | Fűtés és szellőztetés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12.07. cikk 1. szakasz 2. mondat | Egyéb lakótéri berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15. FEJEZET |
| 15.01. cikk 1. szakasz d) | A 9.14. cikk 3. szakaszának 2. mondata nem vonatkozik 50 V feletti névleges feszültségekre | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. szakasz c) | Szilárd tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezések tilalma a 13.07. cikk értelmében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor.
  A rendelkezés nem vonatkozik szilárd tüzelőanyaggal üzemelő motorral rendelkező vízi járművekre (gőzmotorokra). |
| e) | A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések tilalma a 14. fejezet értelmében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.02. cikk 2. szakasz | Vízhatlan válaszfalak száma és elhelyezkedése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. szakasz 2. mondat | Biztonsági vonal, ha nincs vízzáró fedélzet | 1996.1.1. előtt vízre bocsátott hajók esetében a követelmény N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10. szakasz c) | A bezárási folyamat ideje | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12. szakasz | Optikai figyelmeztetőrendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 15. szakasz | A kettősfenék vagy oldalüreg minimális magassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.03. cikk 1.-6. szakasz | Ép stabilitás | N.R.C., és, ha a maximális utaslétszámot emelik, legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. és 8. szakasz | Sérült stabilitás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9. szakasz | 2-rekeszes állapot | N.R.C. |
| 10.-13. szakasz | Sérült stabilitás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.05. cikk 2. szakasz a) | Az az utaslétszám, melyre a 15.06. cikk 8. szakasza szerinti evakuálási terület megléte igazolt | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| b) | A 15.03. cikk szerinti stabilitási számításhoz figyelembe vett utaslétszám | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.06. cikk 1. szakasz a) | Az ütközési válaszfal mögötti és a leghátsó vízhatlan válaszfal szintje előtti fedélzeteken levő utasterek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz c) 1. mondat | A kijáratok teljes magassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. mondat | Az utaskabinok és egyéb kisebb helyiségek ajtajainak teljes szélessége | 0,7 m-es méretnél N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes |
| 15.06. cikk 3. szakasz f) 1. mondat | A vészkijáratok mérete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| g) | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló helyiségek kijáratai | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz d) | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló ajtók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. szakasz | Az összekötő folyosókra vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6. szakasz b) | Az evakuálási területekre vezető menekülési útvonalak | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| d) | A menekülési útvonalak mentén nem lehetnek lépcsőfokok, létrák vagy hasonlók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. szakasz | Megfelelő biztonsági útmutatórendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. szakasz | A gyülekezési helyekre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9. szakasz | Az utasterekben levő lépcsőkre és fordulóikra vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10. szakasz a) 1. mondat | Az EN 711: 1995. sz. európai szabvány szerinti védőkorlátok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 2. mondat | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló fedélzeteken levő védőkorlátok és korlátok magassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.06. cikk 10. szakasz b) 2. mondat | Általában a csökkent mozgásképességű személyek be- és kiszállítására szolgáló nyílások teljes szélessége | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 13. szakasz | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló közlekedési területek és azok falai | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 14. szakasz 1. mondat | A közlekedési területeken levő üvegajtók és -falak, valamint az ablaktáblák szerkezete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15. szakasz | A teljes mértékben panorámaablakból álló felépítményekre vagy azok tetejére vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 16. szakasz | Ivóvízrendszerek a 12.05. cikk szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2006.12.31. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 17. szakasz 2. mondat | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló WC-kre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 18. szakasz | Nyitható ablak nélküli kabinok szellőztetőrendszere | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 19. szakasz | A 15.06. cikk követelményei a legénység vagy a személyzet lakótereire vonatkozóan | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.07. cikk | A propulziós berendezésre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.08. cikk 2. szakasz | Az utasterekben levő hangszórókra vonatkozó követelmények | 40 m LF-nél rövidebb vagy legfeljebb 75 utas szállítására alkalmas személyhajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes |
| 3. szakasz | A riasztórendszerre vonatkozó követelmények | Egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes |
| 4. szakasz | Fenékvízszint-riasztó minden vízzáró rekeszben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. szakasz | Két gépi meghajtású fenékvíz-szivattyú | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6. szakasz | Tartósan rögzített fenékvíz-elvezető rendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. szakasz | A fedélzet alatti helyiségek CO2-rekesz-rendszerének szellőztetőberendezése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.09. cikk 3. szakasz | Megfelelő átszállító berendezés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.09. cikk 4. szakasz | Egyéni életmentő-felszerelés gyermekek számára | A közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig ez a berendezés az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének tekintendő |
| | Életmentő-felszerelés | Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 5. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni.
  Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 6. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig. |
| 5. szakasz b) és c) | Megfelelő ülőhely, legalább 750 N úszóképesség | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| f) | Stabil billenés és megfelelő kapaszkodók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| i) | Megfelelő evakuációs eszközök az evakuálási területről a mentőtutajokra történő átszállításhoz | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 10. szakasz | A mentőcsónakok felszerelése motorral és keresőfénnyel | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.10. cikk 2. szakasz | A 9.16. cikk 3. szakasza vonatkozik a folyosókra és az utasok pihenőhelyeire is | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Megfelelő vészvilágítás | Vészvilágítás N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy |
| 15.10. cikk 4. szakasz | Vészhelyzeti erőátviteli rendszer | A 25 m LF vagy annál rövidebb, egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes |
| f) | A keresőfények vészellátása a 10.02. cikk 2. szakaszának i) alpontja szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| i) | A liftek és emelőberendezések vészellátása a 15.06. cikk 9. szakaszának 2.mondata szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 6. szakasz | A vészhelyzeti erőátviteli berendezésre vonatkozó követelmények: | |
| | – | a 15.11. cikk 2. szakasza szerinti válaszfalak |

Cikk és pont

Tartalom

Határidő és megjegyzések

3. FEJEZET

3.03. cikk 1. szakasz a)

Az ütközési válaszfal helyzete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1 utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

Lakóterek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

Biztonsági felszerelés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

A lakóterek gáztömör elválasztása a motorterektől, gázterektől és rakterektől

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

sec. 5. szakasz 2. szakasz

A leghátsó vízhatlan válaszfalak figyelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. szakasz

A hajók elején nem kinyúló horgonyok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2041.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3.04. cikk 3. szakasz 2. mondat

Motorterekben használt szigetelőanyagok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz 3. és 4. mondat

Nyitó- és zárószerkezetek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

3.04. cikk 6. szakasz

Motorterek kijáratai

Azokat a motortereket, amelyeket az 1.01. cikk értelmében nem tekintettek motortérnek 1995 előtt, fel kell szerelni egy második kijárattal N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. FJEZET

5.06. cikk 1. szakasz 1. mondat

Minimális (előremeneti) sebesség

1996 előtt vízre bocsátott hajók esetén legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. FEJEZET

6.01. cikk 1. szakasz

Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Állandó dőlés és külső hőmérsékletek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. szakasz

A kormánytengely szerkezete

1996 előtt vízre bocsátott hajók esetén: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6.02. cikk 2. szakasz

Egyedüli működés elegendő a második erőátviteli berendezés működtetéséhez

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság biztosítása egy második erőátviteli berendezéssel

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6.03. cikk 1. szakasz

Egyéb fogyasztók kapcsolása a kormányszerkezet hidraulikus energiaátvivő rendszeréhez

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1.. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

Külön hidraulikus tartály

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6.05. cikk 1. szakasz

Kézi kormánykerék nem gépi energiaátvivő rendszerrel meghajtva

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6.06. cikk 1. szakasz

Két független indítórendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6.07. cikk 2. szakasz a)

A hidraulikus tartályszint és az üzemi nyomás megfigyelőberendezései

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz e)

A pufferberendezések megfigyelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

6.08. cikk 1. szakasz

A villamos berendezésekre vonatkozó követelmények a 9.20. cikk szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. FEJEZET

7.02. cikk 3. szakasz 2. szakasz

Akadálymentes kilátás a kormányos szokásos látószögében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. szakasz

Minimális fényátadás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7.03. cikk 7. szakasz

Riasztók leállítása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor, kivéve, ha a kormányállást egyszemélyes radarhajózásra alakították ki

8. szakasz

Automatikus átkapcsolás másik áramforrásra

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7.04. cikk 1. szakasz

A főmotorok és a kormánymű vezérlése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

A főmotor vezérlése

ha a kormányállást egyszemélyes radarhajózásra alakították ki: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor, ha a mozgás irányát közvetlenül el lehet érni; N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor egyéb motoroknál

7.09. cikk

Riasztórendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7.12 1. szakasz

Leereszthető kormányállások

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

Nem hidraulikus leeresztő rendszer: legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. és 3. szakasz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8. FEJEZET

8.01. cikk 3. szakasz

Csak belsőégésű motorok 55 °C-nál magasabb lobbanáspontú tüzelőanyag égetésére

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy 2015.1.1. után

8.02. cikk 1. szakasz

A motorok biztosítása véletlen indítás ellen

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

A motor alkatrészeinek védelme

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8.03. cikk 2. szakasz

Megfigyelőberendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Túlfordulat elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. szakasz

A tengely átvezetésének szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8.05. cikk 1. szakasz

Acéltartályok folyékony tüzelőanyagokhoz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

A tartályszelepek automatikus zárása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Nem lehet tüzelőanyag-tartály az ütközési válaszfal előtt

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

Nem lehet tüzelőanyag-tartály vagy annak szereléke közvetlenül a motorok vagy kipufogócsövek felett

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor. Addig a megfelelő berendezéssel biztosítani kell a tüzelőanyagok biztonságos elvezetését.

6. szakasz 3.-5. mondat

Légcsövek és csatlakozócsövek felszerelése és méretezése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8.05. cikk 7. szakasz

Elzárószerkezet a fedélzetről működtetve

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz 1. mondat

A kapacitásmérő műszerek olvashatósága a maximális töltési szintig

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

13. szakasz

Töltési szintjelző nem csak a főmotorra, hanem a hajó biztonságos működéséhez szükséges egyéb motorokhoz is

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8.06. cikk 8. szakasz

Egyszerű zárószerkezet nem elegendő a ballasztterek és a ballaszt szállítására alkalmas rakterek leürítő csöveinek összekapcsolására

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz

Mérőműszerek a tartályok fenékvízében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8.07. cikk 2. szakasz

Az olajos víz és a fáradtolaj gyűjtésére szolgáló berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8.08. cikk 3. szakasz

Kibocsátási határérték 65 dB(A) álló hajóknál

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8a. FEJEZET

A rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 8a. fejezetének átmeneti rendelkezései alkalmazandók

9. FEJEZET

9.01. cikk 1. szakasz 2. mondat

A vonatkozó dokumentumok benyújtása a felügyeleti szervhez

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz 2. franciabek.

A fő-, vészhelyzeti- és elosztó kapcsolótábla kapcsolási rajzait a fedélzeten kell tartani

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Belső környezeti és fedélzeti hőmérsékletek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.02. cikk 1.-3. szakasz

Áramellátó rendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.05. cikk 4. szakasz

A földelőkábelek keresztmetszete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.11. cikk 4. szakasz

Hatékony szellőztetés, ha az akkumulátorok zárt térben, szekrényben vagy dobozban vannak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

9.12. cikk 2. szakasz d)

Kapcsolóberendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz b)

Fény- és hangjelzés adására képes földelésérzékelő készülék

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.13. cikk

Vészhelyzeti áramkör-megszakítók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.14. cikk 3. szakasz 2. mondat

Egyfázisú kapcsolók tiltása mosodákban, fürdőszobákban, mosóhelyiségekben és egyéb nedves helyiségekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.15. cikk 2. szakasz

Minimális keresztmetszet 1,5 mm2 kábelenként

2

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

A leereszthető kormányállásba bekötött kábelek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.16. cikk 3. szakasz 2. mondat

Második áramkör

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.19. cikk

Mechanikus berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.20. cikk

Villamos berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.21. cikk

Elektromágneses kompatibilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10. FEJEZET

10.01. cikk

Horgonyberendezés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10.02. cikk 2. mondat a)

Kikötő- és egyéb kábelek bizonyítványa

Az első kábel cseréje a hajón: N.R.C., legkésőbb 2008.1.1.

Második és harmadik kábel: 2013.1.1.

10.03. cikk 1. szakasz

Európai szabvány

Cserekor, legkésőbb 2010.1.1.

2. szakasz

A, B és C osztályú tüzeknek való megfelelőség

Cserekor, legkésőbb 2010.1.1.

4. szakasz

A CO2-tartalom és a helyiség méretének viszonya

2

Cserekor, legkésőbb 2010.1.1.

10.03a. cikk

Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a lakóterekben, kormányterekben és utasterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10.03b. cikk

Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban

(28)

28

10.04. cikk

Az európai szabványok alkalmazása a mentőcsónakokra

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10.05. cikk 2. szakasz

Felfújható mentőmellények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor. A 2003.9.30-án a hajón levő mentőmellények használhatók a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig

11. FEJEZET

11.02. cikk 4. szakasz

A fedélzetek külső széleinek és a munkaállomások felszerelései

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11.04. cikk

Oldalfedélzetek

(29)A közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni első kiadásakor vagy megújításakor, ha nagyobb, mint 7,30 m

29

11.05. cikk 1. szakasz

A munkaállomások megközelítése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. és 3. szakasz

Ajtók és bejáratok, kijáratok és folyosók, ahol a padlószinttől való különbség 0,50 m-nél nagyobb

A közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

Folyamatosan személyzettel ellátott munkaállomások lépcsői

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11.06. cikk 2. szakasz

Kijáratok és vészkijáratok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11.07. cikk 1. szakasz 2. mondat

Létrák, lépcsők és hasonló berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. és 3. szakasz

A közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

11.10. cikk

Nyílásfedelek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11.11. cikk

Csörlők

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11.12. cikk 2.-6. és 8.-10. szakasz

Daruk: a gyártó táblája, legnagyobb megengedett terhelés, védőberendezések, számításos ellenőrzés, szakértők általi ellenőrzés, a hajón tartandó bizonyítványok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11.13. cikk

Gyúlékony folyadékok tárolása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

12. FEJEZET

12.01. cikk 1. szakasz

A szokásosan a fedélzeten tartózkodó személyek szálláshelye

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12.02. cikk 3. szakasz

A padlók helyzete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

Nappali és hálóhelyiségek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. szakasz

A lakóterek belmagassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8. szakasz

A közösségi nappali helyiségek szabad padlófelülete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz

A helyiségek légtere

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10. szakasz

Az egy személyre jutó légtér mennyisége

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

11. szakasz

Az ajtók mérete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12. szakasz a) és b)

A lépcsők helyzete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

13. szakasz

Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12.03. cikk

Tisztasági berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12.04. cikk

Hajókonyhák

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12.05. cikk

Ivóvíz

N.R.C., legkésőbb 2006.12.31-én

12.06. cikk

Fűtés és szellőztetés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12.07. cikk 1. szakasz 2. mondat

Egyéb lakótéri berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15. FEJEZET

15.01. cikk 1. szakasz d)

A 9.14. cikk 3. szakaszának 2. mondata nem vonatkozik 50 V feletti névleges feszültségekre

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz c)

Szilárd tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezések tilalma a 13.07. cikk értelmében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor.

A rendelkezés nem vonatkozik szilárd tüzelőanyaggal üzemelő motorral rendelkező vízi járművekre (gőzmotorokra).

e)

A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések tilalma a 14. fejezet értelmében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.02. cikk 2. szakasz

Vízhatlan válaszfalak száma és elhelyezkedése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. szakasz 2. mondat

Biztonsági vonal, ha nincs vízzáró fedélzet

1996.1.1. előtt vízre bocsátott hajók esetében a követelmény N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10. szakasz c)

A bezárási folyamat ideje

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12. szakasz

Optikai figyelmeztetőrendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

15. szakasz

A kettősfenék vagy oldalüreg minimális magassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.03. cikk 1.-6. szakasz

Ép stabilitás

N.R.C., és, ha a maximális utaslétszámot emelik, legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. és 8. szakasz

Sérült stabilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz

2-rekeszes állapot

N.R.C.

10.-13. szakasz

Sérült stabilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.05. cikk 2. szakasz a)

Az az utaslétszám, melyre a 15.06. cikk 8. szakasza szerinti evakuálási terület megléte igazolt

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

b)

A 15.03. cikk szerinti stabilitási számításhoz figyelembe vett utaslétszám

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.06. cikk 1. szakasz a)

Az ütközési válaszfal mögötti és a leghátsó vízhatlan válaszfal szintje előtti fedélzeteken levő utasterek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz c) 1. mondat

A kijáratok teljes magassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. mondat

Az utaskabinok és egyéb kisebb helyiségek ajtajainak teljes szélessége

0,7 m-es méretnél N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

15.06. cikk 3. szakasz f) 1. mondat

A vészkijáratok mérete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

g)

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló helyiségek kijáratai

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz d)

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló ajtók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. szakasz

Az összekötő folyosókra vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. szakasz b)

Az evakuálási területekre vezető menekülési útvonalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

d)

A menekülési útvonalak mentén nem lehetnek lépcsőfokok, létrák vagy hasonlók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. szakasz

Megfelelő biztonsági útmutatórendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8. szakasz

A gyülekezési helyekre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz

Az utasterekben levő lépcsőkre és fordulóikra vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10. szakasz a) 1. mondat

Az EN 711: 1995. sz. európai szabvány szerinti védőkorlátok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. mondat

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló fedélzeteken levő védőkorlátok és korlátok magassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.06. cikk 10. szakasz b) 2. mondat

Általában a csökkent mozgásképességű személyek be- és kiszállítására szolgáló nyílások teljes szélessége

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

13. szakasz

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló közlekedési területek és azok falai

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

14. szakasz 1. mondat

A közlekedési területeken levő üvegajtók és -falak, valamint az ablaktáblák szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15. szakasz

A teljes mértékben panorámaablakból álló felépítményekre vagy azok tetejére vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

16. szakasz

Ivóvízrendszerek a 12.05. cikk szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2006.12.31. utáni kiadásakor vagy megújításakor

17. szakasz 2. mondat

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló WC-kre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

18. szakasz

Nyitható ablak nélküli kabinok szellőztetőrendszere

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

19. szakasz

A 15.06. cikk követelményei a legénység vagy a személyzet lakótereire vonatkozóan

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.07. cikk

A propulziós berendezésre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.08. cikk 2. szakasz

Az utasterekben levő hangszórókra vonatkozó követelmények

40 m LF-nél rövidebb vagy legfeljebb 75 utas szállítására alkalmas személyhajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

F

3. szakasz

A riasztórendszerre vonatkozó követelmények

Egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

4. szakasz

Fenékvízszint-riasztó minden vízzáró rekeszben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. szakasz

Két gépi meghajtású fenékvíz-szivattyú

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. szakasz

Tartósan rögzített fenékvíz-elvezető rendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8. szakasz

A fedélzet alatti helyiségek CO2-rekesz-rendszerének szellőztetőberendezése

2

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.09. cikk 3. szakasz

Megfelelő átszállító berendezés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.09. cikk 4. szakasz

Egyéni életmentő-felszerelés gyermekek számára

A közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig ez a berendezés az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének tekintendő

Életmentő-felszerelés

Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 5. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni.

Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 6. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig.

5. szakasz b) és c)

Megfelelő ülőhely, legalább 750 N úszóképesség

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

f)

Stabil billenés és megfelelő kapaszkodók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

i)

Megfelelő evakuációs eszközök az evakuálási területről a mentőtutajokra történő átszállításhoz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10. szakasz

A mentőcsónakok felszerelése motorral és keresőfénnyel

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.10. cikk 2. szakasz

A 9.16. cikk 3. szakasza vonatkozik a folyosókra és az utasok pihenőhelyeire is

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Megfelelő vészvilágítás

Vészvilágítás N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy

15.10. cikk 4. szakasz

Vészhelyzeti erőátviteli rendszer

A 25 m LF vagy annál rövidebb, egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

F

f)

A keresőfények vészellátása a 10.02. cikk 2. szakaszának i) alpontja szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

i)

A liftek és emelőberendezések vészellátása a 15.06. cikk 9. szakaszának 2.mondata szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. szakasz

A vészhelyzeti erőátviteli berendezésre vonatkozó követelmények:

–

a 15.11. cikk 2. szakasza szerinti válaszfalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

| – | a kábelek felszerelése |
| --- | --- |

–

a kábelek felszerelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

| – | vészhelyzeti erőátviteli berendezés a biztonsági vonal felett |
| --- | --- |

–

vészhelyzeti erőátviteli berendezés a biztonsági vonal felett

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.11. cikk

1. szakasz

Tűzvédelem

Anyagok és összetevők tűzvédelmi megfelelősége

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

A válaszfalak szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Festékek, lakkok és egyéb felületkezelő termékek, valamint a helyiségekben – kivéve a motortereket és tárolóhelyiségeket – a padlóburkolatok lángkésleltetők legyenek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

A társalgók mennyezetei és a falak burkolatai éghetetlen anyagból legyenek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

5. szakasz

A bútorok és szerelékek a gyülekezőhelyeken éghetetlen anyagból legyenek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. szakasz

A kódex szerinti ellenőrzés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. szakasz

Szigetelőanyagok a társalgókban

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8. szakasz

A válaszfalakban levő ajtókra vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz

Falak

Az automatikus, túlnyomásos vízfecskendező rendszerekkel nem rendelkező kabinos hajókon, a kabinok közötti falvégek esetén: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

10. szakasz

Válaszfalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.11. cikk 11. szakasz

Huzatmentesítők

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12. szakasz 2. mondat

Vasból vagy azzal egyenértékű más éghetetlen anyagból készült lépcsők

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

13. szakasz

A belső lépcsők körülzárása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

14. szakasz

Szellőztetőrendszerek és levegőellátást biztosító rendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15. szakasz

Szellőztetőrendszerek a hajókonyhákban, és elszívóval felszerelt tűzhelyek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

16. szakasz

Vezérlőközpontok, lépcsőházak, gyülekezőhelyek és füstelszívó-rendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

17. szakasz

Tűzjelző rendszerek

Egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.12. cikk 1. szakasz

Hordozható tűzoltó készülékek

Tűzoltó készülékek és hűtőanyagok a hajókonyhákban, fodrászatokban és parfümériákban: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

Tűzcsapok

2. tűzoltószivattyú: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

A tűzcsapokra vonatkozó követelmények

Nyomás és vízsugár hossza: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

6. szakasz

Anyagok, üzemzavar elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.12. cikk 7. szakasz

A csövek és tűzcsapok befagyásának elkerülése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8. szakasz b)

A tűzoltószivattyúk egymástól független működése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

c)

A vízsugár hossza valamennyi fedélzeten

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

d)

A tűzoltószivattyúk felszerelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz

Tűzoltó berendezések a motorterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.14. cikk 1. szakasz

Szennyvízgyűjtő- és mentesítő berendezések

Legfeljebb 50 ágyas kabinos és egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2. szakasz

A szennyvízgyűjtő tartályokra vonatkozó követelmények

Legfeljebb 50 ágyas kabinos és legfeljebb 50 személyes, egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.15. cikk 1. szakasz

Sérült stabilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

(Üres)

5. szakasz

Felszerelés mentőcsónakkal, emelvénnyel vagy azzal egyenértékű szerkezettel

A legfeljebb 250 utas szállítására vagy 50 ágy elhelyezésére engedélyezett személyhajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.15. cikk 6. szakasz

Felszerelés mentőcsónakkal, emelvénnyel vagy azzal egyenértékű szerkezettel

A legfeljebb 250 utas szállítására vagy 50 ágy elhelyezésére engedélyezett személyhajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. szakasz a)

Cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések riasztórendszerei

N.R.C., legkésőbb a bizonyítvány 14.15. cikk szerinti megújításakor

b)

Közös életmentő-felszerelés a 15.09. cikk 5. szakasza szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

16. FEJEZET

16.01. cikk 2. szakasz

Különleges csörlők, vagy azokkal egyenértékű összekapcsoló berendezések

A követelmény az 1995.1.1. előtt megfelelő rögzítőberendezés nélküli tolásra engedélyezett vízi járművekre vonatkozik, csak N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor.

16.01. cikk 3. szakasz utolsó mondat

Az energiaátviteli berendezésekre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

17. FEJEZET

17.02. cikk 3. szakasz

További követelmények

A vonatkozó cikkben megjelölt átmeneti rendelkezésekkel egyezők érvényesek.

17.03. cikk 1. szakasz

Általános riasztórendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

Legnagyobb megengedett terhelés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

17.04. cikk 2. és 3. szakasz

Fennmaradó biztonsági távolság

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

17.05. cikk 2. és 3. szakasz

Fennmaradó szabadoldal

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

17.06., 17.07. és 17.08. cikk

Dőléspróba és a stabilitás megerősítése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

17.09. cikk

Merülési vonalak és merülési skálák

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

20. FEJEZET

A rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 20. fejezetének átmeneti rendelkezései érvényesek

21. FEJEZET

21.01. – 21.02. cikk

A követelmények az 1995.1.1. előtt megépített kedvtelési célú kishajókra vonatkoznak, csak N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor.

24.03. cikk

Az 1976. április 1. előtt vízre bocsátott vízi járművekre vonatkozó eltérések

1.   A 24.02. cikkben foglalt rendelkezéseken túlmenően, az 1976. április 1. előtt vízre bocsátott vízi járművekre vonatkoznak az alábbi rendelkezések.

Az alábbi táblázatban alkalmazott meghatározások:

| — | „N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében. |
| --- | --- |

—

„N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében.

| — | „A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: A rendelkezésnek addigra eleget kell tenni, mire a közösségi bizonyítványt kiadják, vagy megújítják a rendelkezés hatályba lépését követően. |
| --- | --- |

—

„A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: A rendelkezésnek addigra eleget kell tenni, mire a közösségi bizonyítványt kiadják, vagy megújítják a rendelkezés hatályba lépését követően.

| Cikk és pont | Tartalom | Határidő és megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| 3. FEJEZET |
| 3.03. cikk 1. szakasz a) | Az ütközési válaszfal helyzete | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.04. cikk 2. szakasz | Tartályok, lakóterek és utasterek közös felületei | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. szakasz | Legnagyobb megengedett hangnyomás-szint | A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. FEJEZET |
| 4.01. cikk 2. szakasz, 4.02. és 4.03. cikk | Biztonsági távolság, szabadoldal, minimális szabadoldal | A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7. FEJEZET |
| 7.01. cikk 2. szakasz | A hajó által keltett hangnyomás | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 7.05. cikk 2. szakasz | A navigációs jelzőfények figyelése | A közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. FEJEZET |
| 8.08. cikk 3. és 4. szakasz | Minimális szivattyúteljesítmény és a leürítő csövek belső átmérője | A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.10. cikk 2. szakasz | A hajó által út közben keltett hangnyomás | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9. FEJEZET |
| 9.01. cikk | A villamos berendezésekre vonatkozó követelmények | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.03. cikk | Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.06. cikk | Legnagyobb megengedett feszültségek | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.10. cikk | Generátorok és motorok | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.11. cikk2. szakasz | Az akkumulátorok felszerelése | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.12. cikk | Kapcsolóberendezés szerkezetei | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.14. cikk | Rögzítések beszereléskor | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.15. cikk | Kábelek | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.17. cikk | Navigációs jelzőfények | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 12. FEJEZET |
| 12.02. cikk 5. szakasz | Zaj és rezgés a lakóterekben | A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15. FEJEZET |
| 15.02. cikk 5., 6. szakasz 1. mondat, 7.-11. és 13. szakasz | Biztonsági vonal, ha nincs vízzáró fedélzet | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.02. cikk 16. szakasz | Vízzáró ablakok | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.04. cikk | Biztonsági távolság, szabadoldal, merülési intézkedések | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.05. cikk | Utasok száma | A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 15.10. cikk 4. szakasz, 6. szakasz, 7. szakasz, 8. szakasz és 11. szakasz | Vészhelyzeti erőátviteli berendezés | R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor |

Cikk és pont

Tartalom

Határidő és megjegyzések

3. FEJEZET

3.03. cikk 1. szakasz a)

Az ütközési válaszfal helyzete

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

3.04. cikk 2. szakasz

Tartályok, lakóterek és utasterek közös felületei

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. szakasz

Legnagyobb megengedett hangnyomás-szint

A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

4. FEJEZET

4.01. cikk 2. szakasz, 4.02. és 4.03. cikk

Biztonsági távolság, szabadoldal, minimális szabadoldal

A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7. FEJEZET

7.01. cikk 2. szakasz

A hajó által keltett hangnyomás

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

7.05. cikk 2. szakasz

A navigációs jelzőfények figyelése

A közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8. FEJEZET

8.08. cikk 3. és 4. szakasz

Minimális szivattyúteljesítmény és a leürítő csövek belső átmérője

A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

8.10. cikk 2. szakasz

A hajó által út közben keltett hangnyomás

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9. FEJEZET

9.01. cikk

A villamos berendezésekre vonatkozó követelmények

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.03. cikk

Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.06. cikk

Legnagyobb megengedett feszültségek

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.10. cikk

Generátorok és motorok

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.11. cikk2. szakasz

Az akkumulátorok felszerelése

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.12. cikk

Kapcsolóberendezés szerkezetei

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.14. cikk

Rögzítések beszereléskor

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.15. cikk

Kábelek

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

9.17. cikk

Navigációs jelzőfények

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

12. FEJEZET

12.02. cikk 5. szakasz

Zaj és rezgés a lakóterekben

A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15. FEJEZET

15.02. cikk 5., 6. szakasz 1. mondat, 7.-11. és 13. szakasz

Biztonsági vonal, ha nincs vízzáró fedélzet

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.02. cikk 16. szakasz

Vízzáró ablakok

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.04. cikk

Biztonsági távolság, szabadoldal, merülési intézkedések

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.05. cikk

Utasok száma

A közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

15.10. cikk 4. szakasz, 6. szakasz, 7. szakasz, 8. szakasz és 11. szakasz

Vészhelyzeti erőátviteli berendezés

R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2.   A 15.11. cikk 3. szakaszának a) pontja az 1976. április 1. előtt vízre bocsátott, egynapos utazásra alkalmas hajókra vonatkozik a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni első kiadásáig vagy megújításáig, azzal a kikötéssel, hogy a menekülési útvonalakra néző felületeken használt festékek, lakkok, burkolatok és egyéb anyagok, valamint a panelek felületkezelésére használt egyéb anyagok legyenek tűzállók, és, hogy veszélyes mértékben nem keletkezhet füst vagy mérgező gáz.

3.   A 15.11. cikk 12. szakasza az 1976. április 1. előtt vízre bocsátott, egynapos utazásra alkalmas hajókra vonatkozik a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni első kiadásáig vagy megújításáig, azzal a kikötéssel, hogy teherhordó acélszerkezetű lépcsők helyett elegendő, ha a menekülési útvonalként szolgáló lépcsők szerkezete olyan, hogy tűz esetén körülbelül ugyanannyi ideig marad használható, mint egy teherhordó acélszerkezetű lépcső.

24.04. cikk

Egyéb eltérések

1.   Azon vízi járművek esetében, melyek minimális szabadoldalát az 1983. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 4.04. cikke szerint határozták meg, a felügyeleti szerv a tulajdonos kérésére meghatározhatja a minimális szabadoldalt az 1995. január 1-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 4.03. cikke szerint.

2.   Az 1983. július 1. előtt vízre bocsátott vízi járművek nem kötelesek megfelelni a 9. fejezetnek, de meg kell felelniük legalább az 1983. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 6. fejezetének.

3.   A 15.06. cikk 3. szakaszának a)-e) alpontjai, továbbá a 15.12. cikk 3. szakaszának a) alpontja, tekintettel az egységes tömlőhosszra vonatkozó szabályra, csak az 1984. szeptember 30. után vízre bocsátott vízi járművekre vonatkozik, valamint az érintett területek átalakítására, legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045. január 1. utáni első kiadásakor vagy megújításakor.

4.   Amennyiben az e fejezetben előírt rendelkezések alkalmazása az átmeneti rendelkezések lejárta után a gyakorlatban nehéz, vagy ha ezek alkalmazása aránytalan költségekkel jár, a kivizsgáló bizottság engedélyezhet eltéréseket ezektől a rendelkezésektől, a bizottság ajánlásai alapján. Ezeket az eltéréseket be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

5.   Ha ez a rendelkezés a berendezések szerkezetének követelményeit illetően európai vagy nemzetközi szabványra hivatkozik, az ilyen berendezést a szabvány bármilyen felülvizsgálatát követő 20 évig továbbra is lehet használni.

24.05. cikk

(Üres)

24.06. cikk

A 24.01. cikk által nem érintett vízi járművekre vonatkozó eltérések

1.   A következő rendelkezések az alábbiakra vonatkoznak:

| a) | azon vízi járművek, melyek hajóbizonyítványát a rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet értelmében először 1995. január 1. és ... (27) között adták ki, feltéve, hogy 1994. december 31-én nem álltak megépítés vagy átalakítás alatt |
| --- | --- |

a)

azon vízi járművek, melyek hajóbizonyítványát a rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet értelmében először 1995. január 1. és ... (27) között adták ki, feltéve, hogy 1994. december 31-én nem álltak megépítés vagy átalakítás alatt

27

| b) | azon vízi járművek, melyek 1995. január 1. és ... (27) között egy másik közlekedési engedélyt kaptak. |
| --- | --- |

b)

azon vízi járművek, melyek 1995. január 1. és ... (27) között egy másik közlekedési engedélyt kaptak.

27

2.   Igazolni kell, hogy ezek a vízi járművek megfelelnek az azon a napon hatályos rajnai hajózási felügyeletről szóló rendeletnek, amely napon a hajóbizonyítványt vagy a másik közlekedési engedélyt kiadták.

3.   A vízi járműveket úgy kell átalakítani, hogy megfeleljenek azoknak a rendelkezéseknek, amelyek a hajóbizonyítvány vagy a másik közlekedési engedély első kiadását követően lépnek hatályba, az alábbi táblázatban meghatározott átmeneti intézkedések szerint.

4.   A 24.04. cikk 4. és 5. szakaszai értelemszerűen alkalmazandók.

5.   Az alábbi táblázatban alkalmazott meghatározások:

| — | „N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében. |
| --- | --- |

—

„N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében.

| — | „A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: A rendelkezésnek addigra eleget kell tenni, mire a közösségi bizonyítványt kiadják, vagy megújítják a rendelkezés hatályba lépését követően. |
| --- | --- |

—

„A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: A rendelkezésnek addigra eleget kell tenni, mire a közösségi bizonyítványt kiadják, vagy megújítják a rendelkezés hatályba lépését követően.

| Cikk és pont | Tartalom | Határidő és megjegyzések | Érvényes az alábbi dátumok előtt hajóbizonyítvánnyal vagy közlekedési engedéllyel rendelkező vízi járművekre |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. FEJEZET |
| 3.03. cikk 7. szakasz | A hajók elején nem kinyúló horgonyok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2041.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 1999.10.1. |
| 3.04. cikk 3. szakasz 2. mondat | Szigetelés a motorterekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2003.4.1. |
| 3. szakasz 3. és 4. mondat | Nyitó- és zárószerkezetek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2003.10.1. |
| 8. FEJEZET |
| 8.02. cikk 4. szakasz | A motor részeinek védelme | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2003.4.1. |
| 8.03. cikk 3. szakasz | Túlfordulat elleni védelem | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2004.4.1. |
| 8.05. cikk 9. szakasz 1. mondat | A hangjelző berendezések olvashatósága a maximális töltési szintig | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 1999.4.1. |
| 13. szakasz | Töltési szintjelző nem csak a főmotorra, hanem a hajó biztonságos működéséhez szükséges egyéb motorokhoz is | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 1999.4.1. |
| 8a. FEJEZET |
| | A rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 8 a. fejezetének átmeneti rendelkezései alkalmazandók | | |
| 10. FEJEZET |
| 10.02. cikk 2. szakasz a) | Sodronyok és egyéb kötelek tanúsítása | Az első kötél cseréje a hajón: NR.C., legkésőbb 2008.1.1.
  Második és harmadik kötél: 2013.1.1. | 2003.4.1. |
| 10.03. cikk 1. szakasz | Európai szabvány | Cserekor, legkésőbb 2010.1.1. | 2002.4.1. |
| 2. szakasz | A, B és C tűzveszélyességi osztálynak való megfelelés | Cserekor, legkésőbb 2010.1.1. | 2002.4.1. |
| 10.03a. cikk | Tartósan rögzített tűzoltó-berendezések a kabinokban, kormányállásokban és utasterekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2002.4.1. |
| 10.03b. cikk | Tartósan rögzített tűzoltó-berendezések a motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban | (30)legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2002.4.1. |
| 10.04. cikk | Az európai szabvány alkalmazása a mentőcsónakokra | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2003.10.1. |
| 10.05. cikk 2. szakasz | Felfújható mentőmellények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor. A 2003. 9.30-án a hajón levő mentőmellények használhatók a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig | 2003.10.1. |
| 11. FEJEZET |
| 11.13. cikk | Gyúlékony folyadékok tárolása | N.R.C., a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2002.10.1. |
| 15. FEJEZET |
| 15.01. cikk 1. szakasz c) | 8.06. cikk 2. szakaszának 2. mondata nem alkalmazandó | N.R.C., a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| d) | A 9.14. cikk 3. szakaszának 2. mondata nem alkalmazandó 50 V feletti névleges feszültségekre | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 2. szakasz b) | A motorpetróleum-égető tűzhelyek tilalma a 13.04. cikk értelmében | N.R.C., a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| c) | A szilárd tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezések tilalma a 13.07. cikk értelmében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| e) | A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések tilalma a 14. fejezet értelmében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.02. cikk 2. szakasz | A vízhatlan válaszfalak száma és elhelyezkedése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 5. szakasz 2. mondat | Biztonsági vonal, ha nincs vízzáró fedélzet | 1996.1.1. előtt vízre bocsátott személyhajók esetében a követelmény N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15. szakasz | A kettősfenék vagy oldalüreg minimális magassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.03. cikk 1.-6. szakasz | Ép stabilitás | N.R.C., és, ha a maximális utaslétszámot emelik, legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.03. cikk 7. és 8. szakasz | Sérült stabilitás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 9. szakasz | 2-rekeszes állapot | N.R.C. | 2007.1.1. |
| 10.-13. szakasz | Sérült stabilitás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.05. cikk 2. szakasz a) | Az az utaslétszám, melyre a 15.06. cikk 8. szakasza szerinti evakuálási terület megléte igazolt | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| b) | A 15.03. cikk szerinti stabilitási számításhoz figyelembe vett utaslétszám | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.06. cikk 1. szakasz | Az ütközési válaszfal mögötti és a leghátsó vízhatlan válaszfal szintje előtti fedélzeteken levő utasterek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 2. szakasz | A 11.13. cikkben említett, gyúlékony folyadékok tárolására szolgáló szekrények és helyiségek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 3. szakasz c) 1. mondat | A kijáratok teljes magassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 2. mondat | Az utaskabinok és egyéb kisebb helyiségek ajtajainak teljes szélessége | 0,7 m-es méretnél N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes | 2006.1.1. |
| 15.06. cikk 3. szakasz f) 1. mondat | A vészkijáratok mérete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| g) | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló helyiségek kijáratai | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 4. szakasz d) | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló ajtók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 5. szakasz | Az összekötő folyosókra vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 6. szakasz b) | Az evakuálási területekre vezető menekülési útvonalak | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| c) | A motortereken és a hajókonyhákon keresztül nem vezethetnek menekülési útvonalak | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| d) | A menekülési útvonalak mentén nem lehetnek lépcsőfokok, létrák vagy hasonlók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 7. szakasz | Megfelelő biztonsági útmutatórendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 8. szakasz | A gyülekezőhelyekre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 9. szakasz a)-c), e) és az utolsó mondat | Az utasterekben levő lépcsőkre és fordulóikra vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 10. szakasz 1. mondat | Az EN 711: 1995. sz. európai szabvány szerinti védőkorlátok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 2. mondat | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló fedélzeteken levő védőkorlátok és korlátok magassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| b) 2. mondat | Általában a csökkent mozgásképességű személyek be- és kiszállítására szolgáló nyílások teljes szélessége | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 12. szakasz | Az EN 14206: 2003. sz. európai szabvány szerinti folyosók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 13. szakasz | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló közlekedési területek és azok falai | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 14. szakasz 1. mondat | A közlekedési területeken levő üvegajtók és -falak, valamint az ablaktáblák szerkezete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15. szakasz | A teljes mértékben panorámaablakból álló felépítményekre vagy azok tetejére vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 16. szakasz | Ivóvízrendszerek a 12.05. cikk szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 17. szakasz 2. mondat | A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló WC-kre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 18. szakasz | Nyitható ablak nélküli kabinok szellőztetőrendszere | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.07. cikk | A propulziós berendezésre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2007.1.1. |
| 15.08. cikk 2. szakasz | Az utasterekben levő hangszórókra vonatkozó követelmények | 40 m LF-nél rövidebb vagy legfeljebb 75 utas szállítására alkalmas személyhajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes | 2006.1.1. |
| 3. szakasz | A riasztórendszerre vonatkozó követelmények | Az egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes | 2006.1.1. |
| 3. szakasz c) | A hajó parancsnoksága számára a legénység és a személyzet riasztását lehetővé tevő riasztórendszer | Az egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor érvényes | 2006.1.1. |
| 4. szakasz | Fenékvízszint-riasztó minden vízzáró rekeszben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 5. szakasz | Két gépi meghajtású fenékvíz-szivattyú | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 6. szakasz | Tartósan rögzített fenékvíz-elvezető rendszer a 8.06. cikk 4. szakasza szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 7. szakasz | A hűtő-tárolóhelyiségek belső nyílása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 8. szakasz | A fedélzet alatti helyiségek CO2-rekesz-rendszerének szellőztetőberendezése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 9. szakasz | Kötszerdobozok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.09. cikk 1. szakasz 1. mondat | Mentőgyűrűk | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 2. szakasz | Egyéni életmentő-felszerelés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 3. szakasz | Megfelelő átszállító berendezés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 15.09. cikk 4. szakasz | Egyéni életmentő-felszerelés az EN 395: 1998. vagy EN 396: 1998. sz. európai szabvány szerint az utasok 100 %-a számára | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| | Egyéni életmentő-felszerelés gyermekek számára | A közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig ez a berendezés az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének tekintendő. | 2006.1.1. |
| | Életmentő-felszerelés | Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 5. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni.
  Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 6. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig. | 2006.1.1. |
| 5. szakasz b) és c) | Megfelelő ülőhely, legalább 750 N úszóképesség | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| f) | Stabil billenés és megfelelő kapaszkodók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| i) | Megfelelő evakuációs eszközök az evakuálási területről a mentőtutajokra történő átszállításhoz | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 9. szakasz | A mentőfelszerelés ellenőrzése a gyártó utasításai szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 10. szakasz | A mentőcsónak felszerelése motorral és keresőfénnyel | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 11. szakasz | Hordágy | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| | Villamos berendezés | | 2006.1.1. |
| 15.10. cikk 2. szakasz | A 9.16. cikk 3. szakasza vonatkozik a folyosókra és az utasok pihenőhelyeire is | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 3. szakasz | Megfelelő vészvilágítás | Vészhelyzeti világítás N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 4. szakasz | Vészhelyzeti erőátviteli berendezés | A 25 m LF vagy annál rövidebb, egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes | 2006.1.1. |
| f) | A keresőfények vészellátása a 10.02. cikk 2. szakaszának i) alpontja szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| i) | A liftek és emelőberendezések vészellátása a 15.06. cikk 9. szakaszának 2.mondata szerint | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor | 2006.1.1. |
| 6. szakasz | A vészhelyzeti erőátviteli berendezésre vonatkozó követelmények: | | 2006.1.1. |
| | – | a 15.11. cikk 2.pontja szerinti válaszfalak |

Cikk és pont

Tartalom

Határidő és megjegyzések

Érvényes az alábbi dátumok előtt hajóbizonyítvánnyal vagy közlekedési engedéllyel rendelkező vízi járművekre

3. FEJEZET

3.03. cikk 7. szakasz

A hajók elején nem kinyúló horgonyok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2041.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

1999.10.1.

3.04. cikk 3. szakasz 2. mondat

Szigetelés a motorterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2003.4.1.

3. szakasz 3. és 4. mondat

Nyitó- és zárószerkezetek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2003.10.1.

8. FEJEZET

8.02. cikk 4. szakasz

A motor részeinek védelme

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2003.4.1.

8.03. cikk 3. szakasz

Túlfordulat elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2004.4.1.

8.05. cikk 9. szakasz 1. mondat

A hangjelző berendezések olvashatósága a maximális töltési szintig

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

1999.4.1.

13. szakasz

Töltési szintjelző nem csak a főmotorra, hanem a hajó biztonságos működéséhez szükséges egyéb motorokhoz is

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

1999.4.1.

8a. FEJEZET

A rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 8 a. fejezetének átmeneti rendelkezései alkalmazandók

10. FEJEZET

10.02. cikk 2. szakasz a)

Sodronyok és egyéb kötelek tanúsítása

Az első kötél cseréje a hajón: NR.C., legkésőbb 2008.1.1.

Második és harmadik kötél: 2013.1.1.

2003.4.1.

10.03. cikk 1. szakasz

Európai szabvány

Cserekor, legkésőbb 2010.1.1.

2002.4.1.

2. szakasz

A, B és C tűzveszélyességi osztálynak való megfelelés

Cserekor, legkésőbb 2010.1.1.

2002.4.1.

10.03a. cikk

Tartósan rögzített tűzoltó-berendezések a kabinokban, kormányállásokban és utasterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2002.4.1.

10.03b. cikk

Tartósan rögzített tűzoltó-berendezések a motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban

(30)legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2035.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

30

2002.4.1.

10.04. cikk

Az európai szabvány alkalmazása a mentőcsónakokra

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2003.10.1.

10.05. cikk 2. szakasz

Felfújható mentőmellények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor. A 2003. 9.30-án a hajón levő mentőmellények használhatók a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig

2003.10.1.

11. FEJEZET

11.13. cikk

Gyúlékony folyadékok tárolása

N.R.C., a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2002.10.1.

15. FEJEZET

15.01. cikk 1. szakasz c)

8.06. cikk 2. szakaszának 2. mondata nem alkalmazandó

N.R.C., a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

d)

A 9.14. cikk 3. szakaszának 2. mondata nem alkalmazandó 50 V feletti névleges feszültségekre

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. szakasz b)

A motorpetróleum-égető tűzhelyek tilalma a 13.04. cikk értelmében

N.R.C., a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

c)

A szilárd tüzelőanyaggal üzemelő fűtőberendezések tilalma a 13.07. cikk értelmében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

e)

A cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések tilalma a 14. fejezet értelmében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.02. cikk 2. szakasz

A vízhatlan válaszfalak száma és elhelyezkedése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

5. szakasz 2. mondat

Biztonsági vonal, ha nincs vízzáró fedélzet

1996.1.1. előtt vízre bocsátott személyhajók esetében a követelmény N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15. szakasz

A kettősfenék vagy oldalüreg minimális magassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.03. cikk 1.-6. szakasz

Ép stabilitás

N.R.C., és, ha a maximális utaslétszámot emelik, legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.03. cikk 7. és 8. szakasz

Sérült stabilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

9. szakasz

2-rekeszes állapot

N.R.C.

2007.1.1.

10.-13. szakasz

Sérült stabilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.05. cikk 2. szakasz a)

Az az utaslétszám, melyre a 15.06. cikk 8. szakasza szerinti evakuálási terület megléte igazolt

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

b)

A 15.03. cikk szerinti stabilitási számításhoz figyelembe vett utaslétszám

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.06. cikk 1. szakasz

Az ütközési válaszfal mögötti és a leghátsó vízhatlan válaszfal szintje előtti fedélzeteken levő utasterek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. szakasz

A 11.13. cikkben említett, gyúlékony folyadékok tárolására szolgáló szekrények és helyiségek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

3. szakasz c) 1. mondat

A kijáratok teljes magassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. mondat

Az utaskabinok és egyéb kisebb helyiségek ajtajainak teljes szélessége

0,7 m-es méretnél N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

2006.1.1.

15.06. cikk 3. szakasz f) 1. mondat

A vészkijáratok mérete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

g)

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló helyiségek kijáratai

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

4. szakasz d)

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló ajtók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

5. szakasz

Az összekötő folyosókra vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

6. szakasz b)

Az evakuálási területekre vezető menekülési útvonalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

c)

A motortereken és a hajókonyhákon keresztül nem vezethetnek menekülési útvonalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

d)

A menekülési útvonalak mentén nem lehetnek lépcsőfokok, létrák vagy hasonlók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

7. szakasz

Megfelelő biztonsági útmutatórendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

8. szakasz

A gyülekezőhelyekre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

9. szakasz a)-c), e) és az utolsó mondat

Az utasterekben levő lépcsőkre és fordulóikra vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

10. szakasz 1. mondat

Az EN 711: 1995. sz. európai szabvány szerinti védőkorlátok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. mondat

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló fedélzeteken levő védőkorlátok és korlátok magassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

b) 2. mondat

Általában a csökkent mozgásképességű személyek be- és kiszállítására szolgáló nyílások teljes szélessége

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

12. szakasz

Az EN 14206: 2003. sz. európai szabvány szerinti folyosók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

13. szakasz

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló közlekedési területek és azok falai

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

14. szakasz 1. mondat

A közlekedési területeken levő üvegajtók és -falak, valamint az ablaktáblák szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15. szakasz

A teljes mértékben panorámaablakból álló felépítményekre vagy azok tetejére vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

16. szakasz

Ivóvízrendszerek a 12.05. cikk szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

17. szakasz 2. mondat

A csökkent mozgásképességű személyek általi használatra szolgáló WC-kre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

18. szakasz

Nyitható ablak nélküli kabinok szellőztetőrendszere

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.07. cikk

A propulziós berendezésre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2007.1.1.

15.08. cikk 2. szakasz

Az utasterekben levő hangszórókra vonatkozó követelmények

40 m LF-nél rövidebb vagy legfeljebb 75 utas szállítására alkalmas személyhajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

F

2006.1.1.

3. szakasz

A riasztórendszerre vonatkozó követelmények

Az egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

2006.1.1.

3. szakasz c)

A hajó parancsnoksága számára a legénység és a személyzet riasztását lehetővé tevő riasztórendszer

Az egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor érvényes

2006.1.1.

4. szakasz

Fenékvízszint-riasztó minden vízzáró rekeszben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

5. szakasz

Két gépi meghajtású fenékvíz-szivattyú

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

6. szakasz

Tartósan rögzített fenékvíz-elvezető rendszer a 8.06. cikk 4. szakasza szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

7. szakasz

A hűtő-tárolóhelyiségek belső nyílása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

8. szakasz

A fedélzet alatti helyiségek CO2-rekesz-rendszerének szellőztetőberendezése

2

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

9. szakasz

Kötszerdobozok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.09. cikk 1. szakasz 1. mondat

Mentőgyűrűk

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. szakasz

Egyéni életmentő-felszerelés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

3. szakasz

Megfelelő átszállító berendezés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.09. cikk 4. szakasz

Egyéni életmentő-felszerelés az EN 395: 1998. vagy EN 396: 1998. sz. európai szabvány szerint az utasok 100 %-a számára

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

Egyéni életmentő-felszerelés gyermekek számára

A közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig ez a berendezés az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének tekintendő.

2006.1.1.

Életmentő-felszerelés

Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 5. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni.

Azon személyhajók esetében, melyek a 15.09. cikk 6. szakasza szerinti közös életmentő-felszereléssel vannak felszerelve 2005.1.1. előtt, ezeket az egyéni életmentő-felszerelés megfelelőjének kell tekinteni a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásáig vagy megújításáig.

2006.1.1.

5. szakasz b) és c)

Megfelelő ülőhely, legalább 750 N úszóképesség

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

f)

Stabil billenés és megfelelő kapaszkodók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

i)

Megfelelő evakuációs eszközök az evakuálási területről a mentőtutajokra történő átszállításhoz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

9. szakasz

A mentőfelszerelés ellenőrzése a gyártó utasításai szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

10. szakasz

A mentőcsónak felszerelése motorral és keresőfénnyel

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

11. szakasz

Hordágy

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

Villamos berendezés

2006.1.1.

15.10. cikk 2. szakasz

A 9.16. cikk 3. szakasza vonatkozik a folyosókra és az utasok pihenőhelyeire is

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

3. szakasz

Megfelelő vészvilágítás

Vészhelyzeti világítás N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

4. szakasz

Vészhelyzeti erőátviteli berendezés

A 25 m LF vagy annál rövidebb, egynapos utazásra alkalmas hajóknál a rendelkezés N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor érvényes

F

2006.1.1.

f)

A keresőfények vészellátása a 10.02. cikk 2. szakaszának i) alpontja szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

i)

A liftek és emelőberendezések vészellátása a 15.06. cikk 9. szakaszának 2.mondata szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

6. szakasz

A vészhelyzeti erőátviteli berendezésre vonatkozó követelmények:

2006.1.1.

–

a 15.11. cikk 2.pontja szerinti válaszfalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

| – | a kábelek felszerelése |
| --- | --- |

–

a kábelek felszerelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

| – | vészhelyzeti erőátviteli berendezés a biztonsági vonal felett |
| --- | --- |

–

vészhelyzeti erőátviteli berendezés a biztonsági vonal felett

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.11. cikk

Tűzvédelem

2007.1.1.

1. szakasz

Az anyagok és összetevők tűzvédelmi megfelelősége

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.11. cikk 2. szakasz

A válaszfalak szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

3. szakasz

Festékek, lakkok és egyéb felületkezelő termékek, valamint a helyiségekben – kivéve a motortereket és tárolóhelyiségeket – a padlóburkolatok lángkésleltetők legyenek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2015.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

4. szakasz

A társalgók mennyezetei és a falak burkolatai éghetetlen anyagból legyenek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

5. szakasz

A bútorok és szerelékek a gyülekezőhelyeken éghetetlen anyagból legyenek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

6. szakasz

A kódexszerinti ellenőrzés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

7. szakasz

Szigetelőanyagok a társalgókban

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

8. szakasz a), b), c) 2. mondat és d)

A válaszfalakban levő ajtókra vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

9. szakasz

Falak

Az automatikus, túlnyomásos vízfecskendező rendszerekkel nem rendelkező kabinos hajókon, a kabinok közötti falvégek esetén: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

10. szakasz

Válaszfalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

12. szakasz 2. mondat

Vasból vagy azzal egyenértékű más éghetetlen anyagból készült lépcsők

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

13. szakasz

A belső lépcsők körülzárása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

14. szakasz

Szellőztetőrendszerek és levegőellátást biztosító rendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15. szakasz

Szellőztetőrendszerek a hajókonyhákban, és elszívóval felszerelt tűzhelyek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

16. szakasz

Vezérlőközpontok, lépcsőházak, gyülekezőhelyek és füstelszívó-rendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

17. szakasz

Tűzjelző rendszerek

Egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.12. cikk 1. szakasz

Hordozható tűzoltó készülékek

Tűzoltó készülék, tűzoltótakaró a hajókonyhákban, fodrászatokban és parfümériákban: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. szakasz

Tűzcsap-rendszer

2. tűzoltószivattyú: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

4. szakasz

Tűzcsap-szelepek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1

5. szakasz

Tengelyirányban csatlakoztatott hevedercséve

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

6. szakasz

Anyagok, üzemzavar elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

7. szakasz

A csövek és tűzcsapok befagyása elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

8. szakasz b)

A tűzoltószivattyúk független működése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

d)

A tűzoltószivattyúk felszerelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

9. szakasz

Tűzoltó berendezések a motorterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.12. cikk 9. szakasz

Acélból készült, vagy egyenértékű jellemzőkkel bíró tűzoltórendszer a motorterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1.

utáni kiadásakor vagy megújításakor. Az átmeneti időszak nem vonatkozik az 1995.12.31. után vízre bocsátott hajókra, melyek hajóteste fából, alumíniumból vagy műanyagból készült, és motortereik nem a 3.04. cikk 3. és 4. szakasza szerinti anyagból vannak.

2006.1.1.

15.13. cikk

Biztonságtechnikai szervezés

Egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.14. cikk 1. szakasz

Szennyvízgyűjtő- és mentesítő berendezések

50 vagy annál kevesebb ággyal rendelkező, és egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

2. szakasz

A szennyvízgyűjtő tartályokra vonatkozó követelmények

50 vagy annál kevesebb ággyal rendelkező kabinos hajóknál, és legfeljebb 50 utas szállítására engedélyezett, egynapos utazásra alkalmas hajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.15. cikk

Bizonyos személyhajókra vonatkozó mentességek

2006.1.1.

1. szakasz

Sérült stabilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2045.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

4. szakasz

(Üres)

5. szakasz

Felszerelés mentőcsónakkal, emelvénnyel, vagy azzal egyenértékű szerkezettel

A legfeljebb 250 utas szállítására vagy 50 ágy elhelyezésére engedélyezett személyhajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

6. szakasz

Felszerelés mentőcsónakkal, emelvénnyel, vagy azzal egyenértékű szerkezettel

A legfeljebb 250 utas szállítására vagy 50 ágy elhelyezésére engedélyezett személyhajóknál: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

15.15. cikk 9. szakasz a)

Cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések riasztórendszerei

N.R.C., legkésőbb a bizonyítvány 14.15. cikk szerinti megújításakor

2006.1.1.

b)

Közös életmentő-felszerelések a 15.09. cikk 5.pontja szerint

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány 2010.1.1. utáni kiadásakor vagy megújításakor

2006.1.1.

24.07. cikk

(Üres)

24a. FEJEZET

R ZÓNÁJÚ VÍZI UTAKON NEM KÖZLEKEDŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

24a.01. cikk

Az átmeneti rendelkezések alkalmazása már üzemelő vízi járművekre, és a korábbi közösségi bizonyítványok érvényessége

1.   A következő rendelkezések az alábbi vízi járművekre vonatkoznak:

| a) | azon vízi járművek, melyek közösségi bizonyítványát ... (27) adták ki először, és |
| --- | --- |

a)

azon vízi járművek, melyek közösségi bizonyítványát ... (27) adták ki először, és

27

| b) | azon vízi járművek, melyek másik közlekedési engedélyt kaptak ... (27), |
| --- | --- |

b)

azon vízi járművek, melyek másik közlekedési engedélyt kaptak ... (27),

27

és nem közlekednek r zónájú vízi utakon.

2.   Igazolni kell, hogy ezek a vízi járművek megfelelnek a 82/714/EGK irányelv II. mellékletének 1.-13. fejezeteiben foglalt rendelkezéseknek a hajóbizonyítvány vagy a másik közlekedési engedély kiadásának napján.

3.   Az ... (27) előtt kiadott közösségi bizonyítványok továbbra is érvényesek a bizonyítványon feltüntetett lejárati időpontig. A 2.09. cikk 2. szakaszát továbbra is alkalmazni kell.

27

24a.02. cikk

Már üzemelő vízi járművekre vonatkozó mentességek

1.   Azon vízi járműveket, melyek hajógerincét AA.BB.CC előtt (24 hónappal az irányelv közzétételének napja után) vízre bocsátották, mentesíteni kell az alábbi rendelkezések alól, a táblázat 3. oszlopában leírt feltételek mellett, feltéve, hogy megfelelnek az 1982. október 4-én hatályos ezen irányelv II. mellékletének 1.-12. fejezetében foglalt követelményeknek.

(24 hónappal az irányelv közzétételének napja után)

2.   Az alábbi táblázatban alkalmazott meghatározások:

| — | „N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében. |
| --- | --- |

—

„N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében.

| — | „A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: azt jelenti, hogy ennek a követelménynek akkor kell eleget tenni, amikor a bizonyítványt legközelebb megújítják ... (27) után. Amennyiben a bizonyítvány érvényessége ... (27) és ... (31) között lejár, a követelmény mindazonáltal csak ... (27)-től kezdve kötelező. |
| --- | --- |

—

„A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: azt jelenti, hogy ennek a követelménynek akkor kell eleget tenni, amikor a bizonyítványt legközelebb megújítják ... (27) után. Amennyiben a bizonyítvány érvényessége ... (27) és ... (31) között lejár, a követelmény mindazonáltal csak ... (27)-től kezdve kötelező.

27

27

31

27

| Cikk és pont | Tartalom | Határidő és megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| 3. FEJEZET |
| 3.03. cikk 1. szakasz a) | Az ütközési válaszfalak elhelyezkedése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.03. cikk 2. szakasz | Lakótéri biztonsági berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.03. cikk 2. szakasz | Biztonsági berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (34)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.03. cikk 4. szakasz | Gáztömör leválasztás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.03. cikk 5. szakasz 2. szakasz | A leghátsó vízhatlan válaszfalban levő ajtók figyelése | |
| 3.03. cikk 7. szakasz | Első hajó horgony horonnyal | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.04. cikk 3. szakasz 2. mondat | Szigetelés a motorterekben | N.R.C, legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.04. cikk 3. szakasz 3. és 4. mondat | Nyitó- és zárószerkezetek | N.R.C, legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 3.04. cikk 6. szakasz | A II. melléklet 2005/.../EK irányelv általi módosítása következtében motortérnek minősülő helyiségek kijáratai | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. FEJEZET |
| 4.04. cikk | Merülési vonalak | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 5. FEJEZET |
| 5.06. cikk 1. szakasz 1. mondat | Előírt (előremeneti) sebesség | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 6. FEJEZET |
| 6.01. cikk 1. szakasz | Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 3. szakasz | Állandó dőlés és külső hőmérsékletek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 6.01. cikk 7. szakasz | A kormánytengelyek szerkezete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 6.02. cikk 2. szakasz | Erőkarok üzembe helyezése egyetlen művelettel | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 3. szakasz | Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság biztosítása egy második energiaátviteli berendezéssel/kézi erővel | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 6.03. cikk 1. szakasz | Egyéb energiafogyasztók rákötése a hidraulikus kormányszerkezet energiaátvivő rendszerére | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 2. szakasz | Külön hidraulikus tartályok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 6.05. cikk 1. szakasz | A kézi meghajtás automatikus lekapcsolása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 6.06. cikk 1. szakasz | Két, egymástól független indítórendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 6.07. cikk 2. szakasz a) | Szintellenőrzési riasztás mindkét hidraulikus tartálynál és rendszernyomás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| e) | A pufferberendezések megfigyelése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 6.08. cikk 1. szakasz | A 9.20. cikk szerinti villamos berendezésekre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (33) |
| 7. FEJEZET |
| 7.02. cikk 2.-7. szakasz | Akadálymentes kilátás a kormányállásból az alábbiak kivételével: | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 7.02. cikk 3. szakasz 2. szakasz | Akadálymentes kilátás a kormányos szokásos látószögében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 5. szakasz | Minimális vakító fényátadás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 7.03. cikk 7. szakasz | Riasztók leállítása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. szakasz | Automatikus átkapcsolás másik áramforrásra | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 7.04. cikk 1. szakasz | A főmotorok és a kormánymű vezérlése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 7.04. cikk 2. szakasz | A főmotor vezérlése | ha a kormányállást egyszemélyes radarhajózásra alakították ki: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40, ha a mozgás irányát közvetlenül el lehet érni; N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 egyéb motorok esetén |
| 7.09. cikk | Riasztórendszerek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 1. szakasz | Leereszthető kormányállások | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor
  Automatikus leeresztés nélkül: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 2. és 3. szakasz | | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8. FEJEZET |
| 8.01. cikk 3. szakasz | Csak belsőégésű motorok 55 °C-nál magasabb lobbanáspontú tüzelőanyag égetésére | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 8.02 . cikk 1. szakasz | A motorok biztosítása véletlen indítás ellen | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 4. szakasz | A motor alkatrészeinek védelme | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.03. cikk 2. szakasz | Megfigyelőberendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 3. szakasz | Automatikus túlfordulat elleni védelem | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 5. szakasz | A tengely átvezetésének szerkezete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 8.05. cikk 1. szakasz | Acéltartályok folyékony tüzelőanyagokhoz | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 8.05. cikk 2. szakasz | A tartályszelepek automatikus zárása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 3. szakasz | Nem lehet tüzelőanyag-tartály az ütközési válaszfal előtt | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 4. szakasz | Nem lehet tüzelőanyag-tartály vagy annak szereléke közvetlenül a motorok vagy kipufogócsövek felett | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15.  (33)Addig a megfelelő berendezéssel biztosítani kell a tüzelőanyagok biztonságos elvezetését. |
| 6. szakasz 3.-5. mondat | Légcsövek és csatlakozócsövek felszerelése és méretezése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 7. szakasz | Elzárószerkezet a fedélzetről működtetve | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 9. szakasz 1. mondat | A kapacitásmérő műszerek olvashatósága a maximális töltési szintig | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 13. szakasz | Töltési szintjelző nem csak a főmotorra, hanem a hajó biztonságos működéséhez szükséges egyéb motorokhoz is | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32) |
| 8.06. cikk | Kenőolaj tárolása, csövek és tartozékok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 8.07. cikk | Az energiaátvivő rendszerben, a vezérlő és indító rendszerben, valamint a fűtőrendszerben, a csövekben és tartozékokban használt olaj tárolása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 8.08. cikk 8. szakasz | Egyszerű zárószerkezet nem elegendő a ballasztterek és a ballaszt szállítására alkalmas rakterek leürítő csöveinek összekapcsolására | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 8.08. cikk 9. szakasz | Mérőműszerek a tartályok fenékvízében | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 8.09. cikk 2. szakasz | Az olajos víz és a fáradtolaj gyűjtésére szolgáló berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 8.10. cikk 3. szakasz | Kibocsátási határérték 65 dB(A) álló hajóknál | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 9. FEJEZET |
| 9.01. cikk 1. szakasz 2. mondat | A vonatkozó dokumentumok benyújtása a felügyeleti szervhez | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 9.01. cikk 2. szakasz 2. franciabek. | A fő-, vészhelyzeti- és elosztó kapcsolótábla kapcsolási rajzait a fedélzeten kell tartani | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 3. szakasz | Belső környezeti és fedélzeti hőmérsékletek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 9.02 . cikk 1.-3. szakasz | Áramellátó rendszerek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 9.03. cikk | Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32) |
| 9.05 . cikk 4. szakasz | A földelőkábelek keresztmetszete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32) |
| 9.11. cikk 4. szakasz | Hatékony szellőztetés, ha az akkumulátorok zárt térben, szekrényben vagy dobozban vannak | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 9.12. cikk | Kapcsolóberendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 9.12 . cikk 3. szakasz b) | Fény- és hangjelzés adására képes földelésérzékelő készülék | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 9.13. cikk | Vészhelyzeti áramkör-megszakítók | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 9.14. cikk | Berendezések tartozékai | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 9.14. cikk 3. szakasz 2. mondat | Egyfázisú kapcsolók tiltása mosodákban, fürdőszobákban, mosóhelyiségekben és egyéb nedves helyiségekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 9.15. cikk 2. szakasz | Minimális keresztmetszet 1,5 mm2 kábelenként | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 10. szakasz | A leereszthető kormányállásba bekötött kábelek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 9.16. cikk 3. szakasz 2. mondat | Második áramkör | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 9.19. cikk | Mechanikus berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 9.20. cikk | Villamos berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 9.21. cikk | Elektromágneses kompatibilitás | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 10. FEJEZET |
| 10.01. cikk | Horgonyberendezés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 10.02. cikk 2. szakasz a) | Kikötő- és egyéb kábelek bizonyítványa | Az első kábel cseréje a hajón: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

  Második és harmadik kábel: ZZ + 20 (34) |
| 10.03. cikk 1. szakasz | Európai szabvány | Cserekor, legkésőbb ZZ + 15 (33) |
| 2. szakasz | A, B és C osztályú tüzeknek való megfelelőség | Cserekor, legkésőbb ZZ + 15 (33) |
| 4. szakasz | A CO2-tartalom és a helyiség méretének viszonya | Cserekor, legkésőbb ZZ + 15 (33) |
| 10.03a. cikk | Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a lakóterekben, kormányterekben és utasterekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 10.03b. cikk | Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban | Az 1985. október 1. előtt felszeerlt CO2-tűzoltókészülékek továbbra is használhatók a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (32)utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha megfelelnek a 82/714/EGK irányelv II. mellékletének 13.03. szakaszában foglalt követelményeknek. |
| 10.04. cikk | Az európai szabványok alkalmazása a mentőcsónakokra | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 10.05. cikk 2. szakasz | Felfújható mentőmellények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15  (33)

  Az AA.BB.CC (35). előtti napon a hajón levő mentőmellények használhatók a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (33)utáni kiadásáig vagy megújításáig + 15. |
| 11. FEJEZET |
| 11.02. cikk 4. szakasz | A fedélzetek külső széleinek és a munkaállomások felszerelései | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 11.04. cikk | Oldalfedélzetek | (36)A bizonyítvány első megújítása ZZ + 40 után (32), ha a szélesség nagyobb, mint 7,30 m |
| 11.05. cikk 1. szakasz | A munkaállomások megközelítése | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 2. és 3. szakasz | Ajtók és bejáratok, kijáratok és folyosók, ahol a padlószinttől való különbség 0,50 m-nél nagyobb | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 4. szakasz | Folyamatosan személyzettel ellátott munkaállomások lépcsői | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 11.06. cikk 2. szakasz | Kijáratok és vészkijáratok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 11.07. cikk 1. szakasz 2. mondat | Létrák, lépcsők és hasonló berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 2. és 3. szakasz | | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 11.10. cikk | Nyílásfedelek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 11.11. cikk | Csörlők | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33) |
| 11.12. cikk 2.-6. és 8.-10. szakasz | Daruk: a gyártó táblája, legnagyobb megengedett terhelés, védőberendezések, számításos ellenőrzés, szakértők általi ellenőrzés, a hajón tartandó bizonyítványok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32) |
| 11.13. cikk | Gyúlékony folyadékok tárolása | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 12. FEJEZET |
| 12.01. cikk 1. szakasz | A szokásosan a fedélzeten tartózkodó személyek szálláshelye | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 12.02. cikk 3. szakasz | A padlók helyzete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 4. szakasz | Nappali és hálóhelyiségek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 12.02. cikk 5. szakasz | Zaj és rezgés a lakóterekben | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |
| 6. szakasz | A lakóterek belmagassága | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 8. szakasz | A közösségi nappali helyiségek szabad padlófelülete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 9. szakasz | A helyiségek légtere | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 10. szakasz | Az egy személyre jutó légtér mennyisége | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 11. szakasz | Az ajtók mérete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 12. szakasz a) és b) | A lépcsők helyzete | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 13. szakasz | Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 12.03. cikk | Tisztasági berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 12.04. cikk | Hajókonyhák | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 |
| 12.05. cikk | Ivóvíz | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 12.06. cikk | Fűtés és szellőztetés | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 12.07. cikk 1. szakasz 2. mondat | Egyéb lakótéri berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 15. FEJEZET |
| | Személyhajók | Lásd az irányelv 8. cikkét |
| 15a. FEJEZET |
| | Vitorlás személyhajók | Lásd az irányelv 8. cikkét |
| 16. FEJEZET |
| 16.01. cikk 2. szakasz | Különleges csörlők, vagy azokkal egyenértékű összekapcsoló berendezések | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 3. szakasz utolsó mondat | Az energiaátviteli berendezésekre vonatkozó követelmények | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32) |
| 17. FEJEZET |
| | Úszó munkagép | Lásd az irányelv 8. cikkét |
| 21. FEJEZET |
| | Kedvtelési célú kishajó | Lásd az irányelv 8. cikkét |
| 22b. FEJEZET |
| 22b.03. cikk | Második, független kormányszerkezet energiaátvivő rendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34) |

Cikk és pont

Tartalom

Határidő és megjegyzések

3. FEJEZET

3.03. cikk 1. szakasz a)

Az ütközési válaszfalak elhelyezkedése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor

32

3.03. cikk 2. szakasz

Lakótéri biztonsági berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor

33

3.03. cikk 2. szakasz

Biztonsági berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (34)utáni kiadásakor vagy megújításakor

34

3.03. cikk 4. szakasz

Gáztömör leválasztás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor

33

3.03. cikk 5. szakasz 2. szakasz

A leghátsó vízhatlan válaszfalban levő ajtók figyelése

3.03. cikk 7. szakasz

Első hajó horgony horonnyal

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor

32

3.04. cikk 3. szakasz 2. mondat

Szigetelés a motorterekben

N.R.C, legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

3.04. cikk 3. szakasz 3. és 4. mondat

Nyitó- és zárószerkezetek

N.R.C, legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

3.04. cikk 6. szakasz

A II. melléklet 2005/.../EK irányelv általi módosítása következtében motortérnek minősülő helyiségek kijáratai

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor

32

4. FEJEZET

4.04. cikk

Merülési vonalak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor

33

5. FEJEZET

5.06. cikk 1. szakasz 1. mondat

Előírt (előremeneti) sebesség

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

6. FEJEZET

6.01. cikk 1. szakasz

Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

3. szakasz

Állandó dőlés és külső hőmérsékletek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

6.01. cikk 7. szakasz

A kormánytengelyek szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

6.02. cikk 2. szakasz

Erőkarok üzembe helyezése egyetlen művelettel

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

3. szakasz

Az 5. fejezet által előírt kormányozhatóság biztosítása egy második energiaátviteli berendezéssel/kézi erővel

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

6.03. cikk 1. szakasz

Egyéb energiafogyasztók rákötése a hidraulikus kormányszerkezet energiaátvivő rendszerére

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

2. szakasz

Külön hidraulikus tartályok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

6.05. cikk 1. szakasz

A kézi meghajtás automatikus lekapcsolása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

6.06. cikk 1. szakasz

Két, egymástól független indítórendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

6.07. cikk 2. szakasz a)

Szintellenőrzési riasztás mindkét hidraulikus tartálynál és rendszernyomás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

e)

A pufferberendezések megfigyelése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

6.08. cikk 1. szakasz

A 9.20. cikk szerinti villamos berendezésekre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (33)

33

7. FEJEZET

7.02. cikk 2.-7. szakasz

Akadálymentes kilátás a kormányállásból az alábbiak kivételével:

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

7.02. cikk 3. szakasz 2. szakasz

Akadálymentes kilátás a kormányos szokásos látószögében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

5. szakasz

Minimális vakító fényátadás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

7.03. cikk 7. szakasz

Riasztók leállítása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8. szakasz

Automatikus átkapcsolás másik áramforrásra

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

7.04. cikk 1. szakasz

A főmotorok és a kormánymű vezérlése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

7.04. cikk 2. szakasz

A főmotor vezérlése

ha a kormányállást egyszemélyes radarhajózásra alakították ki: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (32)utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40, ha a mozgás irányát közvetlenül el lehet érni; N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (33)utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 egyéb motorok esetén

32

33

7.09. cikk

Riasztórendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

1. szakasz

Leereszthető kormányállások

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

Automatikus leeresztés nélkül: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

2. és 3. szakasz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8. FEJEZET

8.01. cikk 3. szakasz

Csak belsőégésű motorok 55 °C-nál magasabb lobbanáspontú tüzelőanyag égetésére

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

8.02 . cikk 1. szakasz

A motorok biztosítása véletlen indítás ellen

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

4. szakasz

A motor alkatrészeinek védelme

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8.03. cikk 2. szakasz

Megfigyelőberendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

3. szakasz

Automatikus túlfordulat elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

5. szakasz

A tengely átvezetésének szerkezete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

8.05. cikk 1. szakasz

Acéltartályok folyékony tüzelőanyagokhoz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

8.05. cikk 2. szakasz

A tartályszelepek automatikus zárása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

3. szakasz

Nem lehet tüzelőanyag-tartály az ütközési válaszfal előtt

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

4. szakasz

Nem lehet tüzelőanyag-tartály vagy annak szereléke közvetlenül a motorok vagy kipufogócsövek felett

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15.  (33)Addig a megfelelő berendezéssel biztosítani kell a tüzelőanyagok biztonságos elvezetését.

33

6. szakasz 3.-5. mondat

Légcsövek és csatlakozócsövek felszerelése és méretezése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

7. szakasz

Elzárószerkezet a fedélzetről működtetve

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

9. szakasz 1. mondat

A kapacitásmérő műszerek olvashatósága a maximális töltési szintig

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

13. szakasz

Töltési szintjelző nem csak a főmotorra, hanem a hajó biztonságos működéséhez szükséges egyéb motorokhoz is

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32)

32

8.06. cikk

Kenőolaj tárolása, csövek és tartozékok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

8.07. cikk

Az energiaátvivő rendszerben, a vezérlő és indító rendszerben, valamint a fűtőrendszerben, a csövekben és tartozékokban használt olaj tárolása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

8.08. cikk 8. szakasz

Egyszerű zárószerkezet nem elegendő a ballasztterek és a ballaszt szállítására alkalmas rakterek leürítő csöveinek összekapcsolására

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

8.08. cikk 9. szakasz

Mérőműszerek a tartályok fenékvízében

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

8.09. cikk 2. szakasz

Az olajos víz és a fáradtolaj gyűjtésére szolgáló berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

8.10. cikk 3. szakasz

Kibocsátási határérték 65 dB(A) álló hajóknál

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

9. FEJEZET

9.01. cikk 1. szakasz 2. mondat

A vonatkozó dokumentumok benyújtása a felügyeleti szervhez

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

9.01. cikk 2. szakasz 2. franciabek.

A fő-, vészhelyzeti- és elosztó kapcsolótábla kapcsolási rajzait a fedélzeten kell tartani

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

3. szakasz

Belső környezeti és fedélzeti hőmérsékletek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

9.02 . cikk 1.-3. szakasz

Áramellátó rendszerek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

9.03. cikk

Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32)

32

9.05 . cikk 4. szakasz

A földelőkábelek keresztmetszete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32)

32

9.11. cikk 4. szakasz

Hatékony szellőztetés, ha az akkumulátorok zárt térben, szekrényben vagy dobozban vannak

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

9.12. cikk

Kapcsolóberendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

9.12 . cikk 3. szakasz b)

Fény- és hangjelzés adására képes földelésérzékelő készülék

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

9.13. cikk

Vészhelyzeti áramkör-megszakítók

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

9.14. cikk

Berendezések tartozékai

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

9.14. cikk 3. szakasz 2. mondat

Egyfázisú kapcsolók tiltása mosodákban, fürdőszobákban, mosóhelyiségekben és egyéb nedves helyiségekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

9.15. cikk 2. szakasz

Minimális keresztmetszet 1,5 mm2 kábelenként

2

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

10. szakasz

A leereszthető kormányállásba bekötött kábelek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

9.16. cikk 3. szakasz 2. mondat

Második áramkör

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

9.19. cikk

Mechanikus berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

9.20. cikk

Villamos berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

9.21. cikk

Elektromágneses kompatibilitás

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

10. FEJEZET

10.01. cikk

Horgonyberendezés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

10.02. cikk 2. szakasz a)

Kikötő- és egyéb kábelek bizonyítványa

Az első kábel cseréje a hajón: N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

Második és harmadik kábel: ZZ + 20 (34)

34

10.03. cikk 1. szakasz

Európai szabvány

Cserekor, legkésőbb ZZ + 15 (33)

33

2. szakasz

A, B és C osztályú tüzeknek való megfelelőség

Cserekor, legkésőbb ZZ + 15 (33)

33

4. szakasz

A CO2-tartalom és a helyiség méretének viszonya

2

Cserekor, legkésőbb ZZ + 15 (33)

33

10.03a. cikk

Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a lakóterekben, kormányterekben és utasterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

10.03b. cikk

Tartósan rögzített tűzoltó készülékek a motorterekben, kazánterekben és szivattyúházakban

Az 1985. október 1. előtt felszeerlt CO2-tűzoltókészülékek továbbra is használhatók a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (32)utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha megfelelnek a 82/714/EGK irányelv II. mellékletének 13.03. szakaszában foglalt követelményeknek.

2

32

10.04. cikk

Az európai szabványok alkalmazása a mentőcsónakokra

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

10.05. cikk 2. szakasz

Felfújható mentőmellények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15  (33)

33

Az AA.BB.CC (35). előtti napon a hajón levő mentőmellények használhatók a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ.  (33)utáni kiadásáig vagy megújításáig + 15.

35

33

11. FEJEZET

11.02. cikk 4. szakasz

A fedélzetek külső széleinek és a munkaállomások felszerelései

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

11.04. cikk

Oldalfedélzetek

(36)A bizonyítvány első megújítása ZZ + 40 után (32), ha a szélesség nagyobb, mint 7,30 m

36

32

11.05. cikk 1. szakasz

A munkaállomások megközelítése

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

2. és 3. szakasz

Ajtók és bejáratok, kijáratok és folyosók, ahol a padlószinttől való különbség 0,50 m-nél nagyobb

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

4. szakasz

Folyamatosan személyzettel ellátott munkaállomások lépcsői

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

11.06. cikk 2. szakasz

Kijáratok és vészkijáratok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

11.07. cikk 1. szakasz 2. mondat

Létrák, lépcsők és hasonló berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

2. és 3. szakasz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

11.10. cikk

Nyílásfedelek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

11.11. cikk

Csörlők

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 15 (33)

33

11.12. cikk 2.-6. és 8.-10. szakasz

Daruk: a gyártó táblája, legnagyobb megengedett terhelés, védőberendezések, számításos ellenőrzés, szakértők általi ellenőrzés, a hajón tartandó bizonyítványok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (32)

32

11.13. cikk

Gyúlékony folyadékok tárolása

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

12. FEJEZET

12.01. cikk 1. szakasz

A szokásosan a fedélzeten tartózkodó személyek szálláshelye

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

12.02. cikk 3. szakasz

A padlók helyzete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

4. szakasz

Nappali és hálóhelyiségek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

12.02. cikk 5. szakasz

Zaj és rezgés a lakóterekben

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

6. szakasz

A lakóterek belmagassága

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

8. szakasz

A közösségi nappali helyiségek szabad padlófelülete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

9. szakasz

A helyiségek légtere

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

10. szakasz

Az egy személyre jutó légtér mennyisége

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

11. szakasz

Az ajtók mérete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

12. szakasz a) és b)

A lépcsők helyzete

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

13. szakasz

Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

12.03. cikk

Tisztasági berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

12.04. cikk

Hajókonyhák

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40

12.05. cikk

Ivóvíz

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

12.06. cikk

Fűtés és szellőztetés

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

12.07. cikk 1. szakasz 2. mondat

Egyéb lakótéri berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

15. FEJEZET

Személyhajók

Lásd az irányelv 8. cikkét

15a. FEJEZET

Vitorlás személyhajók

Lásd az irányelv 8. cikkét

16. FEJEZET

16.01. cikk 2. szakasz

Különleges csörlők, vagy azokkal egyenértékű összekapcsoló berendezések

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

3. szakasz utolsó mondat

Az energiaátviteli berendezésekre vonatkozó követelmények

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 40 (32)

32

17. FEJEZET

Úszó munkagép

Lásd az irányelv 8. cikkét

21. FEJEZET

Kedvtelési célú kishajó

Lásd az irányelv 8. cikkét

22b. FEJEZET

22b.03. cikk

Második, független kormányszerkezet energiaátvivő rendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (34)

34

24a.03. cikk

Az 1985. január 1. előtt vízre bocsátott hajógerincű vízi járművekre vonatkozó mentességek

1.   A 24a.02. cikk rendelkezésein túlmenően, azon vízi járműveket, melyek hajógerincét 1985. január 1. előtt vízre bocsátották, szintén mentesíteni kell az alábbi rendelkezések alól, a táblázat 3. oszlopában leírt feltételek mellett, feltéve, hogy a hajó és legénysége biztonságát más megfelelő módon biztosítják:

2.   Az alábbi táblázatban alkalmazott meghatározások:

| — | „N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében. |
| --- | --- |

—

„N.R.C.”: A rendelkezés nem vonatkozik a már üzemelő vízi járművekre, kivéve, ha az érintett alkatrészeket kicserélik, vagy átalakítják, azaz a rendelkezés csak újonnan épített vízi járművekre, és az érintett alkatrészek vagy területek cseréjére vagy átalakítására vonatkozik. Amennyiben a meglevő alkatrészeket olyan cseredarabokkal váltották ki, amelyek ugyanolyan technológiát alkalmaznak és ugyanolyan típusúak, abban az esetben ez nem minősül cserének („R”) az átmeneti rendelkezések értelmében.

| — | „A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: azt jelenti, hogy ennek a követelménynek akkor kell eleget tenni, amikor a bizonyítványt legközelebb megújítják ... (27) után. Amennyiben a bizonyítvány érvényessége ... (27) és ... (31) között lejár, a követelmény mindazonáltal csak ... (31)-től kezdve kötelező. |
| --- | --- |

—

„A közösségi bizonyítvány kiadása vagy megújítása”: azt jelenti, hogy ennek a követelménynek akkor kell eleget tenni, amikor a bizonyítványt legközelebb megújítják ... (27) után. Amennyiben a bizonyítvány érvényessége ... (27) és ... (31) között lejár, a követelmény mindazonáltal csak ... (31)-től kezdve kötelező.

27

27

31

31

| Cikk és pont | Tartalom | Határidő és megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| 3. FEJEZET |
| 3.03. cikk 1. szakasz | Vízzáró ütközési válaszfalak | N.R.C. |
| 3.03. cikk 2. szakasz | Lakóterek, biztonsági berendezések | N.R.C. |
| 3.03. cikk 5. szakasz | Nyílások a vízzáró válaszfalakon | N.R.C |
| 3.04. cikk 2. szakasz | Tartályok felületei | N.R.C. |
| 3.04. cikk 7. szakasz | Legnagyobb megengedett hangnyomás-szint a motorterekben | N.R.C. |
| 4. FEJEZET |
| 4.01. cikk | Biztonsági távolság | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (37)utáni kiadásakor vagy megújításakor |
| 4.02. cikk | Szabadoldal | N.R.C. |
| 6. FEJEZET |
| 6.01. cikk 3. szakasz | A kormányszerkezetre vonatkozó követelmények | N.R.C. |
| 7. FEJEZET |
| 7.01. cikk 2. szakasz | Legnagyobb megengedett hangnyomás-szint a kormányállásban | N.R.C. |
| 7.05. cikk 2. szakasz | A navigációs jelzőfények figyelése | N.R.C. |
| 7.12. cikk | Leereszthető kormányállások | N.R.C. |
| 8. FEJEZET |
| 8.01. cikk 3. szakasz | Bizonyos folyékony tüzelőanyagok tilalma | N.R.C. |
| 8.04. cikk | Motor kipufogórendszer | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor |
| 8.05. cikk 13. szakasz | Tüzelőanyag töltési szint riasztóberendezése | N.R.C. |
| 8.08. cikk 2. szakasz | Felszerelés fenékvíz-szivattyúkkal | N.R.C. |
| 8.08. cikk 3. és 4. szakasz | A fenékvíz-szivattyúk átmérője és minimális szivattyúzási teljesítménye | N.R.C. |
| 8.08. cikk 5. szakasz | A feltöltést automatikusan szabályozó fenékvíz-szivattyúk | N.R.C. |
| 8.08. cikk 6. szakasz | Felszerelés szűrőkkel | N.R.C. |
| 8.08. cikk 7. szakasz | Automatikusan zárható szerkezetek a leghátsó részben | N.R.C. |
| 8.10. cikk 2. szakasz | A hajó által keltett zaj | N.R.C. |
| 9. FEJEZET |
| 9.01. cikk 2. szakasz | A villamos berendezések bizonyítványai | N.R.C. |
| 9.01. cikk 3. szakasz | A villamos berendezések felszerelése | N.R.C. |
| 9.06. cikk | Legnagyobb megengedett feszültségek | N.R.C. |
| 9.10. cikk | Generátorok és motorok | N.R.C. |
| 9.11. cikk 2. szakasz | Akkumulátorok | N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (38) |
| 9.12. cikk 2. szakasz | Kapcsolók, védelmi berendezések | N.R.C., + 20 (38) |
| 9.14. cikk 3. szakasz | Egyidejű kapcsolás | N.R.C. |
| 9.15. cikk | Kábelek | N.R.C. |
| 9.16. cikk 3. szakasz | Világítás a motorterekben | N.R.C. |
| 9.17. cikk 1. szakasz | A navigációs jelzőfények kapcsolótáblái | N.R.C. |
| 9.17. cikk 2. szakasz | A navigációs jelzőfények áramellátása | N.R.C. |
| 10. FEJEZET |
| 10.01. cikk 9. szakasz | Horgonycsörlők | N.R.C. |
| 10.04. cikk 1. szakasz | Mentőcsónakok a szabvány szerint | N.R.C. |
| 10.05. cikk 1. szakasz | Mentőgyűrűk a szabvány szerint | N.R.C. |
| 10.05. cikk 2. szakasz | Mentőmellények a szabvány szerint | N.R.C. |
| 11. FEJEZET |
| 11.11. cikk 2. szakasz | A csörlők biztonsága | N.R.C. |
| 12. FEJEZET |
| 12.02. cikk 13. szakasz | Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek | N.R.C. |

Cikk és pont

Tartalom

Határidő és megjegyzések

3. FEJEZET

3.03. cikk 1. szakasz

Vízzáró ütközési válaszfalak

N.R.C.

3.03. cikk 2. szakasz

Lakóterek, biztonsági berendezések

N.R.C.

3.03. cikk 5. szakasz

Nyílások a vízzáró válaszfalakon

N.R.C

3.04. cikk 2. szakasz

Tartályok felületei

N.R.C.

3.04. cikk 7. szakasz

Legnagyobb megengedett hangnyomás-szint a motorterekben

N.R.C.

4. FEJEZET

4.01. cikk

Biztonsági távolság

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány ...  (37)utáni kiadásakor vagy megújításakor

37

4.02. cikk

Szabadoldal

N.R.C.

6. FEJEZET

6.01. cikk 3. szakasz

A kormányszerkezetre vonatkozó követelmények

N.R.C.

7. FEJEZET

7.01. cikk 2. szakasz

Legnagyobb megengedett hangnyomás-szint a kormányállásban

N.R.C.

7.05. cikk 2. szakasz

A navigációs jelzőfények figyelése

N.R.C.

7.12. cikk

Leereszthető kormányállások

N.R.C.

8. FEJEZET

8.01. cikk 3. szakasz

Bizonyos folyékony tüzelőanyagok tilalma

N.R.C.

8.04. cikk

Motor kipufogórendszer

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány kiadásakor vagy megújításakor

8.05. cikk 13. szakasz

Tüzelőanyag töltési szint riasztóberendezése

N.R.C.

8.08. cikk 2. szakasz

Felszerelés fenékvíz-szivattyúkkal

N.R.C.

8.08. cikk 3. és 4. szakasz

A fenékvíz-szivattyúk átmérője és minimális szivattyúzási teljesítménye

N.R.C.

8.08. cikk 5. szakasz

A feltöltést automatikusan szabályozó fenékvíz-szivattyúk

N.R.C.

8.08. cikk 6. szakasz

Felszerelés szűrőkkel

N.R.C.

8.08. cikk 7. szakasz

Automatikusan zárható szerkezetek a leghátsó részben

N.R.C.

8.10. cikk 2. szakasz

A hajó által keltett zaj

N.R.C.

9. FEJEZET

9.01. cikk 2. szakasz

A villamos berendezések bizonyítványai

N.R.C.

9.01. cikk 3. szakasz

A villamos berendezések felszerelése

N.R.C.

9.06. cikk

Legnagyobb megengedett feszültségek

N.R.C.

9.10. cikk

Generátorok és motorok

N.R.C.

9.11. cikk 2. szakasz

Akkumulátorok

N.R.C., legkésőbb a közösségi bizonyítvány XX.YY.ZZ. utáni kiadásakor vagy megújításakor + 20 (38)

38

9.12. cikk 2. szakasz

Kapcsolók, védelmi berendezések

N.R.C., + 20 (38)

38

9.14. cikk 3. szakasz

Egyidejű kapcsolás

N.R.C.

9.15. cikk

Kábelek

N.R.C.

9.16. cikk 3. szakasz

Világítás a motorterekben

N.R.C.

9.17. cikk 1. szakasz

A navigációs jelzőfények kapcsolótáblái

N.R.C.

9.17. cikk 2. szakasz

A navigációs jelzőfények áramellátása

N.R.C.

10. FEJEZET

10.01. cikk 9. szakasz

Horgonycsörlők

N.R.C.

10.04. cikk 1. szakasz

Mentőcsónakok a szabvány szerint

N.R.C.

10.05. cikk 1. szakasz

Mentőgyűrűk a szabvány szerint

N.R.C.

10.05. cikk 2. szakasz

Mentőmellények a szabvány szerint

N.R.C.

11. FEJEZET

11.11. cikk 2. szakasz

A csörlők biztonsága

N.R.C.

12. FEJEZET

12.02. cikk 13. szakasz

Veszélyes gázokat vagy folyadékokat szállító csövek

N.R.C.

24a.04. cikk

Egyéb eltérések

Amennyiben az e fejezetben előírt rendelkezések alkalmazása az átmeneti rendelkezések lejárta után a gyakorlatban nehéz, vagy ha ezek alkalmazása aránytalan költségekkel jár, a felügyeleti szerv engedélyezhet eltéréseket ezektől a rendelkezésektől, a bizottság ajánlásai alapján. Ezeket az eltéréseket be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba.

---

(1)  Ha a berendezések nagy mennyiségű hőt bocsátanak ki: IP 12.

1

Ha a berendezések nagy mennyiségű hőt bocsátanak ki: IP 12.

(2)  Ha a berendezéseknek vagy tábláknak nincs ilyen típusú védelme, akkor elhelyezésüknek kell megfelelni az adott típusú elhelyezésre vonatkozó feltételeknek.

2

Ha a berendezéseknek vagy tábláknak nincs ilyen típusú védelme, akkor elhelyezésüknek kell megfelelni az adott típusú elhelyezésre vonatkozó feltételeknek.

(3)  Hitelesített biztonsági típusú villamosberendezések, az alábbiakkal összhangban:

3

Hitelesített biztonsági típusú villamosberendezések, az alábbiakkal összhangban:

| a) | EN 50014: 1997.; 50015: 1998.; 50016: 2002.; 50017: 1998.; 50018: 2000.; 50019: 2000. és 50020: 2002. sz. európai szabványok
  vagy |
| --- | --- |

a)

EN 50014: 1997.; 50015: 1998.; 50016: 2002.; 50017: 1998.; 50018: 2000.; 50019: 2000. és 50020: 2002. sz. európai szabványok

vagy

| b) | IEC kiadás: 60079. 2003. október 1. |
| --- | --- |

b)

IEC kiadás: 60079. 2003. október 1.

(4)  Ha a feszültség magasabb feszültségű hálózatokból érkezik, galvános leválasztást kell használni (biztonsági transzformátor).

4

(5)  A másodlagos körök minden pólusát le kell választani a földelésről.

5

(6)  A vezérlőközpontok és a belső gyülekezőhelyek közötti válaszfalaknak az A0 típusnak kell megfelelniük, míg a külső gyülekezőhelyeknél csak a B15 típusnak.

6

(7)  A társalgók és a belső gyülekezőhelyek közötti válaszfalaknak az A30 típusnak kell megfelelniük, míg a külső gyülekezőhelyeknél csak a B15 típusnak.

7

(8)  A kabinok közötti válaszfalaknak, a kabinok és a foyosók közötti válaszfalaknak, valamint a társalgókat elválasztó, 10. pont szerinti függőleges válaszfalaknak a B15 típusnak kell megfelelniük, a túlnyomásos sprinkler-berendezésekkel felszerelt helyiségeknél pedig a B0 típusnak.

8

(9)  A 15.07. cikk és a 15.10. cikk 6. szakasza szerinti motorterek közötti válaszfalaknak az A60 típusnak kell megfelelniük; egyéb esetekben az A0 típusnak.

9

(10)  A B15 típus megfelelő egyrészről a hajókonyhák, másrészről pedig a hűtőraktárak és élelmiszertároló helyiségek közötti válaszfalakhoz.

10

(11)  A vezérlőközpontok és a belső gyülekezőhelyek közötti válaszfalaknak az A0 típusnak kell megfelelniük, míg a külső gyülekezőhelyeknél csak a B15 típusnak.

11

(12)  A társalgók és a belső gyülekezőhelyek közötti válaszfalaknak az A30 típusnak kell megfelelniük, míg a külső gyülekezőhelyeknél csak a B15 típusnak.

12

(13)  A kabinok közötti válaszfalaknak, a kabinok és a foyosók közötti válaszfalaknak, valamint a társalgókat elválasztó, 10. pont szerinti függőleges válaszfalaknak a B15 típusnak kell megfelelniük, a túlnyomásos sprinkler-berendezésekkel felszerelt helyiségeknél pedig a B0 típusnak.

13

(14)  A 15.07. cikk és a 15.10. cikk 6. szakasza szerinti motorterek közötti válaszfalaknak az A60 típusnak kell megfelelniük; egyéb esetekben az A0 típusnak.

14

(15)  Távolság a vitorlaárboc-keresztfától a fedélzetig.

15

(16)  Az árbocsudár teljes hossza az árboccsúcs nélkül.

16

(17)  Az árbocsudár átmérője az árboccsúcs illesztésének vonalában.

17

(18)  Az orrárboc teljes hossza.

18

(19)  Az orrvitorla-keresztrúd teljes hossza.

19

(20)  A fő vitorlakeresztrúd teljes hossza.

20

(21)  A csonkaárboc teljes hossza.

21

(22)  Távolság a felső vagy a vitorla-keresztfától a fedélzetig.

22

(23)  Távolság a felső vagy a vitorla-keresztfától a fedélzetig.

23

(24)  HL L 207., 1998.7.23., 1. o. A 98/79/EK irányelvvel (HL L 331., 1998.12.7., 1. o.) módosított irányelv.

24

(25)  HL L 164., 1994.6.30., 15. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

25

(26)  Az olyan raktérrészek, melyek a víznek kitett szabad felületeket adnak, a különálló részeket alkotó hosszanti vagy keresztirányú rekeszfelosztásból adódnak.

26

(27)  Ezen irányelv hatálybalépést követő 2 évvel.

27

(28)






  1.

28

| 1. | Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek. |
| --- | --- |

Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek.

2

| 2. | Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

2.

Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek.

2

| 1. | Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek.

2

| 2. | Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

2.

Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek.

2

| 3. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig. |
| --- | --- |

3.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig.

28

| 1. | Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek.

2

| 2. | Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

2.

Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek.

2

| 3. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig. |
| --- | --- |

3.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig.

| 1. | Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek.

2

| 2. | Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

2.

Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek.

2

| 3. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig. |
| --- | --- |

3.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig.

| 4. | A 10.03b. cikk 2. szakasza csak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig alkalmazandó, ha az említett berendezések 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókon vannak felszerelve. |
| --- | --- |

4.

A 10.03b. cikk 2. szakasza csak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig alkalmazandó, ha az említett berendezések 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókon vannak felszerelve.

28

| 1. | Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek. |
| --- | --- |

1.

Az 1980. október 1. előtt felszerelt CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha a Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1975-I-23. sz. határozata értelmében megfelelnek a 7.03. cikk 5. szakaszában foglalt, 1976. április 1-én hatályos követelményeknek.

2

| 2. | Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

2.

Az 1992. április 1. és 1994. december 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések használatban maradhatnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig, ha az 1994. december 31-én hatályban levő, rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 7.03. cikkének 5. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelnek.

2

| 3. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig. |
| --- | --- |

3.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1992. április 1. és 1994. december 31. között kiadott, az 1994. december 31-én hatályban levő rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 7.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozó ajánlásai érvényben maradnak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig.

| 4. | A 10.03b. cikk 2. szakasza csak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig alkalmazandó, ha az említett berendezések 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókon vannak felszerelve. |
| --- | --- |

4.

A 10.03b. cikk 2. szakasza csak a közösségi bizonyítvány 2035. január 1. utáni kiadásáig vagy megújításáig alkalmazandó, ha az említett berendezések 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókon vannak felszerelve.

(29)  A rendelkezés az 1994.12.31. után vízre bocsátott, és az üzemben levő hajókra vonatkozik az alábbi előírással:

29

A 11.04. cikk követelményeinek meg kell felelni a teljes raktér felújításakor.

Ha az oldalfedélzet teljes szélességének módosítása érinti az oldalfedélzetek teljes hosszát,

| a) | 11.04. cikket be kell tartani, ha az oldalfedélzet teljes szélességét 0,90 m magasságúra módosítják, vagy, ha az e magasság feletti teljes szélességet csökkentik, |
| --- | --- |

a)

11.04. cikket be kell tartani, ha az oldalfedélzet teljes szélességét 0,90 m magasságúra módosítják, vagy, ha az e magasság feletti teljes szélességet csökkentik,

| b) | az átalakítás előtt az oldalfedélzet teljes szélességének 0,90 m-es magassága, vagy az e magasság feletti teljes szélesség nem lehet kisebb, mint a 11.04. cikkben megjelölt értékek. |
| --- | --- |

b)

az átalakítás előtt az oldalfedélzet teljes szélességének 0,90 m-es magassága, vagy az e magasság feletti teljes szélesség nem lehet kisebb, mint a 11.04. cikkben megjelölt értékek.

(30)






  1.

30

| 1. | Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának. |
| --- | --- |

Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának.

2

| 1. | Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának. |
| --- | --- |

1.

Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának.

2

| 2. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

2.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek.

30

| 1. | Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának. |
| --- | --- |

1.

Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának.

2

| 2. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

2.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek.

| 1. | Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának. |
| --- | --- |

1.

Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának.

2

| 2. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

2.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek.

| 3. | A 10.03b. cikk, 2. szakaszának a) alpontja csak az 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókra érvényes. |
| --- | --- |

3.

A 10.03b. cikk, 2. szakaszának a) alpontja csak az 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókra érvényes.

30

| 1. | Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának. |
| --- | --- |

1.

Az 1995. január 1. és 2003. március 31. között felszerelt állandó CO2-tűzoltóberendezések továbbra is engedélyezettek, ha megfelelnek a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló egyezmény 10.03. cikke 5. szakaszának.

2

| 2. | A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

2.

A Rajnai Hajózási Központi Bizottság 1995. január 1. és 2002. március 31. közötti, a 2002. március 31-én hatályos rajnai hajózás felügyeletéről szóló rendelet 10.03. cikkének 5. szakaszára vonatkozóan kiadott ajánlásai továbbra is érvényesek.

| 3. | A 10.03b. cikk, 2. szakaszának a) alpontja csak az 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókra érvényes. |
| --- | --- |

3.

A 10.03b. cikk, 2. szakaszának a) alpontja csak az 1992. október 1. előtt vízre bocsátott hajókra érvényes.

(31)  Ezen irányelv hatálybalépést követő 3 évvel.

31

(32)  Ezen irányelv hatálybalépést követő 43 évvel.

32

(33)  Ezen irányelv hatálybalépést követő 18 évvel.

33

(34)  Ezen irányelv hatálybalépést követő 23 évvel.

34

(35)  Ezen irányelv hatálybalépést követő 2 évvel.

35

(36)  A rendelkezés az AA.BB.CC. után vízre bocsátott hajókra, és a már üzemelő hajókra vonatkozik, az alábbi kikötésekkel:

36

A 11.04. cikk követelményeinek meg kell felelni a teljes raktér felújításakor.

Ha az oldalfedélzet teljes szélességének módosítása érinti az oldalfedélzetek teljes hosszát,

| a) | a 11.04. cikket be kell tartani, ha az oldalfedélzet teljes szélességét 0,90 m magasságúra módosítják, vagy, ha az e magasság feletti teljes szélességet csökkentik, |
| --- | --- |

a)

a 11.04. cikket be kell tartani, ha az oldalfedélzet teljes szélességét 0,90 m magasságúra módosítják, vagy, ha az e magasság feletti teljes szélességet csökkentik,

| b) | az átalakítás előtt az oldalfedélzet teljes szélességének 0,90 m-es magassága, vagy az e magasság feletti teljes szélesség nem lehet kisebb, mint a 11.04. cikkben megjelölt értékek. |
| --- | --- |

b)

az átalakítás előtt az oldalfedélzet teljes szélességének 0,90 m-es magassága, vagy az e magasság feletti teljes szélesség nem lehet kisebb, mint a 11.04. cikkben megjelölt értékek.

(37)  Ezen irányelv hatálybalépését követő 13 évvel.

37

(38)  Ezen irányelv hatálybalépését követő 23 évvel.

38

I. függelék

BIZTONSÁGTECHNIKAI JELEK

| 1. ábra
  Engedély nélkül belépni tilos | | Szín: piros/fehér/fekete |
| --- | --- | --- |
| 2. ábra
  Tűz, nyílt láng használata és dohányzás tilos | | Szín: piros/fehér/fekete |
| 3. ábra
  Tűzoltó készülék | | Szín: piros/fehér |
| 4. ábra
  Általános veszély | | Szín: fekete/sárga |
| 5. ábra
  Tűzoltótömlő | | Szín: piros/fehér |
| 6. ábra
  Tűzoltó berendezés | | Szín: piros/fehér |
| 7. ábra
  Hallásvédő használata kötelező | | Szín: kék/fehér |
| 8. ábra
  Kötszerdoboz | | Szín: zöld/fehér |

1. ábra

Engedély nélkül belépni tilos

Image

Szín: piros/fehér/fekete

2. ábra

Tűz, nyílt láng használata és dohányzás tilos

Image

Szín: piros/fehér/fekete

3. ábra

Tűzoltó készülék

Image

Szín: piros/fehér

4. ábra

Általános veszély

Image

Szín: fekete/sárga

5. ábra

Tűzoltótömlő

Image

Szín: piros/fehér

6. ábra

Tűzoltó berendezés

Image

Szín: piros/fehér

7. ábra

Hallásvédő használata kötelező

Image

Szín: kék/fehér

8. ábra

Kötszerdoboz

Image

Szín: zöld/fehér

A ténylegesen alkalmazott jelek kis mértékben eltérhetnek az e függelékben bemutatott grafikáktól, illetve lehetnek ezeknél részletesebben kidolgozottak, feltéve, hogy a jelentésük nem változik, és a különbségek és módosítások a jelentéstartalmat nem teszik érthetetlenné.

II. függelék

KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁSOK

| 1. | : | A kitérési és fordulási képességre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- | --- |
| 2. | : | Az előírt maximális sebességre, a megállási és a hátrameneti képessége vonatkozó követelmények. |
| 3. | : | A tolóhajók vagy a merev kötelékben tolt vízi járművek összekapcsoló berendezéseinek és összekapcsolós eszközeinek követelményei. |
| 4. | : | Zajmérések. |
| 5. | : | Különlegesen csökkentett tömegű horgonyok. |
| 6. | : | Vízzáró körablakok. |
| 7. | : | Az automatikus, túlnyomásos vízfecskendező berendezések. |
| 8. | : | Hajóbizonyítvány kiadása. |
| 9. | : | Üzemanyagtartályok úszó vízi járműveken. |
| 10. | : | Minimális hajótest-vastagság bárkák esetén. |
| 11. | : | Fáradtolaj-gyűjtő berendezések. |
| 12. | : | A hajó mozgása saját erőből. |
| 13. | : | Megfelelő tűzriasztási rendszer. |
| 14. | : | A hajó különálló részei úszóképességének, billenésének és stabilitásának igazolása. |
| 15. | : | Minimális legénységgel üzemelő hajók felszerelése. |
| 16. | : | Villamos kábelek |
| 17. | : | Kilátás a kormányállásból |

1.

:

A kitérési és fordulási képességre vonatkozó követelmények.

2.

:

Az előírt maximális sebességre, a megállási és a hátrameneti képessége vonatkozó követelmények.

3.

:

A tolóhajók vagy a merev kötelékben tolt vízi járművek összekapcsoló berendezéseinek és összekapcsolós eszközeinek követelményei.

4.

:

Zajmérések.

5.

:

Különlegesen csökkentett tömegű horgonyok.

6.

:

Vízzáró körablakok.

7.

:

Az automatikus, túlnyomásos vízfecskendező berendezések.

8.

:

Hajóbizonyítvány kiadása.

9.

:

Üzemanyagtartályok úszó vízi járműveken.

10.

:

Minimális hajótest-vastagság bárkák esetén.

11.

:

Fáradtolaj-gyűjtő berendezések.

12.

:

A hajó mozgása saját erőből.

13.

:

Megfelelő tűzriasztási rendszer.

14.

:

A hajó különálló részei úszóképességének, billenésének és stabilitásának igazolása.

15.

:

Minimális legénységgel üzemelő hajók felszerelése.

16.

:

Villamos kábelek

17.

:

Kilátás a kormányállásból

III. MELLÉKLET

AZ 1. ÉS 2. ZÓNÁBA TARTOZÓ BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ LEHETSÉGES KIEGÉSZÍTŐ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK TÁRGYKÖREI

Bármilyen, egy tagállam által az ezen irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében, a tagállam 1. és/vagy 2. zónáiban közlekedő hajókra vonatkozóan elfogadott további műszaki követelmények tárgykörei a következőkre korlátozódnak:

| 1. | Fogalommeghatározások






  — | A további követelmények megértéséhez szükséges. |
| --- | --- | --- |

1.

Fogalommeghatározások

—

A további követelmények megértéséhez szükséges.

| 2. | Stabilitás






  — | Szerkezeti megerősítés. |
| --- | --- | --- |

2.

Stabilitás

—

Szerkezeti megerősítés.

| — | Hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvány |
| --- | --- |

—

Hajóosztályozó társaság által kiadott bizonyítvány

| 3. | Biztonsági távolság és szabadoldal






  — | Szabadoldal |
| --- | --- | --- |

3.

Biztonsági távolság és szabadoldal

—

Szabadoldal

| — | Biztonsági távolság |
| --- | --- |

—

Biztonsági távolság

| 4. | A hajótest nyílásainak és felépítményeinek vízzárósága






  — | Felépítmények |
| --- | --- | --- |

4.

A hajótest nyílásainak és felépítményeinek vízzárósága

—

Felépítmények

| — | Ajtók |
| --- | --- |

—

Ajtók

| — | Ablakok és tetőablakok |
| --- | --- |

—

Ablakok és tetőablakok

| — | Raktérnyílások |
| --- | --- |

—

Raktérnyílások

| — | Egyéb nyílások (szellőzőcsövek, kipufogócsövek, stb.) |
| --- | --- |

—

Egyéb nyílások (szellőzőcsövek, kipufogócsövek, stb.)

| 5. | Kötélzet






  — | Horgonyok és horgonyláncok |
| --- | --- | --- |

5.

Kötélzet

—

Horgonyok és horgonyláncok

| — | Navigációs jelzőfények |
| --- | --- |

—

Navigációs jelzőfények

| — | Hangjelzések |
| --- | --- |

—

Hangjelzések

| — | Iránytű |
| --- | --- |

—

Iránytű

| — | Radar |
| --- | --- |

—

Radar

| — | „Adó-vevő” berendezések |
| --- | --- |

—

„Adó-vevő” berendezések

| — | Életmentő-felszerelés |
| --- | --- |

—

Életmentő-felszerelés

| — | Hajózási térképek rendelkezésre állása |
| --- | --- |

—

Hajózási térképek rendelkezésre állása

| 6. | Személyhajókra vonatkozó további rendelkezések






  — | Stabilitás (szélerő, követelmények) |
| --- | --- | --- |

6.

Személyhajókra vonatkozó további rendelkezések

—

Stabilitás (szélerő, követelmények)

| — | Életmentő-felszerelések |
| --- | --- |

—

Életmentő-felszerelések

| — | Szabadoldal |
| --- | --- |

—

Szabadoldal

| — | Biztonsági távolság |
| --- | --- |

—

Biztonsági távolság

| — | Kilátás a kormányállásból |
| --- | --- |

—

Kilátás a kormányállásból

| 7. | Kötelékek és konténerszállítás






  — | A tolóhajó és a bárka közötti kapcsolás |
| --- | --- | --- |

7.

Kötelékek és konténerszállítás

—

A tolóhajó és a bárka közötti kapcsolás

| — | Konténereket szállító vízi járművek vagy bárkák stabilitása |
| --- | --- |

—

Konténereket szállító vízi járművek vagy bárkák stabilitása

IV. MELLÉKLET

A 3. ÉS 4. ZÓNÁBA TARTOZÓ BELVÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK LEHETSÉGES CSÖKKENTÉSEINEK TÁRGYKÖREI

Bármilyen, egy tagállam által az ezen irányelv 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállam területén levő, kizárólag 3. vagy 4. zónájú vízi utakon közlekedő hajókra vonatkozóan engedélyezett csökkentett műszaki követelmények az alábbi tárgykörökre korlátozódnak:

| | 3. zóna






  — | Horgonyberendezés, beleértve a horgonyláncok hosszát |
| --- | --- | --- |

3. zóna

—

Horgonyberendezés, beleértve a horgonyláncok hosszát

| — | (Előremeneti) sebesség |
| --- | --- |

—

(Előremeneti) sebesség

| — | Közös életmentő-felszerelések |
| --- | --- |

—

Közös életmentő-felszerelések

| — | 2-es stabilitási állapot |
| --- | --- |

—

2-es stabilitási állapot

| — | Kilátás a kormányállásból |
| --- | --- |

—

Kilátás a kormányállásból

| | 4. zóna






  — | Horgonyberendezés, beleértve a horgonyláncok hosszát |
| --- | --- | --- |

4. zóna

—

Horgonyberendezés, beleértve a horgonyláncok hosszát

| — | (Előremeneti) sebesség |
| --- | --- |

—

(Előremeneti) sebesség

| — | Életmentő-felszerelések |
| --- | --- |

—

Életmentő-felszerelések

| — | 2-es stabilitási állapot |
| --- | --- |

—

2-es stabilitási állapot

| — | Kilátás a kormányállásból |
| --- | --- |

—

Kilátás a kormányállásból

| — | Második független propulziós rendszer |
| --- | --- |

—

Második független propulziós rendszer

V. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNYOK MINTÁJA

I. RÉSZ

KÖZÖSSÉGI BELVÍZI HAJÓBIZONYÍTVÁNY-MINTA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

II. RÉSZ

KIEGÉSZÍTŐ KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNY-MINTA BELVÍZI VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓK SZÁMÁRA

Image

Image

III. RÉSZ

IDEIGLENES KÖZÖSSÉGI BELVÍZI HAJÓBIZONYÍTVÁNY-MINTA

Image

Image

VI. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉGI BIZONYÍTVÁNYOK NYILVÁNTARTÁS-MINTÁJA

Image

Image

Image

VII. MELLÉKLET

HAJÓOSZTÁLYOZÓ TÁRSASÁGOK

TARTALOM

| I. rész: | A hajóosztályozó társaságok jóváhagyásának kritériumai |
| --- | --- |

I. rész:

| II. rész: | A hajóosztályozó társaságok jóváhagyásának eljárása |
| --- | --- |

II. rész:

| III. rész: | Elismert hajóosztályozó társaságok jegyzéke |
| --- | --- |

III. rész:

I. RÉSZ

A HAJÓOSZTÁLYOZÓ TÁRSASÁGOK JÓVÁHAGYÁSÁNAK KRITÉRIUMAI

Az irányelv 10. cikke értelmében jóváhagyásra törekvő hajóosztályozó társaságoknak meg kell felelniük az alábbi kritériumoknak:

| (1) | A hajóosztályozó társaságnak tudnia kell dokumentálni, hogy belvízi vízi utakon közlekedő hajók – beleértve a veszélyes árukat szállító hajókat is – tervezésének és megépítésének értékelését illetően kiterjedt tapasztalattal rendelkeznek. A hajóosztályozó társaság rendelkezzék a belvízi vízi utakon közlekedő hajók – beleértve a veszélyes árukat szállító hajókat is – tervezésére, megépítésére és időszakos szemléjére vonatkozó átfogó szabályokkal és rendeletekkel, melyeket legalább angol, flamand, francia és német nyelven közzétesz, és azokat folyamatosan frissíti és javítja a kutatási és fejlesztési programok révén. A szabályok és rendeletek nem mondhatnak ellent a hatályos közösségi jogszabályok rendelkezéseinek vagy nemzetközi egyezményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A hajóosztályozó társaságnak tudnia kell dokumentálni, hogy belvízi vízi utakon közlekedő hajók – beleértve a veszélyes árukat szállító hajókat is – tervezésének és megépítésének értékelését illetően kiterjedt tapasztalattal rendelkeznek. A hajóosztályozó társaság rendelkezzék a belvízi vízi utakon közlekedő hajók – beleértve a veszélyes árukat szállító hajókat is – tervezésére, megépítésére és időszakos szemléjére vonatkozó átfogó szabályokkal és rendeletekkel, melyeket legalább angol, flamand, francia és német nyelven közzétesz, és azokat folyamatosan frissíti és javítja a kutatási és fejlesztési programok révén. A szabályok és rendeletek nem mondhatnak ellent a hatályos közösségi jogszabályok rendelkezéseinek vagy nemzetközi egyezményeknek.

| (2) | A hajóosztályozó társaság évente közzéteszi hajónyilvántartását. |
| --- | --- |

(2)

A hajóosztályozó társaság évente közzéteszi hajónyilvántartását.

| (3) | A hajóosztályozó társaságot nem irányíthatják hajótulajdonosok vagy hajóépítők, illetve a hajók tervezésében, gyártásában, felszerelésében, javításában, üzemeltetésében vagy biztosításában kereskedelmileg érdekelt egyéb személyek. A hajóosztályozó társaság, bevételét tekintve, nem függhet egyetlen kereskedelmi vállalattól. |
| --- | --- |

(3)

A hajóosztályozó társaságot nem irányíthatják hajótulajdonosok vagy hajóépítők, illetve a hajók tervezésében, gyártásában, felszerelésében, javításában, üzemeltetésében vagy biztosításában kereskedelmileg érdekelt egyéb személyek. A hajóosztályozó társaság, bevételét tekintve, nem függhet egyetlen kereskedelmi vállalattól.

| (4) | A hajóosztályozó társaság székhelyét vagy a belvízi vízi utakon történő szállítást szabályozó rendeletek értelmében valamennyi területen ráruházott határozathozatali és eljárási jogkörrel rendelkező kirendeltségét valamelyik tagállamban kell felállítani. |
| --- | --- |

(4)

A hajóosztályozó társaság székhelyét vagy a belvízi vízi utakon történő szállítást szabályozó rendeletek értelmében valamennyi területen ráruházott határozathozatali és eljárási jogkörrel rendelkező kirendeltségét valamelyik tagállamban kell felállítani.

| (5) | A hajóosztályozó társaság és szakértői jó hírnévvel rendelkeznek a vízi utakon történő szállítás tekintetében; a szakértők igazolni tudják szakmai hozzáértésüket. A hajóosztályozó társaság felelősségére járnak el. |
| --- | --- |

(5)

A hajóosztályozó társaság és szakértői jó hírnévvel rendelkeznek a vízi utakon történő szállítás tekintetében; a szakértők igazolni tudják szakmai hozzáértésüket. A hajóosztályozó társaság felelősségére járnak el.

| (6) | A hajóosztályozó társaság rendelkezik megfelelő műszaki, vezetési, támogatási, ellenőrző és kutató személyzettel, a feladatok és az osztályozott hajók arányában, valamint gondoskodik a képességek fejlesztéséről és a rendeletek napra készen tartásáról. Ellenőrei vannak legalább egy tagállamban. |
| --- | --- |

(6)

A hajóosztályozó társaság rendelkezik megfelelő műszaki, vezetési, támogatási, ellenőrző és kutató személyzettel, a feladatok és az osztályozott hajók arányában, valamint gondoskodik a képességek fejlesztéséről és a rendeletek napra készen tartásáról. Ellenőrei vannak legalább egy tagállamban.

| (7) | A hajóosztályozó társaságot az Etikai Kódex szabályozza |
| --- | --- |

(7)

A hajóosztályozó társaságot az Etikai Kódex szabályozza

| (8) | A hajóosztályozó társaság vezetése és igazgatása biztosítja a tagállam által kért információk bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

(8)

A hajóosztályozó társaság vezetése és igazgatása biztosítja a tagállam által kért információk bizalmas kezelését.

| (9) | A hajóosztályozó társaság fel van készülve a tagállamok megfelelő információkkal való ellátására. |
| --- | --- |

(9)

A hajóosztályozó társaság fel van készülve a tagállamok megfelelő információkkal való ellátására.

| (10) | A hajóosztályozó társaság vezetése meghatározta minőségbiztosítási politikáját, célkitűzését és az iránt való elkötelezettségét, továbbá gondoskodott arról, hogy ezt a politikát megértették, végrehajtották és megtartották a hajóosztályozó társaság valamennyi szintjén. |
| --- | --- |

(10)

A hajóosztályozó társaság vezetése meghatározta minőségbiztosítási politikáját, célkitűzését és az iránt való elkötelezettségét, továbbá gondoskodott arról, hogy ezt a politikát megértették, végrehajtották és megtartották a hajóosztályozó társaság valamennyi szintjén.

| (11) | A hajóosztályozó társaság előkészít és fenntart egy hatékony belső minőségbiztosítási rendszert, amely a nemzetközileg elismert minőségügyi szabványok vonatkozó részein alapul, és megfelel az EN 45004. (ellenőrző szervek) és az EN 29001. sz. szabványoknak, az IIER minőségbiztosítási rendszerek tanúsítási szabályozása követelményeinek értelmezése szerint. A minőségbiztosítási rendszert tanúsíttatni kell azon állam kormánya által elismert független ellenőrző testülettel, mely államban a 4. szakaszban rendelkezettek szerint a hajóosztályozó társaság kirendeltsége van, és amely, többek között, biztosítja az alábbiakat:






  a) | a hajóosztályozó társaság szabályait és rendeleteit szisztematikusan hozzák létre és tartják fenn; |
| --- | --- | --- |

(11)

A hajóosztályozó társaság előkészít és fenntart egy hatékony belső minőségbiztosítási rendszert, amely a nemzetközileg elismert minőségügyi szabványok vonatkozó részein alapul, és megfelel az EN 45004. (ellenőrző szervek) és az EN 29001. sz. szabványoknak, az IIER minőségbiztosítási rendszerek tanúsítási szabályozása követelményeinek értelmezése szerint. A minőségbiztosítási rendszert tanúsíttatni kell azon állam kormánya által elismert független ellenőrző testülettel, mely államban a 4. szakaszban rendelkezettek szerint a hajóosztályozó társaság kirendeltsége van, és amely, többek között, biztosítja az alábbiakat:

a)

a hajóosztályozó társaság szabályait és rendeleteit szisztematikusan hozzák létre és tartják fenn;

| b) | a hajóosztályozó társaság szabályait és rendeleteit betartják; |
| --- | --- |

b)

a hajóosztályozó társaság szabályait és rendeleteit betartják;

| c) | teljesülnek azon törvényi munka követelményei, melyekre a hajóosztályozó társaság engedélyt kapott; |
| --- | --- |

c)

teljesülnek azon törvényi munka követelményei, melyekre a hajóosztályozó társaság engedélyt kapott;

| d) | meghatározták és dokumentálták azon személyzetnek a feladatait, jogosultságait és kapcsolatrendszerét, akiknek a munkája a hajóosztályozó társaság szolgáltatásainak minőségére hatással van; |
| --- | --- |

d)

meghatározták és dokumentálták azon személyzetnek a feladatait, jogosultságait és kapcsolatrendszerét, akiknek a munkája a hajóosztályozó társaság szolgáltatásainak minőségére hatással van;

| e) | minden munkavégzés ellenőrzött körülmények mellett folyik; |
| --- | --- |

e)

minden munkavégzés ellenőrzött körülmények mellett folyik;

| f) | érvényben van egy felügyeleti rendszer, amely a hajóosztályozó társaság közvetlen alkalmazásában álló felügyelők, műszaki és adminisztratív személyzet által végzett eljárásokat és munkát ellenőrzi; |
| --- | --- |

f)

érvényben van egy felügyeleti rendszer, amely a hajóosztályozó társaság közvetlen alkalmazásában álló felügyelők, műszaki és adminisztratív személyzet által végzett eljárásokat és munkát ellenőrzi;

| g) | azon főbb törvényi munka követelményeit, melyre a hajóosztályozó társaság engedélyt kapott, csak saját kizárólagos felügyelői, vagy másik elismert hajóosztályozó társaság kizárólagos felügyelői végzik, vagy felügyelik közvetlenül; |
| --- | --- |

g)

azon főbb törvényi munka követelményeit, melyre a hajóosztályozó társaság engedélyt kapott, csak saját kizárólagos felügyelői, vagy másik elismert hajóosztályozó társaság kizárólagos felügyelői végzik, vagy felügyelik közvetlenül;

| h) | bevezetésre került egy rendszer a felügyelők képesítésére és tudásuk folyamatos frissítésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

h)

bevezetésre került egy rendszer a felügyelők képesítésére és tudásuk folyamatos frissítésére vonatkozóan;

| i) | a jegyzőkönyveket megőrzik, ezek mutatják az elvégzett szolgáltatásokban érintett kérdések előírt szabványainak betartását és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működését; valamint |
| --- | --- |

i)

a jegyzőkönyveket megőrzik, ezek mutatják az elvégzett szolgáltatásokban érintett kérdések előírt szabványainak betartását és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működését; valamint

| j) | valamennyi helyen a minőséggel kapcsolatos tevékenységek tervezett és dokumentált belső ellenőrzésének árfogó rendszerét. |
| --- | --- |

j)

valamennyi helyen a minőséggel kapcsolatos tevékenységek tervezett és dokumentált belső ellenőrzésének árfogó rendszerét.

| (12) | A minőségbiztosítási rendszert tanúsíttatni kell azon állam kormánya által elismert független ellenőrző testülettel, mely államban a 4. szakaszban rendelkezettek szerint a hajóosztályozó társaság kirendeltsége van. |
| --- | --- |

(12)

A minőségbiztosítási rendszert tanúsíttatni kell azon állam kormánya által elismert független ellenőrző testülettel, mely államban a 4. szakaszban rendelkezettek szerint a hajóosztályozó társaság kirendeltsége van.

| (13) | A hajóosztályozó társaság köteles követelményeit összhangba hozni a megfelelő európai uniós irányelvekkel, valamint a bizottság rendelkezésére kell bocsátania kellő időben valamennyi vonatkozó információt. |
| --- | --- |

(13)

A hajóosztályozó társaság köteles követelményeit összhangba hozni a megfelelő európai uniós irányelvekkel, valamint a bizottság rendelkezésére kell bocsátania kellő időben valamennyi vonatkozó információt.

| (14) | A hajóosztályozó társaság köteles rendszeresen konzultálni a már elismert hajóosztályozó társaságokkal műszaki szabványai megfelelőségének és azok végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá engedélyeznie kell a tagállamok és egyéb érintett felek képviselőinek részvételét szabályai és/vagy rendeletei fejlesztésében. |
| --- | --- |

(14)

A hajóosztályozó társaság köteles rendszeresen konzultálni a már elismert hajóosztályozó társaságokkal műszaki szabványai megfelelőségének és azok végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá engedélyeznie kell a tagállamok és egyéb érintett felek képviselőinek részvételét szabályai és/vagy rendeletei fejlesztésében.

II. RÉSZ

A HAJÓOSZTÁLYOZÓ TÁRSASÁGOK JÓVÁHAGYÁSÁNAK ELJÁRÁSA

Hajóosztályozó társaságnak ezen irányelv 10. cikke szerinti elfogadására irányuló határozatot a Bizottság hoz ezen irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban. Ezen kívül, az alábbi eljárás szerint kell cselekedni:

| 1) | Annak az országnak a képviselői, amelyben a hajóosztályozó társaság székhelye, vagy a belvízi vízi utakon közlekedő hajókat szabályozó rendeletek értelmében valamennyi területen ráruházott határozathozatali és eljárási jogkörrel rendelkező kirendeltsége van, jóváhagyási kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz. Továbbá, ezen állam képviselői elküldik azokat az információkat és dokumentációkat, melyek annak ellenőrzéséhez szükségesek, hogy a jóváhagyás követelményei teljesülnek-e. |
| --- | --- |

1)

Annak az országnak a képviselői, amelyben a hajóosztályozó társaság székhelye, vagy a belvízi vízi utakon közlekedő hajókat szabályozó rendeletek értelmében valamennyi területen ráruházott határozathozatali és eljárási jogkörrel rendelkező kirendeltsége van, jóváhagyási kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz. Továbbá, ezen állam képviselői elküldik azokat az információkat és dokumentációkat, melyek annak ellenőrzéséhez szükségesek, hogy a jóváhagyás követelményei teljesülnek-e.

| 2) | Bármelyik bizottsági képviselő kérhet meghallgatást a hajóosztályozó társaságnál, illetve kérheti további információk rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

2)

Bármelyik bizottsági képviselő kérhet meghallgatást a hajóosztályozó társaságnál, illetve kérheti további információk rendelkezésre bocsátását.

| 3) | A jóváhagyás hasonlóképpen vonható vissza. Bármelyik bizottsági képviselő kérheti a jóváhagyás visszavonását. A visszavonást kérő állam képviselői benyújtják a kérelmüket alátámasztó információkat és dokumentációt. |
| --- | --- |

3)

A jóváhagyás hasonlóképpen vonható vissza. Bármelyik bizottsági képviselő kérheti a jóváhagyás visszavonását. A visszavonást kérő állam képviselői benyújtják a kérelmüket alátámasztó információkat és dokumentációt.

| 4) | Határozathozatalkor a Bizottság figyelembe veszi a Rajnai Hajózási Központi Bizottság érintett hajóosztályozó társaság jóváhagyására vonatkozó határozatait. Olyan hajóosztályozó társaság jóváhagyása előtt, melyet a Rajnai Hajózási Központi Bizottság nem fogadott el, a Bizottság konzultál a Központi Bizottság Titkárságával. |
| --- | --- |

4)

Határozathozatalkor a Bizottság figyelembe veszi a Rajnai Hajózási Központi Bizottság érintett hajóosztályozó társaság jóváhagyására vonatkozó határozatait. Olyan hajóosztályozó társaság jóváhagyása előtt, melyet a Rajnai Hajózási Központi Bizottság nem fogadott el, a Bizottság konzultál a Központi Bizottság Titkárságával.

| 5) | A hajóosztályozó társaságok jóváhagyására, illetve a jóváhagyás visszavonására irányuló határozatokat követően az elismert társaságok jegyzékét módosítani kell. |
| --- | --- |

5)

A hajóosztályozó társaságok jóváhagyására, illetve a jóváhagyás visszavonására irányuló határozatokat követően az elismert társaságok jegyzékét módosítani kell.

| 6) | A Bizottság tájékoztatja döntéseiről az érintett hajóosztályozó társaságokat. |
| --- | --- |

6)

A Bizottság tájékoztatja döntéseiről az érintett hajóosztályozó társaságokat.

III. RÉSZ

ELISMERT HAJÓOSZTÁLYOZÓ TÁRSASÁGOK JEGYZÉKE

Az I. és II. részben meghatározott kritériumok alapján jelenleg az irányelv 10. cikke értelmében az alábbi hajóosztályozó társaságok elismertek:

| 1) | Bureau Veritas |
| --- | --- |

1)

Bureau Veritas

| 2) | Germanischer Lloyd |
| --- | --- |

2)

Germanischer Lloyd

| 3) | Lloyd's Register of Shipping (hajónyilvántartás). |
| --- | --- |

3)

Lloyd's Register of Shipping (hajónyilvántartás).

Az I. és II. rész alapján történő elismerésükig a hajóosztályozó társaságok, amelyeket valamely tagállam a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irányelv (1) alapján elismert és engedélyezett, jelenleg ezen irányelv 10. cikke értelmében csak a kizárólag ennek a tagállamank a vízi útjain közlekedő járművek vonatkozásában elismertek.

---

(1)  HL L 319., 1994.12.12., 20. o. A legutóbb a 2002/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 324., 2002.11.29., 53. o.) módosított irányelv.

VIII. MELLÉKLET

A SZEMLÉK VÉGREHAJTÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

TARTALOM

1. cikk

Ha a szemle során a hatóságok úgy találják, hogy a hajón tartott bizonyítvány érvénytelen, vagy a hajó nem felel meg a bizonyítványban foglalt követelményeknek, de ez az érvénytelenség vagy a követelményeknek való megfelelés hiánya nem képez egyértelmű veszélyt, a hajó tulajdonosának vagy az ő képviselőjének meg kell tennie a helyzet orvoslásához szükséges valamennyi intézkedést. A bizonyítványt kiadó vagy legutoljára megújító hatóságot hét napon belül értesíteni kell.

2. cikk

Ha az 1. cikkben említett szemle során a hatóságok úgy találják, hogy a nincs a hajón a bizonyítvány, vagy a hajó egyértelmű veszélyt jelent, megakadályozhatják a továbbhaladást, mindaddig, amíg meg nem tették a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket.

Előírhatnak olyan intézkedéseket is, melyek lehetővé teszik a hajó biztonságos továbbhaladását, indokolt esetben a szállítási művelet leállításával, egy olyan helyig, ahol a hajót ellenőrzik, vagy megjavítják. A bizonyítványt kiadó vagy legutoljára megújító hatóságot hét napon belül értesíteni kell.

3. cikk

Az a tagállam, amely megakadályozta a hajó továbbhaladását, illetve a tulajdonost értesítette ezen szándékáról, miután a fellelt hibákat nem javították ki, hét napon belül tájékoztatja meghozott vagy meghozni szándékozott döntéséről annak a tagállamnak a hatóságát, ahol a bizonyítványt kiadták, vagy legutoljára megújították.

4. cikk

Minden, az ezen irányelv végrehajtásakor elfogadott intézkedések értelmében a hajó útjának megszakítására irányuló határozatban részletesen meg kell jelölni az alapjául szolgáló indokokat. erről haladéktalanul értesíteni kell az érintett felet, akit ugyanakkor tájékoztatni kell a tagállamokban hatályos törvények szerint számára rendelkezésre álló fellebbezési eljárásokról és azok határidejéről.

IX. MELLÉKLET

A JELZŐFÉNYEKRE, RADARBERENDEZÉSEKRE ÉS FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| I. rész: | A belvízi vízi utakon közlekedő hajók fényeinek színére és erősségére, valamint a jelzőlámpák jóváhagyására vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

I. rész:

| II. rész: | A belvízi vízi utakon közlekedő hajók ellenőrzésének feltételeire és a jelzőlámpák jóváhagyására vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

II. rész:

| III. rész: | A belvízi vízi utakon közlekedő hajók hajózásra használt radarberendezéseinek minimumkövetelményei és ellenőrzési feltételei |
| --- | --- |

III. rész:

| IV. rész: | A belvízi vízi utakon közlekedő hajókon használt fordulásisebesség-kijelzők minimumkövetelményei és ellenőrzési feltételei |
| --- | --- |

IV. rész:

| V. rész: | A belvízi vízi utakon közlekedő hajókon használt radarberendezések és fordulásisebesség-kijelzők beszerelésére és teljesítménypróbájára vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

V. rész:

| VI. rész: | Vizsgáló intézmények, elfogadott felszereléseket és elfogadott berendezéseket gyártó cégek jegyzékmintája |
| --- | --- |

VI. rész:

I. RÉSZ

A BELVÍZI VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓK FÉNYEINEK SZÍNÉRE ÉS ERŐSSÉGÉRE, VALAMINT A JELZŐLÁMPÁK JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Tartalom

| 1. fejezet | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1. fejezet

| Cikk 1.01. | Jelzőlámpák |
| --- | --- |

Cikk 1.01.

| 1.02. | Jelzőfények |
| --- | --- |

1.02.

| 1.03. | Fényforrások |
| --- | --- |

1.03.

| 1.04. | Optikai |
| --- | --- |

1.04.

| 1.05. | Szűrő |
| --- | --- |

1.05.

| 1.06. | Az IO, IB és t közötti kapcsolat |
| --- | --- |

1.06.

| 2. fejezet | A jelzőfényekre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

2. fejezet

| Cikk 2.01. | A jelzőfények színe |
| --- | --- |

Cikk 2.01.

| 2.02. | A jelzőfények fényerőssége és terjedelme |
| --- | --- |

2.02.

| 2.03. | A jelzőfények fényszórása |
| --- | --- |

2.03.

| 3. fejezet | A jelzőlámpákra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

3. fejezet

| Cikk 3.01. | Műszaki követelmények |
| --- | --- |

Cikk 3.01.

| 4. fejezet | Próbák, jóváhagyás és jelölések |
| --- | --- |

4. fejezet

| Cikk 4.01. | Típuspróbák |
| --- | --- |

Cikk 4.01.

| 4.02. | Tesztelési eljárás |
| --- | --- |

4.02.

| 4.03. | Átvételi bizonyítvány |
| --- | --- |

4.03.

| 4.04. | Szúrópróbák |
| --- | --- |

4.04.

| 4.05. | Jelölések |
| --- | --- |

4.05.

| Függelék | A belvízi vízi utakon közlekedő hajókjelzőlámpáinak átvételi bizonyítványa |
| --- | --- |

Függelék

1. fejezet

Fogalommeghatározások

1.01. cikk

Jelzőlámpák

| 1. | „lámpa” az az eszköz, amely egy mesterséges fényforrás fényáramát elosztja; tartalmazza a fény szűréséhez, megtöréséhez vagy visszatükrözéséhez, valamint a fényforrás tartásához vagy működtetéséhez szükséges összetevőket. |
| --- | --- |

1.

„lámpa” az az eszköz, amely egy mesterséges fényforrás fényáramát elosztja; tartalmazza a fény szűréséhez, megtöréséhez vagy visszatükrözéséhez, valamint a fényforrás tartásához vagy működtetéséhez szükséges összetevőket.

| 2. | A hajók fedélzetén jeladásra szolgáló lámpákat jelzőlámpának hívjuk. |
| --- | --- |

2.

A hajók fedélzetén jeladásra szolgáló lámpákat jelzőlámpának hívjuk.

1.02. cikk

Jelzőfények

| 1. | „jelzőfény” a jelzőlámpák által kibocsátott fényjelzés. |
| --- | --- |

1.

„jelzőfény” a jelzőlámpák által kibocsátott fényjelzés.

| 2. | „árboccsúcs-fény” 225°-os vízszintes íven keresztül látható fehér fény, amely 112°30′ feletti egységes, folytonos sugarat bocsát ki mindkét oldalon, azaz az orrtól 22°30′-re hátrafelé a búra mindkét oldalán. |
| --- | --- |

2.

„árboccsúcs-fény” 225°-os vízszintes íven keresztül látható fehér fény, amely 112°30′ feletti egységes, folytonos sugarat bocsát ki mindkét oldalon, azaz az orrtól 22°30′-re hátrafelé a búra mindkét oldalán.

| 3. | „oldalfény” zöld fény a hajó jobb oldalán és piros fény a hajó bal oldalán; mindegyik fény 112°30′-es vízszintes íven keresztül látható, és egységes, folytonos sugarat bocsát ki, azaz az orrtól 22°30′-re hátrafelé a búra mindkét oldalán. |
| --- | --- |

3.

„oldalfény” zöld fény a hajó jobb oldalán és piros fény a hajó bal oldalán; mindegyik fény 112°30′-es vízszintes íven keresztül látható, és egységes, folytonos sugarat bocsát ki, azaz az orrtól 22°30′-re hátrafelé a búra mindkét oldalán.

| 4. | „tatfény” 135°-os vízszintes íven keresztül látható fehér fény, amely 67°30′ szektor feletti egységes, folytonos sugarat bocsát ki a tat mindegyik oldala mentén. |
| --- | --- |

4.

„tatfény” 135°-os vízszintes íven keresztül látható fehér fény, amely 67°30′ szektor feletti egységes, folytonos sugarat bocsát ki a tat mindegyik oldala mentén.

| 5. | „sárga tatfény” 135°-os vízszintes íven keresztül látható sárga fény, amely 67°30′ szektor feletti egységes, folytonos sugarat bocsát ki a tat mindegyik oldala mentén. |
| --- | --- |

5.

„sárga tatfény” 135°-os vízszintes íven keresztül látható sárga fény, amely 67°30′ szektor feletti egységes, folytonos sugarat bocsát ki a tat mindegyik oldala mentén.

| 6. | „minden irányból látható fény” 360°-os vízszintes íven keresztül látható fény, amely egységes, folytonos sugarat bocsát ki. |
| --- | --- |

6.

„minden irányból látható fény” 360°-os vízszintes íven keresztül látható fény, amely egységes, folytonos sugarat bocsát ki.

| 7. | a) | „vibráló fény” percenként 40-60 világítási periódussal villogó fény. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

„vibráló fény” percenként 40-60 világítási periódussal villogó fény.

| b) | „gyors vibráló fény” percenként 100-120 világítási periódussal villogó fény. |
| --- | --- |

b)

„gyors vibráló fény” percenként 100-120 világítási periódussal villogó fény.

A vibráló fény egységidőnként szabályos világítási periódusok sorozata.

| 8. | A jelzőfények fényerősségük szerint az alábbiak szerint osztályozhatók:






  — | normál fények, |
| --- | --- | --- |

8.

A jelzőfények fényerősségük szerint az alábbiak szerint osztályozhatók:

—

normál fények,

| — | élénk fények, |
| --- | --- |

—

élénk fények,

| — | erős fények. |
| --- | --- |

—

erős fények.

1.03. cikk

Fényforrások

„Fényforrás” a jelzőlámpákban fényáram keltésére szolgáló elektromos vagy nem elektromos eszköz.

1.04. cikk

Optika

| 1. | „optika” megtörőt, visszatökrözőt, vagy megtörő és visszatükröző elemeket tartalmazó eszköz, beleértve ezek tartóit is. Ezen elemek funkciója a sugarak irányítása a fényforrástól meghatározott, új irányokba. |
| --- | --- |

1.

„optika” megtörőt, visszatökrözőt, vagy megtörő és visszatükröző elemeket tartalmazó eszköz, beleértve ezek tartóit is. Ezen elemek funkciója a sugarak irányítása a fényforrástól meghatározott, új irányokba.

| 2. | „színezett optika” a sugárzott fény színét és erősségét módosító optika. |
| --- | --- |

2.

„színezett optika” a sugárzott fény színét és erősségét módosító optika.

| 3. | „semleges optika” a sugárzott fény erősségét módosító optika. |
| --- | --- |

3.

„semleges optika” a sugárzott fény erősségét módosító optika.

1.05. cikk

Szűrő

| 1. | „színezett szűrő” a sugárzott fény színét és erősségét módosító szelektív szűrő. |
| --- | --- |

1.

„színezett szűrő” a sugárzott fény színét és erősségét módosító szelektív szűrő.

| 2. | „semleges szűrő” a sugárzott fény erősségét módosító nem szelektív elem. |
| --- | --- |

2.

„semleges szűrő” a sugárzott fény erősségét módosító nem szelektív elem.

1.06. cikk

Az IO, IB és t közötti kapcsolat

| IO | a kandelákban (cd) levő fotometrikus fényerősség a villanyfények normál feszültségén mérve. |
| --- | --- |
| IB | az üzemi fényerősség a kandelákban (cd). |
| t | a terjedelem kilométerben (km). |

IO

a kandelákban (cd) levő fotometrikus fényerősség a villanyfények normál feszültségén mérve.

IB

az üzemi fényerősség a kandelákban (cd).

t

a terjedelem kilométerben (km).

Figyelembe véve például a fényforrás elöregedését, az optika szennyeződésének mértékét és a fedélzeti hálózati feszültségingadozásokat, az IB-t az IO-nál 25 %-kal kevesebbnek kell venni.

Következésképp:

| | IB = 0,75 · IO |
| --- | --- |

IB = 0,75 · IO

A jelzőfények IB-je és t-je közötti kapcsolatot a következő képlet adja meg:

| | IB = 0,2 · t2 · q–t |
| --- | --- |

IB = 0,2 · t2 · q–t

A q atmoszferikus sugárzási tényezőt 0,76-nak vesszük, ami 14,3 km meteorológiai látótávolságnak felel meg.

2. fejezet

A jelzőfényekre vonatkozó követelmények

2.01. cikk

A jelzőfények színe

| 1. | A fényekre egy ötszínű jelzőrendszer alkalmazandó, amely az alábbi színekből áll:






  — | fehér, |
| --- | --- | --- |

1.

A fényekre egy ötszínű jelzőrendszer alkalmazandó, amely az alábbi színekből áll:

—

fehér,

| — | piros, |
| --- | --- |

—

piros,

| — | zöld, |
| --- | --- |

—

zöld,

| — | sárga, |
| --- | --- |

—

sárga,

| — | kék. |
| --- | --- |

—

kék.

Ez a rendszer megfelel a Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság „Jelzőfények színei” című 2.2. (TC-1.6) 1975. sz. IEC kiadványa ajánlásainak.

A színek a jelzőlámpák által kibocsátott fényáramokra vonatkoznak.

| 2. | A jelzőfények színhatárait a 2.2 (TC-1.6) 1975. sz. IEC kiadványban szereplő színdiagram metszéspontjainak koordinátáival kell behatárolni (lásd színdiagram) az alábbiak szerint:












  A jelzőfény színe | A metszéspontok koordinátái |
| --- | --- | --- |
| Fehér | x | 0,310 | 0,443 | 0,500 | 0,500 | 0,453 | 0,310 |
| y | 0,283 | 0,382 | 0,382 | 0,440 | 0,440 | 0,348 |
| Piros | x | 0,690 | 0,710 | 0,680 | 0,660 | | |
| y | 0,290 | 0,290 | 0,320 | 0,320 | | |
| Zöld | x | 0,009 | 0,284 | 0,207 | 0,013 | | |
| y | 0,720 | 0,520 | 0,397 | 0,494 | | |
| Sárga | x | 0,612 | 0,618 | 0,575 | 0,575 | | |
| y | 0,382 | 0,382 | 0,425 | 0,406 | | |
| Kék | x | 0,136 | 0,218 | 0,185 | 0,102 | | |
| y | 0,040 | 0,142 | 0,175 | 0,105 | | |

2.

A jelzőfények színhatárait a 2.2 (TC-1.6) 1975. sz. IEC kiadványban szereplő színdiagram metszéspontjainak koordinátáival kell behatárolni (lásd színdiagram) az alábbiak szerint:

A jelzőfény színe

A metszéspontok koordinátái

Fehér

x

0,310

0,443

0,500

0,500

0,453

0,310

y

0,283

0,382

0,382

0,440

0,440

0,348

Piros

x

0,690

0,710

0,680

0,660

y

0,290

0,290

0,320

0,320

Zöld

x

0,009

0,284

0,207

0,013

y

0,720

0,520

0,397

0,494

Sárga

x

0,612

0,618

0,575

0,575

y

0,382

0,382

0,425

0,406

Kék

x

0,136

0,218

0,185

0,102

y

0,040

0,142

0,175

0,105

IEC színdiagram

| ahol | 2 930 K a vákuumizzószálas lámpa fényének felel meg.
  2 856 K a gáztöltésű izzószálas lámpa fényének felel meg. |
| --- | --- |

ahol

2 930 K a vákuumizzószálas lámpa fényének felel meg.

2 856 K a gáztöltésű izzószálas lámpa fényének felel meg.

2.02. cikk

A jelzőfények erőssége és terjedelme

Az alábbi táblázat tartalmazza az IO, IB és t megengedett határértékeit (nappali és éjszakai használat) a jelzőfények jellemzői szerint. A megjelölt értékek a jelzőlámpák által kibocsátott fényáramra vonatkoznak.

Az IO és IB cd-ben van megadva, a t pedig km-ben.

Maximális és minimális értékek

| A jelzőfények jellemzője | A jelzőfény színe |
| --- | --- |
| Fehér | Zöld/piros | Sárga | Kék |
| min. | max. | min. | max. | min. | max. | min. | max. |
| normál | IO | 2,7 | 10,0 | 1,2 | 4,7 | 1,1 | 3,2 | 0,9 | 2,7 |
| IB | 2,0 | 7,5 | 0,9 | 3,5 | 0,8 | 2,4 | 0,7 | 2,0 |
| t | 2,3 | 3,7 | 1,7 | 2,8 | 1,6 | 2,5 | 1,5 | 2,3 |
| élénk | IO | 12,0 | 33,0 | 6,7 | 27,0 | 4,8 | 20,0 | 6,7 | 27,0 |
| IB | 9,0 | 25,0 | 5,0 | 20,0 | 3,6 | 15,0 | 5,0 | 20,0 |
| t | 3,9 | 5,3 | 3,2 | 5,0 | 2,9 | 4,6 | 3,2 | 5,0 |
| erős | IO | 47,0 | 133,0 | – | – | 47,0 | 133,0 | – | – |
| IB | 35,0 | 100,0 | – | – | 35,0 | 100,0 | – | – |
| t | 5,9 | 8,0 | – | – | 5,9 | 8,0 | – | – |

A jelzőfények jellemzője

A jelzőfény színe

Fehér

Zöld/piros

Sárga

Kék

min.

max.

min.

max.

min.

max.

min.

max.

normál

IO

2,7

10,0

1,2

4,7

1,1

3,2

0,9

2,7

IB

2,0

7,5

0,9

3,5

0,8

2,4

0,7

2,0

t

2,3

3,7

1,7

2,8

1,6

2,5

1,5

2,3

élénk

IO

12,0

33,0

6,7

27,0

4,8

20,0

6,7

27,0

IB

9,0

25,0

5,0

20,0

3,6

15,0

5,0

20,0

t

3,9

5,3

3,2

5,0

2,9

4,6

3,2

5,0

erős

IO

47,0

133,0

–

–

47,0

133,0

–

–

IB

35,0

100,0

–

–

35,0

100,0

–

–

t

5,9

8,0

–

–

5,9

8,0

–

–

Sárga vibráló fény nappali használatánál azonban 900 cd minimális fényerősséget (IO) kell alkalmazni.

2.03. cikk

A jelzőfények fényszórása

| 1. | A fényerősség vízszintes szórása






  1.1 | A 2.02. cikkben megjelölt fényerősségek vonatkoznak a függőleges helyzetű jelzőlámpa pontosan beállított fényforrása optikájának fókuszán vagy gravitációs fényközéppontján áthaladó vízszintes sík valamennyi irányára. |
| --- | --- | --- |

1.

A fényerősség vízszintes szórása

1.1

A 2.02. cikkben megjelölt fényerősségek vonatkoznak a függőleges helyzetű jelzőlámpa pontosan beállított fényforrása optikájának fókuszán vagy gravitációs fényközéppontján áthaladó vízszintes sík valamennyi irányára.

| 1.2 | Az árboccsúcs-fény, a tatfény és az oldalfények esetében az előírt fényerősséget meg kell tartani az előírt tárcsaíven belül, a határoktól számított legalább 5°-on belül.
  A határig előírt tárcsaívtől 5°-ra a fényerősség csökkenhet 50 %-kal; ezt követően fokozatosan úgy csökken, hogy a tárcsaív határán túl 5°-kal csak elhanyagolható fény marad. |
| --- | --- |

1.2

Az árboccsúcs-fény, a tatfény és az oldalfények esetében az előírt fényerősséget meg kell tartani az előírt tárcsaíven belül, a határoktól számított legalább 5°-on belül.

A határig előírt tárcsaívtől 5°-ra a fényerősség csökkenhet 50 %-kal; ezt követően fokozatosan úgy csökken, hogy a tárcsaív határán túl 5°-kal csak elhanyagolható fény marad.

| 1.3 | Az oldalfényeknek az előírt fényerősségűnek kell lenniük a hajó elejének tengelyével párhuzamos irányban. Az előírt tárcsaív határán túl a fényerősség gyakorlatilag nullára csökken 1° és 3° fok között. |
| --- | --- |

1.3

Az oldalfényeknek az előírt fényerősségűnek kell lenniük a hajó elejének tengelyével párhuzamos irányban. Az előírt tárcsaív határán túl a fényerősség gyakorlatilag nullára csökken 1° és 3° fok között.

| 1.4 | Két- vagy háromszínű lámpák esetén a fényerősség szórása egységes, hogy az előírt tárcsaív hatás mindegyik oldalán 3°-ra a legnagyobb megengedett fényerősséget ne lépjék túl, és az előírt minimális fényerősséget elérjék. |
| --- | --- |

1.4

Két- vagy háromszínű lámpák esetén a fényerősség szórása egységes, hogy az előírt tárcsaív hatás mindegyik oldalán 3°-ra a legnagyobb megengedett fényerősséget ne lépjék túl, és az előírt minimális fényerősséget elérjék.

| 1.5 | A lámpák fényerősségének vízszintes szórása az egész tárcsaíven egységes, hogy a fotometrikus fényerősség esetében betartott minimális és maximális értékek közötti különbség ne legyen nagyobb, mint egy 1,5-szeres tényező. |
| --- | --- |

1.5

A lámpák fényerősségének vízszintes szórása az egész tárcsaíven egységes, hogy a fotometrikus fényerősség esetében betartott minimális és maximális értékek közötti különbség ne legyen nagyobb, mint egy 1,5-szeres tényező.

| 2. | A fényerősség függőleges szórása
  A vízszintestől legfeljebb ± 5° vagy ± 7,5°-ig terjedő dőlés esetén a fényerősség az első esetben a 0°-os dőlésnek megfelelő fényerősség legalább 80 %-a marad, a második esetben 60 %-a, de legfeljebb 1,2-szeresével lépheti azt túl. |
| --- | --- |

2.

A fényerősség függőleges szórása

A vízszintestől legfeljebb ± 5° vagy ± 7,5°-ig terjedő dőlés esetén a fényerősség az első esetben a 0°-os dőlésnek megfelelő fényerősség legalább 80 %-a marad, a második esetben 60 %-a, de legfeljebb 1,2-szeresével lépheti azt túl.

3. fejezet

A jelzőlámpákra vonatkozó követelmények

3.01. cikk

Műszaki követelmények

| 1. | A jelzőlámpák és a fényforrások szerkezetének és anyagának biztosítania kell a biztonságot és a tartósságot. |
| --- | --- |

1.

A jelzőlámpák és a fényforrások szerkezetének és anyagának biztosítania kell a biztonságot és a tartósságot.

| 2. | A lámpák összetevői (például a keresztkapcsok) nem ronthaják a fény erősségét, színét vagy szórását. |
| --- | --- |

2.

A lámpák összetevői (például a keresztkapcsok) nem ronthaják a fény erősségét, színét vagy szórását.

| 3. | A jelzőlámpákat a fedélzeten könnyen és megfelelő helyzetben fel kell tudni szerelni. |
| --- | --- |

3.

A jelzőlámpákat a fedélzeten könnyen és megfelelő helyzetben fel kell tudni szerelni.

| 4. | A fényforrásnak könnyen cserélhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

4.

A fényforrásnak könnyen cserélhetőnek kell lennie.

4. fejezet

Próbák, jóváhagyás és jelölések

4.01. cikk

Típuspróbák

A „Belvízi vízi utakon közlekedő hajók jelzőlámpáinak ellenőrzésének feltételei és jóváhagyása” szerinti típusteszt célja annak igazolása, hogy a jelzőlámpa és fényforrása megfelelnek- e ezeknek a követelményeknek.

4.02. cikk

Tesztelési eljárás

| 1. | A típustesztre irányuló kérelmet az illetékes vizsgáló hatósághoz kell benyújtani, a lámpa és a szükséges fényforrás terveinek két példányával és két mintadarabbal együtt. |
| --- | --- |

1.

A típustesztre irányuló kérelmet az illetékes vizsgáló hatósághoz kell benyújtani, a lámpa és a szükséges fényforrás terveinek két példányával és két mintadarabbal együtt.

| 2. | Amennyiben a teszt során nem merül fel kifogás, a kérelem mellékletét képező tervek egyik példányát a jóváhagyás bejegyzésével, valamint az egyik elfogadott mintadarabot a kérelmezőnek vissza kell küldeni. A második példányt és a második mintadarabot a vizsgáló hatóság megőrzi. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a teszt során nem merül fel kifogás, a kérelem mellékletét képező tervek egyik példányát a jóváhagyás bejegyzésével, valamint az egyik elfogadott mintadarabot a kérelmezőnek vissza kell küldeni. A második példányt és a második mintadarabot a vizsgáló hatóság megőrzi.

| 3. | A gyártó nyilatkozik a vizsgáló hatóságnak, hogy a sorozatban gyártott lámpa minden összetevője megfelel a típustesztelt lámpákénak. |
| --- | --- |

3.

A gyártó nyilatkozik a vizsgáló hatóságnak, hogy a sorozatban gyártott lámpa minden összetevője megfelel a típustesztelt lámpákénak.

4.03. cikk

Átvételi bizonyítvány

| 1. | Amennyiben a teszt azt mutatja, hogy a követelmények teljesültek, a jelzőlámpát jóváhagyják, és a kérelmező számára kiadják az 1. mellékletben szereplő mintán alapuló, valamint a 4.05. cikkben említett jelölésekkel ellátott átvételi bizonyítványt. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a teszt azt mutatja, hogy a követelmények teljesültek, a jelzőlámpát jóváhagyják, és a kérelmező számára kiadják az 1. mellékletben szereplő mintán alapuló, valamint a 4.05. cikkben említett jelölésekkel ellátott átvételi bizonyítványt.

| 2. | Az átvételi bizonyítvány birtokosa:






  — | engedélyt kap a 4.05. cikkben említett jelölések különböző alkatrészeken való alkalmazására; |
| --- | --- | --- |

2.

Az átvételi bizonyítvány birtokosa:

—

engedélyt kap a 4.05. cikkben említett jelölések különböző alkatrészeken való alkalmazására;

| — | csak a vizsgáló hatóság által elfogadott terveknek és a típustesztelt lámpáknál használt technológiának megfelelően végezheti a gyártást; |
| --- | --- |

—

csak a vizsgáló hatóság által elfogadott terveknek és a típustesztelt lámpáknál használt technológiának megfelelően végezheti a gyártást;

| — | a jóváhagyott terveket és mintalámpákat csak a vizsgáló hatóság jóváhagyásával módosíthatja. Az utóbbi dönt arról is, hogy a kiadott átvételi bizonyítványt csak ki kell egészíteni, vagy új jóváhagyási kérelmet kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

a jóváhagyott terveket és mintalámpákat csak a vizsgáló hatóság jóváhagyásával módosíthatja. Az utóbbi dönt arról is, hogy a kiadott átvételi bizonyítványt csak ki kell egészíteni, vagy új jóváhagyási kérelmet kell benyújtani.

4.04. cikk

Szúrópróbák

| 1. | A vizsgáló hatóság felhatalmazást kap a gyártmánysorozatok jelzőlámpáiból történő mintavételre tesztelés céljából. |
| --- | --- |

1.

A vizsgáló hatóság felhatalmazást kap a gyártmánysorozatok jelzőlámpáiból történő mintavételre tesztelés céljából.

| 2. | Amennyiben a tesztelés súlyos hibákat tár fel, a jóváhagyás visszavonható. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a tesztelés súlyos hibákat tár fel, a jóváhagyás visszavonható.

4.05. cikk

Jelölések

| 1. | A jóváhagyott jelzőlámpákat, optikákat és fényforrásokat az alábbiakban jelzettek szerint kell megjelölni:

  e · X · YY · nnn
  ahol „e” a jóváhagyás jele,
  „X” a jóváhagyás szerinti ország, ahol:












  1 | = Németország |
| --- | --- | --- |

1.

A jóváhagyott jelzőlámpákat, optikákat és fényforrásokat az alábbiakban jelzettek szerint kell megjelölni:

Imagee · X · YY · nnn

ahol „Imagee” a jóváhagyás jele,

„X” a jóváhagyás szerinti ország, ahol:

1

= Németország

| 18 | = Dánia |
| --- | --- |

18

= Dánia

| 2 | = Franciaország |
| --- | --- |

2

= Franciaország

| 19 | = Lengyelország |
| --- | --- |

19

= Lengyelország

| 3 | = Olaszország |
| --- | --- |

3

= Olaszország

| 21 | = Portugália |
| --- | --- |

21

= Portugália

| 4 | = Hollandia |
| --- | --- |

4

= Hollandia

| 23 | = Görögország |
| --- | --- |

23

= Görögország

| 5 | = Svédország |
| --- | --- |

5

= Svédország

| 24 | = Írország |
| --- | --- |

24

= Írország

| 6 | = Belgium |
| --- | --- |

6

= Belgium

| 26 | = Szlovénia |
| --- | --- |

26

= Szlovénia

| 7 | = Magyarország |
| --- | --- |

7

= Magyarország

| 27 | = Szlovákia |
| --- | --- |

27

= Szlovákia

| 8 | = Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

8

= Cseh Köztársaság

| 29 | = Észtország |
| --- | --- |

29

= Észtország

| 9 | = Spanyolország |
| --- | --- |

9

= Spanyolország

| 32 | = Lettország |
| --- | --- |

32

= Lettország

| 11 | = Egyesült Királyság |
| --- | --- |

11

= Egyesült Királyság

| 36 | = Litvánia |
| --- | --- |

36

= Litvánia

| 12 | = Ausztria |
| --- | --- |

12

= Ausztria

| 49 | = Ciprus |
| --- | --- |

49

= Ciprus

| 13 | = Luxemburg |
| --- | --- |

13

= Luxemburg

| 50 | = Málta |
| --- | --- |

50

= Málta

| 17 | = Finnország |
| --- | --- |

17

= Finnország

| „YY” | a jóváhagyás évének utolsó két számjegye, és |
| --- | --- |
| „nnn” | a vizsgáló hatóság által kiosztott jóváhagyási szám. |

„YY”

a jóváhagyás évének utolsó két számjegye, és

„nnn”

a vizsgáló hatóság által kiosztott jóváhagyási szám.

| 2. | A jelöléseknek jól olvashatónak és letörölhetetlennek kell lenniük. |
| --- | --- |

2.

A jelöléseknek jól olvashatónak és letörölhetetlennek kell lenniük.

| 3. | A burkolaton levő jelölés olyan legyen, hogy a jelzőlámpát ne kelljen szétszedni ahhoz, hogy a fedélzeten megtalálhatók legyenek. Ha az optika és a burkolat nem szétválasztható, a burkolaton levő jelölés elegendő. |
| --- | --- |

3.

A burkolaton levő jelölés olyan legyen, hogy a jelzőlámpát ne kelljen szétszedni ahhoz, hogy a fedélzeten megtalálhatók legyenek. Ha az optika és a burkolat nem szétválasztható, a burkolaton levő jelölés elegendő.

| 4. | Csak jóváhagyott jelzőlámpákon, optikákon és fényforrásokon szabad feltüntetni a fenti 1. bekezdésben említett jelöléseket. |
| --- | --- |

4.

Csak jóváhagyott jelzőlámpákon, optikákon és fényforrásokon szabad feltüntetni a fenti 1. bekezdésben említett jelöléseket.

| 5. | A vizsgáló hatóság azonnal tájékoztatja a bizottságot a kiadott jelölésekről.

  Függelék |
| --- | --- |

5.

A vizsgáló hatóság azonnal tájékoztatja a bizottságot a kiadott jelölésekről.

Függelék

Image

II. RÉSZ

A BELVÍZI VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓK ELLENŐRZÉSÉNEK FELTÉTELEIRE ÉS A JELZŐLÁMPÁK JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Tartalom

| 1. fejezet | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

1. fejezet

| Cikk 1.01. | Standard feszültségek |
| --- | --- |

Cikk 1.01.

| 1.02. | Működési követelmények |
| --- | --- |

1.02.

| 1.03. | Felszerelés |
| --- | --- |

1.03.

| 1.04. | Fotometriai követelmények |
| --- | --- |

1.04.

| 1.05. | Alkatrészek |
| --- | --- |

1.05.

| 1.06. | Karbantartás |
| --- | --- |

1.06.

| 1.07. | Biztonságtechnikai követelmények |
| --- | --- |

1.07.

| 1.08. | Tartozékok |
| --- | --- |

1.08.

| 1.09. | Nem elektromos jelzőlámpák |
| --- | --- |

1.09.

| 1.10. | Dupla lámpák |
| --- | --- |

1.10.

| 2. fejezet | Fotometriai és kolorimetriai követelmények |
| --- | --- |

2. fejezet

| Cikk 2.01. | Fotometriai követelmények |
| --- | --- |

Cikk 2.01.

| 2.02. | Kolorimetriai követelmények |
| --- | --- |

2.02.

| 3. fejezet | Gyártási követelmények |
| --- | --- |

3. fejezet

| Cikk 3.01. | Elektromos lámpák |
| --- | --- |

Cikk 3.01.

| 3.02. | Szűrők és optikai üvegek |
| --- | --- |

3.02.

| 3.03. | Elektromos fényforrások |
| --- | --- |

3.03.

| 4. fejezet | Tesztelési és jóváhagyási eljárás |
| --- | --- |

4. fejezet

| Cikk 4.01. | Általános eljárási szabályzat |
| --- | --- |

Cikk 4.01.

| 4.02. | Kérelmezés |
| --- | --- |

4.02.

| 4.03. | Tesztelés |
| --- | --- |

4.03.

| 4.04. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.04.

| 4.05. | A jóváhagyás érvényességének megszűnése |
| --- | --- |

4.05.

| Függelék | Környezeti tesztek |
| --- | --- |

Függelék

Függelék

| 1. | Fröccsenő víz és por elleni védelem tesztelése |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nedves környezeti teszt |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hidegteszt |
| --- | --- |

3.

| 4. | Melegítési teszt |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rezgésteszt |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gyorsított időjárás-állósági teszt |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sós víz és időjárás-állósági teszt (tengeri köd-teszt). |
| --- | --- |

7.

1. fejezet

Általános rendelkezések

1.01. cikk

Standard feszültségek

A belvízi vízi utakon közlekedő hajók jelzőlámpáinak standard feszültsége 230 V, 115 V, 110 V, 24 V és 12 V. Ha csak lehetséges, 24 V-os készülékeket kell használni.

1.02. cikk

Működési követelmények

A jelzőlámpák és tartozákaik rendes működését a fedélzeten rendszeresen végzett tevékenységek nem akadályozhatják. Különösen az összes használt optikai alkatrészt és a felszereléshez és rögzítéshez használt fő alkatrészeket úgy legyártani, hogy helyzetük a beállítást követően a működés közben ne változhasson.

1.03. cikk

Felszerelés

A jelzőlámpák fedélzeten történő felszereléséhez használt alkatrészeket úgy kell elkészíteni, hogy beállítást követően a lámpa rögzített helyzete a működés közben ne változhasson.

1.04. cikk

Fotometriai követelmények

A jelzőlámpáknak az előírt fényerősség szórását kell adniuk; a fény azonosító színét és az előírt fényerősséget a bekapcsolás pillanatában el kell érni.

1.05. cikk

Alkatrészek

Csak erre a célra gyártott alkatrészek használhatók a jelzőlámpákban.

1.06. cikk

Karbantartás

A jelzőlámpák és tartozékaik összeszerelésének módja tegye lehetővé a rendszeres karbantartást, és szükség esetén a fényforrás könnyű cseréjét, még sötétben is.

1.07. cikk

Biztonságtechnikai követelmények

A jelzőlámpákat és tartozékaikat úgy kell gyártani és méretezni, hogy működésük, vezérlésük és ellenőrzésük ne képezzen veszélyt az emberekre nézve.

1.08. cikk

Tartozékok

A lámpák tartozékait úgy kell megtervezni és gyártani, hogy elrendezésük, felszerelésük és csatlakozásaik ne akadályozzák a lámpák normál használatát és megfelelő működését.

1.09. cikk

Nem elektromos jelzőlámpák

A nem elektromos lámpákat e fejezet 1.02.-1.08. cikkei és a 3. fejezet követelményei szerint kell megtervezni és gyártani. Az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételeket tartalmazó 2. fejezet követelményei értelemszerűen alkalmazandók.

1.10. cikk

Dupla lámpák

Lehetővé kell tenni az egy burkolatban egymás fölé szerelt lámpák (dupla lámpák) használatát. A dupla lámpa két fényforrását semmilyen körülmények között nem szabad egy időben használni.

2. fejezet

Fotometriai és kolorimetriai követelmények

2.01. cikk

Fotometriai követelmények

| 1. | A lámpákra vonatkozó fotometriai követelményeket az I. rész állapítja meg. |
| --- | --- |

1.

A lámpákra vonatkozó fotometriai követelményeket az I. rész állapítja meg.

| 2. | A jelzőlámpák szerkezete biztosítja, hogy a fény tükröződhessen vissza vagy szakadhasson meg. Reflektorok használata tilos. |
| --- | --- |

2.

A jelzőlámpák szerkezete biztosítja, hogy a fény tükröződhessen vissza vagy szakadhasson meg. Reflektorok használata tilos.

| 3. | Két- vagy háromszínű fények esetén hatékonyan meg kell akadályozni a fény kivetítődést az arra a színre előírt tárcsaív határon túl, az üvegen belül is. |
| --- | --- |

3.

Két- vagy háromszínű fények esetén hatékonyan meg kell akadályozni a fény kivetítődést az arra a színre előírt tárcsaív határon túl, az üvegen belül is.

| 4. | Ezek a követelmények értelemszerűen vonatkoznak a nem elektromos lámpákra is. |
| --- | --- |

4.

Ezek a követelmények értelemszerűen vonatkoznak a nem elektromos lámpákra is.

2.02. cikk

Kolorimetriai követelmények

| 1. | A jelzőlámpákra vonatkozó kolorimetriai követelményeket az I. rész állapítja meg. |
| --- | --- |

1.

A jelzőlámpákra vonatkozó kolorimetriai követelményeket az I. rész állapítja meg.

| 2. | A jelzőlámpák által kibocsátott fény színe a fényforrás által használt szín hőmérsékletén az I. részben megállapítottaknak megfelelő kromatikus helyzetben helyezkedik el. |
| --- | --- |

2.

A jelzőlámpák által kibocsátott fény színe a fényforrás által használt szín hőmérsékletén az I. részben megállapítottaknak megfelelő kromatikus helyzetben helyezkedik el.

| 3. | A jelzőfények színe csak szűrőkből (optikák, üvegek) és teljesen színezett optikai üvegekből adódhat, ha a sugárzott fény színpontjai legfeljebb 0,01-gyel térnek el az IEC színdiagramban levő koordinátáiktól. Színezett izzók használata tilos. |
| --- | --- |

3.

A jelzőfények színe csak szűrőkből (optikák, üvegek) és teljesen színezett optikai üvegekből adódhat, ha a sugárzott fény színpontjai legfeljebb 0,01-gyel térnek el az IEC színdiagramban levő koordinátáiktól. Színezett izzók használata tilos.

| 4. | A színezett üvegek (szűrők) átlátszósága olyan, hogy a fényforrás által használt szín hőmérsékletén az előírt fényerősség elérhető. |
| --- | --- |

4.

A színezett üvegek (szűrők) átlátszósága olyan, hogy a fényforrás által használt szín hőmérsékletén az előírt fényerősség elérhető.

| 5. | A fényforrás visszatükröződése a jelzőlámpa részein nem lehet szelektív, azaz a használt szín hőmérsékletén nem térhet el 0,01-nél jobban a tükrözést követően. |
| --- | --- |

5.

A fényforrás visszatükröződése a jelzőlámpa részein nem lehet szelektív, azaz a használt szín hőmérsékletén nem térhet el 0,01-nél jobban a tükrözést követően.

| 6. | A színezetlen üveg nem befolyásolhatja szelektíven a sugárzott fényt a használt szín hőmérsékletén. Hasonlóképpen, egy hosszabb működési időszakot követően, a jelzőlámpában használt fényforrás x és y háromszínű koordinátái legfeljebb 0,01-gyel térhetnek el, amint a fény keresztülhaladt az üvegen. |
| --- | --- |

6.

A színezetlen üveg nem befolyásolhatja szelektíven a sugárzott fényt a használt szín hőmérsékletén. Hasonlóképpen, egy hosszabb működési időszakot követően, a jelzőlámpában használt fényforrás x és y háromszínű koordinátái legfeljebb 0,01-gyel térhetnek el, amint a fény keresztülhaladt az üvegen.

| 7. | A nem elektromos jelzőlámpák fényének színe a fényforrás által használt szín hőmérsékletén az I. részben megállapítottaknak megfelelő kromatikus helyzetben helyezkedik el. |
| --- | --- |

7.

A nem elektromos jelzőlámpák fényének színe a fényforrás által használt szín hőmérsékletén az I. részben megállapítottaknak megfelelő kromatikus helyzetben helyezkedik el.

| 8. | A nem elektromos, színezett jelzőlámpák színe csak teljesen színezett szilikátüvegen keresztül jöhet át. Színezett nem elektromos lámpák esetén minden színezett szilikátüvegnek biztosítania kell, hogy a nem elektromos fényforráshoz legközelebbi színhőmérsékleten az előírt fényerősség elérhető legyen. |
| --- | --- |

8.

A nem elektromos, színezett jelzőlámpák színe csak teljesen színezett szilikátüvegen keresztül jöhet át. Színezett nem elektromos lámpák esetén minden színezett szilikátüvegnek biztosítania kell, hogy a nem elektromos fényforráshoz legközelebbi színhőmérsékleten az előírt fényerősség elérhető legyen.

3. fejezet

Gyártási követelmények

3.01. cikk

Elektromos jelzőlámpák

| 1. | A lámpák valamennyi alkatrészének ellen kell állnia a hajó mozgásából, a rezgésekből, a korrózióból, a hőmérsékletváltozásból, a rakodáskor keletkező hatásokból és a jégben történő hajózásból eredő különleges üzemi behatásoknak, valamint a fedélzeten előforduló egyéb hatásoknak. |
| --- | --- |

1.

A lámpák valamennyi alkatrészének ellen kell állnia a hajó mozgásából, a rezgésekből, a korrózióból, a hőmérsékletváltozásból, a rakodáskor keletkező hatásokból és a jégben történő hajózásból eredő különleges üzemi behatásoknak, valamint a fedélzeten előforduló egyéb hatásoknak.

| 2. | A lámpák szerkezetének, anyagának és kidolgozásának stabilitást kell biztosítaniuk, továbbá azt, hogy ezen követelményeknek megfelelően mechanikai és hőhatásoknak, valamint ultraibolya sugaraknak történő expozíciót követően a teljesítményük változatlan; különösen a fotometriai és kolorimetriai jellemzőket kell megőrizni. |
| --- | --- |

2.

A lámpák szerkezetének, anyagának és kidolgozásának stabilitást kell biztosítaniuk, továbbá azt, hogy ezen követelményeknek megfelelően mechanikai és hőhatásoknak, valamint ultraibolya sugaraknak történő expozíciót követően a teljesítményük változatlan; különösen a fotometriai és kolorimetriai jellemzőket kell megőrizni.

| 3. | A korróziónak kitett alkatrészeket korrózióálló anyagokból kell készíteni, vagy azokat el kell látni hatékony korrózióvédelemmel. |
| --- | --- |

3.

A korróziónak kitett alkatrészeket korrózióálló anyagokból kell készíteni, vagy azokat el kell látni hatékony korrózióvédelemmel.

| 4. | A felhasznált anyagok nem lehetnek nedvszívóak, ha ez a berendezések, készülékek és tartozékaik működésére nézve hátrányos. |
| --- | --- |

4.

A felhasznált anyagok nem lehetnek nedvszívóak, ha ez a berendezések, készülékek és tartozékaik működésére nézve hátrányos.

| 5. | A felhasznált anyagoknak tűzállónak kell lenniük. |
| --- | --- |

5.

A felhasznált anyagoknak tűzállónak kell lenniük.

| 6. | A vizsgáló hatóság a használt anyagok jellemzőinek tekintetében mentességeket adhat, feltéve, hogy a biztonságot a gyártás szavatolja. |
| --- | --- |

6.

A vizsgáló hatóság a használt anyagok jellemzőinek tekintetében mentességeket adhat, feltéve, hogy a biztonságot a gyártás szavatolja.

| 7. | A jelzőlámpákat ellenőrizni kell a fedélzeten való használatra való megfelelésük biztosítása érdekében.
  Az ellenőrzések megoszlanak a környezeti és a működési követelmények között. |
| --- | --- |

7.

A jelzőlámpákat ellenőrizni kell a fedélzeten való használatra való megfelelésük biztosítása érdekében.

Az ellenőrzések megoszlanak a környezeti és a működési követelmények között.

| 8. | Környezeti követelmények:






  a) | Környezeti osztályok






  — | Klimatikus osztályok:







  X | Az időjárás hatásainak kitett helyeken való használatra szolgáló készülékek. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| S | Víz alatti vagy sós vízzel való hosszabb érintkezéssel történő használatra szolgáló készülékek. |

8.

Környezeti követelmények:

a)

Környezeti osztályok

—

Klimatikus osztályok:

Klimatikus osztályok:

X

Az időjárás hatásainak kitett helyeken való használatra szolgáló készülékek.

S

Víz alatti vagy sós vízzel való hosszabb érintkezéssel történő használatra szolgáló készülékek.

| — | Rezgésosztályok:







  V | Az árbocokra és a rezgéseknek különösen kitett egyéb helyekre történő felszerelésre szolgáló készülékek. |
| --- | --- | --- |

—

Rezgésosztályok:

Rezgésosztályok:

V

Az árbocokra és a rezgéseknek különösen kitett egyéb helyekre történő felszerelésre szolgáló készülékek.

| — | Nehézségi osztályok: |
| --- | --- |

—

Nehézségi osztályok:

Nehézségi osztályok:

A külső körülmények három nehézségi osztályra oszthatók:

| (1) | Normál külső körülmények:
  Ezek rendszeresen fennállhatnak a fedélzeten hosszú ideig. |
| --- | --- |

(1)

Normál külső körülmények:

Ezek rendszeresen fennállhatnak a fedélzeten hosszú ideig.

| (2) | Szélsőséges külső körülmények:
  Ezek különleges esetekben kivételesen állnak fenn a fedélzeten. |
| --- | --- |

(2)

Szélsőséges külső körülmények:

Ezek különleges esetekben kivételesen állnak fenn a fedélzeten.

| (3) | Szállítási külső körülmények:
  Ezek az olyan szállításkor és rögzítéskor fennáló körülmények, melyek nem a berendezések, készülékek és tartozékaik működése során lépnek fel. |
| --- | --- |

(3)

Szállítási külső körülmények:

Ezek az olyan szállításkor és rögzítéskor fennáló körülmények, melyek nem a berendezések, készülékek és tartozékaik működése során lépnek fel.

A normál külső körülmények között végzett ellenőrzések a „normál körülmények tesztjei”, a szélsőséges körülmények között végzett ellenőrzések a „szélsőséges körülmények tesztjei”, a szállítási körülmények között végzett ellenőrzések pedig a „szállítási körlümények tesztjei”.

| b) | Követelmények
  A jelzőlámpáknak és tartozékaiknak alkalmasnak kell lenniük a tartós működésre, a tenger mozgásának és a rezgéseknek a hatása alatt, továbbá a hajó fedélzetén várható páratartalom és hőmérsékleti változások mellett.
  A jelzőlámpáknak és tartozékaiknak meg kell felelniük a 8. bekezdés a) pontjában meghatározott környezeti osztályaik követelményeinek a függelékben felsorolt külső körülményeknek történő expozíciójuk során. |
| --- | --- |

b)

Követelmények

A jelzőlámpáknak és tartozékaiknak alkalmasnak kell lenniük a tartós működésre, a tenger mozgásának és a rezgéseknek a hatása alatt, továbbá a hajó fedélzetén várható páratartalom és hőmérsékleti változások mellett.

A jelzőlámpáknak és tartozékaiknak meg kell felelniük a 8. bekezdés a) pontjában meghatározott környezeti osztályaik követelményeinek a függelékben felsorolt külső körülményeknek történő expozíciójuk során.

| 9. | Üzemelésre való alkalmasság






  a) | Áramellátás: a tápáram feszültség és frekvencia névleges értékeihez (1) képest történő ingadozásai során, az alábbi táblázatban meghatározott határértékeken belül, valamint a váltakozó áramú táplálás 5 %-os ingadozásával, a jelzőlámpáknak és tartozékaiknak működniük kell a tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján rájuk vonatkozó megengedett fedélzeti működési tűréshatárokon belül. A jelzőlámpákat ellátó feszültség elméletileg nem térhet el ± 5 %-nál többel a kiválasztott névleges feszültségtől.








  Ellátás
  (névleges feszültség) | A jelzőlámpák és tartozékaik tápáramának feszültség- és frekvenciaingadozásai |
| --- | --- | --- | --- |
| Feszültségingadozások | Frekvenciaingadozások | Időtartam |
| 48 V-nál nagyobb egyenáram | ± 10 % | ± 5 % | folyamatos |
| és váltakozó áram | ± 20 % | ± 10 % | max. 3 s |
| legfeljebb 48 V egyenáram 48 V-tal bezárólag | ± 10 % | – | folyamatos |

9.

Üzemelésre való alkalmasság

a)

Áramellátás: a tápáram feszültség és frekvencia névleges értékeihez (1) képest történő ingadozásai során, az alábbi táblázatban meghatározott határértékeken belül, valamint a váltakozó áramú táplálás 5 %-os ingadozásával, a jelzőlámpáknak és tartozékaiknak működniük kell a tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján rájuk vonatkozó megengedett fedélzeti működési tűréshatárokon belül. A jelzőlámpákat ellátó feszültség elméletileg nem térhet el ± 5 %-nál többel a kiválasztott névleges feszültségtől.

1

Ellátás

(névleges feszültség)

A jelzőlámpák és tartozékaik tápáramának feszültség- és frekvenciaingadozásai

Feszültségingadozások

Frekvenciaingadozások

Időtartam

48 V-nál nagyobb egyenáram

± 10 %

± 5 %

folyamatos

és váltakozó áram

± 20 %

± 10 %

max. 3 s

legfeljebb 48 V egyenáram 48 V-tal bezárólag

± 10 %

–

folyamatos

A ± 1 200 V-ig terjedő, 2 és 10 μs közötti emelkedési idejű, legfeljebb 20 μs-ig tartó feszültség csúcsok és a tápfeszültség visszakapcsolás nem okozhat kárt a jelzőlámpákban és azok tartozékaiban. Ezek előfordulása után, amikor a biztonsági berendezések bekapcsolhattak, a jelzőlámpáknak és tartozékaiknak működniük kell a tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján rájuk vonatkozó megengedett fedélzeti működési tűréshatárokon belül.

| b) | Elektromágneses kompatibilitás: a jelzőlámpákra és tartozékaikra, valamint a hajó berendezését képező egyéb felszerelésekre és készülékekre gyakorolt elektromágneses kölcsönhatást kiküszöbölő vagy csökkentő minden ésszerű és gyakorlati intézkedést meg kell tenni. |
| --- | --- |

b)

Elektromágneses kompatibilitás: a jelzőlámpákra és tartozékaikra, valamint a hajó berendezését képező egyéb felszerelésekre és készülékekre gyakorolt elektromágneses kölcsönhatást kiküszöbölő vagy csökkentő minden ésszerű és gyakorlati intézkedést meg kell tenni.

| 10. | Környezeti feltételek a hajók fedélzetén
  A 8. bekezdés a) pontjában említett normál, szélsőséges és szállítási külső körülmények az IEC 92-101. és 92-504. sz, kiadványaihoz szóló javasolt kiegészítéseken alapulnak. Az ezektől eltérő egyéb értékek jelölése: *. | Normál | Szélsőséges | Szállítási |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Külső körülmények |
| a)   Környező levegő hőmérséklete: |
| Klimatikus osztályok: | – 25-től | – 25-től | – 25-től |
| A 8. bekezdés a) pontja szerinti X és S klimatikus osztályok | + 55 °C* | + 55 °C* | + 70 °C* |
| b)   Környező levegő páratartalma: |
| Állandó hőmérséklet | + 20 °C | + 35 °C | + 45 °C |
| Maximális relatív páratartalom | 95 % | 75 % | 65 % |
| Hőmérsékletváltozás | Esetleg harmatpontot elérő |
| c)   Időjárási viszonyok a fedélzeten: |
| Napfény | 1 120 W/m2 |
| Szél | 50 m/s |
| Eső | 15 mm/min |
| A víz sebessége mozgás közben (hullámok) | 10 m/s |
| Víz sótartalma | 30 kg/m3 |
| d)   Mágneses mező: |
| Mágneses mező bármely irányból | 80 A/m |
| e)   Rezgés:
  Szinuszos rezgés bármely irányból
  A 8. bekezdés a) pontja szerinti V rezgésosztály (súlyos ütés pl. az árbocokra) |
| Frekvenciák | 2 – 10 Hz | 2 – 13,2 Hz* |
| Tartomány | ± 1,6 mm | ± 1,6 mm |
| Frekvenciák | 10 – 100 Hz | 13,2 – 100 Hz* |
| Gyorsulási tartomány | ± 7 m/s2 | ± 11 m/s2 * |

10.

Környezeti feltételek a hajók fedélzetén

A 8. bekezdés a) pontjában említett normál, szélsőséges és szállítási külső körülmények az IEC 92-101. és 92-504. sz, kiadványaihoz szóló javasolt kiegészítéseken alapulnak. Az ezektől eltérő egyéb értékek jelölése: *.

Normál

Szélsőséges

Szállítási

Külső körülmények

Környező levegő hőmérséklete:

Klimatikus osztályok:

– 25-től

– 25-től

– 25-től

A 8. bekezdés a) pontja szerinti X és S klimatikus osztályok

- 55 °C*

- 55 °C*

- 70 °C*

Környező levegő páratartalma:

Állandó hőmérséklet

- 20 °C

- 35 °C

- 45 °C

Maximális relatív páratartalom

95 %

75 %

65 %

Hőmérsékletváltozás

Esetleg harmatpontot elérő

Időjárási viszonyok a fedélzeten:

Napfény

1 120 W/m2

2

Szél

50 m/s

Eső

15 mm/min

A víz sebessége mozgás közben (hullámok)

10 m/s

Víz sótartalma

30 kg/m3

3

Mágneses mező:

Mágneses mező bármely irányból

80 A/m

e)   Rezgés:

Szinuszos rezgés bármely irányból

A 8. bekezdés a) pontja szerinti V rezgésosztály (súlyos ütés pl. az árbocokra)

Frekvenciák

2 – 10 Hz

2 – 13,2 Hz*

Tartomány

± 1,6 mm

± 1,6 mm

Frekvenciák

10 – 100 Hz

13,2 – 100 Hz*

Gyorsulási tartomány

± 7 m/s2

2

± 11 m/s2 *

2 *

| 11. | A jelzőlámpáknak meg kell felelniük a függelékben meghatározott környezeti teszteken. |
| --- | --- |

11.

A jelzőlámpáknak meg kell felelniük a függelékben meghatározott környezeti teszteken.

| 12. | A szerves anyagokból készült lámpák nem lehetnek érzékenyek az ultraibolya sugárzásra.
  A függelék 6. szakasza szerinti 720 órás tesztelést követően a minőségben nem lehet romlás, és az x és y háromszínű koordináták nem térhetnek el 0,01-nél többel azoktól amelyek a aem a sugárzásnak sem pedig a víznek ki nem tett átlátszó részekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

12.

A szerves anyagokból készült lámpák nem lehetnek érzékenyek az ultraibolya sugárzásra.

A függelék 6. szakasza szerinti 720 órás tesztelést követően a minőségben nem lehet romlás, és az x és y háromszínű koordináták nem térhetnek el 0,01-nél többel azoktól amelyek a aem a sugárzásnak sem pedig a víznek ki nem tett átlátszó részekre vonatkoznak.

| 13. | A lámpák átlátszó részeit és ernyőit úgy kell megtervezni és gyártani, hogy normál fedélzeti körülmények között, 10 %-os többletfeszültséggel, + 45 °C-os környező hőmérsékleten történő tartós működés esetén nem deformálódhatnak, változhatnak, vagy sérülhetnek. |
| --- | --- |

13.

A lámpák átlátszó részeit és ernyőit úgy kell megtervezni és gyártani, hogy normál fedélzeti körülmények között, 10 %-os többletfeszültséggel, + 45 °C-os környező hőmérsékleten történő tartós működés esetén nem deformálódhatnak, változhatnak, vagy sérülhetnek.

| 14. | 10 %-os többletfeszültséggel + 60 °C-os környező hőmérsékleten történő tartós működés esetén a lámpáknak a tartóikon épnek kell maradniuk nyolc órán át tartó 1 000 N-os (Newton) erőnek kitéve. |
| --- | --- |

14.

10 %-os többletfeszültséggel + 60 °C-os környező hőmérsékleten történő tartós működés esetén a lámpáknak a tartóikon épnek kell maradniuk nyolc órán át tartó 1 000 N-os (Newton) erőnek kitéve.

| 15. | A lámpáknak ellen kell állniuk az átmeneti vízbemerülésnek. 10 %-os többletfeszültséggel, + 45 °C-os környező hőmérsékleten történő tartós működés esetén nem gyakorolhat rájuk hatást + 15° – + 20 °C-os hőmérsékleten 10 liter vizet tartalmazó tartályban való ázás. |
| --- | --- |

15.

A lámpáknak ellen kell állniuk az átmeneti vízbemerülésnek. 10 %-os többletfeszültséggel, + 45 °C-os környező hőmérsékleten történő tartós működés esetén nem gyakorolhat rájuk hatást + 15° – + 20 °C-os hőmérsékleten 10 liter vizet tartalmazó tartályban való ázás.

| 16. | A felhasznált anyagok tartósságát biztosítani kell az üzemi körülmények között; az anyagoknak különösen ellen kell állniuk működés közben a legmagasabb folyamatos hőmérsékleteknek. |
| --- | --- |

16.

A felhasznált anyagok tartósságát biztosítani kell az üzemi körülmények között; az anyagoknak különösen ellen kell állniuk működés közben a legmagasabb folyamatos hőmérsékleteknek.

| 17. | Ha a lámpák tartalmaznak nem fémes alkatrészeket, meg kell határozni folyamatos működési hőmérsékletüket, fedélzeti körülmények között, + 45 °C-os környezeti hőmérsékleten.
  Ha a nem fémes alkatrészek így meghatározott folyamatos működési hőmérséklete meghaladja az IEC 598. sz. kiadványa 1. részének X. és XI. táblázatában megjelölt maximális hőmérsékleteket, külön vizsgálatot kell végezni a lámpák ezen részeire ható folyamatos mechanikai, termikus és klimatikus hatások meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

17.

Ha a lámpák tartalmaznak nem fémes alkatrészeket, meg kell határozni folyamatos működési hőmérsékletüket, fedélzeti körülmények között, + 45 °C-os környezeti hőmérsékleten.

Ha a nem fémes alkatrészek így meghatározott folyamatos működési hőmérséklete meghaladja az IEC 598. sz. kiadványa 1. részének X. és XI. táblázatában megjelölt maximális hőmérsékleteket, külön vizsgálatot kell végezni a lámpák ezen részeire ható folyamatos mechanikai, termikus és klimatikus hatások meghatározása érdekében.

| 18. | Az alkatrészek használati hőmérsékleten való alakváltozási tesztjéhez a lámpát működési helyzetben állandó gyenge légáramba kell helyezni (v = körülbelül 0,5 m/s), + 45 °C-os környezeti hőmérsékleten, fedélzeti körülmények között. Miközben emelkedik a hőmérséklet, és amint elérik a működési hőmérsékletet, a nem fémes alkatrészekre mechanikai hatást kell gyakorolni, a céljuknak megfelelően, vagy esetleges manipulációjukkal. A lámpák nem szilikátból készült átlátszó részeire egy folyamatos erejű 6,5 N 5 mm × 6 mm-es fémes ütést kell gyakorolni, (ujj nyomásával egyező) az átlátszó rész felső és alsó széle között félúton.
  Az ilyen mechanikai hatások következtében az alkatrész nem szenvedhet állandó alakváltozást. |
| --- | --- |

18.

Az alkatrészek használati hőmérsékleten való alakváltozási tesztjéhez a lámpát működési helyzetben állandó gyenge légáramba kell helyezni (v = körülbelül 0,5 m/s), + 45 °C-os környezeti hőmérsékleten, fedélzeti körülmények között. Miközben emelkedik a hőmérséklet, és amint elérik a működési hőmérsékletet, a nem fémes alkatrészekre mechanikai hatást kell gyakorolni, a céljuknak megfelelően, vagy esetleges manipulációjukkal. A lámpák nem szilikátból készült átlátszó részeire egy folyamatos erejű 6,5 N 5 mm × 6 mm-es fémes ütést kell gyakorolni, (ujj nyomásával egyező) az átlátszó rész felső és alsó széle között félúton.

Az ilyen mechanikai hatások következtében az alkatrész nem szenvedhet állandó alakváltozást.

| 19. | Az alkatrészek atmoszferikus tényezőknek való ellenállása teszteléséhez az elemeknek kitett, nem fémes alkatrészekkel rendelkező lámpákat egy klímakamrába kell helyezni egymás után 12-12 órára, váltogatva a 45 °C-os hőmérsékletű és 95 % relatív páratartalmú környezetet és a – 20 °C-os környezetet, majd a fedélzeti körülmények melletti működést, hogy ki legyenek téve meleg-párás és hideg ciklusoknak, valamint a működési idejüknek megfelelő alacsony és magas hőmérsékletű időszakok váltakozásának.
  A teszt teljes időtartama legalább 720 óra. A teszt nem gyakorolhat hatást a lámpa nem fémes alkatrészeinek működési teljesítményére. |
| --- | --- |

19.

Az alkatrészek atmoszferikus tényezőknek való ellenállása teszteléséhez az elemeknek kitett, nem fémes alkatrészekkel rendelkező lámpákat egy klímakamrába kell helyezni egymás után 12-12 órára, váltogatva a 45 °C-os hőmérsékletű és 95 % relatív páratartalmú környezetet és a – 20 °C-os környezetet, majd a fedélzeti körülmények melletti működést, hogy ki legyenek téve meleg-párás és hideg ciklusoknak, valamint a működési idejüknek megfelelő alacsony és magas hőmérsékletű időszakok váltakozásának.

A teszt teljes időtartama legalább 720 óra. A teszt nem gyakorolhat hatást a lámpa nem fémes alkatrészeinek működési teljesítményére.

| 20. | A lámpák könnyen hozzáférhető alkatrészei + 45 °C-os környezeti hőmérsékleten nem melegedhetnek fel + 70 °C-nál magasabb hőmérsékletre, ha fémből készültek, vagy + 85 °C-nál magasabbra, ha nem fémből készültek. |
| --- | --- |

20.

A lámpák könnyen hozzáférhető alkatrészei + 45 °C-os környezeti hőmérsékleten nem melegedhetnek fel + 70 °C-nál magasabb hőmérsékletre, ha fémből készültek, vagy + 85 °C-nál magasabbra, ha nem fémből készültek.

| 21. | A lámpákat az elfogadott szabványok szerint kell megtervezni és gyártani, és különösen meg kell felelniük az IEC 598. sz. kiadványa 1. részének, „Hajók, fények – általános műszaki leírások és tesztek”. Az alábbi pontok követelményeit teljesíteni kell:






  — | Csatlakozások védelme (7.2.), |
| --- | --- | --- |

21.

A lámpákat az elfogadott szabványok szerint kell megtervezni és gyártani, és különösen meg kell felelniük az IEC 598. sz. kiadványa 1. részének, „Hajók, fények – általános műszaki leírások és tesztek”. Az alábbi pontok követelményeit teljesíteni kell:

—

Csatlakozások védelme (7.2.),

| — | Elektromos áramütés elleni védelem (8.2.), |
| --- | --- |

—

Elektromos áramütés elleni védelem (8.2.),

| — | Szigetelési ellenállás és feszültségstabilitás (10.2. és 10.3.), |
| --- | --- |

—

Szigetelési ellenállás és feszültségstabilitás (10.2. és 10.3.),

| — | Földön és magasban vezetett kábelek (11.2.), |
| --- | --- |

—

Földön és magasban vezetett kábelek (11.2.),

| — | Tartósság és melegítés (12.1., X., XI. és XII. táblázat), |
| --- | --- |

—

Tartósság és melegítés (12.1., X., XI. és XII. táblázat),

| — | Hő-, tűz- és kóbor áram elleni ellenállás (13.2., 13.3. és 13.4.), |
| --- | --- |

—

Hő-, tűz- és kóbor áram elleni ellenállás (13.2., 13.3. és 13.4.),

| — | Menetes csatlakozások (14.2., 14.3. és 14.4.). |
| --- | --- |

—

Menetes csatlakozások (14.2., 14.3. és 14.4.).

| 22. | A villamos kábelek keresztmetszete általában legalább 1,5 mm2. A csatlakozásra használt kábel legalább HO 7 RN-F típusú, vagy annak megfelelő. |
| --- | --- |

22.

A villamos kábelek keresztmetszete általában legalább 1,5 mm2. A csatlakozásra használt kábel legalább HO 7 RN-F típusú, vagy annak megfelelő.

2

| 23. | A lámpa robbanásveszélyes zóna-típusát a célra az illetékes vizsgáló hatóság határozza meg és tanúsítja. |
| --- | --- |

23.

A lámpa robbanásveszélyes zóna-típusát a célra az illetékes vizsgáló hatóság határozza meg és tanúsítja.

| 24. | A lámpák gyártási módszerének gondoskodnia kell az alábbiakról:






  (1) | Könnyű tisztítás, beleértve a lámpa belsejét is, a fényforrás könnyű cseréje sötétben is. |
| --- | --- | --- |

24.

A lámpák gyártási módszerének gondoskodnia kell az alábbiakról:

(1)

Könnyű tisztítás, beleértve a lámpa belsejét is, a fényforrás könnyű cseréje sötétben is.

| (2) | A lecsapódott pára felgyülemlésének megakadályozása. |
| --- | --- |

(2)

A lecsapódott pára felgyülemlésének megakadályozása.

| (3) | Csak tartós rugalmas szerelékek használata, hogy a szétszerelhető részek ne szivárogjanak. |
| --- | --- |

(3)

Csak tartós rugalmas szerelékek használata, hogy a szétszerelhető részek ne szivárogjanak.

| (4) | Annak biztosítása, hogy az előírton kívül más színű fény ne kerülhessen ki a lámpából. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása, hogy az előírton kívül más színű fény ne kerülhessen ki a lámpából.

| 25. | Minden felszerelendő lámpához mellékelni kell beállítási és szerelési útmutatót, amely megjelöli, hogy a lámpát hol kell felszerelni, annak célját és a csereszabatos alkatrészek típusát. A mozgatható lámpák felszerelésének könnyűnek és biztonságosnak kell lennie. |
| --- | --- |

25.

Minden felszerelendő lámpához mellékelni kell beállítási és szerelési útmutatót, amely megjelöli, hogy a lámpát hol kell felszerelni, annak célját és a csereszabatos alkatrészek típusát. A mozgatható lámpák felszerelésének könnyűnek és biztonságosnak kell lennie.

| 26. | Az előírt tartóknak a megkívánt helyzetben a lámpa vízszintes szimmetriasíkjának a hajó biztonsági vonalával párhuzamos helyzetét biztosítania kell. |
| --- | --- |

26.

Az előírt tartóknak a megkívánt helyzetben a lámpa vízszintes szimmetriasíkjának a hajó biztonsági vonalával párhuzamos helyzetét biztosítania kell.

| 27. | Az alábbi jelöléseket minden lámpán jól láthatóan és tartósan rögzíteni kell, egy olyan helyen, ahol a fedélzeten történő felszerelés után is látható marad:






  (1) | A fényforrás névleges teljesítménye, amennyiben különböző névleges teljesítmények különböző tartományokat adhatnak. |
| --- | --- | --- |

27.

Az alábbi jelöléseket minden lámpán jól láthatóan és tartósan rögzíteni kell, egy olyan helyen, ahol a fedélzeten történő felszerelés után is látható marad:

(1)

A fényforrás névleges teljesítménye, amennyiben különböző névleges teljesítmények különböző tartományokat adhatnak.

| (2) | A lámpa típusa tárcsaív-fényekre. |
| --- | --- |

(2)

A lámpa típusa tárcsaív-fényekre.

| (3) | A null-irány referencia tárcsaív-fényeken, jelölés közvetlenül az átlátszó rész felett vagy alatt. |
| --- | --- |

(3)

A null-irány referencia tárcsaív-fényeken, jelölés közvetlenül az átlátszó rész felett vagy alatt.

| (4) | A fény típusa, pl. „erős”. |
| --- | --- |

(4)

A fény típusa, pl. „erős”.

| (5) | A márka. |
| --- | --- |

(5)

A márka.

| (6) | Az átvételi jelzés helye, pl. F.91.235. |
| --- | --- |

(6)

Az átvételi jelzés helye, pl. F.91.235.

3.02. cikk

Szűrők és optikai üvegek

| 1. | A szűrők (optikák és üvegek) és az optikai üvegek készülhetnek szerves üvegből (szintetikus üveg) vagy szervetlen üvegből (szilikátüveg).
  A szilikátüveg szűrők és optikai üvegek legalább a 719. sz. ISO szabványban említett, tartós vízállóságot biztosító IV. osztályú hidrolitikai típusú üvegből készüljenek.
  A szintetikus üvegből készült szűrők és optikai üvegek a szilikátüvegnek megfelelő tartós vízállósággal kell, hogy rendelkezzenek.
  Az optikai üvegeket alacsony belső feszültségű üvegből kell készíteni. |
| --- | --- |

1.

A szűrők (optikák és üvegek) és az optikai üvegek készülhetnek szerves üvegből (szintetikus üveg) vagy szervetlen üvegből (szilikátüveg).

A szilikátüveg szűrők és optikai üvegek legalább a 719. sz. ISO szabványban említett, tartós vízállóságot biztosító IV. osztályú hidrolitikai típusú üvegből készüljenek.

A szintetikus üvegből készült szűrők és optikai üvegek a szilikátüvegnek megfelelő tartós vízállósággal kell, hogy rendelkezzenek.

Az optikai üvegeket alacsony belső feszültségű üvegből kell készíteni.

| 2. | A szűrők és optikai üvegek, amennyire csak lehetséges, hólyag-, buborék- és szennyezésmentesek legyenek. Nem lehetnek rajtuk felületi hibák, úgymint fényezetlen (matt) részek, mély karcolások, stb. |
| --- | --- |

2.

A szűrők és optikai üvegek, amennyire csak lehetséges, hólyag-, buborék- és szennyezésmentesek legyenek. Nem lehetnek rajtuk felületi hibák, úgymint fényezetlen (matt) részek, mély karcolások, stb.

| 3. | A szűrőknek és optikai üvegeknek meg kell felelniük a 3.01. cikk követelményeinek. Ezek a feltételek nem befolyásolhatják fotometriai és kolorimetriai jellemzőiket. |
| --- | --- |

3.

A szűrőknek és optikai üvegeknek meg kell felelniük a 3.01. cikk követelményeinek. Ezek a feltételek nem befolyásolhatják fotometriai és kolorimetriai jellemzőiket.

| 4. | Az oldalsó piros és zöld optikai üvegek nem lehetnek felcserélhetők. |
| --- | --- |

4.

Az oldalsó piros és zöld optikai üvegek nem lehetnek felcserélhetők.

| 5. | A gyártó jelölésén kívül az átvételi számot és a típusleírást olvashatóan és tartósan meg kell jelölni a szűrőkön és optikai üvegeken, egy olyan helyen, ahol a lámpába helyezés után is látható.
  Ezek a jelölések nem eredményezhetnek a minimális fotometriai és kolorimetriai követelmények alatti értékeket. |
| --- | --- |

5.

A gyártó jelölésén kívül az átvételi számot és a típusleírást olvashatóan és tartósan meg kell jelölni a szűrőkön és optikai üvegeken, egy olyan helyen, ahol a lámpába helyezés után is látható.

Ezek a jelölések nem eredményezhetnek a minimális fotometriai és kolorimetriai követelmények alatti értékeket.

3.03. cikk

Elektromos fényforrások

| 1. | A jelzőlámpákban csak erre a célra gyártott izzólámpák használhatók. Ezeknek a standard feszültségekben rendelkezésre kell állniuk. Különleges esetekben kivételek megengedhetők. |
| --- | --- |

1.

A jelzőlámpákban csak erre a célra gyártott izzólámpák használhatók. Ezeknek a standard feszültségekben rendelkezésre kell állniuk. Különleges esetekben kivételek megengedhetők.

| 2. | Az izzólámpák csak a jelzőlámpák erre szolgáló helyére lehetnek beszerelhetők. A jelzőlámpákban legfeljebb két egyértelmű hely megengedhető. A helytelen és köztes helyzet lehetetlen kell, hogy legyen. A teszteléshez a kedvezőtlenebb helyzetet kell kiválasztani. |
| --- | --- |

2.

Az izzólámpák csak a jelzőlámpák erre szolgáló helyére lehetnek beszerelhetők. A jelzőlámpákban legfeljebb két egyértelmű hely megengedhető. A helytelen és köztes helyzet lehetetlen kell, hogy legyen. A teszteléshez a kedvezőtlenebb helyzetet kell kiválasztani.

| 3. | Az izzólámpáknak nem lehetnek a hatékonyságukat kedvezőtlenül befolyásoló jellemzőik, úgymint karcolások, foltok a lámpatesten, vagy az izzószál hibás elhelyezése. |
| --- | --- |

3.

Az izzólámpáknak nem lehetnek a hatékonyságukat kedvezőtlenül befolyásoló jellemzőik, úgymint karcolások, foltok a lámpatesten, vagy az izzószál hibás elhelyezése.

| 4. | Az izzólámpák működési hőmérséklete legalább 2 360 K. |
| --- | --- |

4.

Az izzólámpák működési hőmérséklete legalább 2 360 K.

| 5. | Az alkalmazott konzolok vagy lámpatartók meg kell, hogy feleljenek az optikai rendszer külön követelményeinek, és ellen kell, hogy álljanak a fedélzeti működés mechanikai hatásainak. |
| --- | --- |

5.

Az alkalmazott konzolok vagy lámpatartók meg kell, hogy feleljenek az optikai rendszer külön követelményeinek, és ellen kell, hogy álljanak a fedélzeti működés mechanikai hatásainak.

| 6. | Az izzólámpa burája erős és a lámpatesthez szilárdan rögzített, hogy 100 órányi, 10 %-os többletfeszültséggel történő működés után ellenálljon egy 25 kg/cm-es nyomatékkal való egységes forgásnak. |
| --- | --- |

6.

Az izzólámpa burája erős és a lámpatesthez szilárdan rögzített, hogy 100 órányi, 10 %-os többletfeszültséggel történő működés után ellenálljon egy 25 kg/cm-es nyomatékkal való egységes forgásnak.

| 7. | A márkát, a névleges feszültséget és a névleges teljesítményt, és/vagy a névleges fényerősséget, továbbá az átvételi számot a lámpatesten vagy az izzólámpa búráján olvashatóan és tartósan meg kell jelölni. |
| --- | --- |

7.

A márkát, a névleges feszültséget és a névleges teljesítményt, és/vagy a névleges fényerősséget, továbbá az átvételi számot a lámpatesten vagy az izzólámpa búráján olvashatóan és tartósan meg kell jelölni.

| 8. | Az izzószálas lámpáknak meg kell felelniük a következő tűréshatároknak:






  a) | 230 V, 115 V, 110 V és 24 V névleges feszültségű izzólámpák













  Névleges feszültség
  V | Névleges teljesítmény
  W | Max. észlelt teljesítmény (4)

  W | Névleges élettartam
  h | Mért tesztelési értékek (4) | Lámpatest mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vízszintes fényerősség (5)

  cd | Színhőmérséklet
  K | b
  mm | l
  mm |
| 24 | 40 | 43 | | 45 | 2 360 | | |
| 110 vagy 115 | 60 | 69 | 1 000 | – | – | | |
| 230 | 65 | 69 | | 65 | 2 856 | | |

8.

Az izzószálas lámpáknak meg kell felelniük a következő tűréshatároknak:

a)

230 V, 115 V, 110 V és 24 V névleges feszültségű izzólámpák

Névleges feszültség

V

Névleges teljesítmény

W

Max. észlelt teljesítmény (4)

4

W

Névleges élettartam

h

Mért tesztelési értékek (4)

4

Lámpatest mm

Vízszintes fényerősség (5)

5

cd

Színhőmérséklet

K

b

mm

l

mm

24

40

43

45

2 360

Formula

Formula

110 vagy 115

60

69

1 000

–

–

Formula

Formula

230

65

69

65

2 856

Formula

Formula

| b) | 24 V és 12 V névleges feszültségű izzólámpák












  Névleges feszültség
  V | Névleges teljesítmény
  W | Max. észlelt teljesítmény  (6)

  W | Névleges élettartam
  h | Mért tesztelési értékek  (6) | Lámpatest
  l mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vízszintes fényerősség  (7)

  cd | Színhőmérséklet
  K |
| 12 | | | 1 000 | 12
  –
  20 | 2 360
  –
  2 856 | 9 – 13
  9 – 17 |
| | 10 | 18 |
| 24 | | |
| 12 | | | 30
  –
  48 | 9 – 13 |
| | 25 | 26,5 |
| 24 | | |

b)

24 V és 12 V névleges feszültségű izzólámpák

Névleges feszültség

V

Névleges teljesítmény

W

Max. észlelt teljesítmény  (6)

6

W

Névleges élettartam

h

Mért tesztelési értékek  (6)

6

Lámpatest

l mm

Vízszintes fényerősség  (7)

7

cd

Színhőmérséklet

K

12

1 000

12

–

20

2 360

–

2 856

9 – 13

9 – 17

10

18

24

12

30

–

48

9 – 13

25

26,5

24

| c) | Az izzólámpák búráján meg kell jelölni a megfelelő méreteket. Ha ezek a jelölések a körtén vannak, ez nem befolyásolhatja a lámpa működését. |
| --- | --- |

c)

Az izzólámpák búráján meg kell jelölni a megfelelő méreteket. Ha ezek a jelölések a körtén vannak, ez nem befolyásolhatja a lámpa működését.

| d) | Ha izzólámpák helyett kisülő lámpákat használnak, ugyanazok a követelmények érvényesek, mint az izzólámpáknál. |
| --- | --- |

d)

Ha izzólámpák helyett kisülő lámpákat használnak, ugyanazok a követelmények érvényesek, mint az izzólámpáknál.

4. fejezet

Tesztelési és jóváhagyási eljárás

4.01. cikk

Általános eljárási szabályzat

A tesztelési és jóváhagyási eljárásra az I. melléklet alkalmazandó.

4.02. cikk

Kérelmezés

| 1. | A gyártó vagy képviselője által benyújtott jóváhagyási kérelemhez mellékelni kell az alábbi adatokat és dokumentációkat, valamint mintalámpákat, és ha vannak, azok tartozékait:






  a) | A fény típusa (pl. „erős”); |
| --- | --- | --- |

1.

A gyártó vagy képviselője által benyújtott jóváhagyási kérelemhez mellékelni kell az alábbi adatokat és dokumentációkat, valamint mintalámpákat, és ha vannak, azok tartozékait:

a)

A fény típusa (pl. „erős”);

| b) | A lámpatípus, fényforrása, és ha vannak, tartozékai kereskedelmi neve és leírása; |
| --- | --- |

b)

A lámpatípus, fényforrása, és ha vannak, tartozékai kereskedelmi neve és leírása;

| c) | Elektromos jelzőlámpák esetén a lámpákhoz szükséges fedélzeti tápfeszültség a céltól függően; |
| --- | --- |

c)

Elektromos jelzőlámpák esetén a lámpákhoz szükséges fedélzeti tápfeszültség a céltól függően;

| d) | Valamennyi jellemző s kapacitás műszaki leírása; |
| --- | --- |

d)

Valamennyi jellemző s kapacitás műszaki leírása;

| e) | Rövid műszaki leírás, amely megjelöli azokat az anyagokat, melyekből a lámpa készül, továbbá egy kapcsolási rajz rövid műszaki leírással, ha a működésre esetleg hatást gyakorló lámpatartozékokat is tartalmazza; |
| --- | --- |

e)

Rövid műszaki leírás, amely megjelöli azokat az anyagokat, melyekből a lámpa készül, továbbá egy kapcsolási rajz rövid műszaki leírással, ha a működésre esetleg hatást gyakorló lámpatartozékokat is tartalmazza;

| f) | Mintalámpák, és indokolt esetben tartozékaik esetén, két-két példány az alábbiakból:






  i. | Beállítási vagy felszerelési utasítások a fényforrásra és a konzol vagy tartószerkezetre vonatkozó adatokkal; |
| --- | --- | --- |

f)

Mintalámpák, és indokolt esetben tartozékaik esetén, két-két példány az alábbiakból:

i.

Beállítási vagy felszerelési utasítások a fényforrásra és a konzol vagy tartószerkezetre vonatkozó adatokkal;

| ii. | A tesztelt minta és a fedélzeten felszerelt lámpák és esetleges tartozékaik azonosítására szolgáló méretekkel, típusnevekkel és leírásokkal ellátott vázlat; |
| --- | --- |

ii.

A tesztelt minta és a fedélzeten felszerelt lámpák és esetleges tartozékaik azonosítására szolgáló méretekkel, típusnevekkel és leírásokkal ellátott vázlat;

| iii. | Egyéb dokumentációk, úgymint rajzok, alkatrészjegyzékek, kapcsolási rajzok, kezelési utasítások és fényképek, melyek ezen tesztelési jóváhagyási feltételek 1.-3. fejezetében említett fontos részletekre vonatkoznak, vagy vonatkozhatnak, amennyiben szükségesek annak igazolásához, hogy a gyártandó lámpák megfelelnek a tesztelt mintadarabnak. Az alábbi adatok és rajzok különösen fontosak:






  — | A szűrő szerkezetének részleteit és a fényforrás (izzólámpa) oldalnézetét, valamint a konzolon való beállítást mutató hosszanti keresztmetszet; |
| --- | --- | --- |

iii.

Egyéb dokumentációk, úgymint rajzok, alkatrészjegyzékek, kapcsolási rajzok, kezelési utasítások és fényképek, melyek ezen tesztelési jóváhagyási feltételek 1.-3. fejezetében említett fontos részletekre vonatkoznak, vagy vonatkozhatnak, amennyiben szükségesek annak igazolásához, hogy a gyártandó lámpák megfelelnek a tesztelt mintadarabnak. Az alábbi adatok és rajzok különösen fontosak:

—

A szűrő szerkezetének részleteit és a fényforrás (izzólámpa) oldalnézetét, valamint a konzolon való beállítást mutató hosszanti keresztmetszet;

| — | A lámpának a szűrő felénél levő keresztmetszete, ami mutatja a fényforrás, a szűrő, az esetleges optikai üveg részleteit, valamint a tárcsaív-fények vízszintes szórási szögét; |
| --- | --- |

—

A lámpának a szűrő felénél levő keresztmetszete, ami mutatja a fényforrás, a szűrő, az esetleges optikai üveg részleteit, valamint a tárcsaív-fények vízszintes szórási szögét;

| — | A konzol vagy tartó részleteit mutató, tárcsaív-fények hátulja felőli nézet; |
| --- | --- |

—

A konzol vagy tartó részleteit mutató, tárcsaív-fények hátulja felőli nézet;

| — | A konzol vagy tartó részleteit mutató körkörös fények nézete. |
| --- | --- |

—

A konzol vagy tartó részleteit mutató körkörös fények nézete.

| iv. | A tömegben gyártott fényforrások, szűrők, optikai üvegek, konzol vagy tartószerkezetek, valamint a lámpába helyezett fényforrás szűrőhőz képesti helyzetének méretbeli tűréshatáraira vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

iv.

A tömegben gyártott fényforrások, szűrők, optikai üvegek, konzol vagy tartószerkezetek, valamint a lámpába helyezett fényforrás szűrőhőz képesti helyzetének méretbeli tűréshatáraira vonatkozó adatok;

| v. | A tömegben gyártott fényforrások névleges feszültségen való vízszintes fényerősségére vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

v.

A tömegben gyártott fényforrások névleges feszültségen való vízszintes fényerősségére vonatkozó adatok;

| vi. | A színezett üvegek tömeggyártási tűréshatáraira vonatkozó adatok, tekintettel az A (2 856 K) szabványos színmérő fényforrás színére és átlátszóságára, vagy a használni szándékozott fényforrás fénytípusára. |
| --- | --- |

vi.

A színezett üvegek tömeggyártási tűréshatáraira vonatkozó adatok, tekintettel az A (2 856 K) szabványos színmérő fényforrás színére és átlátszóságára, vagy a használni szándékozott fényforrás fénytípusára.

| 2. | A kérelemmel együtt be kell nyújtani két üzemkész mintadarabot, egyenként tíz, mindegyik névleges feszültséggel működő fényforrással, továbbá, indokolt esetben, mindegyik színből öt szűrővel, valamint a felszerelési vagy beállítási szerkezettel.
  Kérésre a jóváhagyási vizsgálathoz szükséges további tartozékokat is rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

2.

A kérelemmel együtt be kell nyújtani két üzemkész mintadarabot, egyenként tíz, mindegyik névleges feszültséggel működő fényforrással, továbbá, indokolt esetben, mindegyik színből öt szűrővel, valamint a felszerelési vagy beállítási szerkezettel.

Kérésre a jóváhagyási vizsgálathoz szükséges további tartozékokat is rendelkezésre kell bocsátani.

| 3. | A mintadarabnak minden szempontból meg kell felelnie a tervezett gyártási modelleknek. Fel kell szerelni minden olyan tartozékkal, amely a fedélzeten a céljának megfelelően történő használathoz szükséges normál működési helyzetbe való felszereléshez és beállításhoz kell. Amennyiben az illetékes vizsgáló hatóság beleegyezik, néhány tartozék elhagyható. |
| --- | --- |

3.

A mintadarabnak minden szempontból meg kell felelnie a tervezett gyártási modelleknek. Fel kell szerelni minden olyan tartozékkal, amely a fedélzeten a céljának megfelelően történő használathoz szükséges normál működési helyzetbe való felszereléshez és beállításhoz kell. Amennyiben az illetékes vizsgáló hatóság beleegyezik, néhány tartozék elhagyható.

| 4. | Kérésre további mintadarabokat, dokumentációt és adatokat rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

4.

Kérésre további mintadarabokat, dokumentációt és adatokat rendelkezésre kell bocsátani.

| 5. | A dokumentációkat a vizsgáló és jóváhagyó hatóság szerinti ország nyelvén kell benyújtani. |
| --- | --- |

5.

A dokumentációkat a vizsgáló és jóváhagyó hatóság szerinti ország nyelvén kell benyújtani.

| 6. | Amennyiben egy kiegészítő eszközre vonatkozóan nyújtanak be jóváhagyási kérelmet, értelemszerűen alkalmazni kell az 1.-5. fejezetet, azzal a megegyezéssel, hogy kiegészítő alkatrészek csak a jóváhagyott lámpákkal összeszerelve fogadhatók el. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben egy kiegészítő eszközre vonatkozóan nyújtanak be jóváhagyási kérelmet, értelemszerűen alkalmazni kell az 1.-5. fejezetet, azzal a megegyezéssel, hogy kiegészítő alkatrészek csak a jóváhagyott lámpákkal összeszerelve fogadhatók el.

| 7. | A tárcsaív-fények alapvetően külön csomagban nyújtandók be. |
| --- | --- |

7.

A tárcsaív-fények alapvetően külön csomagban nyújtandók be.

4.03. cikk

Tesztelés

| 1. | Jóváhagyott lámpa vagy tartozék új vagy módosított változatának tesztelése esetén igazolni kell, hogy a mintadarab megfelel-e ezen tesztelési és jóváhagyási feltételeknek és a 4.02. cikk 1. szakaszának f) alpontjában említett dokumentációnak. |
| --- | --- |

1.

Jóváhagyott lámpa vagy tartozék új vagy módosított változatának tesztelése esetén igazolni kell, hogy a mintadarab megfelel-e ezen tesztelési és jóváhagyási feltételeknek és a 4.02. cikk 1. szakaszának f) alpontjában említett dokumentációnak.

| 2. | A jóváhagyási tesztek a hajó fedélzetén előforduló körülményeken alapulnak. A tesztnek ki kell terjednie minden fényforrásra, optikai üvegre és tartozékra, melyeket rendelkezésre kell bocsátani és melyeket a jelzőlámpákban használni szándékoznak. |
| --- | --- |

2.

A jóváhagyási tesztek a hajó fedélzetén előforduló körülményeken alapulnak. A tesztnek ki kell terjednie minden fényforrásra, optikai üvegre és tartozékra, melyeket rendelkezésre kell bocsátani és melyeket a jelzőlámpákban használni szándékoznak.

| 3. | A fotometriai és kolorimetriai teszteket a névleges feszültségen kell elvégezni.
  A lámpa értékelésénél figyelembe kell venni az IB vízszintes üzemi fényerősséget és a működési fény-hőmérsékletet. |
| --- | --- |

3.

A fotometriai és kolorimetriai teszteket a névleges feszültségen kell elvégezni.

A lámpa értékelésénél figyelembe kell venni az IB vízszintes üzemi fényerősséget és a működési fény-hőmérsékletet.

B

| 4. | Az alkatrészeket vagy tartozékokat csak azzal a lámpával együtt szabad tesztelni, amelyekbe azok valók. |
| --- | --- |

4.

Az alkatrészeket vagy tartozékokat csak azzal a lámpával együtt szabad tesztelni, amelyekbe azok valók.

| 5. | Másik illetékes hatóság által végzett tesztek elfogadhatók a 3. fejezet követelményeinek való megfelelés igazolásaként, feltéve, hogy azok igazoltan egyenértékűek a függelékben foglalt tesztekkel. |
| --- | --- |

5.

Másik illetékes hatóság által végzett tesztek elfogadhatók a 3. fejezet követelményeinek való megfelelés igazolásaként, feltéve, hogy azok igazoltan egyenértékűek a függelékben foglalt tesztekkel.

4.04. cikk

Jóváhagyás

| 1. | A jelzőlámpák jóváhagyása az I. rész 4.01.-4.05. cikkein alapul. |
| --- | --- |

1.

A jelzőlámpák jóváhagyása az I. rész 4.01.-4.05. cikkein alapul.

| 2. | A tömegben gyártott vagy gyártani szándékozott lámpák és tartozékok esetén a jóváhagyást a kérelmező számára a kérelmező költségén végzett tesztet követően lehet kiadni, amennyiben a kérelmező garantálja, hogy a jóváhagyásból származó jogokkal megfelelően fog élni. |
| --- | --- |

2.

A tömegben gyártott vagy gyártani szándékozott lámpák és tartozékok esetén a jóváhagyást a kérelmező számára a kérelmező költségén végzett tesztet követően lehet kiadni, amennyiben a kérelmező garantálja, hogy a jóváhagyásból származó jogokkal megfelelően fog élni.

| 3. | Jóváhagyás esetén az I. rész 4.03. cikkében említett átvételi bizonyítványt kiadják a megfelelő lámpatípusra és elhelyezik az I. rész 4.05. cikke szerinti jóváhagyási jelölést.
  A jóváhagyási jelölést és a sorozatszámot minden, a minta szerint gyártott lámpán olvashatóan és tartósan kell elhelyezni, egy olyan helyen, ahol a fedélzeten történő felszerelés után is teljes mértékben látható marad. Az eredeti jelöléseknek és típusleírásoknak jól olvashatónak és letörölhetetlenül rögzítettnek kell lenniük. A jóváhagyási jelöléssel összekeverhető jelölések a lámpákra nem helyezhetők. |
| --- | --- |

3.

Jóváhagyás esetén az I. rész 4.03. cikkében említett átvételi bizonyítványt kiadják a megfelelő lámpatípusra és elhelyezik az I. rész 4.05. cikke szerinti jóváhagyási jelölést.

A jóváhagyási jelölést és a sorozatszámot minden, a minta szerint gyártott lámpán olvashatóan és tartósan kell elhelyezni, egy olyan helyen, ahol a fedélzeten történő felszerelés után is teljes mértékben látható marad. Az eredeti jelöléseknek és típusleírásoknak jól olvashatónak és letörölhetetlenül rögzítettnek kell lenniük. A jóváhagyási jelöléssel összekeverhető jelölések a lámpákra nem helyezhetők.

| 4. | A jóváhagyást lehet korlátozott időtartamra kiadni és feltételekhez kötni. |
| --- | --- |

4.

A jóváhagyást lehet korlátozott időtartamra kiadni és feltételekhez kötni.

| 5. | A jóváhagyott lámpák módosításához és kiegészítéséhez a vizsgáló hatóság beleegyezését kell kérni. |
| --- | --- |

5.

A jóváhagyott lámpák módosításához és kiegészítéséhez a vizsgáló hatóság beleegyezését kell kérni.

| 6. | Ha egy lámpa jóváhagyását visszavonják, a kérelmezőt azonnal értesíteni kell. |
| --- | --- |

6.

Ha egy lámpa jóváhagyását visszavonják, a kérelmezőt azonnal értesíteni kell.

| 7. | Minden egyes jóváhagyott lámpatípusból egy mintadarabot annál a hatóságnál kell hagyni, amely azt jóváhagyta. |
| --- | --- |

7.

Minden egyes jóváhagyott lámpatípusból egy mintadarabot annál a hatóságnál kell hagyni, amely azt jóváhagyta.

4.05. cikk

A jóváhagyás érvényességének megszűnése

| 1. | A jóváhagyás érvényessége az előírt időszak leteltével, illetve annak visszavonásával vagy bevonásával megszűnik. |
| --- | --- |

1.

A jóváhagyás érvényessége az előírt időszak leteltével, illetve annak visszavonásával vagy bevonásával megszűnik.

| 2. | A jóváhagyás visszavonható, ha:






  — | a kiadás feltételei a későbbiekben vagy végül többé nem állnak fenn, |
| --- | --- | --- |

2.

A jóváhagyás visszavonható, ha:

—

a kiadás feltételei a későbbiekben vagy végül többé nem állnak fenn,

| — | a tesztelési és jóváhagyási feltételek már nem teljesülnek, |
| --- | --- |

—

a tesztelési és jóváhagyási feltételek már nem teljesülnek,

| — | egy lámpa nem felel meg a jóváhagyott mintadarabnak, |
| --- | --- |

—

egy lámpa nem felel meg a jóváhagyott mintadarabnak,

| — | az előírt feltételek nem teljesülnek, vagy |
| --- | --- |

—

az előírt feltételek nem teljesülnek, vagy

| — | a jóváhagyás birtokosa megbízhatatlannak bizonyul. |
| --- | --- |

—

a jóváhagyás birtokosa megbízhatatlannak bizonyul.

A jóváhagyás bevonható, ha a kiadásakori feltételek nem teljesültek.

| 3. | Ha egy jóváhagyott lámpatípus gyártását befejezik, a jóváhagyást kiadó vizsgáló hatóságot azonnal értesíteni kell. |
| --- | --- |

3.

Ha egy jóváhagyott lámpatípus gyártását befejezik, a jóváhagyást kiadó vizsgáló hatóságot azonnal értesíteni kell.

| 4. | Egy jóváhagyás visszavonása vagy bevonása azt jelenti, hogy a kiadott jóváhagyási szám használata tilos. |
| --- | --- |

4.

Egy jóváhagyás visszavonása vagy bevonása azt jelenti, hogy a kiadott jóváhagyási szám használata tilos.

| 5. | A jóváhagyás érvényességének megszűntekor a bizonyítványt a kiadó vizsgáló hatóságnak be kell adni megsemmisítés céljából. |
| --- | --- |

5.

A jóváhagyás érvényességének megszűntekor a bizonyítványt a kiadó vizsgáló hatóságnak be kell adni megsemmisítés céljából.

Függelék

Környezeti tesztek

1.   Fröccsenő víz és por elleni védelemre vonatkozó teszt

| 1.1 | A lámpa védelmének típusát az IEC kiadvány 598-1. rész IP 55 szerint kell biztosítani.
  A mintadarab fröccsenő víz és por elleni védelmére vonatkozó tesztet és az eredmények értékelését az IEC 529. sz. kiadványának IP 55 osztályozása szerint kell elvégezni.
  Az első „5” a por elleni védelmet jelenti. Ez az áram alatt levő alkatrészek teljes pormentességét és a por káros lerakódása elleni védelmet jelenti.
  A por behatolása nem teljes mértékben gátolt.
  A második „5” a fröccsenő víz elleni védelmet jelenti. Ez azt jelenti, hogy a lámpára bármilyen irányból célzott vízsugár nem okoz kárt. |
| --- | --- |

1.1

A lámpa védelmének típusát az IEC kiadvány 598-1. rész IP 55 szerint kell biztosítani.

A mintadarab fröccsenő víz és por elleni védelmére vonatkozó tesztet és az eredmények értékelését az IEC 529. sz. kiadványának IP 55 osztályozása szerint kell elvégezni.

Az első „5” a por elleni védelmet jelenti. Ez az áram alatt levő alkatrészek teljes pormentességét és a por káros lerakódása elleni védelmet jelenti.

A por behatolása nem teljes mértékben gátolt.

A második „5” a fröccsenő víz elleni védelmet jelenti. Ez azt jelenti, hogy a lámpára bármilyen irányból célzott vízsugár nem okoz kárt.

| 1.2 | A mintadarab víz elleni védelmének értékelése a következőképpen történik: a védelem megfelelőnek tekinthető, ha a mintadarabba behatoló víz nem okoz káros hatást a működésre.
  A szigetelőanyagokon nem képződhet vízlerakódás, ha ez azt jelenti, hogy a minimális eltűnési pontértékeket nem lehet elérni. Az áram alatt levő alkatrészek nem nedvesedhetnek át és nem érheti őket a lámpában felgyülemlő víz általi hatás. |
| --- | --- |

1.2

A mintadarab víz elleni védelmének értékelése a következőképpen történik: a védelem megfelelőnek tekinthető, ha a mintadarabba behatoló víz nem okoz káros hatást a működésre.

A szigetelőanyagokon nem képződhet vízlerakódás, ha ez azt jelenti, hogy a minimális eltűnési pontértékeket nem lehet elérni. Az áram alatt levő alkatrészek nem nedvesedhetnek át és nem érheti őket a lámpában felgyülemlő víz általi hatás.

2.   Nedves környezeti teszt

2.1   Cél és alkalmazás

A teszt célja a párás hő és a pára hatásának meghatározása hőmérsékletváltozáskor, amint az a 3.01. cikk (10) bekezdésének b) pontjában leírásra került, működés közben vagy szállítás közben, illetve tárolás közben hajózási berendezéseken, készülékeken és műszereken, tekintve, hogy ezek a páralecsapódás miatt felületükön nedvességet kaphatnak.

Ez a lecsapódás a nem zárt alkatrészek esetében hasonló a működés során a por lerakódásához vagy a nedvszívó só-filmréteg képződéshez.

Az alábbi műszaki leírás a 68. sz. IEC kiadvány 2.-30. részén alapul, a 3.01. cikk (10) bekezdésének b) pontjával összefüggésben. További információ a kiadványban található.

A jóváhagyásra benyújtott nem zárt alkatrészeket és alkatrészcsoportokat ebben a nem zárt állapotban kell tesztelni, vagy ha az alkatrészek jellege miatt ez nem lehetséges, minimális védelmi eszközzel kell ellátni őket, melyet a kérelmező a fedélzeten való használathoz szükségesnek tart.

2.2   Kivitelezés

| (1) | A vizsgálatot egy tesztkamrában végzik, melyben, szükség esetén egy levegőkeringető berendezés segítségével a hőmérsékletet és a páratartalom szintjét minden ponton ugyanolyan értéken tartják. A légmozgás a tesztelt mintadarabot nem hűtheti le észrevehetően, de elegendőnek kell lennie annak biztosításához, hogy az előírt levegő hőmérséklet és páratartalom fennmaradjon a mintadarab közvetlen közelében.
  A lecsapódott párát folyamatosan ki kell vonni a tesztkamárból. A mintadarabra nem csepeghet pára. A lecsapódott párát csak nedvesítésre lehet újra felhasználni az újrafeldolgozást követően, különösen, ha a mintadarabból már kivonták a vegyszereket. |
| --- | --- |

(1)

A vizsgálatot egy tesztkamrában végzik, melyben, szükség esetén egy levegőkeringető berendezés segítségével a hőmérsékletet és a páratartalom szintjét minden ponton ugyanolyan értéken tartják. A légmozgás a tesztelt mintadarabot nem hűtheti le észrevehetően, de elegendőnek kell lennie annak biztosításához, hogy az előírt levegő hőmérséklet és páratartalom fennmaradjon a mintadarab közvetlen közelében.

A lecsapódott párát folyamatosan ki kell vonni a tesztkamárból. A mintadarabra nem csepeghet pára. A lecsapódott párát csak nedvesítésre lehet újra felhasználni az újrafeldolgozást követően, különösen, ha a mintadarabból már kivonták a vegyszereket.

| (2) | A mintadarabot nem szabad a kamra fűtéséből származó sugárzó hőnek kitenni. |
| --- | --- |

(2)

A mintadarabot nem szabad a kamra fűtéséből származó sugárzó hőnek kitenni.

| (3) | A mintadarabnak közvetlenül a teszt előtt annyi ideje kell üzemen kívül lennie, hogy minden alkatrésze környezeti hőmérsékletet vegyen fel. |
| --- | --- |

(3)

A mintadarabnak közvetlenül a teszt előtt annyi ideje kell üzemen kívül lennie, hogy minden alkatrésze környezeti hőmérsékletet vegyen fel.

| (4) | A mintát a kamrába + 25 ± 10 °C környezeti hőmérsékletre teszik be, ami megfelel a fedélzeten való normál használatnak. |
| --- | --- |

(4)

A mintát a kamrába + 25 ± 10 °C környezeti hőmérsékletre teszik be, ami megfelel a fedélzeten való normál használatnak.

| (5) | A kamrát lezárják. A levegő hőmérsékletét – 25 ± 3 °C-ra állítják, a relatív páratartalmat pedig 45 % – 75 %-ra, majd ezeket a körülményeket fenntartják, amíg a mintadarab el nem éri ugyanezt a hőmérsékletet. |
| --- | --- |

(5)

A kamrát lezárják. A levegő hőmérsékletét – 25 ± 3 °C-ra állítják, a relatív páratartalmat pedig 45 % – 75 %-ra, majd ezeket a körülményeket fenntartják, amíg a mintadarab el nem éri ugyanezt a hőmérsékletet.

| (6) | A levegő relatív páratartalmát legalább 95 %-ra emelik legfeljebb egy óra alatt, miközben a levegő hőmérséklete változatlan marad. Ez az emelés történhet a mintadarab hőkondicionálásának utolsó órájában. |
| --- | --- |

(6)

A levegő relatív páratartalmát legalább 95 %-ra emelik legfeljebb egy óra alatt, miközben a levegő hőmérséklete változatlan marad. Ez az emelés történhet a mintadarab hőkondicionálásának utolsó órájában.

| (7) | A kamra levegőjének hőmérsékletét fokozatosan + 40 ± 2 °C-ra emelik 3 ± 0,5 óra alatt. Ahogy a hőmérséklet emelkedik, a levegő relatív páratartalmát legalább 95 %-on tartják, az utolsó 15 percben pedig legalább 90 %-on. Ez alatt a hőmérséklet emelkedés alatt a mintadarab átnedvesedik. |
| --- | --- |

(7)

A kamra levegőjének hőmérsékletét fokozatosan + 40 ± 2 °C-ra emelik 3 ± 0,5 óra alatt. Ahogy a hőmérséklet emelkedik, a levegő relatív páratartalmát legalább 95 %-on tartják, az utolsó 15 percben pedig legalább 90 %-on. Ez alatt a hőmérséklet emelkedés alatt a mintadarab átnedvesedik.

| (8) | A levegő hőmérsékletét + 40 ± 2 °C-on tartják 12 ± 0,5 órán át, amit a 7. fázis kezdetétől számítanak, miközben a levegő relatív páratartalma 93 % ± 3 %. Az első és az utolsó 15 percben mialatt a hőmérséklet + 40 ± 2 °C, a levegő relatív páratartalma 90 % és 100 % között lehet. |
| --- | --- |

(8)

A levegő hőmérsékletét + 40 ± 2 °C-on tartják 12 ± 0,5 órán át, amit a 7. fázis kezdetétől számítanak, miközben a levegő relatív páratartalma 93 % ± 3 %. Az első és az utolsó 15 percben mialatt a hőmérséklet + 40 ± 2 °C, a levegő relatív páratartalma 90 % és 100 % között lehet.

| (9) | A levegő hőmérsékletét + 25 ± 3 °C-ra csökkentik három-hat óra alatt. A levegő relatív páratartalmát állandó 80 % feletti értéken kell tartani. |
| --- | --- |

(9)

A levegő hőmérsékletét + 25 ± 3 °C-ra csökkentik három-hat óra alatt. A levegő relatív páratartalmát állandó 80 % feletti értéken kell tartani.

| (10) | A levegő hőmérsékletét + 25 ± 3 °C-on tartják a 7. fázis kezdetétől számított 24 órán át, miközben a levegő relatív páratartalma állandóan 95 % felett marad. |
| --- | --- |

(10)

A levegő hőmérsékletét + 25 ± 3 °C-on tartják a 7. fázis kezdetétől számított 24 órán át, miközben a levegő relatív páratartalma állandóan 95 % felett marad.

| (11) | A 7. fázis ismétlése. |
| --- | --- |

(11)

A 7. fázis ismétlése.

| (12) | A 8. fázis ismétlése. |
| --- | --- |

(12)

A 8. fázis ismétlése.

| (13) | A 12. fázis kezdetétől számítva legalább 10 óra múlva a mintadarab légkondicionáló berendezését bekacsolják. Amikor elérik a gyártó által a mintadarabra megjelölt klimatikus adatokat, a mintadarabot működésbe hozzák a gyártó utasításai és a fedélzeti hálózati névleges feszültség szerint, ± 3 %-os tűréshatárral. |
| --- | --- |

(13)

A 12. fázis kezdetétől számítva legalább 10 óra múlva a mintadarab légkondicionáló berendezését bekacsolják. Amikor elérik a gyártó által a mintadarabra megjelölt klimatikus adatokat, a mintadarabot működésbe hozzák a gyártó utasításai és a fedélzeti hálózati névleges feszültség szerint, ± 3 %-os tűréshatárral.

| (14) | Miután a gyártó utasításai szerinti normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. Ha e célból ki kell nyitni a kamrát, akkor azt a lehető leggyorsabban vissza kell zárni.
  Ha a normál működés eléréséhez 30 percnél több időre van szükség, akkor ezt az időtartamot jelentősen meg kell hosszabbítani, hogy az üzemi állapot elérése után legalább 30 perc álljon rendelkezésre a funkciók megfigyelésére és az üzemi adatok mérésére. |
| --- | --- |

(14)

Miután a gyártó utasításai szerinti normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. Ha e célból ki kell nyitni a kamrát, akkor azt a lehető leggyorsabban vissza kell zárni.

Ha a normál működés eléréséhez 30 percnél több időre van szükség, akkor ezt az időtartamot jelentősen meg kell hosszabbítani, hogy az üzemi állapot elérése után legalább 30 perc álljon rendelkezésre a funkciók megfigyelésére és az üzemi adatok mérésére.

| (15) | 1-3 órás időszakon belül, miközben a mintadarab újra üzemel, a levegő hőmérsékletét a környezeti hőmérsékletre csökkentik ± 3 °C-os tűréshatárral, a levegő relatív páratartalmát pedig 75 % alá. |
| --- | --- |

(15)

1-3 órás időszakon belül, miközben a mintadarab újra üzemel, a levegő hőmérsékletét a környezeti hőmérsékletre csökkentik ± 3 °C-os tűréshatárral, a levegő relatív páratartalmát pedig 75 % alá.

| (16) | A kamrát kinyitják és a mintadarabot a környező levegő normál hőmérsékletének és páratartalmának teszik ki. |
| --- | --- |

(16)

A kamrát kinyitják és a mintadarabot a környező levegő normál hőmérsékletének és páratartalmának teszik ki.

| (17) | 3 óra elteltével, amikor a mintadarabon látható minden nedvesség eltűnt, a mintadarab funkcióit újra ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(17)

3 óra elteltével, amikor a mintadarabon látható minden nedvesség eltűnt, a mintadarab funkcióit újra ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

| (18) | A mintadarabot szemrevételezéses ellenőrzésnek vetik alá. A lámpatestet kinyitják és megvizsgálják a belsejét, hogy észlelhető-e a klimatikus teszt bármilyen hatása vagy visszamaradó páralecsapódás. |
| --- | --- |

(18)

A mintadarabot szemrevételezéses ellenőrzésnek vetik alá. A lámpatestet kinyitják és megvizsgálják a belsejét, hogy észlelhető-e a klimatikus teszt bármilyen hatása vagy visszamaradó páralecsapódás.

2.3   Elérendő eredmények

| 2.3.1 | A mintadarabnak rendesen kell működnie a 12.-18. fázisban előírt körülmények között. Nem állhat elő észrevehető alakváltozás. |
| --- | --- |

2.3.1

A mintadarabnak rendesen kell működnie a 12.-18. fázisban előírt körülmények között. Nem állhat elő észrevehető alakváltozás.

| 2.3.2 | A 12. és 18. fázis üzemi adatainak a mintadarabra az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján megengedett tűréshatárokon belül kell lenniük. |
| --- | --- |

2.3.2

A 12. és 18. fázis üzemi adatainak a mintadarabra az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján megengedett tűréshatárokon belül kell lenniük.

| 2.3.3 | Nem lehet a lámpa belsejében olyan korrózió vagy visszamaradó páralecsapódás, amely üzemzavart okozhatna a nagy légköri páratartalom hosszú távú hatása következtében. |
| --- | --- |

2.3.3

Nem lehet a lámpa belsejében olyan korrózió vagy visszamaradó páralecsapódás, amely üzemzavart okozhatna a nagy légköri páratartalom hosszú távú hatása következtében.

3.   Hidegteszt

3.1   Cél

A teszt célja a hideg hatásának meghatározása működés közben vagy szállítsáközben, illetve tárolsá közben, a 3.01. cikk (8) és (10) bekezdése szerint. További információ a 68. sz. IEC kiadvány 3-1. részében található.

3.2   Kivitelezés

| (1) | A vizsgálatot egy tesztkamrában végzik, amelyben szükség esetén egy levegőkeringető berendezéssel a hőmérsékletet gyakorlatilag ugyanolyan értéken tartják. A levegő páratartalmának elég alacsonynak kell lennie annak biztosításához, hogy a mintadarabot egyik fázis során sem nedvesíti a páralecsapódás. |
| --- | --- |

(1)

A vizsgálatot egy tesztkamrában végzik, amelyben szükség esetén egy levegőkeringető berendezéssel a hőmérsékletet gyakorlatilag ugyanolyan értéken tartják. A levegő páratartalmának elég alacsonynak kell lennie annak biztosításához, hogy a mintadarabot egyik fázis során sem nedvesíti a páralecsapódás.

| (2) | A mintadarabot a kamrába helyezik a fedélzeten történő normál használatának megfelelő + 25 ± 10 °C-os hőmérsékletre. |
| --- | --- |

(2)

A mintadarabot a kamrába helyezik a fedélzeten történő normál használatának megfelelő + 25 ± 10 °C-os hőmérsékletre.

| (3) | A kamra hőmérsékletét lehűtik – 25 ± 3 °C-ra legfeljebb óránként 45 °C-onként. |
| --- | --- |

(3)

A kamra hőmérsékletét lehűtik – 25 ± 3 °C-ra legfeljebb óránként 45 °C-onként.

| (4) | A kamra hőmérsékletét – 25 ± 3 °C-on tartják, amíg a mintadarab el nem éri a hőmérsékletkiegyenlítődést, majd ez után még legalább két óráig. |
| --- | --- |

(4)

A kamra hőmérsékletét – 25 ± 3 °C-on tartják, amíg a mintadarab el nem éri a hőmérsékletkiegyenlítődést, majd ez után még legalább két óráig.

| (5) | A kamra hőmérsékletét 0 ± 2 °C-ra legfeljebb óránként 45 °C-onként. |
| --- | --- |

(5)

A kamra hőmérsékletét 0 ± 2 °C-ra legfeljebb óránként 45 °C-onként.

A 3.01. cikk (10) bekezdésének a) pontjában említett valamennyi mintadarabra vonatkoznak az alábbiak is:

| (6) | A 4. fázis utolsó órájában az X klimatikus osztálynál a mintadarabot a gyártó utasításai szerint üzembe helyezik a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral. A mintadarabban levő hőforrásoknak működniük kell.
  Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(6)

A 4. fázis utolsó órájában az X klimatikus osztálynál a mintadarabot a gyártó utasításai szerint üzembe helyezik a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral. A mintadarabban levő hőforrásoknak működniük kell.

Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

| (7) | A kamra hőmérsékletét a környezet hőmérsékletére emelik legfeljebb óránként 45 °C-onként. |
| --- | --- |

(7)

A kamra hőmérsékletét a környezet hőmérsékletére emelik legfeljebb óránként 45 °C-onként.

| (8) | Miután a mintadarab elérte a hőmérsékletkiegyenlítődést, a kamrát kinyitják. |
| --- | --- |

(8)

Miután a mintadarab elérte a hőmérsékletkiegyenlítődést, a kamrát kinyitják.

| (9) | A mintadarab funkcióit újból ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(9)

A mintadarab funkcióit újból ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

3.3   Elérendő eredmények

A mintadarabnak rendesen kell működnie a 7., 8. és 9. fázisban előírt körülmények között. Nem állhat elő észrevehető alakváltozás.

A 7. és 9. fázis üzemi adatainak a mintadarabra az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján megengedett tűréshatárokon belül kell lenniük.

4.   Melegítési teszt

4.1   Cél és alkalmazás

A teszt célja a hő hatásának meghatározása működés. szállítás és tárolás közben a 3.01. cikk (8) bekezdésének a) pontja és (10) bekezdésének a) pontja szerint. Az alábbi műszaki leírások a 68. sz. IEC kiadvány 2-2. részén alapulnak a 3.01. cikk (10) bekezdésének a) pontjával összefüggésben. További információ az IEC kiadványban található.

| | Normál | Szélsőséges |
| --- | --- | --- |
| Környezeti tesztek |
| X és S klimatikus osztály | + 55 °C | + 70 °C |
| Megengedett tűréshatás ± 2 °C |

Normál

Szélsőséges

Környezeti tesztek

X és S klimatikus osztály

- 55 °C

- 70 °C

Megengedett tűréshatás ± 2 °C

Először alapvetően a szélsőséges körülmények közötti tesztet kell elvégezni. Ha az üzemi adatok a normál környezeti körülményekre vonatkozó tűréshatárokon belül vannak, a normál környzeti tesztet el lehet hagyni.

4.2   Kivitelezés

| (1) | A vizsgálatot egy tesztkamrában végzik, melyben, szükség esetén egy levegőkeringető berendezés segítségével a hőmérsékletet minden ponton ugyanolyan értéken tartják. A légmozgás a tesztelt mintadarabot nem hűtheti le észrevehetően. A mintadarabot nem szabad a kamra fűtéséből származó sugárzó hőnek kitenni. A levegő páratartalmának elég alacsonynak kell lennie annak biztosításához, hogy a mintadarabot egyik fázis során sem nedvesíti a páralecsapódás. |
| --- | --- |

(1)

A vizsgálatot egy tesztkamrában végzik, melyben, szükség esetén egy levegőkeringető berendezés segítségével a hőmérsékletet minden ponton ugyanolyan értéken tartják. A légmozgás a tesztelt mintadarabot nem hűtheti le észrevehetően. A mintadarabot nem szabad a kamra fűtéséből származó sugárzó hőnek kitenni. A levegő páratartalmának elég alacsonynak kell lennie annak biztosításához, hogy a mintadarabot egyik fázis során sem nedvesíti a páralecsapódás.

| (2) | A mintadarabot a kamrába helyezik a fedélzeten történő normál használatának megfelelő + 25 ± 10 °C-os hőmérsékletre. A mintadarabot a gyártó utasításai szerint üzembe helyezik a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.
  Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(2)

A mintadarabot a kamrába helyezik a fedélzeten történő normál használatának megfelelő + 25 ± 10 °C-os hőmérsékletre. A mintadarabot a gyártó utasításai szerint üzembe helyezik a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.

Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

| (3) | A kamra levegőjének hőmérsékletét a 3.01. cikk (10) bekezdésének a) pontjában említett tesztelési hőmérsékletre emelik legfeljebb óránként 45 °C-onként. |
| --- | --- |

(3)

A kamra levegőjének hőmérsékletét a 3.01. cikk (10) bekezdésének a) pontjában említett tesztelési hőmérsékletre emelik legfeljebb óránként 45 °C-onként.

| (4) | A kamra hőmérsékletét tartják, amíg a mintadarab el nem éri a hőmérsékletkiegyenlítődést, majd ez után még két óráig.
  Az utolsó két órában a funkciókat újból ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik az üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A kamra hőmérsékletét tartják, amíg a mintadarab el nem éri a hőmérsékletkiegyenlítődést, majd ez után még két óráig.

Az utolsó két órában a funkciókat újból ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik az üzemi adatokat.

| (5) | A hőmérsékletet a környezet hőmérsékletére csökkentik legalább egy órán át. A kamrát ezt követően kinyitják.
  Miután a mintadarab elérte a környezeti hőmérsékletet, a funkciókat újra ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(5)

A hőmérsékletet a környezet hőmérsékletére csökkentik legalább egy órán át. A kamrát ezt követően kinyitják.

Miután a mintadarab elérte a környezeti hőmérsékletet, a funkciókat újra ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

4.3   Elérendő eredmények

A mintadarabnak rendesen kell működnie a 2., 4. és 5. fázisban előírt körülmények között. Nem állhat elő észrevehető alakváltozás. A 2., 4. és 5. fázis üzemi adatainak a mintadarabra az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján megengedett tűréshatárokon belül kell lenniük.

5.   Rezgésteszt

5.1   Cél és alkalmazás

A teszt célja a 3.01. cikk (10) bekezdésének e) pontjában említett rezgések funkcionális és szerkezeti hatásainak meghatározása. A szerkezeti hatások a mechanikai alkatrészek teljesítményét érintik, különösen a rezonancia általi rezgések és az anyag-kifáradáshoz vezető behatások, anélkül, hogy közvetlen hatással lennének a működésre, vagy változásokat okoznának az üzemi adatokban.

A funkcionális hatások közvetlenül a mintadarab működését és üzemi adatait érintik. Ezek kapcsolódhatnak a szerkezeti hatásokhoz.

Az alábbi műszaki leírások a 68. sz. IEC kiadvány 2-6. részén alapulnak a 3.01. cikk (10) bekezdésének e) pontjával összefüggésben. A fent említett rendelkezésekben említettektől eltérő értékek jelölése: „*”. További információ a 68. sz. IEC kiadvány 2-6. részében található.

Tesztelési követelmények:

A tesztet szinuszos rezgésekkel kell elvégezni, az alább megjelölt amplitúdókkal bíró frekvenciákon:

| | Normál | Szélsőséges |
| --- | --- | --- |
| Környezeti tesztek |
| V rezgésosztály: | | |
| Frekvenciák | 2 – 10 Hz | 2 – 13,2 Hz* |
| Amplitúdó | ± 1,6 mm | ± 1,6 mm |
| Frekvenciák | 10 – 100 Hz | 13,2 – 100 Hz* |
| Gyorsulási amplitúdó | ± 7 m/s2 | ± 11 m/s2 |

Normál

Szélsőséges

Környezeti tesztek

V rezgésosztály:

Frekvenciák

2 – 10 Hz

2 – 13,2 Hz*

Amplitúdó

± 1,6 mm

± 1,6 mm

Frekvenciák

10 – 100 Hz

13,2 – 100 Hz*

Gyorsulási amplitúdó

± 7 m/s2

± 11 m/s2

Először alapvetően a szélsőséges körülmények közötti tesztet kell elvégezni. Ha az üzemi adatok a normál környezeti körülményekre vonatkozó tűréshatárokon belül vannak, a normál környzeti tesztet el lehet hagyni. A lengéscsillapító berendezésekkel együtt használni kívánt mintadarabokat ezekkel a berendezésekkel együtt kell vizsgálni. Ha kivételes esetben nem lehetséges a normál használatra szánt lengéscsillapítókkal együtt történő vizsgálat, a készülékeket a lengéscsillapítók nélkül kell vizsgálni, az igénybevételt pedig úgy kell módosítani, hogy a lengéscsillapító hatása számításba legyen véve.

Lengéscsillapító nélküli teszt is elfogadható a jellemző frekvenciák meghatározásához.

A rezgéstesztet három, egymásra merőleges irányban kell elvégezni. Azon mintadarabok esetében, melyeket szerkezetüknél fogva a fő irányokhoz képest ferde szögből érnek különleges erőhatások, a tesztet a különleges érzékenységű irányokban kell elvégezni.

5.2   Kivitelezés

| (1) | A vizsgáló berendezés
  A tesztet egy rázóasztal nevű rezgő berendezéssel végzik, amely lehetővé teszi, hogy a mintadarabot az alábbi feltételek szerint mechanikai rezgéseknek tegyék ki:






  — | Az alapvető szinuszos, és olyan, hogy a mintadarab rögzítési pontjai alapvetően fázisban és párhuzamos vonalak mentén mozognak. |
| --- | --- | --- |

(1)

A vizsgáló berendezés

A tesztet egy rázóasztal nevű rezgő berendezéssel végzik, amely lehetővé teszi, hogy a mintadarabot az alábbi feltételek szerint mechanikai rezgéseknek tegyék ki:

—

Az alapvető szinuszos, és olyan, hogy a mintadarab rögzítési pontjai alapvetően fázisban és párhuzamos vonalak mentén mozognak.

| — | Bármely rögzítési pont oldalirányú mozgása rezgésének maximális amplitúdója nem lehet nagyobb, mint az alapvető mozgás meghatározott amplitúdójának 25 %-a. |
| --- | --- |

—

Bármely rögzítési pont oldalirányú mozgása rezgésének maximális amplitúdója nem lehet nagyobb, mint az alapvető mozgás meghatározott amplitúdójának 25 %-a.

| — | Az álrezgés relatív fontossága az alábbi képlettel kifejezve:

  (%-ban)
  ahol a1 az alkalmazott frekvencia által keltett gyorsulás tényleges értéke,
  és ahol atot a teljes gyorsulás tényleges értéke, beleértve az a1-et is, < 5 000 Hz frekvenciában mérve,
  a gyorsulás mérésének referenciapontjaként vett rögzítési ponton nem lehet nagyobb mint 25 %. |
| --- | --- |

—

Az álrezgés relatív fontossága az alábbi képlettel kifejezve:

Formula(%-ban)

ahol a1 az alkalmazott frekvencia által keltett gyorsulás tényleges értéke,

és ahol atot a teljes gyorsulás tényleges értéke, beleértve az a1-et is, < 5 000 Hz frekvenciában mérve,

a gyorsulás mérésének referenciapontjaként vett rögzítési ponton nem lehet nagyobb mint 25 %.

| — | A rezgési amplitúdó elméleti értékétől nem térhet el jobban mint:






  — | ± 15 % a referenciapontként vett rögzítési pontnál, és |
| --- | --- | --- |

—

A rezgési amplitúdó elméleti értékétől nem térhet el jobban mint:

—

± 15 % a referenciapontként vett rögzítési pontnál, és

| — | ± 25 % bármelyik másik rögzítési pontnál. |
| --- | --- |

—

± 25 % bármelyik másik rögzítési pontnál.

A jellemző frekvenciák meghatározása érdekében lehetővé kell tenni a rezgési amplitúdó nulla és az elméleti érték közötti kis szakaszonkénti állítását.

| — | A rezgési frekvencia elméleti értékétől nem térhet el jobban mint






  — | ± 0,05 Hz 0,25 Hz-ig terjedő frekvenciáknál, |
| --- | --- | --- |

—

A rezgési frekvencia elméleti értékétől nem térhet el jobban mint

—

± 0,05 Hz 0,25 Hz-ig terjedő frekvenciáknál,

| — | ± 20 % 0,25 Hz – 5 Hz közötti frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 20 % 0,25 Hz – 5 Hz közötti frekvenciáknál,

| — | ± 1 Hz 5 Hz – 50 Hz közötti frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 1 Hz 5 Hz – 50 Hz közötti frekvenciáknál,

| — | ± 2 % 50 Hz feletti frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 2 % 50 Hz feletti frekvenciáknál,

A jellemző frekvenciák összahasonlítása érdekében lehetővé kell tenni azok beállítását a rezgésteszt elején és végén az alábbi értékek között::

| — | ± 0,05 Hz 0,5 Hz-ig terjedő frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 0,05 Hz 0,5 Hz-ig terjedő frekvenciáknál,

| — | ± 10 % ± 0,5 Hz 5 Hz-ig terjedő frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 10 % ± 0,5 Hz 5 Hz-ig terjedő frekvenciáknál,

| — | ± 0,5 Hz 5 Hz – 100 Hz közötti frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 0,5 Hz 5 Hz – 100 Hz közötti frekvenciáknál,

| — | ± 0,5 % 100 Hz feletti frekvenciáknál, |
| --- | --- |

—

± 0,5 % 100 Hz feletti frekvenciáknál,

A frekvenciák leolvasása érdekében lehetővé kell tenni a rezgési frekvencia mindkét irányba való folyamatos és exponenciális változását az 5.1. szakaszban megjelölt frekvenciatartományok alsó és felső határértékei között, 1 oktáv/minute ± 10 % leolvasási sebességgel.

A jellemző frekvenciák meghatározása érdekében lehetővé kell tenni a rezgési frekvencia változási sebességének kívánság szerinti lassítását.

| — | A rezgő berendezés által a mintadarab közelében keltett mágneses mező erőssége nem lépheti túl a 20 kA/m-t. A vizsgáló hatóság kérhet alacsonyabb megengedett értékeket bizonyos mintadarabok esetében. |
| --- | --- |

—

A rezgő berendezés által a mintadarab közelében keltett mágneses mező erőssége nem lépheti túl a 20 kA/m-t. A vizsgáló hatóság kérhet alacsonyabb megengedett értékeket bizonyos mintadarabok esetében.

| (2) | Első ellenőrzés, felszerelés és üzembe helyezés
  A mintadarabot szemrevételezéssel ellenőrzik annak igazolása végett, hogy az szemmel láthatóan kifogástalan állapotban van, és az alkatrészek és alkatrész-csoportok összeszerelése szempontjából a szerelés kifogástalan.
  A mintadarabot rögzítik a rázóasztalon a fedélzeti felszerelésnek megfelelő rögzítési módon. Azokat a mintadarabokat, amelyek rezgés hatása közbeni működése és teljesítménye a függőlegeshez való helyzetétől függ, normál működési helyzetükben kell tesztelni. A rögzítéshez használt konzolok és eszközök nem módosíthatják észrevehetően a mintadarab tesztben alkalmazott amplitúdójának és mozgásának frekvenciatartományait.
  A mintadarabot üzembe helyezik a gyártó utasításai szerint a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.
  Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(2)

Első ellenőrzés, felszerelés és üzembe helyezés

A mintadarabot szemrevételezéssel ellenőrzik annak igazolása végett, hogy az szemmel láthatóan kifogástalan állapotban van, és az alkatrészek és alkatrész-csoportok összeszerelése szempontjából a szerelés kifogástalan.

A mintadarabot rögzítik a rázóasztalon a fedélzeti felszerelésnek megfelelő rögzítési módon. Azokat a mintadarabokat, amelyek rezgés hatása közbeni működése és teljesítménye a függőlegeshez való helyzetétől függ, normál működési helyzetükben kell tesztelni. A rögzítéshez használt konzolok és eszközök nem módosíthatják észrevehetően a mintadarab tesztben alkalmazott amplitúdójának és mozgásának frekvenciatartományait.

A mintadarabot üzembe helyezik a gyártó utasításai szerint a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.

Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

| (3) | Előzetes teljesítmény-ellenőrzés rezgésnek kitéve
  Ezt a tesztelési fázist minden mintadarabnál el kell végezni. Az olyan mintadarabok esetén, melyek különböző célokra használhatók változó rezgési hatásokkal, a tesztet a különféle használatok mindegyikére vagy azok közül néhányra el kell végezni.
  A frekvenciaciklust a rázóasztal úgy befolyásolja, hogy az 5.1. szakaszban megjelölt frekvenciatartomány a hozzá tartozó amplitúdókkal, lefedésre kerüljön a legalacsonyabb frekvenciától a legmagasabbig és fordítva, percenként egy oktávos aránnyal. A mintadarabot megfigyelik a művelet közben, megfelelő mérőeszközt használva, valamint szemrevételezéssel, szükség esetén stroboszkóppal, azért, hogy alaposan ellenőrizzenek minden működési problémát, az üzemi adatok és a mechanikai jelenségek változását, mint például a rezonancia által keltett rezgés, és bizonyos frekvenciákon előforduló csörgő hangok. Ezek a frekvenciák kerülnek leírásra „jellemzőként”.
  Szükség esetén, a jellemző frekvenciák és a rezgési hatások meghatározása érdekében a frekvenciaváltást lelassítják, megállítják vagy megfordítják, és csökkentik a rezgési amplitúdókat. Az üzemi adatok fokozatos módosítása alatt várni kell a végleges érték eléréséig, miközben a rezgési frekvenciát fenntartják, de ez legfeljebb öt perc lehet.
  A frekvencia leolvasása során legalább a fedélzeti használat szempontjából fontos frekvenciák és üzemi adatok rögzítésre kerülnek, és valamennyi jellemző frekvenciát lejegyzik a hatásukkal együtt, a 7. fázisban történő későbbi összehasonlítás végett.
  Ha a mintadarab mechanikai rezgésekre történő reakciója nem határozható meg megfelelően működés közben, egy további rezgési reakció-tesztet kell elvégezni a mintadarab bekötése nélkül.
  Ha a frekvencia leolvasása során az üzemi adatok észrevehetően meghaladják a megengedett tűréshatárokat, a műveletet váratlanul megszakítják, illetve, ha a szerkezeti rezonancia rezgések károsodást okozhatnak a rezgésteszt folytatása esetén, a tesztet megszakítják. |
| --- | --- |

(3)

Előzetes teljesítmény-ellenőrzés rezgésnek kitéve

Ezt a tesztelési fázist minden mintadarabnál el kell végezni. Az olyan mintadarabok esetén, melyek különböző célokra használhatók változó rezgési hatásokkal, a tesztet a különféle használatok mindegyikére vagy azok közül néhányra el kell végezni.

A frekvenciaciklust a rázóasztal úgy befolyásolja, hogy az 5.1. szakaszban megjelölt frekvenciatartomány a hozzá tartozó amplitúdókkal, lefedésre kerüljön a legalacsonyabb frekvenciától a legmagasabbig és fordítva, percenként egy oktávos aránnyal. A mintadarabot megfigyelik a művelet közben, megfelelő mérőeszközt használva, valamint szemrevételezéssel, szükség esetén stroboszkóppal, azért, hogy alaposan ellenőrizzenek minden működési problémát, az üzemi adatok és a mechanikai jelenségek változását, mint például a rezonancia által keltett rezgés, és bizonyos frekvenciákon előforduló csörgő hangok. Ezek a frekvenciák kerülnek leírásra „jellemzőként”.

Szükség esetén, a jellemző frekvenciák és a rezgési hatások meghatározása érdekében a frekvenciaváltást lelassítják, megállítják vagy megfordítják, és csökkentik a rezgési amplitúdókat. Az üzemi adatok fokozatos módosítása alatt várni kell a végleges érték eléréséig, miközben a rezgési frekvenciát fenntartják, de ez legfeljebb öt perc lehet.

A frekvencia leolvasása során legalább a fedélzeti használat szempontjából fontos frekvenciák és üzemi adatok rögzítésre kerülnek, és valamennyi jellemző frekvenciát lejegyzik a hatásukkal együtt, a 7. fázisban történő későbbi összehasonlítás végett.

Ha a mintadarab mechanikai rezgésekre történő reakciója nem határozható meg megfelelően működés közben, egy további rezgési reakció-tesztet kell elvégezni a mintadarab bekötése nélkül.

Ha a frekvencia leolvasása során az üzemi adatok észrevehetően meghaladják a megengedett tűréshatárokat, a műveletet váratlanul megszakítják, illetve, ha a szerkezeti rezonancia rezgések károsodást okozhatnak a rezgésteszt folytatása esetén, a tesztet megszakítják.

| (4) | Kapcsolási funkciók ellenőrzése
  Ezt a tesztelési fázist el kell végezni minden olyan mintadarabnál, melyek rezgési igénybevétele hatással lehet a kapcsolási funkciókra, például a relékre.
  A mintadarabot az 5.1. szakaszban megjelölt rezgéseknek vetik alá, az E-12 sorozat (8) szerinti frekvenciaváltási lépésekkel és a megfelelő amplitúdókkal. Valamennyi olyan kapcsolási funkciót, amely érzékeny lehet a rezgésre, minden frekvenciaváltáskor, szükség esetén beleértve a bekapcsolást és kikapcsolást is, legalább kétszer el kell végezni.
  A kapcsolási funkciók tesztelhetők az E-12 sorozat értékei között előforduló frekvenciákon is. |
| --- | --- |

(4)

Kapcsolási funkciók ellenőrzése

Ezt a tesztelési fázist el kell végezni minden olyan mintadarabnál, melyek rezgési igénybevétele hatással lehet a kapcsolási funkciókra, például a relékre.

A mintadarabot az 5.1. szakaszban megjelölt rezgéseknek vetik alá, az E-12 sorozat (8) szerinti frekvenciaváltási lépésekkel és a megfelelő amplitúdókkal. Valamennyi olyan kapcsolási funkciót, amely érzékeny lehet a rezgésre, minden frekvenciaváltáskor, szükség esetén beleértve a bekapcsolást és kikapcsolást is, legalább kétszer el kell végezni.

A kapcsolási funkciók tesztelhetők az E-12 sorozat értékei között előforduló frekvenciákon is.

| (5) | Bővített teszt
  Ezt a tesztelési fázist minden mintadarabra el kell végezni. Az olyan mintadarabok esetén, melyek különböző célokra használhatók változó rezgési hatásokkal, ennek a fázisnak az első része (amikor a mintadarab üzemel) többször elvégezhető, a különféle használatok mindegyikére, vagy azok közül néhányra.
  Amikor a mintadarab üzemel a 2. fázisban leírtak szerint, öt ciklusnak teszik ki, melyek során az 5.1. szakaszban igénybevételt jelentő frekvenciatartományként megjelölteket, a megfelelő amplitúdókkal együtt minden alkalommal a legalacsonyabb frekvenciától a legmagasabbig és fordítva elvégzik, percenként egy oktávos arányban.
  Az ötödik ciklus után a rázóasztal leállítható, a funkciókat ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. |
| --- | --- |

(5)

Bővített teszt

Ezt a tesztelési fázist minden mintadarabra el kell végezni. Az olyan mintadarabok esetén, melyek különböző célokra használhatók változó rezgési hatásokkal, ennek a fázisnak az első része (amikor a mintadarab üzemel) többször elvégezhető, a különféle használatok mindegyikére, vagy azok közül néhányra.

Amikor a mintadarab üzemel a 2. fázisban leírtak szerint, öt ciklusnak teszik ki, melyek során az 5.1. szakaszban igénybevételt jelentő frekvenciatartományként megjelölteket, a megfelelő amplitúdókkal együtt minden alkalommal a legalacsonyabb frekvenciától a legmagasabbig és fordítva elvégzik, percenként egy oktávos arányban.

Az ötödik ciklus után a rázóasztal leállítható, a funkciókat ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

| (6) | Rögzített frekvenciájú bővített teszt
  Ezt a tesztet akkor kell elvégezni, ha a 3. fázisban a rezgési teljesítmény vizsgálata során olyan mechanikai rezonanciákat figyelnek meg az 5 Hz feletti frekvenciatartomány leolvasásakor, melyek a gyártó vagy képviselője szerint tartós fedélzeti használatnál elfogadhatók, de amelyeknél az érintett alkatrészek szilárdságát nem lehet egyértelműnek venni. Ez a fázis különösen azokra a készülékekre vonatkozik, melyeket az 5.1. szakaszban megjelölt frekvenciatartományon belüli és 5 Hz-en felüli rezonancia frekvenciával rendelkező lengéscsillapítókkal szereltek fel.
  Amikor a mintadarab üzemel a 2. fázisban leírtak szerint, minden érintett rezonancia frekvenciára két órás rezgésnek vetik alá, a szélsőséges környezeti tesztben előírt amplitúdókon, és az 5.1. szakaszban említett megfelelő frekvencián, a rezgés iránya az, ami normál használatkor a legnagyobb igénybevételt jelenti a szóban forgó alkatrészek számára. Szükség esetén az alkalmazott frekvenciát ki lehet igazítani, hogy a rezonancia rezgések a maximálsi amplitúdójuk legalább 70 %-án folytatódjanak, vagy a frekvenciát váltani kell a kezdetben megfigyelt rezonancia frekvencia alatti 2 %-os és feletti 2 %-os érték között, legalább 0,1-enként, de legfeljebb percenként egy oktávval. A rezgésteszt során a mintadarabot figyelik, amíg üzemzavarok nem adódnak, a mechanikai alkatrészek leválás vagy elmozdulása, illetve az elektromos kapcsolás megszakadása vagy rövidzárlat következtében.
  Az olyan mintadarabok esetén, melyeknél ez a teszt kikapcsolt állapotban lényeges, abban az állapotban kell tesztelni, feltéve, hogy az érintett mechanikai alkatrészekre gyakorolt igénybevétel nem kisebb, mint normál használatkor. |
| --- | --- |

(6)

Rögzített frekvenciájú bővített teszt

Ezt a tesztet akkor kell elvégezni, ha a 3. fázisban a rezgési teljesítmény vizsgálata során olyan mechanikai rezonanciákat figyelnek meg az 5 Hz feletti frekvenciatartomány leolvasásakor, melyek a gyártó vagy képviselője szerint tartós fedélzeti használatnál elfogadhatók, de amelyeknél az érintett alkatrészek szilárdságát nem lehet egyértelműnek venni. Ez a fázis különösen azokra a készülékekre vonatkozik, melyeket az 5.1. szakaszban megjelölt frekvenciatartományon belüli és 5 Hz-en felüli rezonancia frekvenciával rendelkező lengéscsillapítókkal szereltek fel.

Amikor a mintadarab üzemel a 2. fázisban leírtak szerint, minden érintett rezonancia frekvenciára két órás rezgésnek vetik alá, a szélsőséges környezeti tesztben előírt amplitúdókon, és az 5.1. szakaszban említett megfelelő frekvencián, a rezgés iránya az, ami normál használatkor a legnagyobb igénybevételt jelenti a szóban forgó alkatrészek számára. Szükség esetén az alkalmazott frekvenciát ki lehet igazítani, hogy a rezonancia rezgések a maximálsi amplitúdójuk legalább 70 %-án folytatódjanak, vagy a frekvenciát váltani kell a kezdetben megfigyelt rezonancia frekvencia alatti 2 %-os és feletti 2 %-os érték között, legalább 0,1-enként, de legfeljebb percenként egy oktávval. A rezgésteszt során a mintadarabot figyelik, amíg üzemzavarok nem adódnak, a mechanikai alkatrészek leválás vagy elmozdulása, illetve az elektromos kapcsolás megszakadása vagy rövidzárlat következtében.

Az olyan mintadarabok esetén, melyeknél ez a teszt kikapcsolt állapotban lényeges, abban az állapotban kell tesztelni, feltéve, hogy az érintett mechanikai alkatrészekre gyakorolt igénybevétel nem kisebb, mint normál használatkor.

| (7) | Végleges teljesítmény-ellenőrzés rezgésnek kitéve
  Ezt a tesztelési fázist szükség szerint kell elvégezni.
  A teljesítmény ellenőrzését a 3. fázisban említett rezgéseknek kitéve megismétlik, az abban a fázisban alkalmazott frekvenciákkal és amplitúdókkal. A megfigyelt jellemző frekvenciákat és a rezgési igénybevétel megfigyelt hatásait összehasonlítják a 3. fázis eredményeivel, annak érdekében, hogy meghatározzanak minden, a rezgésteszt során előforduló változást. |
| --- | --- |

(7)

Végleges teljesítmény-ellenőrzés rezgésnek kitéve

Ezt a tesztelési fázist szükség szerint kell elvégezni.

A teljesítmény ellenőrzését a 3. fázisban említett rezgéseknek kitéve megismétlik, az abban a fázisban alkalmazott frekvenciákkal és amplitúdókkal. A megfigyelt jellemző frekvenciákat és a rezgési igénybevétel megfigyelt hatásait összehasonlítják a 3. fázis eredményeivel, annak érdekében, hogy meghatározzanak minden, a rezgésteszt során előforduló változást.

| (8) | Az ellenőrzés következtetései
  A rázóasztal leállításakor és a rezgési igénybevétel nélküli üzemi állapot eléréséhez szükséges idő lejártakor, a funkciókat ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.
  Végül, a mintadarabot szemrevételezik annak igazolása érdekében, hogy az kifogástalan állapotban van. |
| --- | --- |

(8)

Az ellenőrzés következtetései

A rázóasztal leállításakor és a rezgési igénybevétel nélküli üzemi állapot eléréséhez szükséges idő lejártakor, a funkciókat ellenőrzik, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat.

Végül, a mintadarabot szemrevételezik annak igazolása érdekében, hogy az kifogástalan állapotban van.

5.3   Elérendő eredmények

A mintadarab és alkatrészei vagy alkatrész-csoportjai nem mutathatnak semmilyen mechanikai rezonancia rezgést az 5.1. szakaszban megjelölt frekvenciatartományokban, Ha az ilyen rezonancia rezgések elkerülhetetlenek, intézkedni kell a szerkezetre vonatkozóan, hogy a mintadarab, annak alkatrészei és alkatrész-csoportjai ne sérülhessenek meg.

A rezgésteszt alatt és után nem fordulhatnak elő észrevehető hatásai a rezgési igénybevételnek, és különösen nem lehet különbség a 7. fázisban megfigyelt jellemző frekvenciák és a 3. fázisban meghatározott értékek között, továbbá nem lehet megfigyelhető sérülés vagy üzemzavar a tartós rezgésnek való alávetés eredményeként.

A normál környezeti teszt esetében a 3.-8. fázisban feljegyzett üzemi adatoknak az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételek alapján megengedett tűréshatárokon belül kell maradniuk.

A 4. fázisban végzett kapcsolási funkciók ellenőrzésekor nem fordulhat elő kapcsolási zavar vagy leállás.

6.   Gyorsított időjárás-állósági teszt

6.1   Cél és alkalmazás

A gyorsított időjárás-állósági tesztet (az elemeknek való expozíció szimulálása szűrőkkel ellátott xenonlámpák sugárzásának és fröccsenésnek való expozíció révén) a 68. sz. IEC kiadvány 2-3, 2-5 és 2-9 részei szerint, valamint az alábbi kiegészítések szerint végzik:

A kiadvány szerint a gyorsított időjárás-állósági teszt célja természetes időjárási körülmények szimulálása vizsgáló berendezés segítségével, meghatározott megismételhető körülmények között, hogy az anyagok jellemzőinek gyors változását idézzék elő.

A gyorsított tesztet egy xenonlámpákból származó szűrt sugárzással és egy váltakozó permetezővel ellátott vizsgáló berendezésben végzik. Az elemeknek való expozíciót követően, a sugárzás erősségének és tartamának eredményével mérve, a mintadarabok egyezményes jellemzőit összehasonlítják azon mintadarabokéival, melyeket nem tettek ki az elemeknek. Elsőként a gyakorlati használat szempontjából alapvetően fontos jellemzőket kell meghatározni, úgymint szín, felületi minőség, lengéscsillapítás, szakítószilárdság és szilárdság.

Az eredményeknek a természetes időjárási körülményeknek való expozícióéval történő összehasonlítása érdekében feltételezik, hogy a jellemzők elemek általi változtatását különösen a természetes sugárzás és az oxigén, a víz és a hő anyagokra gyakorolt egyidejű tevékenysége idézi elő.

A gyorsított teszt esetében különösen figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a berendezésben a sugárzás nagyon közel van a természetes sugárzáshoz (lásd IEC kiadvány).

A különleges szűrővel ellátott xenonlámpa sugárzása természetes sugárzást szimulál.

A tapasztalatok szerint a megjelölt tesztelési körülmények mellett erős kapcsolat van a gyorsított teszt időjárás-állósága és a természetes időjárás-állóság között. A gyorsított tesztnek, amely független a helytől, a klímától és az évszaktól, megvan az az előnye a természetes időjárási viszonyokhoz képest, hogy megismételhető, és lehetővé teszi a teszt időtartamának csökkentését, mivel független a napszakok és az évszakok váltakozásától.

6.2   Mintadarabok száma

Az időjárás-állósági teszthez megfelelő számú mintadarabot használnak, hacsak erről másképpen nem egyeznek meg. Szükség van egy adott számú, időjárási körülményeknek nem kitett mintadarabra az összehasonlítás céljából.

6.3   A mintadarabok előkészítése

A vizsgálandó mintadarabokat abban az állapotban szállítják, ahogy vannak, hacsak erről másként nem egyeznek meg. Az összehasonlításra használt mintadarabokat sötét helyen, környezeti hőmérsékleten kell tartani az egész teszt folyamán.

6.4   Vizsgáló berendezés

A vizsgáló berendezés alapvetően egy szellőztetett tesztkamrából áll, melynek közepén sugárzó forrás van. A sugárzó forrás köré optikai szűrőket helyeznek. A mintadarabok rögzítését a rendszer hosszanti tengelye körül forgatják, a forrástól és a szűrőktől megfelelő távolságban, hogy elérjék az alábbi 6.4.1. szakaszban előírt sugárzási erősséget.

A sugárzás erőssége az exponált mintadarab teljes felületének egyetlen részén sem térhet el ± 10 %-nál többel a különböző felületekre gyakorolt sugárzási erősség számtani közepétől.

6.4.1   A sugárzás forrása

Sugárzási forrsáként xenonlámpát használnak. A sugárzási áramot úgy kell megválasztani, hogy a sugárzási erősség a mintadarab felületén 1 000 ± 200 W · m–2 legyen a 300 – 830 nm hullámsávban (lásd 6.9. szakasz alább, a besugárzás mérőeszköze).

Ha léghűtéses xenonlámpákat használnak, az ózont tartalmazó elhasznált levegő nem kerülhet a tesztkamrába, azt külön ki kell vonni.

A tapasztalt értékek azt mutatják, hogy a xenonlámpák sugárzási árama a kezdeti érték 80 %-ára esik vissza mintegy 1 500 üzemóra után; ez után az időszak után az ultraibolya sugárzás aránya is észrevehetően csökken a többi sugárzási formához képest. Ezért a xenonlámpát ki kell cserélni az után az időszak után (lásd még a xenonlámpa gyártója által rendelkezésre bocsátott adatokat).

6.4.2   Optikai szűrők

Az optikai szűrőket úgy kell elhelyezni a sugárzás forrása és a mintadarab rögzítése között, hogy a xenonlámpából származó szűrt sugárzás a természetes sugárzáshoz a lehető legközelebb legyen (lásd 68. sz. IEC kiadvány, 2.-9. rész).

Minden üvegszűrőt rendszeresen meg kell tisztítani a sugárzás erősségének bármilyen nem kívánt csökkenése elkerülése éredekében. A szűrőket ki kell cserélni, ha a természetes sugárzáshoz való hasonlatosságot már nem lehet elérni.

A megfelelő optikai szűrők tekintetében a vizsgáló berendezés gyártója által rendelkezésre bocsátott adatoknak meg kell felelni. A vizsgáló berendezés szállításakor a gyártónak garanciát kell vállalnia arra, hogy a berendezés megfelel a 6.4. szakaszban foglalt követelményeknek.

6.5   Permetező és levegőpárásító készülék

A mintadarabot úgy kell nedvesíteni, hogy a hatás ugyanolyan legyen, mint a természetes esőé vagy harmaté. A mintadarabot permetező eszközt úgy kell megépíteni, hogy permetezéskor a mintadarb minden külső felülete nedves legyen. Vezérlése olyan legyen, hogy a 6.10.3. potban előírt permetezési/száraz ciklusoknak megfeleljen. A tesztkamrában a levegőt párásítani kell, hogy fennmaradjon az alábbi 6.10.3. szakaszban előírt relatív páratartalom. A premetezésre és a levegő párásítására használt víz desztillált víz vagy teljesen sótalan víz legyen (vezetőképesség < 5 μS/cm).

A desztillált vagy teljesen sótalan víz tartályait, csöveit és szórófejeit korrózióálló anyagból kell készíteni. A kamra levegőjének relatív páratartalmát a permetezés és a közvetlen sugár ellen védett higrométerrel mérik, és annak segítségével állítják be.

Ha teljesen sótalan vizet vagy zártkörű vizet használnak, fennáll a veszély (mint a védőréteg tesztnél), hogy a mintadarab felületén lerakódás vagy kopás képződik az oldatban levő anyagokból.

6.6   Szellőztetőberendezés

Az alábbi 6.10.2. szakaszban leírt sugárelnyelő panel hőmérsékletét a kamrában a mintadarabok körül keringetett tiszta, szűrt, párásított, és szükség esetén hőmérséklet-ellenőrzött levegővel tartják fenn. A levegő áramlását és sebességét úgy kell megválasztani, hogy biztosítsa a rendszerben levő mintadarabok rögzítései valamennyi külső felületének temperálását.

6.7   A mintadarabok rögzítése

Minden, a mintadarabok alábbi 6.10.1. szakasz szerinti rögzítésére szolgáló rozsdamentes acél konzol használható.

6.8   Sugárzáselnyelő hőmérő

A sugárzáselnyelő panel hőmérsékletének a száraz ciklusban történő méréséhez sugárzáselnyelő hőmérő használnak. Ez a hőmérő a rögzítéstől hőszigetelt rozsdamentes acélpanelból áll, melynek mérete megegyezik a mintadarab rögzítésének méretével, és 0,9 ± 0,1 mm vastag. A panel két oldalát fényes fekete lakkréteg borítja, amely nagymértékben időjárás-álló, maximális visszatükröző ereje 5 % 780 nm feletti hullámhosszon. A panel hőmérsékletét egy kettősfémes hőmérővel mérik, amelynek érzékelője a panel közepén helyezkedik el, jó termikus kapcsolódással.

A hőmérőt nem ajánlatos az alábbi 6.10. szakaszban leírt vizsgálat teljes ideje alatt a brendezésben hagyni. Elegendő berakni a vizsgáló berendezésbe 250 óránként mintegy 30 percre, valamint a száraz ciklus alatt a sugárzáselnyelő panel hőmérsékletének mérésére.

6.9   Besugárzásmérő készülék

A besugárzás (mértékegysége: W.sm–2) a besugárzás erősségének (egysége: W.m–2) és a besugázás tartamának (egysége: s) eredménye. A vizsgálóberendezésben levő mintadarab felületeinek besugárzását egy megfelelő besugárzásmérő készülékkel mérik, melyet a sugárzási forrásból és a szűrőből álló rendszer sugárzási funkciójához igazítottak. A besugárzásmérő készüléket úgy kell beosztani vagy kalibrálni, hogy a 830 nm feletti infravörös sugárzást ne vegye figyelembe.

A besugárzásmérő készülék teljesítménye alapvetően attól függ, hogy érzékelője nagy mértékben ellenáll-e az időjárásnak és az elöregedésnek, valamint, hogy megfelelő-e a spektrum-érzékenysége a természetes sugárzáshoz.

A besugárzásmérő készülék például az alábbi összetevőket tartalmazhatja:

| a) | szilikon fotocella, mint sugárzásérzékelő; |
| --- | --- |

a)

szilikon fotocella, mint sugárzásérzékelő;

| b) | optikai szűrő a fotocella elé helyezve; és |
| --- | --- |

b)

optikai szűrő a fotocella elé helyezve; és

| c) | voltaméter, amely a fotocellában keletkező feszültség erősségének eredményét méri (egység: C = A.s) a sugárzás erősségéhez (egység: A) és a sugárzás tartamához (egység: s) viszonyítva. |
| --- | --- |

c)

voltaméter, amely a fotocellában keletkező feszültség erősségének eredményét méri (egység: C = A.s) a sugárzás erősségéhez (egység: A) és a sugárzás tartamához (egység: s) viszonyítva.

A besugárzásmérő készülék skáláját kalibrálni kell. A kalibrálást ellenőrizni kell egy év használat után, és szükség esetén javítani kell.

A besugárzás erőssége a mintadarabok felületén a sugárzási forrástól való távolságtól függ. Ezért a mintadarabok felületének, amennyire csak lehetséges, ugyanolyan távolságra kell lenniük a forrástól, mint a besugárzásmérő készülék érzékelőjének. Ha ez nem lehetséges, a besugárzásmérő készüléken leolvasott besugárzást egy korrekciós tényezővel meg kell szorozni.

6.10   Kivitelezés

| 6.10.1 | A mintadarabokat úgy helyezik el a konzolokon, hogy a hátsó felületen ne gyűlhessen össze a víz. A mintadarabok konzoljai csak a lehető legkisebb mechanikai igénybevételt okozhatják. Annak biztosítása érdekében, hogy a besugárzás és a permetezés a lehető legegyenletesebben oszoljon el, a mintadarabokat a teszt alatt percenként 1-5 fordulatszámmal forgatják a forrás-szűrő rendszer és a permetező berendezés körül. Általában a mintadarabok egyetlen oldalát teszik ki az időjárási viszonyoknak. Az IEC kiadvány vonatkozó rendelkezéseitől függően, illetve, ha másként egyeznek meg, egyetlen mintadarab elülső és hátulsó felületét is exponálhatják. Ebben az esetben mindegyik felületet ugyanazon sugárzásnak és ugyanazon permetezésnek kell alávetni.
  Egy adott mintadarab elülső és hátulsó felülete ugyanazon sugárzásnak és permetezésnek való alávetése a mintadarab periodikus forgatásával érhető el. Ez végezhető automatikusan, forgatóberendezések használatával, ha a konzol kerete nyitott formájú. |
| --- | --- |

6.10.1

A mintadarabokat úgy helyezik el a konzolokon, hogy a hátsó felületen ne gyűlhessen össze a víz. A mintadarabok konzoljai csak a lehető legkisebb mechanikai igénybevételt okozhatják. Annak biztosítása érdekében, hogy a besugárzás és a permetezés a lehető legegyenletesebben oszoljon el, a mintadarabokat a teszt alatt percenként 1-5 fordulatszámmal forgatják a forrás-szűrő rendszer és a permetező berendezés körül. Általában a mintadarabok egyetlen oldalát teszik ki az időjárási viszonyoknak. Az IEC kiadvány vonatkozó rendelkezéseitől függően, illetve, ha másként egyeznek meg, egyetlen mintadarab elülső és hátulsó felületét is exponálhatják. Ebben az esetben mindegyik felületet ugyanazon sugárzásnak és ugyanazon permetezésnek kell alávetni.

Egy adott mintadarab elülső és hátulsó felülete ugyanazon sugárzásnak és permetezésnek való alávetése a mintadarab periodikus forgatásával érhető el. Ez végezhető automatikusan, forgatóberendezések használatával, ha a konzol kerete nyitott formájú.

| 6.10.2 | A sugárzáselnyelő panel hőmérsékletét azon a ponton, ahol a mintadarabok a száraz ciklus során elhelyezkednek, a szóban forgó berendezésre vonatkozó IEC kiadvány szerint állítják be. Hacsak másként nem egyeznek meg, a sugárzáselnyelő panel átlagos hőmérsékletét + 45 °C-on kell tartani. A sugárzáselnyelő panel átlagos hőmérséklete a sugárzáselnyelő panel által a száraz ciklus végén elért hőmérséklet számtani közepe. A száraz ciklus során ± 5 °C helyi eltérés megengedett, a határvonalak esetében pedig ± 3 °C.
  A sugárzáselnyelő panel hőmérsékletének fenntartása, és ahol szükséges, a mintadarab elülső és hátulsó felületét érő sugárzás egyenlő erősségének biztosítása érdekében (lásd 6.10.1. szakasz fentebb), a mintadarabok automatikusan megfordíthatók 180°-kal minden forgatás után. Ebben az esetben a sugárzáselnyelő hőmérőt és a besugárzásmérő készüléket a forgatási mozgásba bele kell foglalni. |
| --- | --- |

6.10.2

A sugárzáselnyelő panel hőmérsékletét azon a ponton, ahol a mintadarabok a száraz ciklus során elhelyezkednek, a szóban forgó berendezésre vonatkozó IEC kiadvány szerint állítják be. Hacsak másként nem egyeznek meg, a sugárzáselnyelő panel átlagos hőmérsékletét + 45 °C-on kell tartani. A sugárzáselnyelő panel átlagos hőmérséklete a sugárzáselnyelő panel által a száraz ciklus végén elért hőmérséklet számtani közepe. A száraz ciklus során ± 5 °C helyi eltérés megengedett, a határvonalak esetében pedig ± 3 °C.

A sugárzáselnyelő panel hőmérsékletének fenntartása, és ahol szükséges, a mintadarab elülső és hátulsó felületét érő sugárzás egyenlő erősségének biztosítása érdekében (lásd 6.10.1. szakasz fentebb), a mintadarabok automatikusan megfordíthatók 180°-kal minden forgatás után. Ebben az esetben a sugárzáselnyelő hőmérőt és a besugárzásmérő készüléket a forgatási mozgásba bele kell foglalni.

| 6.10.3 | A konzolokra helyezett mintadarabokat és a 6.9. szakaszban említett besugárzásmérő készülék érzékelőjét egyenletesen kell alávetni a sugárzásnak és az alább meghatározott permetezési ciklusoknak, melyeket egymás után ismételnek:







  Permetezés | : | 3 perc |
| --- | --- | --- | --- |
| Száraz ciklus | : | 17 perc |

6.10.3

A konzolokra helyezett mintadarabokat és a 6.9. szakaszban említett besugárzásmérő készülék érzékelőjét egyenletesen kell alávetni a sugárzásnak és az alább meghatározott permetezési ciklusoknak, melyeket egymás után ismételnek:

Permetezés

:

3 perc

Száraz ciklus

:

17 perc

A száraz ciklus alatt a levegő relatív páratartalma 60–80 % között kell, hogy legyen.

6.11   A teszt időtartama és eljárás

A teszt a 68. sz. IEC kiadvány 2.-9. részének B eljárását követi. A teszt időtartama 720 óra, a 6.10.3. szakaszban megállapított permetezési ciklussal.

Az időjárás-állósági tesztet ajánlatos ugyanazzal a mintadarabbal elvégezni (a vizsgálandó jellemzők változásának roncsolásmentes tesztje esetén, mint például az időjárás-állósági teszt) illetve több mintadarabbal (roncsoló tesztek esetén, mint például a lengéscsillapítónál), különböző mértékű, megegyezés tárgyát képező besugárzással. A berendezés egy darabja jellemzőinek változása az időjárási teszt során ilyen módon meghatározható.

6.12   Értékelés

A rossz időjárásnak történő expozíció után a mintadarabot 24 óráig sötét helyen tartják, + 23 °C- os levegő hőmérsékleten, + 12 °C-os harmatponton, 50 %-os relatív levegő páratartalommal, 1 m/s-os sebességű levegőkeringetéssel, és 860–1 060 hPa légköri nyomáson. (A levegő hőmérséklete esetén ± 2 °C eltérés, a relatív páratartalom esetén ± 6 % eltérés megengedett.)

Ezeket a mintadarabokat, valamint a 6.2. és 6.3. szakaszban említett, összehasonlításra használtakat ellenőrzik, hogy meghatározzák a jellemzőket a 2.01. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 3.01. cikk (12) bekezdésében megjelölt követelmények szerint.

7.   Sós víz és időjárás-állósági teszt

(tengeri köd-teszt)

7.1   Cél és alkalmazás

A teszt célja a sós víz és a sós légkör hatásának meghatározása működés közben, szállítás közben és tárolás közben, a 3.01. cikk szerint.

A teszt korlátozható a használt anyagok mintadarabjaira vagy mintáira.

Az alábbi műszaki leírások a 68. sz. IEC kiadvány 2.-52. részén alapulnak. További információ a kiadványban található.

7.2   Kivitelezés

| (1) | Vizsgáló berendezés
  A tesztet egy porlasztót és sós oldatot használó tesztkamrában végzik, amely megfelel az alábbi feltételeknek:






  — | A tesztkamra és a porlasztó anyaga nem befolyásolhatja a sós köd korrozív hatását. |
| --- | --- | --- |

(1)

Vizsgáló berendezés

A tesztet egy porlasztót és sós oldatot használó tesztkamrában végzik, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

—

A tesztkamra és a porlasztó anyaga nem befolyásolhatja a sós köd korrozív hatását.

| — | A kamra belsejében finom, egyenletes, nedves, vastag ködöt kell eloszlatni; az eloszlatást nem befolyásolhatja örvény vagy a mintadarab jelenléte. A sugár a mintadarabot nem érheti közvetlenül. A kamra belsejében képződő cseppek nem eshetnek a mintadarabra. |
| --- | --- |

—

A kamra belsejében finom, egyenletes, nedves, vastag ködöt kell eloszlatni; az eloszlatást nem befolyásolhatja örvény vagy a mintadarab jelenléte. A sugár a mintadarabot nem érheti közvetlenül. A kamra belsejében képződő cseppek nem eshetnek a mintadarabra.

| — | A tesztkamrát megfelelően kell szellőztetni, a szellőztetés kimenetét pedig védeni kell a légmozgás hirtelen változása ellen, nehogy a kamrában erős légáramlat alakuljon ki. |
| --- | --- |

—

A tesztkamrát megfelelően kell szellőztetni, a szellőztetés kimenetét pedig védeni kell a légmozgás hirtelen változása ellen, nehogy a kamrában erős légáramlat alakuljon ki.

| — | A használt sós oldat tömegét tekintve 5 ± 1 rész tiszta konyhasót – legfeljebb 0,1 % nátrium-jodiddal és 0,3 % szennyeződéssel, száraz állapotban – 95 ± 1 rész desztillált vagy teljesen sótalan vizet tartalmaz. PH értéke 6,5 és 7,2 közötti + 20 ± 2 °C-on, és a művelet közben ezek között az értékek között kell tartani. A már kifröcskölt oldat nem használható fel újra. |
| --- | --- |

—

A használt sós oldat tömegét tekintve 5 ± 1 rész tiszta konyhasót – legfeljebb 0,1 % nátrium-jodiddal és 0,3 % szennyeződéssel, száraz állapotban – 95 ± 1 rész desztillált vagy teljesen sótalan vizet tartalmaz. PH értéke 6,5 és 7,2 közötti + 20 ± 2 °C-on, és a művelet közben ezek között az értékek között kell tartani. A már kifröcskölt oldat nem használható fel újra.

| — | A fröcsköléshez használt sűrített levegőben nem lehetnek szennyeződések, mint például olaj vagy por, és legalább 85 %-os páratartalmú kell, hogy legyen a fúvókák eldugulásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

—

A fröcsköléshez használt sűrített levegőben nem lehetnek szennyeződések, mint például olaj vagy por, és legalább 85 %-os páratartalmú kell, hogy legyen a fúvókák eldugulásának elkerülése érdekében.

| — | A kamrában eloszlatott köd sűrűsége olyan legyen, hogy a kamrában bárhol elhelyezett, 80 cm2 nyílt vízszintes felülettel rendelkező tiszta tartályban az egész idő alatti átlagos lecsapódás óránként 1,0 ml és 2,0 ml közötti lehet. A köd sűrűségének figyelése érdekében legalább két tartályt kell helyezni a kamrába, úgy, hogy a minta ne takarja, és ne eshessenek rá a páralecsapódás cseppjei. A fröcskölt oldat mennyiségének kalibrálásához a fröcskölés időtartama legalább 8 óra kell, hogy legyen.
  A fröcskölési fázisok közötti nedvesedési idószakok egy légkondicionált kamrában telnek, ahol a levegőt + 40 ± 2 °C hőmérsékleten lehet tartani, a relatív páratartalom pedig 93 ± 3 %-on tartható. |
| --- | --- |

—

A kamrában eloszlatott köd sűrűsége olyan legyen, hogy a kamrában bárhol elhelyezett, 80 cm2 nyílt vízszintes felülettel rendelkező tiszta tartályban az egész idő alatti átlagos lecsapódás óránként 1,0 ml és 2,0 ml közötti lehet. A köd sűrűségének figyelése érdekében legalább két tartályt kell helyezni a kamrába, úgy, hogy a minta ne takarja, és ne eshessenek rá a páralecsapódás cseppjei. A fröcskölt oldat mennyiségének kalibrálásához a fröcskölés időtartama legalább 8 óra kell, hogy legyen.

A fröcskölési fázisok közötti nedvesedési idószakok egy légkondicionált kamrában telnek, ahol a levegőt + 40 ± 2 °C hőmérsékleten lehet tartani, a relatív páratartalom pedig 93 ± 3 %-on tartható.

| (2) | Előzetes ellenőrzés
  A mintadarabot szemrevételezéssel ellenőrzik, annak igazolása érdekében, hogy kifogástalan állapotban van, és különösen, hogy hibátlanul van összerakva, és minden nyílás megfelelően zár. A zsírral, olajjal vagy sárral szennyezett külső felületeket megtisztítják. Minden kezelőszervet és mozgatható részt megmozgatnak és ellenőrzik azok megfelelő működését. Minden, a működés vagy a karbantartás céljából leszedhető vagy mozgatható nyílás mozgathatóságát és megfelelő visszahelyezését ellenőrzik.
  A mintadarabot üzembe helyezik a gyártó utasításai szerint a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.
  Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. Ezt követően a mintadarabot lekapcsolják a fröcskölési expozícióról. |
| --- | --- |

(2)

Előzetes ellenőrzés

A mintadarabot szemrevételezéssel ellenőrzik, annak igazolása érdekében, hogy kifogástalan állapotban van, és különösen, hogy hibátlanul van összerakva, és minden nyílás megfelelően zár. A zsírral, olajjal vagy sárral szennyezett külső felületeket megtisztítják. Minden kezelőszervet és mozgatható részt megmozgatnak és ellenőrzik azok megfelelő működését. Minden, a működés vagy a karbantartás céljából leszedhető vagy mozgatható nyílás mozgathatóságát és megfelelő visszahelyezését ellenőrzik.

A mintadarabot üzembe helyezik a gyártó utasításai szerint a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.

Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat szempontjából fontos üzemi adatokat. Ezt követően a mintadarabot lekapcsolják a fröcskölési expozícióról.

| (3) | Fröcskölési fázis
  A mintadarabot sós ködkamrába helyezik és két órán át kiteszik a sós ködnek + 15 °C – + 35 °C-os hőmérsékleten. |
| --- | --- |

(3)

Fröcskölési fázis

A mintadarabot sós ködkamrába helyezik és két órán át kiteszik a sós ködnek + 15 °C – + 35 °C-os hőmérsékleten.

| (4) | Nedvesedési időszak
  A mintadarabot légkondicionált kamrába helyezik, hogy a lehető legkevesebb mennyiségű sós oldat cseppenjen le róla. A légkondicionált kamrában hét napig tartják, + 40 ± 2 °C-os levegő hőmérsékleten és 93 ± 3 %-os relatív páratartalmon. A mintadarab nem kerülhet érintkezésbe másik mintadarabbal vagy fémes tárggyal. Ha több mintadarab van, azokat úgy kell elrendezni, hogy minden kölcsönhatás kizárható legyen. |
| --- | --- |

(4)

Nedvesedési időszak

A mintadarabot légkondicionált kamrába helyezik, hogy a lehető legkevesebb mennyiségű sós oldat cseppenjen le róla. A légkondicionált kamrában hét napig tartják, + 40 ± 2 °C-os levegő hőmérsékleten és 93 ± 3 %-os relatív páratartalmon. A mintadarab nem kerülhet érintkezésbe másik mintadarabbal vagy fémes tárggyal. Ha több mintadarab van, azokat úgy kell elrendezni, hogy minden kölcsönhatás kizárható legyen.

| (5) | A tesztciklus megismétlése
  A tesztciklust, beleértve a 3. és 4. fázist, háromszor ismétlik meg. |
| --- | --- |

(5)

A tesztciklus megismétlése

A tesztciklust, beleértve a 3. és 4. fázist, háromszor ismétlik meg.

| (6) | Utólagos kezelés
  A negyedik tesztciklus után a mintadarabot kiveszik a légkondicionált kamrából, azonnal mossák folyó csapvízben öt percig, majd leöblítik desztillált vagy sótalan vízzel. A mintadarabra ragadt cseppeket légfúvással vagy lerázással távolítják el.
  A mintadarabot legalább három órára normál környezeti légkörbe helyezik, de mindenesetre elég hosszú időre ahhoz, hogy minden látható nedvesség elpárologjon, mielőtt a végleges ellenőrzést elvégzik. A mintadarabot egy órán át szárítják + 55 ± 2 °C-on az öblítést követően. |
| --- | --- |

(6)

Utólagos kezelés

A negyedik tesztciklus után a mintadarabot kiveszik a légkondicionált kamrából, azonnal mossák folyó csapvízben öt percig, majd leöblítik desztillált vagy sótalan vízzel. A mintadarabra ragadt cseppeket légfúvással vagy lerázással távolítják el.

A mintadarabot legalább három órára normál környezeti légkörbe helyezik, de mindenesetre elég hosszú időre ahhoz, hogy minden látható nedvesség elpárologjon, mielőtt a végleges ellenőrzést elvégzik. A mintadarabot egy órán át szárítják + 55 ± 2 °C-on az öblítést követően.

| (7) | Az ellenőrzés következtetései
  A mintadarab külső megjelenését szemrevételezéssel ellenőrzik. Az eredeti állapothoz képest bekövetkezett eltérés jellegét és mértékét rögzítik a vizsgálati jelentésben, szükség esetén fényképekkel alátámasztva.
  A mintadarabot üzembe helyezik a gyártó utasításai szerint a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.
  Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat, és a sós köd légkör értékelése szempontjából fontos üzemi adatokat.
  Minden kezelőszervet és mozgatható részt megmozgatnak és ellenőrzik azok megfelelő működését. Minden, a működés vagy a karbantartás céljából leszedhető vagy mozgatható nyílás mozgathatóságát és megfelelő visszahelyezését ellenőrzik. |
| --- | --- |

(7)

Az ellenőrzés következtetései

A mintadarab külső megjelenését szemrevételezéssel ellenőrzik. Az eredeti állapothoz képest bekövetkezett eltérés jellegét és mértékét rögzítik a vizsgálati jelentésben, szükség esetén fényképekkel alátámasztva.

A mintadarabot üzembe helyezik a gyártó utasításai szerint a fedélzeti hálózati névleges feszültségen ± 3 %-os tűréshatárral.

Miután a normál működés eléréséhez szükséges idő lejárt, ellenőrzik a funkciókat, majd rögzítik és lejegyzik a fedélzeten való használat, és a sós köd légkör értékelése szempontjából fontos üzemi adatokat.

Minden kezelőszervet és mozgatható részt megmozgatnak és ellenőrzik azok megfelelő működését. Minden, a működés vagy a karbantartás céljából leszedhető vagy mozgatható nyílás mozgathatóságát és megfelelő visszahelyezését ellenőrzik.

7.3   Elérendő eredmények

A mintadarab nem mutathat semmilyen változást, amely:

| — | gátolhatja használatát és működését; |
| --- | --- |

—

gátolhatja használatát és működését;

| — | jelentős mértékben megakadályozhatja a zárószerkezetek vagy fedelek eltávolítását, vagy a mozgó alkatrészek mozgását, amennyiben az szükséges a használathoz vagy a karbantartáshoz; |
| --- | --- |

—

jelentős mértékben megakadályozhatja a zárószerkezetek vagy fedelek eltávolítását, vagy a mozgó alkatrészek mozgását, amennyiben az szükséges a használathoz vagy a karbantartáshoz;

| — | ronthatja a burkolat időjárás-állóságát; |
| --- | --- |

—

ronthatja a burkolat időjárás-állóságát;

| — | várhatólag üzemzavart okozhat hosszú távon. |
| --- | --- |

—

várhatólag üzemzavart okozhat hosszú távon.

A 3. és 7. fázisban rögzített üzemi adatoknak az ezen tesztelési és jóváhagyási feltételekben meghatározott tűréshatárokon belül kell maradniuk.

III. RÉSZ

BELVÍZI VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKON HASZNÁLT RADARBERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK ÉS TESZTELÉSI FELTÉTELEK

Tartalom

| 1. fejezet: | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

1. fejezet:

| 1.01. cikk | Hatókör |
| --- | --- |

1.01. cikk

| 1.02. cikk | A radarberendezés célja |
| --- | --- |

1.02. cikk

| 1.03. cikk | Jóváhagyási vizsgálat |
| --- | --- |

1.03. cikk

| 1.04. cikk | Jóváhagyási vizsgálat iránti kérelem |
| --- | --- |

1.04. cikk

| 1.05. cikk | Típus-jóváhagyás |
| --- | --- |

1.05. cikk

| 1.06. cikk | A berendezés megjelölése és jóváhagyási szám |
| --- | --- |

1.06. cikk

| 1.07. cikk | Gyártói nyilatkozat |
| --- | --- |

1.07. cikk

| 1.08. cikk | Jóváhagyott berendezések módosítása |
| --- | --- |

1.08. cikk

| 2. fejezet: | A radarberendezésekre vonatkozó általános minimumkövetelmények |
| --- | --- |

2. fejezet:

| 2.01. cikk | Szerkezet, tervezés |
| --- | --- |

2.01. cikk

| 2.02. cikk | Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás |
| --- | --- |

2.02. cikk

| 2.03. cikk | Működés |
| --- | --- |

2.03. cikk

| 2.04. cikk | Kezelési utasítások |
| --- | --- |

2.04. cikk

| 2.05. cikk | Beszerelés és üzemi próbák |
| --- | --- |

2.05. cikk

| 3. fejezet: | A radarberendezések működési minimumkövetelményei |
| --- | --- |

3. fejezet:

| 3.01. cikk | A radarberendezés üzemkész állapota |
| --- | --- |

3.01. cikk

| 3.02. cikk | Felbontás |
| --- | --- |

3.02. cikk

| 3.03. cikk | Tartományskálák |
| --- | --- |

3.03. cikk

| 3.04. cikk | Változó tartományjelző |
| --- | --- |

3.04. cikk

| 3.05. cikk | Kormányvonal |
| --- | --- |

3.05. cikk

| 3.06. cikk | Középpont-kihelyezés |
| --- | --- |

3.06. cikk

| 3.07. cikk | Vízszintes irányszögskála |
| --- | --- |

3.07. cikk

| 3.08. cikk | Vízszintes irányszögbeállító berendezések |
| --- | --- |

3.08. cikk

| 3.09. cikk | A tenger és az eső miatti zavaró visszaverődéseket csökkentő berendezések |
| --- | --- |

3.09. cikk

| 3.10. cikk | Másik radarberendezés általi interferencia csökkentése |
| --- | --- |

3.10. cikk

| 3.11. cikk | Kompatibilitás a radarmarkerekkel |
| --- | --- |

3.11. cikk

| 3.12. cikk | Erősítésvezérlés |
| --- | --- |

3.12. cikk

| 3.13. cikk | Frekvenciahangolás |
| --- | --- |

3.13. cikk

| 3.14. cikk | Hajótérképek és információk a képernyőn |
| --- | --- |

3.14. cikk

| 3.15. cikk | A rendszer érzékenysége |
| --- | --- |

3.15. cikk

| 3.16. cikk | Célkövetés |
| --- | --- |

3.16. cikk

| 3.17. cikk | Segédkijelzők |
| --- | --- |

3.17. cikk

| 4. fejezet: | A radarberendezésekre vonatkozó műszaki minimumkövetelmények |
| --- | --- |

4. fejezet:

| 4.01. cikk | Működés |
| --- | --- |

4.01. cikk

| 4.02. cikk | Kijelző |
| --- | --- |

4.02. cikk

| 4.03. cikk | A radarkép jellemzői |
| --- | --- |

4.03. cikk

| 4.04. cikk | A kijelző színe |
| --- | --- |

4.04. cikk

| 4.05. cikk | Képfrissítési arány és utóvilágítás |
| --- | --- |

4.05. cikk

| 4.06. cikk | A kijelző linearitása |
| --- | --- |

4.06. cikk

| 4.07. cikk | A tartomány pontossága és azimutális mérések |
| --- | --- |

4.07. cikk

| 4.08. cikk | Az antenna jellemzői és sugárzási spektrum |
| --- | --- |

4.08. cikk

| 5. fejezet: | A radarberendezések tesztelési feltételei és tesztelési módszerei |
| --- | --- |

5. fejezet:

| 5.01. cikk | Biztonság, terhelési kapacitás és interferencia eloszlás |
| --- | --- |

5.01. cikk

| 5.02. cikk | Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás |
| --- | --- |

5.02. cikk

| 5.03. cikk | Tesztelési eljárás |
| --- | --- |

5.03. cikk

| 5.04. cikk | Antenna mérések |
| --- | --- |

5.04. cikk

| 1. függelék | Szögfelosztás 1 200 m-ig, és 1 200 m-en |
| --- | --- |

1. függelék

1. függelék

| 2. függelék | A radarberendezés felosztása meghatározásának tesztelési mezői |
| --- | --- |

2. függelék

2. függelék

1. fejezet

Általános rendelkezések

1.01. cikk

Hatókör

Ezek a rendelkezések a belvízi vízi utakon történő hajózásban használatos radarberendezésekre vonatkozó műszaki és működési minimumkövetelményeket, valamint az ezen minimumkövetelményeknek való tesztelési megfelelőséget határozzák meg. Az olyan belvízi ECDIS (elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszer), amely a hajózásban használható, ezen rendelkezések értelmében hajózási radarberendezésnek tekintendő.

1.02. cikk

A radarberendezés célja

A radarberendezés segíti a hajó kormányzását azzal, hogy érthető radarképet ad annak helyzetéről, a bójákhoz, a partvonalhoz és a hajózási építményekhez viszonyítva, valamint lehetővé teszi más hajók vagy a víz felszíne fölé nyúló akadályok megbízható és időben történő felismerését.

1.03. cikk

Jóváhagyási vizsgálat

A radarberendezéseket a hajók fedélzetén addig nem lehet felszerelni, amíg típusteszttel nem igazolták, hogy a berendezés megfelel az e rendelkezésekben meghatározott minimumkövetelményeknek.

1.04. cikk

Jóváhagyási vizsgálat iránti kérelem

| 1. | A radarberendezések típustesztje iránti kérelmet a tagállamok egyikében levő illetékes hatósághoz kell benyújtani.
  Az illetékes hatóságokról tájékoztatni kell az irányelv 19. cikkében előírt bizottságot. |
| --- | --- |

1.

A radarberendezések típustesztje iránti kérelmet a tagállamok egyikében levő illetékes hatósághoz kell benyújtani.

Az illetékes hatóságokról tájékoztatni kell az irányelv 19. cikkében előírt bizottságot.

| 2. | Minden kérelemhez csatolni kell az alábbi dokumentumokat:






  a) | részletes műszaki leírás két példányban; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden kérelemhez csatolni kell az alábbi dokumentumokat:

a)

részletes műszaki leírás két példányban;

| b) | a beszerelési és szervízelési dokumetáció két teljes összeállításban; |
| --- | --- |

b)

a beszerelési és szervízelési dokumetáció két teljes összeállításban;

| c) | részletes kezelői kézikönyv két példányban; és |
| --- | --- |

c)

részletes kezelői kézikönyv két példányban; és

| d) | a kezelői kézikönyv összegzése két példányban. |
| --- | --- |

d)

a kezelői kézikönyv összegzése két példányban.

| 3. | A kérelmező tesztek segítségével igazolja, vagy igazoltatja, hogy a radarberendezés megfelel e rendelkezések minimumkövetelményeinek.
  A kérelemhez csatolni kell a tesztek eredményeit és az antenna vízszintes és függőleges sugárzási sémájának mérési jegyzőkönyveit.
  Ezeket a tesztelések során nyert dokumentumokat és információkat az illetékes vizsgáló hatóságnak meg kell őriznie. |
| --- | --- |

3.

A kérelmező tesztek segítségével igazolja, vagy igazoltatja, hogy a radarberendezés megfelel e rendelkezések minimumkövetelményeinek.

A kérelemhez csatolni kell a tesztek eredményeit és az antenna vízszintes és függőleges sugárzási sémájának mérési jegyzőkönyveit.

Ezeket a tesztelések során nyert dokumentumokat és információkat az illetékes vizsgáló hatóságnak meg kell őriznie.

| 4. | A jóváhagyási kérelmek összefüggésében a „kérelmező” bármilyen jogi vagy természetes személy, akinek neve, márkaneve vagy bármilyen egyéb formájú azonosítója alatt a tesztelésre benyújtott berendezést gyártják, vagy forgalmazzák. |
| --- | --- |

4.

A jóváhagyási kérelmek összefüggésében a „kérelmező” bármilyen jogi vagy természetes személy, akinek neve, márkaneve vagy bármilyen egyéb formájú azonosítója alatt a tesztelésre benyújtott berendezést gyártják, vagy forgalmazzák.

1.05. cikk

Típusjóváhagyás

| 1. | Ha a berendezés megfelel a jóváhagyási teszten, az illetékes vizsgáló hatóság kiadja a megfelelőségi bizonyítványt.
  Ha a berendezés nem felel meg a minimumkövetelményeknek, a kérelmezőt írásban értesítik az elutasítás indokairól.
  A jóváhagyást illetékes hatóság adja meg.
  Az illetékes hatóság tájékoztatja az általa jóváhagyott berendezésekről az irányelv 19. cikkében előírt bizottságot. |
| --- | --- |

1.

Ha a berendezés megfelel a jóváhagyási teszten, az illetékes vizsgáló hatóság kiadja a megfelelőségi bizonyítványt.

Ha a berendezés nem felel meg a minimumkövetelményeknek, a kérelmezőt írásban értesítik az elutasítás indokairól.

A jóváhagyást illetékes hatóság adja meg.

Az illetékes hatóság tájékoztatja az általa jóváhagyott berendezésekről az irányelv 19. cikkében előírt bizottságot.

| 2. | Minden vizsgáló hatóság jogosult a gyártási sorozatból bármikor kiválasztani berendezést ellenőrzési célra.
  Amennyiben ez az ellenőrzés a berendezésben hibát talál, a típusjóváhagyás visszavonható.
  A típusjóváhagyást az a hatóság vonja be, amelyik kiadta. |
| --- | --- |

2.

Minden vizsgáló hatóság jogosult a gyártási sorozatból bármikor kiválasztani berendezést ellenőrzési célra.

Amennyiben ez az ellenőrzés a berendezésben hibát talál, a típusjóváhagyás visszavonható.

A típusjóváhagyást az a hatóság vonja be, amelyik kiadta.

| 3. | A típusjóváhagyás 10 évig érvényes, és kérésre megújítható. |
| --- | --- |

3.

A típusjóváhagyás 10 évig érvényes, és kérésre megújítható.

1.06. cikk

A berendezés megjelölése és jóváhagyási szám

| 1. | A berendezés minden alkatrészén letörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, a berendezés kereskedelmi célját, a berendezés típusát és sorozatszámát. |
| --- | --- |

1.

A berendezés minden alkatrészén letörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, a berendezés kereskedelmi célját, a berendezés típusát és sorozatszámát.

| 2. | Az illetékes hatóság által kiadott jóváhagyási számot a kijelző egységre letörölhetetlenül rögzíteni kell, úgy, hogy a kijelző jól látható legyen a berendezés beszerelése után.
  A jóváhagyási szám összetétele:
  e-NN-NNN







  (e | = | Európai Unió |
| --- | --- | --- | --- |
| NN | = | a jóváhagyás szerinti ország kódja, ahol |

2.

Az illetékes hatóság által kiadott jóváhagyási számot a kijelző egységre letörölhetetlenül rögzíteni kell, úgy, hogy a kijelző jól látható legyen a berendezés beszerelése után.

A jóváhagyási szám összetétele:

e-NN-NNN

(e

=

Európai Unió

NN

=

a jóváhagyás szerinti ország kódja, ahol

| 1 | = Németország |
| --- | --- |

1

= Németország

| 18 | = Dánia |
| --- | --- |

18

= Dánia

| 2 | = Franciaország |
| --- | --- |

2

= Franciaország

| 19 | = Lengyelország |
| --- | --- |

19

= Lengyelország

| 3 | = Olaszország |
| --- | --- |

3

= Olaszország

| 21 | = Portugália |
| --- | --- |

21

= Portugália

| 4 | = Hollandia |
| --- | --- |

4

= Hollandia

| 23 | = Görögország |
| --- | --- |

23

= Görögország

| 5 | = Svédország |
| --- | --- |

5

= Svédország

| 24 | = Írország |
| --- | --- |

24

= Írország

| 6 | = Belgium |
| --- | --- |

6

= Belgium

| 26 | = Szlovénia |
| --- | --- |

26

= Szlovénia

| 7 | = Magyarország |
| --- | --- |

7

= Magyarország

| 27 | = Szlovákia |
| --- | --- |

27

= Szlovákia

| 8 | = Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

8

= Cseh Köztársaság

| 29 | = Észtország |
| --- | --- |

29

= Észtország

| 9 | = Spanyolország |
| --- | --- |

9

= Spanyolország

| 32 | = Lettország |
| --- | --- |

32

= Lettország

| 11 | = Egyesült Királyság |
| --- | --- |

11

= Egyesült Királyság

| 36 | = Litvánia |
| --- | --- |

36

= Litvánia

| 12 | = Ausztria |
| --- | --- |

12

= Ausztria

| 49 | = Ciprus |
| --- | --- |

49

= Ciprus

| 13 | = Luxemburg |
| --- | --- |

13

= Luxemburg

| 50 | = Málta |
| --- | --- |

50

= Málta

| 17 | = Finnország |
| --- | --- |

17

= Finnország

| NNN | = | az illetékes hatóság által meghatározott háromjegyű szám). |
| --- | --- | --- |

NNN

=

az illetékes hatóság által meghatározott háromjegyű szám).

| 3. | A jóváhagyási szám csak a hozzá kapcsolódó jóváhagyással összefüggésben használható A jóváhagyási szám.
  A jóváhagyási szám előállítása és felhelyezése a kérelmező feladata. |
| --- | --- |

3.

A jóváhagyási szám csak a hozzá kapcsolódó jóváhagyással összefüggésben használható A jóváhagyási szám.

A jóváhagyási szám előállítása és felhelyezése a kérelmező feladata.

| 4. | A kiadott jóváhagyási számról az illetékes hatóság azonnal értesíti az irányelv 19. cikkében előírt bizottságot. |
| --- | --- |

4.

A kiadott jóváhagyási számról az illetékes hatóság azonnal értesíti az irányelv 19. cikkében előírt bizottságot.

1.07. cikk

Gyártói nyilatkozat

Minden berendezéshez mellékelni kell a gyártó nyilatkozatát, miszerint a berendezés megfelel az érvényes minimumkövetelményeknek, és minden tekintetben azonos a tesztelésre benyújtott berendezéssel.

1.08. cikk

Jóváhagyott berendezés módosítása

| 1. | A már jóváhagyott berendezéseken végzett módosítások a típusjóváhagyás visszavonásával járnak. Módosítások tervezése esetén a részleteket írásban el kell küldeni az illetékes hatóságnak. |
| --- | --- |

1.

A már jóváhagyott berendezéseken végzett módosítások a típusjóváhagyás visszavonásával járnak. Módosítások tervezése esetén a részleteket írásban el kell küldeni az illetékes hatóságnak.

| 2. | Az illetékes hatóság dönti el, hogy a jóváhagyás továbbra is érvényes-e, vagy ellenőrzésre, illetve új típustesztre van-e szükség.
  Amennyiben új jóváhagyást adnak ki, abban az esetben új jóváhagyási számot kell kiadni. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóság dönti el, hogy a jóváhagyás továbbra is érvényes-e, vagy ellenőrzésre, illetve új típustesztre van-e szükség.

Amennyiben új jóváhagyást adnak ki, abban az esetben új jóváhagyási számot kell kiadni.

2. fejezet

A radarberendezéskre vonatkozó általános minimumkövetelmények

2.01. cikk

Szerkezet, tervezés

| 1. | A radarberendezéseknek meg kell felelniük a belvízi vízi utakon közlekedő hajók fedélzetén való működésnek. |
| --- | --- |

1.

A radarberendezéseknek meg kell felelniük a belvízi vízi utakon közlekedő hajók fedélzetén való működésnek.

| 2. | A berendezés szerkezetének és tervezésének meg kell felelnie a technika legújabb állapotának, mind mechanikai, mind pedig villamossági szempontból. |
| --- | --- |

2.

A berendezés szerkezetének és tervezésének meg kell felelnie a technika legújabb állapotának, mind mechanikai, mind pedig villamossági szempontból.

| 3. | Minden külön rendelkezés hiányában az irányelv II. mellékletét vagy e rendelkezéseket illetően, a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadványban szereplő követelmények és tesztelési módszerek vonatkoznak a hajón levő berendezések áramforrására, biztonságára, kölcsönhatására, az iránytű biztonságos távolságára, a klimatikus hatásoknak való ellenállásra, a mechanikai szilárdságra, a környezeti hatásokra, a hallható zajkibocsátásokra és a berendezések jelölésére.
  Ezen kívül mérvadóak az ITU (Nemzetközi Távközlési Unió) rádiózási rendeletei. A berendezésnek teljesíteni kell valamennyi ezen rendelkezést a radarkijelzőkre vonatkozóan 0 °C és 40 °C közötti környezeti hőmérsékleten. |
| --- | --- |

3.

Minden külön rendelkezés hiányában az irányelv II. mellékletét vagy e rendelkezéseket illetően, a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadványban szereplő követelmények és tesztelési módszerek vonatkoznak a hajón levő berendezések áramforrására, biztonságára, kölcsönhatására, az iránytű biztonságos távolságára, a klimatikus hatásoknak való ellenállásra, a mechanikai szilárdságra, a környezeti hatásokra, a hallható zajkibocsátásokra és a berendezések jelölésére.

Ezen kívül mérvadóak az ITU (Nemzetközi Távközlési Unió) rádiózási rendeletei. A berendezésnek teljesíteni kell valamennyi ezen rendelkezést a radarkijelzőkre vonatkozóan 0 °C és 40 °C közötti környezeti hőmérsékleten.

2.02. cikk

Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás

| 1. | A 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban a zavaró sugárzások térerőssége nem haladhatja meg a 500 μV/m-t.
  A 156 – 165 MHz, 450 – 470 MHz és 1,53 – 1,544 GHz frekvencitartományokban a térerősség nem haladhatja meg a 15 μV/m-t. Ezek a térerősségek a tesztelt berendezéstől számított 3 méteres tesztelési távolságban érvényesek. |
| --- | --- |

1.

A 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban a zavaró sugárzások térerőssége nem haladhatja meg a 500 μV/m-t.

A 156 – 165 MHz, 450 – 470 MHz és 1,53 – 1,544 GHz frekvencitartományokban a térerősség nem haladhatja meg a 15 μV/m-t. Ezek a térerősségek a tesztelt berendezéstől számított 3 méteres tesztelési távolságban érvényesek.

| 2. | A berendezésnek meg kell felelnie a minimumkövetelményeknek a tesztelt berendezés közvetlen közelében mért 15 V/m-ig terjedő elektromágneses térerősségeken, a 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban. |
| --- | --- |

2.

A berendezésnek meg kell felelnie a minimumkövetelményeknek a tesztelt berendezés közvetlen közelében mért 15 V/m-ig terjedő elektromágneses térerősségeken, a 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban.

2.03. cikk

Működés

| 1. | A berendezés nem rendelkezhet a megfelelő működéshez szükségesnél több kezelőszervvel.
  A kezelőszervek tervezése, jelölése és mozgatása egyszerű, egyértelmű és gyors műveleteket tegyen lehetővé. Elrendezésük révén a működési hibák legyenek a lehető legjobban elkerülhetők.
  A normál működéshez nem szükséges kezelőszervek nem lehetnek közvetlenül hozzáférhetők. |
| --- | --- |

1.

A berendezés nem rendelkezhet a megfelelő működéshez szükségesnél több kezelőszervvel.

A kezelőszervek tervezése, jelölése és mozgatása egyszerű, egyértelmű és gyors műveleteket tegyen lehetővé. Elrendezésük révén a működési hibák legyenek a lehető legjobban elkerülhetők.

A normál működéshez nem szükséges kezelőszervek nem lehetnek közvetlenül hozzáférhetők.

| 2. | Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni jelekkel és/vagy angol nyelvű feliratozással. A jeleknek meg kell felelniük az IMO (Nemzetközi Tengerészeti Szervezet) A.278 (VIII). sz. „Kezelőszervek jelei a tengeri hajózási radarberendezéseken” c. követelményeinek, vagy az IEC 417. sz. kiadványában foglalt követelményeknek; minden számjegynek és betűnek legalább 4 mm magasnak kell lennie.
  Ha igazolható, hogy technikai okok miatt a 4 mm magas számok és betűk kivitelezése lehetetlen, és ha a működés céljára kisebb számok és betűk elfogadhatók, a 3 mm-re történő csökkentés megengedett. |
| --- | --- |

2.

Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni jelekkel és/vagy angol nyelvű feliratozással. A jeleknek meg kell felelniük az IMO (Nemzetközi Tengerészeti Szervezet) A.278 (VIII). sz. „Kezelőszervek jelei a tengeri hajózási radarberendezéseken” c. követelményeinek, vagy az IEC 417. sz. kiadványában foglalt követelményeknek; minden számjegynek és betűnek legalább 4 mm magasnak kell lennie.

Ha igazolható, hogy technikai okok miatt a 4 mm magas számok és betűk kivitelezése lehetetlen, és ha a működés céljára kisebb számok és betűk elfogadhatók, a 3 mm-re történő csökkentés megengedett.

| 3. | A berendezést úgy kell megtervezni, hogy a működési hibák ne okozhassák a leállását. |
| --- | --- |

3.

A berendezést úgy kell megtervezni, hogy a működési hibák ne okozhassák a leállását.

| 4. | Minden, a minimumkövetelményeken kívüli funkciót, mint például másik berendezéshez történő kapcsolás, úgy kell biztosítani, hogy a berendezés mindenkor feleljen meg a minimumkövetelményeknek. |
| --- | --- |

4.

Minden, a minimumkövetelményeken kívüli funkciót, mint például másik berendezéshez történő kapcsolás, úgy kell biztosítani, hogy a berendezés mindenkor feleljen meg a minimumkövetelményeknek.

2.04. cikk

Kezelési utasítások

| 1. | Minden egységhez biztosítani kell részletes kezelői kézikönyvet. A kézikönyvnek angol, flamand, francia és nyelven kell hozzáférhetőnek lennie, és az alábbi információkat kell tartalmaznia:






  a) | indítás és üzemeltetés; |
| --- | --- | --- |

1.

Minden egységhez biztosítani kell részletes kezelői kézikönyvet. A kézikönyvnek angol, flamand, francia és nyelven kell hozzáférhetőnek lennie, és az alábbi információkat kell tartalmaznia:

a)

indítás és üzemeltetés;

| b) | b karbantartás és szervízelés; |
| --- | --- |

b)

b karbantartás és szervízelés;

| c) | általános biztonságtechnikai utasítások (egészségi veszélyek, pl. az elektromágneses sugárzás hatása a pacemakerekre, stb.); |
| --- | --- |

c)

általános biztonságtechnikai utasítások (egészségi veszélyek, pl. az elektromágneses sugárzás hatása a pacemakerekre, stb.);

| d) | a helyes műszaki szerelésre vonatkozó utasítások. |
| --- | --- |

d)

a helyes műszaki szerelésre vonatkozó utasítások.

| 2. | Minden egységhez biztosítani kell tartós formában a kezelői kézikönyv összegzését.
  Ennek angol, flamand, francia és nyelven kell hozzáférhetőnek lennie. |
| --- | --- |

2.

Minden egységhez biztosítani kell tartós formában a kezelői kézikönyv összegzését.

Ennek angol, flamand, francia és nyelven kell hozzáférhetőnek lennie.

2.05. cikk

Beszerelés és üzemi próbák

A beszerelési, csere és üzemi próbáknak összhangban kell lenniük az V. részben meghatározottakkal.

3. fejezet

A radarberendezések működési minimumkövetelményei

3.01. cikk

A radarberendezés üzemkész állapota

| 1. | Hidegindítás után a radarberendezés négy percen belül teljesen üzemkész állapotban kell,hogy legyen. Ez után az időtartam után azonnal képesnek kell lenni a sugárzás megszakítására és indítására. |
| --- | --- |

1.

Hidegindítás után a radarberendezés négy percen belül teljesen üzemkész állapotban kell,hogy legyen. Ez után az időtartam után azonnal képesnek kell lenni a sugárzás megszakítására és indítására.

| 2. | Lehetővé kell tenni, hogy egy személy egyidejűleg kezelhesse a radarberendezést és figyelhesse a kijelzőt.
  Ha a vezérlőpanel külön egység, annak tartalmaznia kell a radarhajózáshoz közvetlenül használt valamennyi kezelőszervet.
  Vezeték nélküli távirányítók nem megengedettek. |
| --- | --- |

2.

Lehetővé kell tenni, hogy egy személy egyidejűleg kezelhesse a radarberendezést és figyelhesse a kijelzőt.

Ha a vezérlőpanel külön egység, annak tartalmaznia kell a radarhajózáshoz közvetlenül használt valamennyi kezelőszervet.

Vezeték nélküli távirányítók nem megengedettek.

| 3. | Lehetővé kell tenni a kijelző leolvasását akkor is, ha a környezetben jelentős ragyogás van. Szükség esetén hozzáférhetővé kell tenni megfelelő látást segítő eszközöket, melyek egyszerűen és könnyen illeszthetők és eltávolíthatók.
  A látás segítő eszközöknek használhatónak kell lenniük a szemüveget viselők számára. |
| --- | --- |

3.

Lehetővé kell tenni a kijelző leolvasását akkor is, ha a környezetben jelentős ragyogás van. Szükség esetén hozzáférhetővé kell tenni megfelelő látást segítő eszközöket, melyek egyszerűen és könnyen illeszthetők és eltávolíthatók.

A látás segítő eszközöknek használhatónak kell lenniük a szemüveget viselők számára.

3.02. cikk

Felbontás

| 1. | Szögfelbontás
  A szögfelbontás a tartományskálához és a távolsághoz kapcsolódik. A rövidebb, 1 200 m-ig terjedő és azt magában foglaló távolságok tartományainak megkívánt minimális szögfelbontása az 1. mellékletben látható.
  A minimális felbontás az a két álló sugárvető (lásd 5.03. cikk (2) bekezdés) közötti minimális azimutális távolság, amelyen egyértelműen elkülönülve látszanak a radarképen. |
| --- | --- |

1.

Szögfelbontás

A szögfelbontás a tartományskálához és a távolsághoz kapcsolódik. A rövidebb, 1 200 m-ig terjedő és azt magában foglaló távolságok tartományainak megkívánt minimális szögfelbontása az 1. mellékletben látható.

A minimális felbontás az a két álló sugárvető (lásd 5.03. cikk (2) bekezdés) közötti minimális azimutális távolság, amelyen egyértelműen elkülönülve látszanak a radarképen.

| 2. | Minimális tartomány és tartományfelbontás
  1 200 m-ig terjedő és azt magában foglaló tartományskálákban minden 15 és 1 200 m közötti távolságon, egymástól 15 m-re levő, ugyanazon vízszintes irányszögön levő, álló sugárvetőnek egyértelműen elkülönülve kell látszania a radarképernyőn. |
| --- | --- |

2.

Minimális tartomány és tartományfelbontás

1 200 m-ig terjedő és azt magában foglaló tartományskálákban minden 15 és 1 200 m közötti távolságon, egymástól 15 m-re levő, ugyanazon vízszintes irányszögön levő, álló sugárvetőnek egyértelműen elkülönülve kell látszania a radarképernyőn.

| 3. | A felbontás torzulását okozó funkciókat 2 000 m-ig terjedő tartományokban nem szabad bekapcsolni. |
| --- | --- |

3.

A felbontás torzulását okozó funkciókat 2 000 m-ig terjedő tartományokban nem szabad bekapcsolni.

3.03. cikk

Tartományskálák

| 1. | A radarberendezést fel kell szerelni az alábbi sorozatban kapcsolható tartományskálákkal és körökkel:







  1. tartományskála | 500 m, | 100 méterenként egy kör |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. tartományskála | 800 m, | 200 méterenként egy kör |
| 3. tartományskála | 1 200 m, | 200 méterenként egy kör |
| 4. tartományskála | 1 600 m, | 400 méterenként egy kör |
| 5. tartományskála | 2 000 m, | 400 méterenként egy kör |

1.

A radarberendezést fel kell szerelni az alábbi sorozatban kapcsolható tartományskálákkal és körökkel:

1. tartományskála

500 m,

100 méterenként egy kör

2. tartományskála

800 m,

200 méterenként egy kör

3. tartományskála

1 200 m,

200 méterenként egy kör

4. tartományskála

1 600 m,

400 méterenként egy kör

5. tartományskála

2 000 m,

400 méterenként egy kör

| 2. | További sorozatban kapcsolható tartományskálák megengedettek. |
| --- | --- |

2.

További sorozatban kapcsolható tartományskálák megengedettek.

| 3. | A kiválasztott tartományskálát, a tartománykörök közötti távolságot és a változó tartományjelző távolságát méterben vagy kilométerben kell megadni. |
| --- | --- |

3.

A kiválasztott tartományskálát, a tartománykörök közötti távolságot és a változó tartományjelző távolságát méterben vagy kilométerben kell megadni.

| 4. | A tartománykörök és a változó tartományjelzők szélessége normál fénybeállítások mellett nem lépheti túl a 2 mm-t. |
| --- | --- |

4.

A tartománykörök és a változó tartományjelzők szélessége normál fénybeállítások mellett nem lépheti túl a 2 mm-t.

| 5. | Az alszektorok kijelzése és nagyítás nem megengedett. |
| --- | --- |

5.

Az alszektorok kijelzése és nagyítás nem megengedett.

3.04. cikk

Változó tartományjelző

| 1. | A radarberendezésnek rendelkeznie kell változó tartományjelzővel. |
| --- | --- |

1.

A radarberendezésnek rendelkeznie kell változó tartományjelzővel.

| 2. | A tartományjelzőt nyolc másodpercen belül be kell tudni állítani bármilyen távolságra. |
| --- | --- |

2.

A tartományjelzőt nyolc másodpercen belül be kell tudni állítani bármilyen távolságra.

| 3. | A tartományjelző beállított távolsága nem változhat másik tartományskálára történő átkapcsolást követően sem. |
| --- | --- |

3.

A tartományjelző beállított távolsága nem változhat másik tartományskálára történő átkapcsolást követően sem.

| 4. | A tartományt három- vagy négyjegyű számként kell kijelezni. A pontosságnak 2 000 m-ig terjedő tartományokban 10 m-en belül kell lennie. A tartományjelző sugarának meg kell felelnie a digitális kijelzőnek. |
| --- | --- |

4.

A tartományt három- vagy négyjegyű számként kell kijelezni. A pontosságnak 2 000 m-ig terjedő tartományokban 10 m-en belül kell lennie. A tartományjelző sugarának meg kell felelnie a digitális kijelzőnek.

3.05. cikk

Kormányvonal

| 1. | A radarkijelző azon pontjától, amely az antenna helyét jelenti, egy kormányvonalnak kell kinyúlnia fel a radarképernyő széléig. |
| --- | --- |

1.

A radarkijelző azon pontjától, amely az antenna helyét jelenti, egy kormányvonalnak kell kinyúlnia fel a radarképernyő széléig.

| 2. | A kormányvonal szélessége a képernyő szélén nem lehet több, mint 0,5°. |
| --- | --- |

2.

A kormányvonal szélessége a képernyő szélén nem lehet több, mint 0,5°.

| 3. | A radaregységnek rendelkeznie kell egy beállítóeszközzel az antenna rögzítésében levő bármilyen azimutális szöghiba korrigálása céljából. |
| --- | --- |

3.

A radaregységnek rendelkeznie kell egy beállítóeszközzel az antenna rögzítésében levő bármilyen azimutális szöghiba korrigálása céljából.

| 4. | A szöghiba kijavítását és a radaregység indítását követően a kormányvonal eltérése a gerincvonaltól nem haladhatja meg a 0,5°-ot. |
| --- | --- |

4.

A szöghiba kijavítását és a radaregység indítását követően a kormányvonal eltérése a gerincvonaltól nem haladhatja meg a 0,5°-ot.

3.06. cikk

Középpont-kihelyezés

| 1. | A kiterjedt előrenézet lehetővé tétele érdekében a radarkép középpont-kihelyezésének lehetségesnek kell lennie a 3.03. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi tartományskálában. A középpont-kihelyezés kizárólag az előrenézet kiterjesztését eredményezi, legalább 0,25-re és legfeljebb 0,33-ra kell tudni beállítani a tényleges képernyőátmérőn. |
| --- | --- |

1.

A kiterjedt előrenézet lehetővé tétele érdekében a radarkép középpont-kihelyezésének lehetségesnek kell lennie a 3.03. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi tartományskálában. A középpont-kihelyezés kizárólag az előrenézet kiterjesztését eredményezi, legalább 0,25-re és legfeljebb 0,33-ra kell tudni beállítani a tényleges képernyőátmérőn.

| 2. | A kiterjesztett előrenézeti tartományban a tartományköröket ki kell terjeszteni és a változó tartományjelzőnek a kijelzett tartomány maximumáig kell beállíthatónak és leolvashatónak lennie. |
| --- | --- |

2.

A kiterjesztett előrenézeti tartományban a tartományköröket ki kell terjeszteni és a változó tartományjelzőnek a kijelzett tartomány maximumáig kell beállíthatónak és leolvashatónak lennie.

| 3. | Az 1. szakasz szerinti kijelzett rögzített előrenézeti tartománykiterjesztés megengedett, feltéve, hogy a kép középső része, a tényleges átmérő nem kisebb a 4.03. cikk (1) bekezdésében meghatározottnál, a vízszintes irányszög-tartomány pedig úgy van megtervezve, hogy a 3.08. cikk szerinti vízszintes irányszög figyelembe vehető.
  Ebben az esetben nincs szükség az 1. bekezdésben említett középpont-kihelyező berendezésre. |
| --- | --- |

3.

Az 1. szakasz szerinti kijelzett rögzített előrenézeti tartománykiterjesztés megengedett, feltéve, hogy a kép középső része, a tényleges átmérő nem kisebb a 4.03. cikk (1) bekezdésében meghatározottnál, a vízszintes irányszög-tartomány pedig úgy van megtervezve, hogy a 3.08. cikk szerinti vízszintes irányszög figyelembe vehető.

Ebben az esetben nincs szükség az 1. bekezdésben említett középpont-kihelyező berendezésre.

3.07. cikk

Vízszintes irányszög-skála

| 1. | A radarberendezésnek rendelkeznie kell vízszintes irányszög-skálával a képernyő szélén. |
| --- | --- |

1.

A radarberendezésnek rendelkeznie kell vízszintes irányszög-skálával a képernyő szélén.

| 2. | A vízszintes irányszög-skálát legalább 75, egyenként 5 fokot jelentő részre kell felosztani. A 10 fokot jelölő fokbeosztásoknak egyértelműen hosszabbnak kell lenniük, mint az 5 fokot jelölőknek.
  A 000 jelzést a vízszintes irányszög-skálán a képernyő felső szélének közepén kell elhelyezni. |
| --- | --- |

2.

A vízszintes irányszög-skálát legalább 75, egyenként 5 fokot jelentő részre kell felosztani. A 10 fokot jelölő fokbeosztásoknak egyértelműen hosszabbnak kell lenniük, mint az 5 fokot jelölőknek.

A 000 jelzést a vízszintes irányszög-skálán a képernyő felső szélének közepén kell elhelyezni.

| 3. | A vízszintes irányszög-skálát háromjegyű számokkal kell jelölni 000 és 360 fok között, az óramutató járásával egyező irányban. A számozás arab számokkal történik, 10 vagy 30 fokonként.
  A 000 szám helyettesíthető jól látható nyíllal. |
| --- | --- |

3.

A vízszintes irányszög-skálát háromjegyű számokkal kell jelölni 000 és 360 fok között, az óramutató járásával egyező irányban. A számozás arab számokkal történik, 10 vagy 30 fokonként.

A 000 szám helyettesíthető jól látható nyíllal.

3.08. cikk

Vízszintes irányszögbeállító berendezések

| 1. | A célpontok vízszintes irányszögét felvevő berendezések megengedettek. |
| --- | --- |

1.

A célpontok vízszintes irányszögét felvevő berendezések megengedettek.

| 2. | Ha rendelkezésre állnak ilyen berendezések, akkor azoknak bármilyen célpont vízszintes irányszögét körülbelül 5 másodpercen belül fel kell tudniuk venni, legfeljebb ± 1 fokos hibával. |
| --- | --- |

2.

Ha rendelkezésre állnak ilyen berendezések, akkor azoknak bármilyen célpont vízszintes irányszögét körülbelül 5 másodpercen belül fel kell tudniuk venni, legfeljebb ± 1 fokos hibával.

| 3. | Ha elektronikus vízszintes irányszögvonalat használnak, az:






  a) | egyértelműen megkülönböztethető a kormányvonaltól; |
| --- | --- | --- |

3.

Ha elektronikus vízszintes irányszögvonalat használnak, az:

a)

egyértelműen megkülönböztethető a kormányvonaltól;

| b) | kvázifolytonosan van kijelezve; |
| --- | --- |

b)

kvázifolytonosan van kijelezve;

| c) | szabadon forgatható 360 fokban balra és jobbra; |
| --- | --- |

c)

szabadon forgatható 360 fokban balra és jobbra;

| d) | legfeljebb 0,5 fok széles a képernyő szélén; |
| --- | --- |

d)

legfeljebb 0,5 fok széles a képernyő szélén;

| e) | a kiindulóponttól a vízszintes irányszögskáláig nyúlik fel; |
| --- | --- |

e)

a kiindulóponttól a vízszintes irányszögskáláig nyúlik fel;

| f) | leolvasása három vagy négy tizedesjegy pontosságú. |
| --- | --- |

f)

leolvasása három vagy négy tizedesjegy pontosságú.

| 4. | Ha mechanikus irányszögvonalat használnak, az:






  a) | szabadon forgatható 360 fokban balra és jobbra; |
| --- | --- | --- |

4.

Ha mechanikus irányszögvonalat használnak, az:

a)

szabadon forgatható 360 fokban balra és jobbra;

| b) | a megjelölt kiindulóponttól a vízszintes irányszögskáláig nyúlik; |
| --- | --- |

b)

a megjelölt kiindulóponttól a vízszintes irányszögskáláig nyúlik;

| c) | nem tartalmaz további jelöléseket; és |
| --- | --- |

c)

nem tartalmaz további jelöléseket; és

| d) | úgy van megtervezve, hogy a visszajelzés leolvasása szükségtelenül ne legyen elhomályosítva. |
| --- | --- |

d)

úgy van megtervezve, hogy a visszajelzés leolvasása szükségtelenül ne legyen elhomályosítva.

3.09. cikk

A vízhullámokról való és az eső miatti zavaró visszaverődéseket csökkentő berendezések

| 1. | A radarberendezésnek rendelkeznie kell kézi vezérlésű berendezésekkel a vízhullámokról való és az eső miatti zavaró visszaverődések csökkentéséhez. |
| --- | --- |

1.

A radarberendezésnek rendelkeznie kell kézi vezérlésű berendezésekkel a vízhullámokról való és az eső miatti zavaró visszaverődések csökkentéséhez.

| 2. | A vízhullámokról való visszaverődések kezelőszervének (érzékenységi időszabályozás – STC) maximális beállításánál mintegy 1 200 m távolságig hatékonynak kell lennie. |
| --- | --- |

2.

A vízhullámokról való visszaverődések kezelőszervének (érzékenységi időszabályozás – STC) maximális beállításánál mintegy 1 200 m távolságig hatékonynak kell lennie.

| 3. | A radarberendezés nem szerelhető fel a tenger és az eső miatti zavaró visszaverődéseket automatikusan csökkentő berendezésekkel. |
| --- | --- |

3.

A radarberendezés nem szerelhető fel a tenger és az eső miatti zavaró visszaverődéseket automatikusan csökkentő berendezésekkel.

3.10. cikk

Másik radarberendezés általi interferencia csökkentése

| 1. | Rendelkezni kell egy kapcsolható berendezéssel a másik radarberendezés által okozott interferencia csökkentéséhez. |
| --- | --- |

1.

Rendelkezni kell egy kapcsolható berendezéssel a másik radarberendezés által okozott interferencia csökkentéséhez.

| 2. | E berendezés működése nem nyomhatja el a hasznos célpontok kijelzését. |
| --- | --- |

2.

E berendezés működése nem nyomhatja el a hasznos célpontok kijelzését.

3.11. cikk

Kompatibilitás a radarmarkerekkel

A radarmarkerek A.423 (XI) sz. IMO határozat szerinti jeleit jól láthatóan ki kell jelezni, miközben az eső miatti zavaró visszaverődések (gyors időszabályozás -FTC) tiltásának kikapcsolásával.

3.12. cikk

Erősítésvezérlés

Az erősítésvezérlés tartományának olyannak kell lennie, hogy a vízhullámokról való visszaverődések tiltásának minimum beállításánál a vízfelszín mozgása jól látható legyen, és az erős radarvisszajelzések 10 000 m2-es területen bármilyen távolságban szelektíven behangolhatók legyenek.

2

3.13. cikk

Frekvenciahangolás

A kijelző egységet fel kell szerelni hangolásjelzővel. A hangolóskála legalább 30 mm hosszú legyen. A jelzőnek minden tartományban működnie kell, még radarvisszajelzés nélkül is. A jelzőnek akkor is ugyanolyan jól kell működnie, amikor a közeli visszajelzések erősítése vagy tiltása be van kapcsolva.

Rendelkezésre kell állnia a hangolást korrigáló kézi kezelőszervnek is.

3.14. cikk

Hajótérképek és információk a képernyőn

| 1. | A radarképernyőn csak a kormányvonalat, a vízszintes irányszögvonalat és a tartományköröket lehet szuperponálni. |
| --- | --- |

1.

A radarképernyőn csak a kormányvonalat, a vízszintes irányszögvonalat és a tartományköröket lehet szuperponálni.

| 2. | A radarképtől eltekintve, és a radarberendezés működésével kapcsolatos információkon kívül csak hajózási információk jeleníthetők meg, az alábbiakban felsoroltak szerint:






  a) | fordulásisebesség; |
| --- | --- | --- |

2.

A radarképtől eltekintve, és a radarberendezés működésével kapcsolatos információkon kívül csak hajózási információk jeleníthetők meg, az alábbiakban felsoroltak szerint:

a)

fordulásisebesség;

| b) | a hajó sebessége; |
| --- | --- |

b)

a hajó sebessége;

| c) | kormánypozíció; |
| --- | --- |

c)

kormánypozíció;

| d) | vízmélység; |
| --- | --- |

d)

vízmélység;

| e) | tájolós útirány. |
| --- | --- |

e)

tájolós útirány.

| 3. | A radarképen kívül minden információt kvázistatikusan kell megjeleníteni, a frissítési aránynak pedig meg kell felelnie a működési követelményeknek. |
| --- | --- |

3.

A radarképen kívül minden információt kvázistatikusan kell megjeleníteni, a frissítési aránynak pedig meg kell felelnie a működési követelményeknek.

| 4. | A kijelzésre és a hajózási információk pontosságára vonatkozó követelmények ugyanazok, mint amelyek a fő berendezésre vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.

A kijelzésre és a hajózási információk pontosságára vonatkozó követelmények ugyanazok, mint amelyek a fő berendezésre vonatkoznak.

3.15. cikk

A rendszer érzékenysége

A rendszer érzékenysége olyan legyen, hogy egy 1 200 m-re levő álló sugárvető jól láthatóan megjelenjen a radarképen az antenna mindegyik fordulatánál. Ugyanilyen távolságban levő 1 m2-es sugárvető esetében, az antennafordulat számhányadosa radarvisszajelzéssel egy adott időszak alatt, és az antennafordulatok összes száma ugyanabban az időszakban 100 fordulaton alapulva (visszavert jel-leolvasási arány) nem lehet kisebb mint 0,8.

2

3.16. cikk

Célkövetés

A célpontok korábbi helyzeteit célkövetővel kell megjeleníteni.

A célkövető megjelenítése kvázifolytonos legyen, a fénye pedig gyengébb, mint a hozzá tartozó célponté; a célkövető és a radarkép színe azonos. A célkövető utóvilágításának a működési követelményekhez igazíthatónak kell lennie, de tarthat tovább, mint 2 antennafordulat.

A célkövető nem ronthatja a radarképet.

3.17. cikk

Segédkijelzők

A segédkijelzőknek meg kell felelniük minden, a hajózási radarberendezésekre vonatkozó követelménynek.

4. fejezet

A radarberendezésekre vonatkozó műszaki minimumkövetelmények

4.01. cikk

Működés

| 1. | Minden kezelőszervet úgy kell elrendezni, hogy működésük során semmilyen információ ne kerüljön takarásba, és radarhajózást ne rontsa. |
| --- | --- |

1.

Minden kezelőszervet úgy kell elrendezni, hogy működésük során semmilyen információ ne kerüljön takarásba, és radarhajózást ne rontsa.

| 2. | Azokat a kezelőszerveket, melyek a berendezés kikapcsolására szolgálnak, illetve amikor az be van kapcsolva, hibás működést okozhatnak, védeni kell a véletlen működtetés ellen. |
| --- | --- |

2.

Azokat a kezelőszerveket, melyek a berendezés kikapcsolására szolgálnak, illetve amikor az be van kapcsolva, hibás működést okozhatnak, védeni kell a véletlen működtetés ellen.

| 3. | Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni káprázásmentes fényforrással, amely megfelel minden külső környezeti fényviszonynál és nullára állítható egy független kapcsolóval. |
| --- | --- |

3.

Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni káprázásmentes fényforrással, amely megfelel minden külső környezeti fényviszonynál és nullára állítható egy független kapcsolóval.

| 4. | Az alábbi funkcióknak közvetlenül hozzáférhető, saját kezelőszervvel kell rendelkezniük:






  a) | Stand-by/be; |
| --- | --- | --- |

4.

Az alábbi funkcióknak közvetlenül hozzáférhető, saját kezelőszervvel kell rendelkezniük:

a)

Stand-by/be;

| b) | Tartomány; |
| --- | --- |

b)

Tartomány;

| c) | Hangolás; |
| --- | --- |

c)

Hangolás;

| d) | Erősítés; |
| --- | --- |

d)

Erősítés;

| e) | Visszaverődés vízhullámokról (STC); |
| --- | --- |

e)

Visszaverődés vízhullámokról (STC);

| f) | Eső miatti visszaverődés (FTC); |
| --- | --- |

f)

Eső miatti visszaverődés (FTC);

| g) | Változó tartományjelző (VRM); |
| --- | --- |

g)

Változó tartományjelző (VRM);

| h) | Kurzor vagy elektronikus vízszintes irányszögvonal (EBL) (ha be van szerelve); |
| --- | --- |

h)

Kurzor vagy elektronikus vízszintes irányszögvonal (EBL) (ha be van szerelve);

| i) | A hajó északi irányjelzőjének letiltása (SHM). |
| --- | --- |

i)

A hajó északi irányjelzőjének letiltása (SHM).

Amennyiben a fenti funkciókhoz forgatógombokat használnak, a gombok egymás feletti koncentrikus elrendezése nem megengedett.

| 5. | Legalább az erősítés, a vízhullámokról való visszaverődés és az eső miatti visszaverődés gombjainak forgathatónak kell lenniük, a forgatás szögével egyező hatást kifejtve. |
| --- | --- |

5.

Legalább az erősítés, a vízhullámokról való visszaverődés és az eső miatti visszaverődés gombjainak forgathatónak kell lenniük, a forgatás szögével egyező hatást kifejtve.

| 6. | A kezelőszervek beállításának olyannak kell lennie, hogy a jobbra vagy felfelé történő mozgatás pozitív hatással legyen a változóra, míg a balra vagy lefelé történő mozgatás negatív hatást fejtsen ki. |
| --- | --- |

6.

A kezelőszervek beállításának olyannak kell lennie, hogy a jobbra vagy felfelé történő mozgatás pozitív hatással legyen a változóra, míg a balra vagy lefelé történő mozgatás negatív hatást fejtsen ki.

| 7. | Amennyiben nyomógombokat használnak, lehetővé kell tenni érintéssel való állításukat és működtetésüket. A kapcsolás kioldásnak jól láthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben nyomógombokat használnak, lehetővé kell tenni érintéssel való állításukat és működtetésüket. A kapcsolás kioldásnak jól láthatónak kell lennie.

| 8. | Az alábbi változók fényét külön állíthatóvá kell tenni nullától a működési célhoz megkívánt értékig:






  a) | radarkép; |
| --- | --- | --- |

8.

Az alábbi változók fényét külön állíthatóvá kell tenni nullától a működési célhoz megkívánt értékig:

a)

radarkép;

| b) | rögzített tartománykörök; |
| --- | --- |

b)

rögzített tartománykörök;

| c) | változó tartománykörök; |
| --- | --- |

c)

változó tartománykörök;

| d) | vízszintes irányszög; |
| --- | --- |

d)

vízszintes irányszög;

| e) | vízszintes irányszögvonal; |
| --- | --- |

e)

vízszintes irányszögvonal;

| f) | a 3.14. cikk (2) bekezdésében meghatározott hajózási információk. |
| --- | --- |

f)

a 3.14. cikk (2) bekezdésében meghatározott hajózási információk.

| 9. | Feltéve, hogy néhány megjelenített érték fénye között a különbség kicsi, és a rögzített tartománykörök, a változó tartománykörök és a vízszintes irányszögvonal egymástól függetlenül kikapcsolható, négy fényszabályozó lehet, az alábbi értékcsoportok mindegyikéhez egy-egy:






  a) | radarkép és kormányvonal; |
| --- | --- | --- |

9.

Feltéve, hogy néhány megjelenített érték fénye között a különbség kicsi, és a rögzített tartománykörök, a változó tartománykörök és a vízszintes irányszögvonal egymástól függetlenül kikapcsolható, négy fényszabályozó lehet, az alábbi értékcsoportok mindegyikéhez egy-egy:

a)

radarkép és kormányvonal;

| b) | rögzített tartománykörök; |
| --- | --- |

b)

rögzített tartománykörök;

| c) | változó tartománykörök; |
| --- | --- |

c)

változó tartománykörök;

| d) | a 3.14. cikk (2) bekezdésében meghatározott vízszintes irányszögvonalak és vízszintes irányszögtartományok, valamint hajózási információk. |
| --- | --- |

d)

a 3.14. cikk (2) bekezdésében meghatározott vízszintes irányszögvonalak és vízszintes irányszögtartományok, valamint hajózási információk.

| 10. | A kormányvonal fénye állítható legyen, de nullára nem csökkenthető. |
| --- | --- |

10.

A kormányvonal fénye állítható legyen, de nullára nem csökkenthető.

| 11. | A kormányvonal kikapcsolásához legyen automatikusan újrakapcsolható kezelőszerv. |
| --- | --- |

11.

A kormányvonal kikapcsolásához legyen automatikusan újrakapcsolható kezelőszerv.

| 12. | A visszaverődés-gátló berendezéseknek nullától folyamatosan állíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

12.

A visszaverődés-gátló berendezéseknek nullától folyamatosan állíthatónak kell lenniük.

4.02. cikk

Kijelző

| 1. | „radarkép” a környezet és a hajó helyzetéhez viszonyított mozgások radarvisszajelzéseinek skálán való megjelenítése a kijelző egység képernyőjén, egy antennafordulattól, miközben a hajó gerincvonala és kormányvonala mindenkor egybeesik. |
| --- | --- |

1.

„radarkép” a környezet és a hajó helyzetéhez viszonyított mozgások radarvisszajelzéseinek skálán való megjelenítése a kijelző egység képernyőjén, egy antennafordulattól, miközben a hajó gerincvonala és kormányvonala mindenkor egybeesik.

| 2. | „kijelző egység” a berendezés képernyőt tartalmazó része. |
| --- | --- |

2.

„kijelző egység” a berendezés képernyőt tartalmazó része.

| 3. | „képernyő” a kijelző egység alacsony-viszaverődésű része, melyen vagy egyedül a radarkép, vagy a radarkép és a kiegészítő hajózási információk láthatók. |
| --- | --- |

3.

„képernyő” a kijelző egység alacsony-viszaverődésű része, melyen vagy egyedül a radarkép, vagy a radarkép és a kiegészítő hajózási információk láthatók.

| 4. | „a radarkép tényleges átmérője” a vízszintes irányszögskálán belül látható legnagyobb teljes körű radarkép átmérője. |
| --- | --- |

4.

„a radarkép tényleges átmérője” a vízszintes irányszögskálán belül látható legnagyobb teljes körű radarkép átmérője.

| 5. | „a rácsleolvasás megjelenítése” a radarkép kvázistatikus megjelenítése egy teljes antennafordulattól, televíziókép formájában. |
| --- | --- |

5.

„a rácsleolvasás megjelenítése” a radarkép kvázistatikus megjelenítése egy teljes antennafordulattól, televíziókép formájában.

4.03. cikk

A radarkép jellemzői

| 1. | A radarkép tényleges átmérője legalább 270 mm. |
| --- | --- |

1.

A radarkép tényleges átmérője legalább 270 mm.

| 2. | A 3.03. cikkben meghatározott tartományskálákban levő külső tartománykör átmérője a tényleges radarkép átmérőjének legalább 90 %-a.
  A radarképen az antenna helyzetének minden tartományskálán láthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

2.

A 3.03. cikkben meghatározott tartományskálákban levő külső tartománykör átmérője a tényleges radarkép átmérőjének legalább 90 %-a.

A radarképen az antenna helyzetének minden tartományskálán láthatónak kell lennie.

4.04. cikk

A kijelző színe

A kijelző színét a fiziológiai tényezők alapján kell megválasztani. Ha a képernyőn különböző színek jeleníthetők meg, a tényleges radarképnek egyszínűnek kell lennei. A különféle színek megjelenítése nem eredményezhet kevert színeket az átfedés miatt a képernyő egyik részén sem.

4.05. cikk

Képfrissítési arány és utóvilágítás

| 1. | A képernyőn látható radarképet 2,5 másodpercen belül fel kell tudni váltani a frissített radarképpel. |
| --- | --- |

1.

A képernyőn látható radarképet 2,5 másodpercen belül fel kell tudni váltani a frissített radarképpel.

| 2. | A képernyőn minden visszajelzésnek legalább egy antennafordulatig látszania kell, de két antennafordulatnál nem hosszabb ideig.
  A radarkép utóvilágítása két módon érhető el: vagy folyamatos kijelzéssel, vagy periodikus képfrissítéssel. Ezt a periodikus képfrissítést legalább 50 Hz-en kell végrehajtani. |
| --- | --- |

2.

A képernyőn minden visszajelzésnek legalább egy antennafordulatig látszania kell, de két antennafordulatnál nem hosszabb ideig.

A radarkép utóvilágítása két módon érhető el: vagy folyamatos kijelzéssel, vagy periodikus képfrissítéssel. Ezt a periodikus képfrissítést legalább 50 Hz-en kell végrehajtani.

| 3. | Egy visszajelzés fénye és utófényes közötti különbségnek egy antennafordulat alatt a lehető legkisebbnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.

Egy visszajelzés fénye és utófényes közötti különbségnek egy antennafordulat alatt a lehető legkisebbnek kell lennie.

4.06. cikk

A kijelző linearitása

| 1. | A radarkép linearitáshibája nem lépheti túl az 5 %-ot. |
| --- | --- |

1.

A radarkép linearitáshibája nem lépheti túl az 5 %-ot.

| 2. | A 2 000 m-ig terjedő minden tartományban, a radarantennától 30 m távolságban egy rögzített egyenes partvonalat kell megjeleníteni folytonos egyenes visszajelzés-szerkezetként, melyen nincsenek látható torzulások. |
| --- | --- |

2.

A 2 000 m-ig terjedő minden tartományban, a radarantennától 30 m távolságban egy rögzített egyenes partvonalat kell megjeleníteni folytonos egyenes visszajelzés-szerkezetként, melyen nincsenek látható torzulások.

4.07. cikk

A tartomány pontossága és azimutális mérések

| 1. | A célpont távolságának a változó vagy rögzített tartománykörök segítségével történő meghatározása ± 10 m vagy ± 1,5 % pontosságú legyen, a nagyobb érték teljesüljön. |
| --- | --- |

1.

A célpont távolságának a változó vagy rögzített tartománykörök segítségével történő meghatározása ± 10 m vagy ± 1,5 % pontosságú legyen, a nagyobb érték teljesüljön.

| 2. | Egy tárgy vízszintes irányszögének szögértéke legfeljebb 1 fokkal térhet el a tényleges értéktől. |
| --- | --- |

2.

Egy tárgy vízszintes irányszögének szögértéke legfeljebb 1 fokkal térhet el a tényleges értéktől.

4.08. cikk

Az antenna jellemzői és sugárzási spektrum

| 1. | Az antenna meghajtórendszerének és az antennának olyannak kell lennie, hogy lehetővé tegye a pontos működést 100 km/h-ig terjedő szélsebességnél. |
| --- | --- |

1.

Az antenna meghajtórendszerének és az antennának olyannak kell lennie, hogy lehetővé tegye a pontos működést 100 km/h-ig terjedő szélsebességnél.

| 2. | Az antenna meghajtó rendszerén legyen biztonsági kapcsoló, mellyel a sugárzó és a forgató kikapcsolható. |
| --- | --- |

2.

Az antenna meghajtó rendszerén legyen biztonsági kapcsoló, mellyel a sugárzó és a forgató kikapcsolható.

| 3. | Az antenna vízszintes sugárzásának egy irányban mérve, teljesítenie kell az alábbi követelményeket:






  a) | – 3 dB, fő hurok szélessége: maximum 1,2 fok; |
| --- | --- | --- |

3.

Az antenna vízszintes sugárzásának egy irányban mérve, teljesítenie kell az alábbi követelményeket:

a)

– 3 dB, fő hurok szélessége: maximum 1,2 fok;

| b) | – 20 dB, fő hurok szélessége: maximum 3,0 fok; |
| --- | --- |

b)

– 20 dB, fő hurok szélessége: maximum 3,0 fok;

| c) | oldalhurok csillapítás ± 10 fokon belül a fő hurok körül: legalább – 25 dB; |
| --- | --- |

c)

oldalhurok csillapítás ± 10 fokon belül a fő hurok körül: legalább – 25 dB;

| d) | oldalhurok csillapítás ± 10 fokon kívül a fő hurok körül: legalább – 32 dB. |
| --- | --- |

d)

oldalhurok csillapítás ± 10 fokon kívül a fő hurok körül: legalább – 32 dB.

| 4. | Az antenna függőleges sugárzásának egy irányban mérve, teljesítenie kell az alábbi követelményeket:






  a) | – 3 dB, fő hurok szélessége: maximum 30 fok; |
| --- | --- | --- |

4.

Az antenna függőleges sugárzásának egy irányban mérve, teljesítenie kell az alábbi követelményeket:

a)

– 3 dB, fő hurok szélessége: maximum 30 fok;

| b) | a maximális főhurok a vízszintes tengelyben legyen; |
| --- | --- |

b)

a maximális főhurok a vízszintes tengelyben legyen;

| c) | oldalhurok csillapítás: legalább – 25 dB. |
| --- | --- |

c)

oldalhurok csillapítás: legalább – 25 dB.

| 5. | A sugárzott magasfrekvenciájú energiának vízszintesen polarizáltnak kell lennie. |
| --- | --- |

5.

A sugárzott magasfrekvenciájú energiának vízszintesen polarizáltnak kell lennie.

| 6. | A berendezés üzemi frekvenciája 9 GHz feletti tartományban kell, hogy legyen, melyet az érvényes ITU Rádiózási Rendeletek értelmében osztottak ki. |
| --- | --- |

6.

A berendezés üzemi frekvenciája 9 GHz feletti tartományban kell, hogy legyen, melyet az érvényes ITU Rádiózási Rendeletek értelmében osztottak ki.

| 7. | Az antenna által sugárzott magasfrekvenciájú energia frekvenciaspektrumának meg kell felelnie az ITU Rádiózási Rendeleteknek. |
| --- | --- |

7.

Az antenna által sugárzott magasfrekvenciájú energia frekvenciaspektrumának meg kell felelnie az ITU Rádiózási Rendeleteknek.

5. fejezet

A radarberendezések tesztelési feltételei és tesztelési módszerei

5.01. cikk

Biztonság, terhelési kapacitás és interferencia eloszlás

A hajón levő berendezések áramforrását, biztonságát, kölcsönhatását, az iránytű biztonságos távolságát, a klimatikus hatásoknak való ellenállást, a mechanikai szilárdságot, a környezeti hatásokat, a hallható zajkibocsátásokat és a berendezések jelölését a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadványban szereplő követelmények szerint kell tesztelni.

5.02. cikk

Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás

| 1. | A zavaró sugárzásokat a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadvány szerint kell mérni a 30 – 2 000 MHz frekvenciatartományban.
  A 2.02. cikk (1) bekezdésének követelményeit be kell tartani. |
| --- | --- |

1.

A zavaró sugárzásokat a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadvány szerint kell mérni a 30 – 2 000 MHz frekvenciatartományban.

A 2.02. cikk (1) bekezdésének követelményeit be kell tartani.

| 2. | A 2.02. cikk (2) bekezdésének elektromágneses kompatibilitásra vonatkozó követelményeit be kell tartani. |
| --- | --- |

2.

A 2.02. cikk (2) bekezdésének elektromágneses kompatibilitásra vonatkozó követelményeit be kell tartani.

5.03. cikk

Tesztelési eljárás

| 1. | A 2. mellékletben látható tesztelési mezőt a radarberendezés teszteléséhez egy legalább 1,6 km hosszú és 0,3 km széles, nyugodt vízfelszínen, vagy ugyanolyan visszatükrözési jellemzőkkel rendelkező talajon kell elrendezni. |
| --- | --- |

1.

A 2. mellékletben látható tesztelési mezőt a radarberendezés teszteléséhez egy legalább 1,6 km hosszú és 0,3 km széles, nyugodt vízfelszínen, vagy ugyanolyan visszatükrözési jellemzőkkel rendelkező talajon kell elrendezni.

| 2. | Az álló sugárvető egy radarreflektor, amelynek 3,2 cm-es hullámhosszon 10 m2-es egyenértékű radar-keresztmetszete van.
  Egy háromszögletű felszínű, háromtengelyű radarreflektor egyenértékű radar- keresztmetszetét (szigma) 9 GHz (3,2 cm) frekvenciára az alábbi képlettel kell kiszámítani:








  a | = | szélhossz m-ben |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az álló sugárvető egy radarreflektor, amelynek 3,2 cm-es hullámhosszon 10 m2-es egyenértékű radar-keresztmetszete van.

2

Egy háromszögletű felszínű, háromtengelyű radarreflektor egyenértékű radar- keresztmetszetét (szigma) 9 GHz (3,2 cm) frekvenciára az alábbi képlettel kell kiszámítani:

a

=

szélhossz m-ben

Háromszögletű felszínű álló sugárvetőknél a szélhossz a = 0,222 m.

A 3,2 cm-es hullámhossz tartományának és felbontóképességének tesztelésére használt sugárvetők dimenzióit kell alkalmazni akkor is, amikor nem 3,2 cm-es hullámhosszon tesztelnek radarberendezéseket.

| 3. | Az álló sugárvetőket az antenna helyétől 15 m, 30 m, 45 m, 60 m, 85 m, 300 m, 800 m, 1 170 m, 1 185 m és 1 200 m távolságra kell felállítani.
  A 85 m távolságban levő álló sugárvetők mellett mindkét oldalon 5 m-re, a vízszintes irányszögnek megfelelő szögben, álló sugárvetőket kell felállítani.
  A 300 m távolságban levő álló sugárvető mellett egy 300 m2 egyenértékű radar-keresztmetszetű sugárvetőt kell felállítani 18 m távolságban, a vízszintes irányszögnek megfelelő szögben.
  További, 1 m2 és 1 000 m2 egyenértékű radar-keresztmetszetű sugárvetőket kell felállítani egymáshoz viszonyítva legalább 15 fokos azimutális szögben, ugyanolyan 300 m-es távolságban az antennától.
  Az 1 200 m távolságban levő álló sugárvető mellett további álló sugárvetőket és egy 1 m2 radar-keresztmetszetű sugárvetőt kell felállítani mindkét oldalon 30 m-re, a vízszintes irányszögnek megfelelő szögben. |
| --- | --- |

3.

Az álló sugárvetőket az antenna helyétől 15 m, 30 m, 45 m, 60 m, 85 m, 300 m, 800 m, 1 170 m, 1 185 m és 1 200 m távolságra kell felállítani.

A 85 m távolságban levő álló sugárvetők mellett mindkét oldalon 5 m-re, a vízszintes irányszögnek megfelelő szögben, álló sugárvetőket kell felállítani.

A 300 m távolságban levő álló sugárvető mellett egy 300 m2 egyenértékű radar-keresztmetszetű sugárvetőt kell felállítani 18 m távolságban, a vízszintes irányszögnek megfelelő szögben.

2

További, 1 m2 és 1 000 m2 egyenértékű radar-keresztmetszetű sugárvetőket kell felállítani egymáshoz viszonyítva legalább 15 fokos azimutális szögben, ugyanolyan 300 m-es távolságban az antennától.

2

2

Az 1 200 m távolságban levő álló sugárvető mellett további álló sugárvetőket és egy 1 m2 radar-keresztmetszetű sugárvetőt kell felállítani mindkét oldalon 30 m-re, a vízszintes irányszögnek megfelelő szögben.

2

| 4. | A radarberendezést a legjobb képminőségre kell beállítani. Az erősítőt úgy kell beállítani, hogy a visszaverődés-gátló vezérlő működési tartománya mögött közvetlenül elhelyezkedő területen ne legyen látható zavaró jel.
  A vízhullámokról való visszaverődést tiltó vezérlést (STC) minimumra kell állítani, az eső miatti visszaverődést tiltó vezérlést (FTC) pedig ki kell kapcsolni. Minden olyan kezelőszervet, amely a képminőséget befolyásolja, változatlanul kell hagyni a teszt időtartamára, adott antennamagasságban, és megfelelő módon rögzíteni kell. |
| --- | --- |

4.

A radarberendezést a legjobb képminőségre kell beállítani. Az erősítőt úgy kell beállítani, hogy a visszaverődés-gátló vezérlő működési tartománya mögött közvetlenül elhelyezkedő területen ne legyen látható zavaró jel.

A vízhullámokról való visszaverődést tiltó vezérlést (STC) minimumra kell állítani, az eső miatti visszaverődést tiltó vezérlést (FTC) pedig ki kell kapcsolni. Minden olyan kezelőszervet, amely a képminőséget befolyásolja, változatlanul kell hagyni a teszt időtartamára, adott antennamagasságban, és megfelelő módon rögzíteni kell.

| 5. | Az antennát bármilyen kívánt magasságra be lehet állítani a víz vagy a talaj felszíne feletti 5 és 10 m között. A sugárvetőket a víz vagy a talaj feletti olyan magasságban kell felállítani, hogy tényleges radarválaszjelük megfeleljen a 2. bekezdésben meghatározott értéknek. |
| --- | --- |

5.

Az antennát bármilyen kívánt magasságra be lehet állítani a víz vagy a talaj felszíne feletti 5 és 10 m között. A sugárvetőket a víz vagy a talaj feletti olyan magasságban kell felállítani, hogy tényleges radarválaszjelük megfeleljen a 2. bekezdésben meghatározott értéknek.

| 6. | A kiválasztott tartományban, az 1 200 m-t is magában foglaló minden távolságban felállított valamennyi sugárvetőt egyidejűleg kell kijelezni a képernyőn, mint világosan elhatárolt célpontokat, tekintet nélkül a tesztelési mezőnek a kormányvonalhoz viszonyított azimutális helyzetére.
  A 3.11. cikkben leírt radarmarkerek jeleit tisztán kivehetőn ki kell jelezni.
  Az ezen rendelkezésekben meghatározott valamennyi követelményt teljesíteni kell minden 5 és 10 m közötti antennamagasságban, miközben csak a kezelőszervek alapvető beállításai vannak engedélyezve. |
| --- | --- |

6.

A kiválasztott tartományban, az 1 200 m-t is magában foglaló minden távolságban felállított valamennyi sugárvetőt egyidejűleg kell kijelezni a képernyőn, mint világosan elhatárolt célpontokat, tekintet nélkül a tesztelési mezőnek a kormányvonalhoz viszonyított azimutális helyzetére.

A 3.11. cikkben leírt radarmarkerek jeleit tisztán kivehetőn ki kell jelezni.

Az ezen rendelkezésekben meghatározott valamennyi követelményt teljesíteni kell minden 5 és 10 m közötti antennamagasságban, miközben csak a kezelőszervek alapvető beállításai vannak engedélyezve.

5.04. cikk

Antenna mérések

Az antenna jellemzőit a 936. sz. „Hajón levő radar” c. IEC kiadvány szerint kell mérni.

I. függelék

Szögfelosztás 1 200 m-ig, és 1 200 m-en

II. függelék

A radarberendezés felosztása meghatározásának tesztelési mezői

IV. RÉSZ

BELVÍZI VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKON HASZNÁLT FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐKRE VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK ÉS TESZTELÉSI FELTÉTELEK

Tartalom

| 1. fejezet: | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

1. fejezet:

| 1.01. cikk | Hatókör |
| --- | --- |

1.01. cikk

| 1.02. cikk | A fordulásisebesség-kijelző célja |
| --- | --- |

1.02. cikk

| 1.03. cikk | Jóváhagyási vizsgálat |
| --- | --- |

1.03. cikk

| 1.04. cikk | Jóváhagyási vizsgálat iránti kérelem |
| --- | --- |

1.04. cikk

| 1.05. cikk | Típusjóváhagyás |
| --- | --- |

1.05. cikk

| 1.06. cikk | A berendezés jelölése és jóváhagyási szám |
| --- | --- |

1.06. cikk

| 1.07. cikk | Gyártói nyilatkozat |
| --- | --- |

1.07. cikk

| 1.08. cikk | Jóváhagyott berendezés módosítása |
| --- | --- |

1.08. cikk

| 2. fejezet: | A fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó általános minimumkövetelmények |
| --- | --- |

2. fejezet:

| 2.01. cikk | Szerkezet, tervezés |
| --- | --- |

2.01. cikk

| 2.02. cikk | Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás |
| --- | --- |

2.02. cikk

| 2.03. cikk | Működés |
| --- | --- |

2.03. cikk

| 2.04. cikk | Kezelési utasítások |
| --- | --- |

2.04. cikk

| 2.05. cikk | Beszerelés és üzemi próbák |
| --- | --- |

2.05. cikk

| 3. fejezet: | A fordulásisebesség-kijelzők működési minimumkövetelményei |
| --- | --- |

3. fejezet:

| 3.01. cikk | A fordulásisebesség-kijelző üzemkész állapota |
| --- | --- |

3.01. cikk

| 3.02. cikk | A fordulásisebesség-kijelző jelölése |
| --- | --- |

3.02. cikk

| 3.03. cikk | Méréstartományok |
| --- | --- |

3.03. cikk

| 3.04. cikk | A kijelzett fordulásisebesség pontossága |
| --- | --- |

3.04. cikk

| 3.05. cikk | Érzékenység |
| --- | --- |

3.05. cikk

| 3.06. cikk | A működés figyelése |
| --- | --- |

3.06. cikk

| 3.07. cikk | A hajó egyéb normál mozgásai iránti érzéketlenség |
| --- | --- |

3.07. cikk

| 3.08. cikk | A mágneses mezők iránti érzéketlenség |
| --- | --- |

3.08. cikk

| 3.09. cikk | Segédkijelzők |
| --- | --- |

3.09. cikk

| 4. fejezet: | A fordulásisebesség-kijelzők műszaki minimumkövetelményei |
| --- | --- |

4. fejezet:

| 4.01. cikk | Működés |
| --- | --- |

4.01. cikk

| 4.02. cikk | Áramlásszabályozó berendezések |
| --- | --- |

4.02. cikk

| 4.03. cikk | Kapcsolás kiegészítő berendezéshez |
| --- | --- |

4.03. cikk

| 5. fejezet: | A fordulásisebesség-kijelzők teszteli feltételei és eljárásai |
| --- | --- |

5. fejezet:

| 5.01. cikk | Biztonság, terhelési kapacitás és interferencia eloszlás |
| --- | --- |

5.01. cikk

| 5.02. cikk | Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás |
| --- | --- |

5.02. cikk

| 5.03. cikk | Tesztelési eljárás |
| --- | --- |

5.03. cikk

| Függelék | A fordulásisebesség-kijelzők kijelzési hibáinak maximális tűréshatárai |
| --- | --- |

Függelék

Függelék

1. fejezet

Általános rendelkezések

1.01. cikk

Hatókör

Ezek a rendelkezések a belvízi vízi utakon történő hajózásban használatos fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó műszaki és működési minimumkövetelményeket, valamint az ezen minimumkövetelményeknek való tesztelési megfelelőséget határozzák meg.

1.02. cikk

A fordulásisebesség-kijelző célja

A fordulásisebesség-kijelző célja segíteni radarhajózást, és mérni a hajó fordulási sebességét bal vagy jobb oldali irányba.

1.03. cikk

Jóváhagyási vizsgálat

A fordulásisebesség-kijelzőket a hajók fedélzetén addig nem lehet felszerelni, amíg típusteszttel nem igazolták, hogy a berendezés megfelel az e rendelkezésekben meghatározott minimumkövetelményeknek.

1.04. cikk

Jóváhagyási vizsgálatra irányuló kérelem

| 1. | A fordulásisebesség-kijelzők típustesztje iránti kérelmet a tagállamok egyikében levő illetékes hatósághoz kell benyújtani.
  Az illetékes hatóságokról tájékoztatni kell a bizottságot. |
| --- | --- |

1.

A fordulásisebesség-kijelzők típustesztje iránti kérelmet a tagállamok egyikében levő illetékes hatósághoz kell benyújtani.

Az illetékes hatóságokról tájékoztatni kell a bizottságot.

| 2. | Minden kérelemhez csatolni kell az alábbi dokumentumokat:






  a) | részletes műszaki leírás két példányban; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden kérelemhez csatolni kell az alábbi dokumentumokat:

a)

részletes műszaki leírás két példányban;

| b) | a beszerelési és szervízelési dokumetáció két teljes összeállításban; |
| --- | --- |

b)

a beszerelési és szervízelési dokumetáció két teljes összeállításban;

| c) | részletes kezelői kézikönyv két példányban. |
| --- | --- |

c)

részletes kezelői kézikönyv két példányban.

| 3. | A kérelmező tesztek segítségével igazolja, vagy igazoltatja, hogy a radarberendezés megfelel e rendelkezések minimumkövetelményeinek.
  A kérelemhez csatolni kell a tesztek eredményeit és a mérési jegyzőkönyveket.
  Ezeket a tesztelések során nyert dokumentumokat és információkat az illetékes vizsgáló hatóságnak meg kell őriznie. |
| --- | --- |

3.

A kérelmező tesztek segítségével igazolja, vagy igazoltatja, hogy a radarberendezés megfelel e rendelkezések minimumkövetelményeinek.

A kérelemhez csatolni kell a tesztek eredményeit és a mérési jegyzőkönyveket.

Ezeket a tesztelések során nyert dokumentumokat és információkat az illetékes vizsgáló hatóságnak meg kell őriznie.

| 4. | A jóváhagyási kérelmek összefüggésében a „kérelmező” bármilyen jogi vagy természetes személy, akinek neve, márkaneve vagy bármilyen egyéb formájú azonosítója alatt a tesztelésre benyújtott berendezést gyártják vagy forgalmazzák. |
| --- | --- |

4.

A jóváhagyási kérelmek összefüggésében a „kérelmező” bármilyen jogi vagy természetes személy, akinek neve, márkaneve vagy bármilyen egyéb formájú azonosítója alatt a tesztelésre benyújtott berendezést gyártják vagy forgalmazzák.

1.05. cikk

Típusjóváhagyás

| 1. | Ha a berendezés megfelel a jóváhagyási teszten, az illetékes vizsgáló hatóság kiadja a megfelelőségi bizonyítványt.
  Ha a berendezés nem felel meg a minimumkövetelményeknek, a kérelmezőt írásban értesítik az elutasítás indokairól.
  A jóváhagyást az illetékes hatóság adja meg.
  Az illetékes hatóság tájékoztatja az általa jóváhagyott berendezésekről a bizottságot. |
| --- | --- |

1.

Ha a berendezés megfelel a jóváhagyási teszten, az illetékes vizsgáló hatóság kiadja a megfelelőségi bizonyítványt.

Ha a berendezés nem felel meg a minimumkövetelményeknek, a kérelmezőt írásban értesítik az elutasítás indokairól.

A jóváhagyást az illetékes hatóság adja meg.

Az illetékes hatóság tájékoztatja az általa jóváhagyott berendezésekről a bizottságot.

| 2. | Minden vizsgáló hatóság jogosult a gyártási sorozatból bármikor kiválasztani berendezést ellenőrzési célra.
  Amennyiben ez az ellenőrzés a berendezésben hibát talál, a típusjóváhagyás visszavonható.
  A típusjóváhagyást az a hatóság vonja be, amelyik kiadta. |
| --- | --- |

2.

Minden vizsgáló hatóság jogosult a gyártási sorozatból bármikor kiválasztani berendezést ellenőrzési célra.

Amennyiben ez az ellenőrzés a berendezésben hibát talál, a típusjóváhagyás visszavonható.

A típusjóváhagyást az a hatóság vonja be, amelyik kiadta.

| 3. | A típusjóváhagyás 10 évig érvényes, és kérésre megújítható. |
| --- | --- |

3.

A típusjóváhagyás 10 évig érvényes, és kérésre megújítható.

1.06. cikk

A berendezés megjelölése és jóváhagyási szám

| 1. | A berendezés minden alkatrészén letörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, a berendezés kereskedelmi célját, a berendezés típusát és sorozatszámát. |
| --- | --- |

1.

A berendezés minden alkatrészén letörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, a berendezés kereskedelmi célját, a berendezés típusát és sorozatszámát.

| 2. | Az illetékes hatóság által kiadott jóváhagyási számot a kijelző egységre letörölhetetlenül rögzíteni kell, úgy, hogy a kijelző jól látható legyen a berendezés beszerelése után.
  A jóváhagyási szám összetétele:
  e-NN-NNN
  (e= Európai Unió
  NN= a jóváhagyás szerinti ország, ahol












  1 | = Németország |
| --- | --- | --- |

2.

Az illetékes hatóság által kiadott jóváhagyási számot a kijelző egységre letörölhetetlenül rögzíteni kell, úgy, hogy a kijelző jól látható legyen a berendezés beszerelése után.

A jóváhagyási szám összetétele:

e-NN-NNN

(e= Európai Unió

NN= a jóváhagyás szerinti ország, ahol

1

= Németország

| 18 | = Dánia |
| --- | --- |

18

= Dánia

| 2 | = Franciaország |
| --- | --- |

2

= Franciaország

| 19 | = Lengyelország |
| --- | --- |

19

= Lengyelország

| 3 | = Olaszország |
| --- | --- |

3

= Olaszország

| 21 | = Portugália |
| --- | --- |

21

= Portugália

| 4 | = Hollandia |
| --- | --- |

4

= Hollandia

| 23 | = Görögország |
| --- | --- |

23

= Görögország

| 5 | = Svédország |
| --- | --- |

5

= Svédország

| 24 | = Írország |
| --- | --- |

24

= Írország

| 6 | = Belgium |
| --- | --- |

6

= Belgium

| 26 | = Szlovénia |
| --- | --- |

26

= Szlovénia

| 7 | = Magyarország |
| --- | --- |

7

= Magyarország

| 27 | = Szlovákia |
| --- | --- |

27

= Szlovákia

| 8 | = Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

8

= Cseh Köztársaság

| 29 | = Észtország |
| --- | --- |

29

= Észtország

| 9 | = Spanyolország |
| --- | --- |

9

= Spanyolország

| 32 | = Lettország |
| --- | --- |

32

= Lettország

| 11 | = Egyesült Királyság |
| --- | --- |

11

= Egyesült Királyság

| 36 | = Litvánia |
| --- | --- |

36

= Litvánia

| 12 | = Ausztria |
| --- | --- |

12

= Ausztria

| 49 | = Ciprus |
| --- | --- |

49

= Ciprus

| 13 | = Luxemburg |
| --- | --- |

13

= Luxemburg

| 50 | = Málta |
| --- | --- |

50

= Málta

| 17 | = Finnország |
| --- | --- |

17

= Finnország

NNN= az illetékes hatóság által meghatározott háromjegyű szám.)

| 3. | A jóváhagyási szám csak a hozzá kapcsolódó jóváhagyással összefüggésben használható.
  A jóváhagyási szám előállítása és felhelyezése a kérelmező feladata. |
| --- | --- |

3.

A jóváhagyási szám csak a hozzá kapcsolódó jóváhagyással összefüggésben használható.

A jóváhagyási szám előállítása és felhelyezése a kérelmező feladata.

| 4. | A kiadott jóváhagyási számról az illetékes hatóság azonnal értesíti a bizottságot. |
| --- | --- |

4.

A kiadott jóváhagyási számról az illetékes hatóság azonnal értesíti a bizottságot.

1.07. cikk

Gyártói nyilatkozat

Minden berendezéshez mellékelni kell a gyártó nyilatkozatát, miszerint a berendezés megfelel az érvényes minimumkövetelményeknek, és minden tekintetben azonos a tesztelésre benyújtott berendezéssel.

1.08. cikk

Jóváhagyott berendezések módosítása

| 1. | A már jóváhagyott berendezéseken végzett módosítások a típusjóváhagyás visszavonásával járnak.
  Módosítások tervezése esetén a részleteket írásban el kell küldeni az illetékes hatóságnak. |
| --- | --- |

1.

A már jóváhagyott berendezéseken végzett módosítások a típusjóváhagyás visszavonásával járnak.

Módosítások tervezése esetén a részleteket írásban el kell küldeni az illetékes hatóságnak.

| 2. | Az illetékes hatóság dönti el, hogy a jóváhagyás továbbra is érvényes-e, vagy ellenőrzésre, illetve új típustesztre van-e szükség. Amennyiben új jóváhagyást adnak ki, abban az esetben új jóváhagyási számot kell kiadni. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóság dönti el, hogy a jóváhagyás továbbra is érvényes-e, vagy ellenőrzésre, illetve új típustesztre van-e szükség. Amennyiben új jóváhagyást adnak ki, abban az esetben új jóváhagyási számot kell kiadni.

2. fejezet

A fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó általános minimumkövetelmények

2.01. cikk

Szerkezet, tervezés

| 1. | A fordulásisebesség-kijelzőknek meg kell felelniük a belvízi vízi utakon közlekedő hajók fedélzetén való működésnek. |
| --- | --- |

1.

A fordulásisebesség-kijelzőknek meg kell felelniük a belvízi vízi utakon közlekedő hajók fedélzetén való működésnek.

| 2. | A berendezés szerkezetének és tervezésének meg kell felelnie a technika legújabb állapotának, mind mechanikai, mind pedig villamossági szempontból. |
| --- | --- |

2.

A berendezés szerkezetének és tervezésének meg kell felelnie a technika legújabb állapotának, mind mechanikai, mind pedig villamossági szempontból.

| 3. | Minden külön rendelkezés hiányában ezen irányelv II. mellékletét vagy ezen rendelkezéseket illetően, a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadványban szereplő követelmények és tesztelési módszerek vonatkoznak a hajón levő berendezések áramforrására, biztonságára, kölcsönhatására, az iránytű biztonságos távolságára, a klimatikus hatásoknak való ellenállásra, a mechanikai szilárdságra, a környezeti hatásokra, a hallható zajkibocsátásokra és a berendezések jelölésére.
  Ezen kívül a berendezésnek teljesíteni kell valamennyi ezen rendelkezést 0 °C és 40 °C közötti környezeti hőmérsékleten. |
| --- | --- |

3.

Minden külön rendelkezés hiányában ezen irányelv II. mellékletét vagy ezen rendelkezéseket illetően, a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadványban szereplő követelmények és tesztelési módszerek vonatkoznak a hajón levő berendezések áramforrására, biztonságára, kölcsönhatására, az iránytű biztonságos távolságára, a klimatikus hatásoknak való ellenállásra, a mechanikai szilárdságra, a környezeti hatásokra, a hallható zajkibocsátásokra és a berendezések jelölésére.

Ezen kívül a berendezésnek teljesíteni kell valamennyi ezen rendelkezést 0 °C és 40 °C közötti környezeti hőmérsékleten.

2.02. cikk

Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás

| 1. | A 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban a zavaró sugárzások térerőssége nem haladhatja meg a 500 μV/m-t.
  A 156 – 165 MHz, 450 – 470 MHz és 1,53 – 1,544 GHz frekvenciatartományokban a térerősség nem haladhatja meg a 15 μV/m-t. Ezek a térerősségek a tesztelt berendezéstől számított 3 méteres tesztelési távolságban érvényesek. |
| --- | --- |

1.

A 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban a zavaró sugárzások térerőssége nem haladhatja meg a 500 μV/m-t.

A 156 – 165 MHz, 450 – 470 MHz és 1,53 – 1,544 GHz frekvenciatartományokban a térerősség nem haladhatja meg a 15 μV/m-t. Ezek a térerősségek a tesztelt berendezéstől számított 3 méteres tesztelési távolságban érvényesek.

| 2. | A berendezésnek meg kell felelnie a minimumkövetelményeknek a tesztelt berendezésközvetlen közelében mért 15 V/m-ig terjedő elektromágneses térerősségeken, a 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban. |
| --- | --- |

2.

A berendezésnek meg kell felelnie a minimumkövetelményeknek a tesztelt berendezésközvetlen közelében mért 15 V/m-ig terjedő elektromágneses térerősségeken, a 30 – 2 000 MHz közötti frekvenciatartományban.

2.03. cikk

Működés

| 1. | A berendezés nem rendelkezhet a megfelelő működéshez szükségesnél több kezelőszervvel.
  A kezelőszervek tervezése, jelölése és mozgatása egyszerű, egyértelmű és gyors műveleteket tegyen lehetővé. Elrendezésük révén a működési hibák legyenek a lehető legjobban elkerülhetők.
  A normál működéshez nem szükséges kezelőszervek nem lehetnek közvetlenül hozzáférhetők. |
| --- | --- |

1.

A berendezés nem rendelkezhet a megfelelő működéshez szükségesnél több kezelőszervvel.

A kezelőszervek tervezése, jelölése és mozgatása egyszerű, egyértelmű és gyors műveleteket tegyen lehetővé. Elrendezésük révén a működési hibák legyenek a lehető legjobban elkerülhetők.

A normál működéshez nem szükséges kezelőszervek nem lehetnek közvetlenül hozzáférhetők.

| 2. | Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni jelekkel és/vagy angol nyelvű feliratozással. A jeleknek meg kell felelniük az IMO (Nemzetközi Tengerészeti Szervezet) A.278 (VIII). sz. „Kezelőszervek jelei a tengeri hajózási radarberendezéseken” c. követelményeinek, vagy az IEC 417. sz. kiadványában foglalt követelményeknek; minden számjegynek és betűnek legalább 4 mm magasnak kell lennie.
  Ha igazolható, hogy technikai okok miatt a 4 mm magas számok és betűk kivitelezése lehetetlen, és ha a működés céljára kisebb számok és betűk elfogadhatók, a 3 mm-re történő csökkentés megengedett. |
| --- | --- |

2.

Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni jelekkel és/vagy angol nyelvű feliratozással. A jeleknek meg kell felelniük az IMO (Nemzetközi Tengerészeti Szervezet) A.278 (VIII). sz. „Kezelőszervek jelei a tengeri hajózási radarberendezéseken” c. követelményeinek, vagy az IEC 417. sz. kiadványában foglalt követelményeknek; minden számjegynek és betűnek legalább 4 mm magasnak kell lennie.

Ha igazolható, hogy technikai okok miatt a 4 mm magas számok és betűk kivitelezése lehetetlen, és ha a működés céljára kisebb számok és betűk elfogadhatók, a 3 mm-re történő csökkentés megengedett.

| 3. | A berendezést úgy kell megtervezni, hogy a működési hibák ne okozhassák a leállását. |
| --- | --- |

3.

A berendezést úgy kell megtervezni, hogy a működési hibák ne okozhassák a leállását.

| 4. | Minden, a minimumkövetelményeken kívüli funkciót, mint például másik berendezéshez történő kapcsolás, úgy kell biztosítani, hogy a berendezés mindenkor feleljen meg a minimumkövetelményeknek. |
| --- | --- |

4.

Minden, a minimumkövetelményeken kívüli funkciót, mint például másik berendezéshez történő kapcsolás, úgy kell biztosítani, hogy a berendezés mindenkor feleljen meg a minimumkövetelményeknek.

2.04. cikk

Kezelési utasítások

Minden egységhez biztosítani kell részletes kezelői kézikönyvet. A kézikönyvnek angol, flamand, francia és nyelven kell hozzáférhetőnek lennie, és az alábbi információkat kell tartalmaznia:

| a) | indítás és üzemeltetés; |
| --- | --- |

a)

indítás és üzemeltetés;

| b) | karbantartás és szervízelés; |
| --- | --- |

b)

karbantartás és szervízelés;

| c) | általános biztonságtechnikai utasítások (egészségi veszélyek, pl. az elektromágneses sugárzás hatása a pacemakerekre, stb.). |
| --- | --- |

c)

általános biztonságtechnikai utasítások (egészségi veszélyek, pl. az elektromágneses sugárzás hatása a pacemakerekre, stb.).

2.05. cikk

Beszerelés és üzemi próbák

| 1. | A beszerelési, csere és üzemi próbáknak összhangban kell lenniük az V. részben meghatározottakkal. |
| --- | --- |

1.

A beszerelési, csere és üzemi próbáknak összhangban kell lenniük az V. részben meghatározottakkal.

| 2. | A beszerelés irányát a gerincvonalhoz képest jelölni kell a radarberendezés érzékelő egységén. Beszerelési útmutatót kell adni annak érdekében, hogy biztosítsák a hajó egyéb normál mozgásai iránti érzéketlenséget. |
| --- | --- |

2.

A beszerelés irányát a gerincvonalhoz képest jelölni kell a radarberendezés érzékelő egységén. Beszerelési útmutatót kell adni annak érdekében, hogy biztosítsák a hajó egyéb normál mozgásai iránti érzéketlenséget.

3. fejezet

A fordulásisebesség-kijelzők működési minimumkövetelményei

3.01. cikk

A fordulásisebesség-kijelző üzemkész állapota

| 1. | Hidegindítás után a fordulásisebesség-kijelző négy percen belül teljesen üzemkész állapotban kell, hogy legyen, és a megkívánt pontossági tűréshatárokon belül kell működnie. |
| --- | --- |

1.

Hidegindítás után a fordulásisebesség-kijelző négy percen belül teljesen üzemkész állapotban kell, hogy legyen, és a megkívánt pontossági tűréshatárokon belül kell működnie.

| 2. | Figyelmeztető jelzéssel jelezni kell, hogy a jelzőberendezés be van kapcsolva. Lehetővé kell tenni a fordulásisebesség-kijelző egyidejű figyelését és kezelését. |
| --- | --- |

2.

Figyelmeztető jelzéssel jelezni kell, hogy a jelzőberendezés be van kapcsolva. Lehetővé kell tenni a fordulásisebesség-kijelző egyidejű figyelését és kezelését.

| 3. | Vezeték nélküli távirányítók nem megengedettek. |
| --- | --- |

3.

Vezeték nélküli távirányítók nem megengedettek.

3.02. cikk

A fordulásisebesség kijelzése

| 1. | A fordulásisebességet egy vonalakra osztott skálán kell kijelezni, amelynek nulla pontja középen helyezkedik el. Lehetővé kell tenni a fordulásisebesség irányának és mértékének a szükséges pontossággal való leolvasását. Mutatós műszerek és oszlopos diagramok megengedettek. |
| --- | --- |

1.

A fordulásisebességet egy vonalakra osztott skálán kell kijelezni, amelynek nulla pontja középen helyezkedik el. Lehetővé kell tenni a fordulásisebesség irányának és mértékének a szükséges pontossággal való leolvasását. Mutatós műszerek és oszlopos diagramok megengedettek.

| 2. | A kijelző skálája legalább 20 cm hosszú és lehet körkörös vagy egyenes vonalú.
  Az egyenes vonalú skálákat csak vízszintesen lehet elhelyezni. |
| --- | --- |

2.

A kijelző skálája legalább 20 cm hosszú és lehet körkörös vagy egyenes vonalú.

Az egyenes vonalú skálákat csak vízszintesen lehet elhelyezni.

| 3. | Kizárólag digitális kijelzők nem megengedettek. |
| --- | --- |

3.

Kizárólag digitális kijelzők nem megengedettek.

3.03. cikk

Mérési tartományok

A fordulásisebesség-kijelzők rendelkezhetnek egy vagy több mérési tartománnyal. Az alábbi mérési tartományok ajánlottak:

| | 30°/perc |
| --- | --- |

30°/perc

| | 60°/perc |
| --- | --- |

60°/perc

| | 90°/perc |
| --- | --- |

90°/perc

| | 180°/perc |
| --- | --- |

180°/perc

| | 300°/perc. |
| --- | --- |

300°/perc.

3.04. cikk

A kijelzett fordulásisebesség pontossága

A kijelzett fordulásisebesség legfeljebb 2 %-kal térhet el a mérhető maximális értéktől, illetve legfeljebb 10 %-kal a tényleges értéktől, melyek közül a nagyobb érték mérvadó (lásd melléklet).

3.05. cikk

Érzékenység

Az üzemi küszöbértéknek egyenlőnek kell lennie a kijelzett érték 1 %-ával egyenértékű szögsebesség változásával, vagy annál alacsonyabbnak kell lennie.

3.06. cikk

A működés figyelése

| 1. | Ha a fordulásisebesség-kijelző nem a megkívánt pontossági tartományban üzemel, ezt jelezni kell. |
| --- | --- |

1.

Ha a fordulásisebesség-kijelző nem a megkívánt pontossági tartományban üzemel, ezt jelezni kell.

| 2. | Ha giroszkópot használnak, a giroszkóp forgásának sebességében bekövetkezett bármilyen kritikus esést jelezni kell. A giroszkóp forgásának sebességében bekövetkezett kritikus esés az, amelyik a pontosságot 10 %-kal csökkenti. |
| --- | --- |

2.

Ha giroszkópot használnak, a giroszkóp forgásának sebességében bekövetkezett bármilyen kritikus esést jelezni kell. A giroszkóp forgásának sebességében bekövetkezett kritikus esés az, amelyik a pontosságot 10 %-kal csökkenti.

3.07. cikk

A hajó egyéb normál mozgásai iránti érzéketlenség

| 1. | A hajó percenként 4°-ig terjedő fordulásisebességgel történő legfeljebb 10°-os dülöngélése nem okozhat mérési hibákat az előírt tűréshatárokon felül. |
| --- | --- |

1.

A hajó percenként 4°-ig terjedő fordulásisebességgel történő legfeljebb 10°-os dülöngélése nem okozhat mérési hibákat az előírt tűréshatárokon felül.

| 2. | Az olyan hatások, mint amelyek például kikötéskor fordulhatnak elő, nem okozhatnak mérési hibákat az előírt tűréshatárokon felül. |
| --- | --- |

2.

Az olyan hatások, mint amelyek például kikötéskor fordulhatnak elő, nem okozhatnak mérési hibákat az előírt tűréshatárokon felül.

3.08. cikk

A mágneses mezők iránti érzéketlenség

A fordulásisebesség-kijelzőnek nem szabad érzékelnie a hajó fedélzetén szokásosan előforduló mágneses mezőket.

3.09. cikk

Segédkijelzők

A segédkijelzőknek meg kell felelniük a fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó valamennyi követelménynek.

4. fejezet

A fordulásisebesség-kijelzők műszaki minimumkövetelményei

4.01. cikk

Működés

| 1. | Minden kezelőszervet úgy kell elrendezni, hogy működésük során semmilyen információ ne kerüljön takarásba, és radarhajózást ne rontsa. |
| --- | --- |

1.

Minden kezelőszervet úgy kell elrendezni, hogy működésük során semmilyen információ ne kerüljön takarásba, és radarhajózást ne rontsa.

| 2. | Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni káprázásmentes fényforrással, amely megfelel minden külső környezeti fényviszonynál és nullára állítható egy független kapcsolóval. |
| --- | --- |

2.

Minden kezelőszervet és kijelzőt el kell látni káprázásmentes fényforrással, amely megfelel minden külső környezeti fényviszonynál és nullára állítható egy független kapcsolóval.

| 3. | A kezelőszervek beállításának olyannak kell lennie, hogy a jobbra vagy felfelé történő mozgatás pozitív hatással legyen a változóra, míg a balra vagy lefelé történő mozgatás negatív hatást fejtsen ki. |
| --- | --- |

3.

A kezelőszervek beállításának olyannak kell lennie, hogy a jobbra vagy felfelé történő mozgatás pozitív hatással legyen a változóra, míg a balra vagy lefelé történő mozgatás negatív hatást fejtsen ki.

| 4. | Amennyiben nyomógombokat használnak, lehetővé kell tenni érintéssel való állításukat és működtetésüket. A kapcsolás kioldásnak jól láthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben nyomógombokat használnak, lehetővé kell tenni érintéssel való állításukat és működtetésüket. A kapcsolás kioldásnak jól láthatónak kell lennie.

4.02. cikk

Csillapítóberendezések

| 1. | Az érzékelőrendszert a kritikus értékeknél csillapítani kell. A csillapítási tényező (a határérték 63 %-a) nem haladhatja meg a 0,4 másodpercet. |
| --- | --- |

1.

Az érzékelőrendszert a kritikus értékeknél csillapítani kell. A csillapítási tényező (a határérték 63 %-a) nem haladhatja meg a 0,4 másodpercet.

| 2. | A kijelzőt csillapítani kell a kritikus értékeknél.
  A csillapítást növelő kezelőszervek megengedettek.
  A csillapítási tényező semmilyen körülmények között nem haladhatja meg az öt másodpercet. |
| --- | --- |

2.

A kijelzőt csillapítani kell a kritikus értékeknél.

A csillapítást növelő kezelőszervek megengedettek.

A csillapítási tényező semmilyen körülmények között nem haladhatja meg az öt másodpercet.

4.03. cikk

Kapcsolás kiegészítő berendezésekhez

| 1. | Ha a fordulásisebesség-kijelző segédkijelzőkhöz, vagy hasonló berendezésekhez kapcsolható, a fordulásisebesség-kijelzőnek használhatónak kell maradnia elektromos jelzőként.
  A fordulásisebesség-kijelzőt továbbra is galván földelésszigeteléssel kell jelölni, 20 mV/fok ± 5 % analóg feszültséggel egyenértékűnek és maximum 100 ohm-os belső ellenállással.
  A polaritásnak pozitívnak kell lennie, amikor a hajó jobbra fordul, és negatívnak, amikor balra.
  Az üzemi küszöbérték nem haladhatja meg a 0,3°/percet.
  A nulla hiba nem haladhatja meg az 1°/percet 0 °C – 40 °C közötti hőmérsékleten.
  A kijelző bekapcsolt állapotában, miközben az érzékelő nincs kitéve a mozgás hatásainak, az álfeszültség nem lépheti túl a 10 mV-ot a kimeneti jelnél, 10 Hz-es átviteli sáv aluláteresztő szűrővel mérve.
  A fordulásisebesség jelet minden további csillapítás nélkül kell kapni a 4.02. cikk (1) bekezdésében említett határértékeken túl. |
| --- | --- |

1.

Ha a fordulásisebesség-kijelző segédkijelzőkhöz, vagy hasonló berendezésekhez kapcsolható, a fordulásisebesség-kijelzőnek használhatónak kell maradnia elektromos jelzőként.

A fordulásisebesség-kijelzőt továbbra is galván földelésszigeteléssel kell jelölni, 20 mV/fok ± 5 % analóg feszültséggel egyenértékűnek és maximum 100 ohm-os belső ellenállással.

A polaritásnak pozitívnak kell lennie, amikor a hajó jobbra fordul, és negatívnak, amikor balra.

Az üzemi küszöbérték nem haladhatja meg a 0,3°/percet.

A nulla hiba nem haladhatja meg az 1°/percet 0 °C – 40 °C közötti hőmérsékleten.

A kijelző bekapcsolt állapotában, miközben az érzékelő nincs kitéve a mozgás hatásainak, az álfeszültség nem lépheti túl a 10 mV-ot a kimeneti jelnél, 10 Hz-es átviteli sáv aluláteresztő szűrővel mérve.

A fordulásisebesség jelet minden további csillapítás nélkül kell kapni a 4.02. cikk (1) bekezdésében említett határértékeken túl.

| 2. | Biztosítani kell egy külső vészkapcsolót. A kapcsolót galvánszigeteléses megszakítóként kell beszerelni a kijelzőhöz.
  A külső vészjelzést az alábbi érintkezés-zárások oldják ki:






  a) | ha a fordulásisebesség-kijelzőt kikötik; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Biztosítani kell egy külső vészkapcsolót. A kapcsolót galvánszigeteléses megszakítóként kell beszerelni a kijelzőhöz.

A külső vészjelzést az alábbi érintkezés-zárások oldják ki:

a)

ha a fordulásisebesség-kijelzőt kikötik; vagy

| b) | ha a fordulásisebesség-kijelző nem üzemel; vagy |
| --- | --- |

b)

ha a fordulásisebesség-kijelző nem üzemel; vagy

| c) | ha a működésvezérlés súlyos hiba után reagált (3.06. cikk). |
| --- | --- |

c)

ha a működésvezérlés súlyos hiba után reagált (3.06. cikk).

5. fejezet

A fordulásisebesség-kijelzők tesztelési feltételei és eljárásai

5.01. cikk

Biztonság, terhelési kapacitás és interferencia eloszlás

A hajón levő berendezések áramforrását, biztonságát, kölcsönhatását, az iránytű biztonságos távolságát, a klimatikus hatásoknak való ellenállást, a mechanikai szilárdságot, a környezeti hatásokat, a hallható zajkibocsátásokat és a berendezések jelölését a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadványban szereplő követelmények szerint kell tesztelni.

5.02. cikk

Zavaró sugárzások és elektromágneses kompatibilitás

| 1. | A zavaró sugárzásokat a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadvány szerint kell mérni a 30 – 2 000 MHz frekvenciatartományban.
  A 2.02. cikk (1) bekezdésének követelményeit be kell tartani. |
| --- | --- |

1.

A zavaró sugárzásokat a 945. sz. „Tengeri hajózási berendezések általános követelményei” c. IEC kiadvány szerint kell mérni a 30 – 2 000 MHz frekvenciatartományban.

A 2.02. cikk (1) bekezdésének követelményeit be kell tartani.

| 2. | A 2.02. cikk (2) bekezdésének elektromágneses kompatibilitásra vonatkozó követelményeit be kell tartani. |
| --- | --- |

2.

A 2.02. cikk (2) bekezdésének elektromágneses kompatibilitásra vonatkozó követelményeit be kell tartani.

5.03. cikk

Tesztelési eljárás

| 1. | A fordulásisebesség-kijelzőket névleges és határfelület körülmények mellett kell üzembe helyezni. Ebben a tekintetben az üzemi feszültség és a környezeti hőmérséklet hatását az előírt határértékig tesztelni kell.
  Ezen kívül rádióadókat kell használni a maximális mágneses mező létrehozásához a kijelzők közelében. |
| --- | --- |

1.

A fordulásisebesség-kijelzőket névleges és határfelület körülmények mellett kell üzembe helyezni. Ebben a tekintetben az üzemi feszültség és a környezeti hőmérséklet hatását az előírt határértékig tesztelni kell.

Ezen kívül rádióadókat kell használni a maximális mágneses mező létrehozásához a kijelzők közelében.

| 2. | A fenti 1. bekezdésben leírt feltételek mellett a kijelzési hibáknak a függelékben megjelölt tűréshatárokon belül kell maradnia.
  Az összes többi követelménynek eleget kell tenni. |
| --- | --- |

2.

A fenti 1. bekezdésben leírt feltételek mellett a kijelzési hibáknak a függelékben megjelölt tűréshatárokon belül kell maradnia.

Az összes többi követelménynek eleget kell tenni.

Függelék

A fordulásisebesség-kijelzők kijelzési hibaértékeinek maximális toleranciaszintje

Image

V. RÉSZ

A BELVÍZI VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ HAJÓKON HASZNÁLT RADARBERENDEZÉSEK ÉS FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐK BESZERELÉSI KÖVETELMÉNYEI ÉS TELJESÍTMÉNYTESZTJEI

Tartalom

| 1. cikk | Hatókör |
| --- | --- |

1. cikk

| 2. cikk | A berendezés jóváhagyása |
| --- | --- |

2. cikk

| 3. cikk | Jóváhagyott szakosodott cégek |
| --- | --- |

3. cikk

| 4. cikk | A fedélzeti áramforrásra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

4. cikk

| 5. cikk | A radarantenna felszerelése |
| --- | --- |

5. cikk

| 6. cikk | A kijelző egység és a vezérlő egység beszerelése |
| --- | --- |

6. cikk

| 7. cikk | A fordulásisebesség-kijelző beszerelése |
| --- | --- |

7. cikk

| 8. cikk | Beszerelés és teljesítményteszt |
| --- | --- |

8. cikk

| 9. cikk | Beszerelési és teljesítményigazoló bizonyítvány |
| --- | --- |

9. cikk

| 10. cikk | Beszerelési és teljesítményigazolási bizonyítvány |
| --- | --- |

10. cikk

| Függelék | A radarberendezések és fordulásisebesség-kijelzők beszerelési és teljesítmény-bizonyítványának mintája |
| --- | --- |

Függelék

Függelék

1. cikk

Hatókör

E követelmények célja annak biztosítása, hogy a Közösségben levő belvízi vízi utakon való biztonság és szabályos radarhajózás érdekében a hajózási radarberendezések és fordulásisebesség-kijelzők beszerelése az optimális műszaki és ergonómiai szabványok szerint történjen, és a beszerelést teljesítményteszt kövesse. A hajózási módban használható belföldi ECDIS berendezések e rendelkezések értelmében hajózási radarberendezéseknek tekintendők.

2. cikk

Berendezés jóváhagyása

A Közösség belvízi vízi útjain történő radarhajózáshoz csak az ezen irányelv vagy a Rajnai Hajózási Központi Bizottság vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jóváhagyott, és jóváhagyási számmal ellátott berendezések beszerelése engedélyezett.

3. cikk

Jóváhagyott szakosodott cégek

| 1. | A radarberendezések és fordulásisebesség-kijelzők beszerelését, cseréjét, javítását vagy karbantartását csak az illetékes hatóság által az 1. cikk szerint jóváhagyott, szakosodott cégek végezhetik. |
| --- | --- |

1.

A radarberendezések és fordulásisebesség-kijelzők beszerelését, cseréjét, javítását vagy karbantartását csak az illetékes hatóság által az 1. cikk szerint jóváhagyott, szakosodott cégek végezhetik.

| 2. | Az illetékes hatóság a jóváhagyást korlátozott időtartamra adhatja, és bármikor visszavonhatja, ha az 1. cikkben foglalt feltételek már nem teljesülnek. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóság a jóváhagyást korlátozott időtartamra adhatja, és bármikor visszavonhatja, ha az 1. cikkben foglalt feltételek már nem teljesülnek.

| 3. | Az illetékes hatóság haladéktalanul értesíti az általa jóváhagyott szakosodott cégekről a bizottságot. |
| --- | --- |

3.

Az illetékes hatóság haladéktalanul értesíti az általa jóváhagyott szakosodott cégekről a bizottságot.

4. cikk

A fedélzeti áramforrásra vonatkozó követelmények

A radarberendezések és fordulásisebesség-kijelzők minden áramforrás-vezetékének rendelkeznie kell saját külön biztonsági berendezéssel, és lehetőleg teljesen üzembiztosnak kell lennie.

5. cikk

A radarantenna felszerelése

| 1. | A radarantennát a hosszanti vonalhoz a lehető legközelebb kell felszerelni. Az antenna közelében nem lehet olyan akadály, amely hamis visszajelzéseket vagy nem kívánt árnyékokat ad; szükség esetén az antenna felállítható a hajó előrészén. A radarantenna felszerelésének és rögzítésének üzemi helyzetében elég stabilnak kell lennie, hogy a radarberendezés az előírt pontossági határértékeken belül tudjon működni. |
| --- | --- |

1.

A radarantennát a hosszanti vonalhoz a lehető legközelebb kell felszerelni. Az antenna közelében nem lehet olyan akadály, amely hamis visszajelzéseket vagy nem kívánt árnyékokat ad; szükség esetén az antenna felállítható a hajó előrészén. A radarantenna felszerelésének és rögzítésének üzemi helyzetében elég stabilnak kell lennie, hogy a radarberendezés az előírt pontossági határértékeken belül tudjon működni.

| 2. | A rögzítési szöghiba kijavítása és a berendezés bekapcsolása után a kormányvonal és a hosszanti vonal közötti különbség nem lehet nagyobb 1 foknál. |
| --- | --- |

2.

A rögzítési szöghiba kijavítása és a berendezés bekapcsolása után a kormányvonal és a hosszanti vonal közötti különbség nem lehet nagyobb 1 foknál.

6. cikk

A kijelző egység és a vezérlő egység beszerelése

| 1. | A kijelző egységet és a vezérlő egységet a kormányállásban kell felszerelni úgy, hogy a radarkép értékelése és a berendezés üzemeltetése ne okozzon nehézséget. A radarkép azimutális irányának meg kell felelnie a környezet normál helyzetének. A csíptetőket és a beállítható konzolokat úgy kell megszerkeszteni, hogy bármilyen rezgésmentes helyzetben rögzíthetők legyenek. |
| --- | --- |

1.

A kijelző egységet és a vezérlő egységet a kormányállásban kell felszerelni úgy, hogy a radarkép értékelése és a berendezés üzemeltetése ne okozzon nehézséget. A radarkép azimutális irányának meg kell felelnie a környezet normál helyzetének. A csíptetőket és a beállítható konzolokat úgy kell megszerkeszteni, hogy bármilyen rezgésmentes helyzetben rögzíthetők legyenek.

| 2. | Radarhajózás során a mesterséges megvilágítás nem tükröződhet vissza a radarkezelő irányába. |
| --- | --- |

2.

Radarhajózás során a mesterséges megvilágítás nem tükröződhet vissza a radarkezelő irányába.

| 3. | Ha a vezérlő egység nem része a kijelző egységnek, akkor azt egy burkolatban kell elhelyezni a kijelző egységtől 1 méterre. Vezeték nélküli távirányítók nem megengedettek. |
| --- | --- |

3.

Ha a vezérlő egység nem része a kijelző egységnek, akkor azt egy burkolatban kell elhelyezni a kijelző egységtől 1 méterre. Vezeték nélküli távirányítók nem megengedettek.

| 4. | Ha segédkijelzők vannak felszerelve, azoknak teljesíteniük kell a hajózási radarberendezésekre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

4.

Ha segédkijelzők vannak felszerelve, azoknak teljesíteniük kell a hajózási radarberendezésekre vonatkozó követelményeket.

7. cikk

A fordulásisebesség-kijelző beszerelése

| 1. | Az érzékelőrendszert amennyire csak lehet, középen kell elhelyezni, és a hosszanti vonalhoz kell igazítani. A felszerelés helyének a lehető legteljesebben rezgésmentesnek kell lennie, és csak szerény mértékű hőmérsékletváltozások érhetik. A kijelző egységet lehetőleg a radarkijelző felett kell felszerelni. |
| --- | --- |

1.

Az érzékelőrendszert amennyire csak lehet, középen kell elhelyezni, és a hosszanti vonalhoz kell igazítani. A felszerelés helyének a lehető legteljesebben rezgésmentesnek kell lennie, és csak szerény mértékű hőmérsékletváltozások érhetik. A kijelző egységet lehetőleg a radarkijelző felett kell felszerelni.

| 2. | Ha segédkijelzők vannak felszerelve, azoknak teljesíteniük kell a fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

2.

Ha segédkijelzők vannak felszerelve, azoknak teljesíteniük kell a fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó követelményeket.

8. cikk

A helyzetérzékelő beszerelése

A helyzetérzékelőt (pl. DGPS antenna) úgy kell felszerelni, hogy biztosítva legyen, hogy a lehető legnagyobb pontossággal működik, és nem gyakorolnak rá kedvezőtlen hatást a hajó fedélzetén levő felépítmények és sugárzó berendezések.

9. cikk

Beszerelés és teljesítményteszt

A berendezés felszerelés vagy a hajó szemlebizonyítványának megújítása illetve kiterjesztése utáni első bekapcsolása előtt (kivéve az irányelv II. melléklete 2.09. cikkének (2) bekezdése szerint), valamint a hajó minden olyan módosítását követően, amely hatással lehet a berendezés üzemi feltételeire, az illetékes hatóságnak vagy a 3. cikk szerinti felhatalmazott cégnek beszerelési és teljesítménytesztet kell elvégeznie. E célból az alábbi követelményeknek kell teljesülnie:

| a) | az áramforrásnak külön biztonsági berendezése van; |
| --- | --- |

a)

az áramforrásnak külön biztonsági berendezése van;

| b) | az üzemi feszültség a tűréshatárokon belül van (a III. rész 2.01. cikke); |
| --- | --- |

b)

az üzemi feszültség a tűréshatárokon belül van (a III. rész 2.01. cikke);

| c) | a kábelezés és szerelése megfelel az irányelv II. mellékletében foglalt rendelkezéseknek, és szükség esetén az ADNR rendeletnek; |
| --- | --- |

c)

a kábelezés és szerelése megfelel az irányelv II. mellékletében foglalt rendelkezéseknek, és szükség esetén az ADNR rendeletnek;

| d) | az antennafordulatok száma percenként legalább 24; |
| --- | --- |

d)

az antennafordulatok száma percenként legalább 24;

| e) | az antenna közelében nincs a kormányzást rontó akadály; |
| --- | --- |

e)

az antenna közelében nincs a kormányzást rontó akadály;

| f) | az antenna bizonsági kapcsolója jó üzemi állapotban van; |
| --- | --- |

f)

az antenna bizonsági kapcsolója jó üzemi állapotban van;

| g) | a kijelző egységek, a fordulásisebesség-kijelzők és a vezérlő egységek elrendezése ergonomius és felhasználóbarát; |
| --- | --- |

g)

a kijelző egységek, a fordulásisebesség-kijelzők és a vezérlő egységek elrendezése ergonomius és felhasználóbarát;

| h) | a radarberendezés kormányvonala legfeljebb 1 fokkal tér el a hajó hosszanti vonalától; |
| --- | --- |

h)

a radarberendezés kormányvonala legfeljebb 1 fokkal tér el a hajó hosszanti vonalától;

| i) | a tartomány- és az azimutális kijelzők pontossága megfelel a követelményeknek (ismert célpontokat alkalmazó mérések); |
| --- | --- |

i)

a tartomány- és az azimutális kijelzők pontossága megfelel a követelményeknek (ismert célpontokat alkalmazó mérések);

| k) | a linearitás a rövid tartományokban pontos (tolás és húzás); |
| --- | --- |

k)

a linearitás a rövid tartományokban pontos (tolás és húzás);

| l) | a kijelzett minimális tartomány 15 méter, vagy kevesebb; |
| --- | --- |

l)

a kijelzett minimális tartomány 15 méter, vagy kevesebb;

| m) | a kép közepe látható, átmérője nem haladja meg az 1 mm-t; |
| --- | --- |

m)

a kép közepe látható, átmérője nem haladja meg az 1 mm-t;

| n) | sugárvetők által keltett hamis visszajelzések és a kormányvonalon levő nem kívánt árnyékok nem fordulnak elő, vagy nem rontanak a kormányzás biztonságán; |
| --- | --- |

n)

sugárvetők által keltett hamis visszajelzések és a kormányvonalon levő nem kívánt árnyékok nem fordulnak elő, vagy nem rontanak a kormányzás biztonságán;

| o) | a vízhullámokról való visszaverődés és az eső miatti visszaverődés tiltásai (STC és FTC beállítás), valamint a hozzájuk kapcsolódó kezelőszervek megfelelően működnek; |
| --- | --- |

o)

a vízhullámokról való visszaverődés és az eső miatti visszaverődés tiltásai (STC és FTC beállítás), valamint a hozzájuk kapcsolódó kezelőszervek megfelelően működnek;

| p) | az erősítő beállítója megfelelő üzemi állapotban van; |
| --- | --- |

p)

az erősítő beállítója megfelelő üzemi állapotban van;

| q) | a fókusz és a képmeghatározás pontos; |
| --- | --- |

q)

a fókusz és a képmeghatározás pontos;

| r) | a hajó fordulási irányát kijelzi a fordulásisebesség-kijelző, és a nulla pont pontosan elöl helyes; |
| --- | --- |

r)

a hajó fordulási irányát kijelzi a fordulásisebesség-kijelző, és a nulla pont pontosan elöl helyes;

| s) | a radarberendezés nem érzékeny a hajó rádióberendezése általi sugárzásra, illetve a fedélzeten levő egyéb források interferenciáira; |
| --- | --- |

s)

a radarberendezés nem érzékeny a hajó rádióberendezése általi sugárzásra, illetve a fedélzeten levő egyéb források interferenciáira;

| t) | a radarberendezés és/vagy a fordulásisebesség-kijelző nem léphet kölcsönhatásba más fedélzeti berendezésekkel. |
| --- | --- |

t)

a radarberendezés és/vagy a fordulásisebesség-kijelző nem léphet kölcsönhatásba más fedélzeti berendezésekkel.

Továbbá, belföldi ECDIS berendezés esetén:

| u) | a hajózási térképet befolyásoló statisztikai pozicionálási hiba nem haladja meg a 2 m-t; |
| --- | --- |

u)

a hajózási térképet befolyásoló statisztikai pozicionálási hiba nem haladja meg a 2 m-t;

| v) | a hajózási térképet befolyásoló statisztikai fázisszög-hiba nem haladhatja meg az 1 fokot. |
| --- | --- |

v)

a hajózási térképet befolyásoló statisztikai fázisszög-hiba nem haladhatja meg az 1 fokot.

10. cikk

Beszerelési és teljesítményigazolási bizonyítvány

A 8. cikk szerinti teszt sikeres teljesítése után az illetékes hatóság vagy a jóváhagyott cég kiadja a függelékben szereplő minta alapján a bizonyítványt. Ezt a bizonyítványt mindig a hajón kell tartani.

Ha a tesztelési feltételek nem teljesülnek, hiánylistát kell felvenni. Minden már meglevő bizonyítványt vissza kell vonni és azt a jóváhagyott cégnek el kell küldenie az illetékes hatósághoz.

Függelék

Image

VI. RÉSZ

A VIZSGÁLÓ INTÉZMÉNYEK, JÓVÁHAGYOTT BERENDEZÉSEK ÉS JÓVÁHAGYOTT BESZERELŐ CÉGEK MINTA JEGYZÉKE

a IV. és V. részben említettek szerint.

A.   ILLETÉKES VIZSGÁLÓ HATÓSÁGOK

az I. rész 1.04. cikke (1) bekezdésének megfelelően

B.   JÓVÁHAGYOTT RADARBERENDEZÉS

a IV. rész 1.06. cikkének (4) bekezdésének megfelelően

Image

C.   JÓVÁHAGYOTT FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐK

a IV. rész 1.06. cikke (4) bekezdésének megfelelően

Image

D.   A RADARBEREDEZÉSEK ÉS FORDULÁSISEBESSÉG-KIJELZŐK BESZERELÉSÉRE VAGY CSERÉJÉRE SZAKOSODOTT JÓVÁHAGYOTT CÉGEK

az V. rész 3. cikkének megfelelően

Megjegyzés: A 4. oszlopban látható betűk a fenti B. rész (radarberendezések) és C. rész (fordulásisebesség-kijelzők) 1. oszlopban levő megnevezésére utalnak.

Megjegyzés

Image

---

(1)  A névleges feszültség és frekvencia az, amelyet a gyártó megjelöl. A feszültség- és/vagy frekvenciatartományok is megjelölhetők.

1

(2)  24 V/40 W-os lámpa fényközép-hossz tűréshatása: ± 1,5 mm.

2

(3)  L: a P 28 S búra széles hurka bal oldalon van, ha a lámpa egyenesen áll, a kibocsátás irányával szemben.

3

(4)  A teszt kezdetekor az értékek mérése előtt az izzólámpáknak már 60 percig névleges feszültségen üzemelniük kell.

4

(5)  Ezeket a határértékeket be kell tartani a lámpatest középpontján keresztülhaladó vízszintes vonal mindegyik oldalán egy ± 10°-ig terjedő terjedő területen, ha a lámpát tengelye körül 360°-kal elforgatják.

5

(6)  A teszt kezdetekor az értékek mérése előtt az izzólámpáknak már 60 percig névleges feszültségen üzemelniük kell.

6

(7)  Ezeket a határértékeket be kell tartani a lámpatest középpontján keresztülhaladó vízszintes vonal mindegyik oldalán egy ± 30°-ig terjedő terjedő területen, ha a lámpát tengelye körül 360°-kal elforgatják.

7

(8)  Az E-12 IEC sorozatok alapvető értékei: 1,0; 1,2; 1,5; 1,8; 2,2; 2,7; 3,3; 3,9; 4,7; 5,6; 6,8; 8,2.

8

P6_TA(2006)0299

Polgári légi közlekedés (műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása) ***II

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (13376/1/2005 – C6-0090/2006 – 2000/0069(COD))

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (13376/1/2005 – C6-0090/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (13376/1/2005 – C6-0090/2006),

| — | tekintettel az első olvasat során elfogadott álláspontjaira (1) a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatról (COM(2000)0121) (2), valamint a módosított javaslatról (COM(2002)0030) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első olvasat során elfogadott álláspontjaira (1) a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatról (COM(2000)0121) (2), valamint a módosított javaslatról (COM(2002)0030) (3),

| — | tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2004)0073) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2004)0073) (4),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra vonatkozó ajánlására (A6-0212/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra vonatkozó ajánlására (A6-0212/2006);

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 262., 2001.9.18., 224. o. és HL C 272. E, 2003.11.13., 103. o.

(2)  HL C 311. E, 2000.10.31., 13. o.

(3)  HL C 227. E, 2002.9.24., 1. o.

(4)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC2-COD(2000)0069

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. július 5-én került elfogadásra a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 3922/91/EGK rendelet (3) a rendelet a II. mellékletében felsorolt, közös biztonsági normákat ír elő különösen a légi járművek tervezésére, gyártására, üzemben tartására és karbantartására, valamint az e feladatokban résztvevő személyekre és szervezetekre. Ezen összehangolt biztonsági normákat alkalmazni kell a közösségi üzemben tartók által üzemben tartott valamennyi légi járműre, akár valamely tagállamban, akár harmadik országban lajstromozták azokat. |
| --- | --- |

(1)

A 3922/91/EGK rendelet (3) a rendelet a II. mellékletében felsorolt, közös biztonsági normákat ír elő különösen a légi járművek tervezésére, gyártására, üzemben tartására és karbantartására, valamint az e feladatokban résztvevő személyekre és szervezetekre. Ezen összehangolt biztonsági normákat alkalmazni kell a közösségi üzemben tartók által üzemben tartott valamennyi légi járműre, akár valamely tagállamban, akár harmadik országban lajstromozták azokat.

| (2) | Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások elfogadását írja elő a Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján a rendelet II. mellékletében nem említett területekre. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások elfogadását írja elő a Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján a rendelet II. mellékletében nem említett területekre.

| (3) | A légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet (4) 9. cikke előírja, hogy a működési engedély megadása vagy érvényessége annak függvénye, hogy rendelkeznek-e a működési engedélyben foglalt tevékenységi köröket megállapító és a tervezett rendeletben megállapított feltételeknek megfelelő érvényes üzemben tartási engedéllyel (AOC). Helyénvaló tehát ezeket a feltételeket most megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet (4) 9. cikke előírja, hogy a működési engedély megadása vagy érvényessége annak függvénye, hogy rendelkeznek-e a működési engedélyben foglalt tevékenységi köröket megállapító és a tervezett rendeletben megállapított feltételeknek megfelelő érvényes üzemben tartási engedéllyel (AOC). Helyénvaló tehát ezeket a feltételeket most megállapítani.

| (4) | A Társult Légügyi Hatóságok (JAA) elfogadtak egy összehangolt szabálycsomagot a kereskedelmi célú repülőgépes légi közlekedésre Közös Légügyi Követelmények – Kereskedelmi célú légi közlekedés (repülőgépek) (JAR-OPS 1) néven. Ezek a szabályok (2005. január 1-jei 8. módosítás) előírják az ilyen típusú üzemben tartáshoz szükséges biztonsági szintet, és ezért jó alapot adnak a közösségi jogalkotáshoz a repülőgépek üzemben tartása terén. A JAR-OPS 1-t annak gazdasági és szociális téren gyakorolt számos következményét figyelembe véve módosítani kellett, hogy a közösségi jogszabályokkal és politikákkal összhangba kerüljön. Az új szöveg nem illeszthető be a közösségi jogba a JAR-OPS 1-re történő egyszerű hivatkozással a 3922/91/EGK rendeletben. Ennélfogva egy új, a közös szabályokat tartalmazó mellékletet kell beilleszteni az említett rendeletbe. |
| --- | --- |

(4)

A Társult Légügyi Hatóságok (JAA) elfogadtak egy összehangolt szabálycsomagot a kereskedelmi célú repülőgépes légi közlekedésre Közös Légügyi Követelmények – Kereskedelmi célú légi közlekedés (repülőgépek) (JAR-OPS 1) néven. Ezek a szabályok (2005. január 1-jei 8. módosítás) előírják az ilyen típusú üzemben tartáshoz szükséges biztonsági szintet, és ezért jó alapot adnak a közösségi jogalkotáshoz a repülőgépek üzemben tartása terén. A JAR-OPS 1-t annak gazdasági és szociális téren gyakorolt számos következményét figyelembe véve módosítani kellett, hogy a közösségi jogszabályokkal és politikákkal összhangba kerüljön. Az új szöveg nem illeszthető be a közösségi jogba a JAR-OPS 1-re történő egyszerű hivatkozással a 3922/91/EGK rendeletben. Ennélfogva egy új, a közös szabályokat tartalmazó mellékletet kell beilleszteni az említett rendeletbe.

| (5) | A légijárművek üzemben tartóinak elegendő rugalmasságot kell biztosítani, hogy reagálni tudjanak az előre nem látott, sürgős üzemben tartási körülményekre vagy korlátozott ideig fennálló üzemben tartási igényekre, vagy hogy be tudják bizonyítani, hogy a mellékletben (a továbbiakban: III. melléklet) foglalt közös szabályok alkalmazásától eltérő eszközökkel egyenértékű biztonsági szintet tudnak elérni. A tagállamokat ezért fel kell hatalmazni, hogy kivételeket engedélyezzenek vagy eltéréseket vezessenek be a közös műszaki előírásokhoz és közigazgatási eljárásokhoz képest. Mivel az ilyen kivételek és eltérések bizonyos esetekben alááshatják a közös biztonsági standardokat vagy torzulásokat okozhatnak a piacon, ezért alkalmazási körüket szigorúan korlátozni kell, és engedélyezésüket megfelelő közösségi ellenőrzésnek kell alávetni. Ebben a tekintetben a Bizottságot kell felhatalmazni, hogy védintézkedéseket tegyen. |
| --- | --- |

(5)

A légijárművek üzemben tartóinak elegendő rugalmasságot kell biztosítani, hogy reagálni tudjanak az előre nem látott, sürgős üzemben tartási körülményekre vagy korlátozott ideig fennálló üzemben tartási igényekre, vagy hogy be tudják bizonyítani, hogy a mellékletben (a továbbiakban: III. melléklet) foglalt közös szabályok alkalmazásától eltérő eszközökkel egyenértékű biztonsági szintet tudnak elérni. A tagállamokat ezért fel kell hatalmazni, hogy kivételeket engedélyezzenek vagy eltéréseket vezessenek be a közös műszaki előírásokhoz és közigazgatási eljárásokhoz képest. Mivel az ilyen kivételek és eltérések bizonyos esetekben alááshatják a közös biztonsági standardokat vagy torzulásokat okozhatnak a piacon, ezért alkalmazási körüket szigorúan korlátozni kell, és engedélyezésüket megfelelő közösségi ellenőrzésnek kell alávetni. Ebben a tekintetben a Bizottságot kell felhatalmazni, hogy védintézkedéseket tegyen.

| (6) | Vannak olyan jól meghatározott esetek, amelyekben a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és a pihenési követelmények tekintetében nemzeti előírásokat fogadjanak el vagy tartsanak fenn, ha ezek megfelelnek a közösen megállapított eljárásoknak, és amíg a tudományos ismereteken és a legjobb gyakorlaton alapuló közösségi szabályok meg nem születnek. |
| --- | --- |

(6)

Vannak olyan jól meghatározott esetek, amelyekben a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és a pihenési követelmények tekintetében nemzeti előírásokat fogadjanak el vagy tartsanak fenn, ha ezek megfelelnek a közösen megállapított eljárásoknak, és amíg a tudományos ismereteken és a legjobb gyakorlaton alapuló közösségi szabályok meg nem születnek.

| (7) | E rendelet célja magas szintű, harmonizált biztonsági előírások megállapítása, beleértve repülési és szolgálati idő korlátozását, és a pihenő idők meghatározását. Egyes tagállamokban léteznek kollektív munkaszerződések és/vagy jogszabályok, amelyek jobb feltételeket tartalmaznak a repülési és szolgálati idő korlátozása, valamint a légiutaskísérők munkakörülményei tekintetében. E rendelet értelmében semmi nem korlátozza ilyen szerződések kötésének vagy fenntartásának lehetőségét. A tagállamok fenntarthatják azon jogszabályaikat, amelyek az e rendeletben foglaltaknál kedvezőbb feltételeket tartalmaznak. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet célja magas szintű, harmonizált biztonsági előírások megállapítása, beleértve repülési és szolgálati idő korlátozását, és a pihenő idők meghatározását. Egyes tagállamokban léteznek kollektív munkaszerződések és/vagy jogszabályok, amelyek jobb feltételeket tartalmaznak a repülési és szolgálati idő korlátozása, valamint a légiutaskísérők munkakörülményei tekintetében. E rendelet értelmében semmi nem korlátozza ilyen szerződések kötésének vagy fenntartásának lehetőségét. A tagállamok fenntarthatják azon jogszabályaikat, amelyek az e rendeletben foglaltaknál kedvezőbb feltételeket tartalmaznak.

| (8) | A 3922/91/EGK rendelet bizottsági eljárásra vonatkozó rendelkezéseit a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (5) figyelembe véve kell módosítani. |
| --- | --- |

(8)

A 3922/91/EGK rendelet bizottsági eljárásra vonatkozó rendelkezéseit a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (5) figyelembe véve kell módosítani.

| (9) | A 3922/91/EGK rendeletnek az alkalmazási körre vonatkozó rendelkezéseit a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), valamint végrehajtási szabályai, azaz a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (7), továbbá a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2003. november 20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet (8) figyelembevételével kell módosítani. |
| --- | --- |

(9)

A 3922/91/EGK rendeletnek az alkalmazási körre vonatkozó rendelkezéseit a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), valamint végrehajtási szabályai, azaz a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet (7), továbbá a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2003. november 20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet (8) figyelembevételével kell módosítani.

| (10) | E rendelet – különösen a III. melléklet Q. részében lefektetett repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozásokról és pihenési követelményekről szóló rendelkezések – figyelembe veszi a 2000/79/EK irányelvben (9) már megállapított korlátokat és minimális szinteket. Az említett irányelvben megállapított korlátokat mindig be kell tartani a polgári légi közlekedésben foglalkoztatott utazó munkavállalókra. A III. melléklet Q. részének rendelkezései, vagy más, e rendeletnek megfelelően elfogadott rendelkezések semmilyen módon nem lehetnek tágabbak, és ezáltal nem nyújthatnak kisebb védelmet e munkavállalók részére. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet – különösen a III. melléklet Q. részében lefektetett repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozásokról és pihenési követelményekről szóló rendelkezések – figyelembe veszi a 2000/79/EK irányelvben (9) már megállapított korlátokat és minimális szinteket. Az említett irányelvben megállapított korlátokat mindig be kell tartani a polgári légi közlekedésben foglalkoztatott utazó munkavállalókra. A III. melléklet Q. részének rendelkezései, vagy más, e rendeletnek megfelelően elfogadott rendelkezések semmilyen módon nem lehetnek tágabbak, és ezáltal nem nyújthatnak kisebb védelmet e munkavállalók részére.

| (11) | A tagállamoknak továbbra is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a személyzet tagjainak repülési és szolgálati idejével kapcsolatos korlátozásokra és a pihenési követelményekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket tovább alkalmazzák, ha a nemzeti rendelkezések által megállapított korlátok a III. melléklet Q. részében megállapított felső korlátok alatt és alsó korlátok felett vannak. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak továbbra is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a személyzet tagjainak repülési és szolgálati idejével kapcsolatos korlátozásokra és a pihenési követelményekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket tovább alkalmazzák, ha a nemzeti rendelkezések által megállapított korlátok a III. melléklet Q. részében megállapított felső korlátok alatt és alsó korlátok felett vannak.

| (12) | A tagállamoknak lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy a személyzet tagjainak repülési és szolgálati idejével kapcsolatos korlátozásokra és a pihenési követelményekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket tovább alkalmazzák olyan területeken, amelyeket jelenleg nem szabályoz a III. melléklet Q. része, azaz az egypilótás üzemeltetés és a vészhelyzeti egészségügyi üzemeltetés maximális napi repülési szolgálati időszakára, a több időzóna átutazása esetén alkalmazandó repülési szolgálati idő csökkentésére vagy a pihenési idő megnövelésére vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamoknak lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy a személyzet tagjainak repülési és szolgálati idejével kapcsolatos korlátozásokra és a pihenési követelményekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket tovább alkalmazzák olyan területeken, amelyeket jelenleg nem szabályoz a III. melléklet Q. része, azaz az egypilótás üzemeltetés és a vészhelyzeti egészségügyi üzemeltetés maximális napi repülési szolgálati időszakára, a több időzóna átutazása esetén alkalmazandó repülési szolgálati idő csökkentésére vagy a pihenési idő megnövelésére vonatkozó rendelkezéseket.

| (13) | Tudományos és egészségügyi értékelést kell végezni a repülési és szolgálati idő korlátaira és a pihenési követelményekre, valamint –
  adott esetben
  – a légiutas-kísérő személyzetre vonatkozó rendelkezésekről az e rendelet hatálybalépésétől számított
  két
  éven belül. |
| --- | --- |

(13)

Tudományos és egészségügyi értékelést kell végezni a repülési és szolgálati idő korlátaira és a pihenési követelményekre, valamint –
  adott esetben
  – a légiutas-kísérő személyzetre vonatkozó rendelkezésekről az e rendelet hatálybalépésétől számított
  két
  éven belül.

| (14) | E rendelet nem befolyásolja a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944-es chicagói egyezményben, illetve a harmadik országok közösségi repülőtereket használó légi járműveinek biztonságáról szóló, 2004. április 21-i 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) rögzített átvizsgálási rendelkezések alkalmazását. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet nem befolyásolja a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944-es chicagói egyezményben, illetve a harmadik országok közösségi repülőtereket használó légi járműveinek biztonságáról szóló, 2004. április 21-i 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) rögzített átvizsgálási rendelkezések alkalmazását.

| (15) | A gibraltári repülőtér használatát érintő fokozottabb együttműködésre vonatkozó szabályokról megállapodás született Londonban 1987. december 2-án a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság között a két ország külügyminiszterei által kiadott közös nyilatkozat formájában. E szabályok gyakorlati alkalmazása azonban még várat magára. |
| --- | --- |

(15)

A gibraltári repülőtér használatát érintő fokozottabb együttműködésre vonatkozó szabályokról megállapodás született Londonban 1987. december 2-án a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság között a két ország külügyminiszterei által kiadott közös nyilatkozat formájában. E szabályok gyakorlati alkalmazása azonban még várat magára.

| (16) | Ezért a 3922/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

Ezért a 3922/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3922/91/EGK rendelet a következőknek megfelelően módosul:

| 1. | A szöveg a (9) preambulumbekezdés után a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:




  „A repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos rendelkezések alkalmazása jelentős zavarokat okozhat a szolgálati beosztási rendszerekben a kizárólag éjszakai üzemeltetésen alapuló üzemtípusoknál; mivel a Bizottságnak felmérést kellene végeznie az érintettek által szolgáltatott bizonyítékok alapján, továbbá javaslatot kellene tennie a repülési és szolgálati időkre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos rendelkezések kiigazítására annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni ezeket a speciális üzemtípusokat is”. |
| --- | --- |

1.

A szöveg a (9) preambulumbekezdés után a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„A repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos rendelkezések alkalmazása jelentős zavarokat okozhat a szolgálati beosztási rendszerekben a kizárólag éjszakai üzemeltetésen alapuló üzemtípusoknál; mivel a Bizottságnak felmérést kellene végeznie az érintettek által szolgáltatott bizonyítékok alapján, továbbá javaslatot kellene tennie a repülési és szolgálati időkre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos rendelkezések kiigazítására annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni ezeket a speciális üzemtípusokat is”.

| 2. | A szöveg a (10) preambulumbekezdés után a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:




  „Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek ...

   (11)

  -ig be kell fejeznie a III. melléklet Q. és adott esetben O. részében meghatározott tudományos és egészségügyi értékelést. Ezen értékelés alapján, és a 12. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottságnak szükség esetén haladéktalanul javaslatokat kell készítenie és benyújtania az adott technikai szabályozások módosítására;




  A 8a. cikkben említett egyes rendelkezések értékelésével kapcsolatban további lépéseket kell tenni a légiutas-kísérő személyzet képzésének harmonizálása érdekében, hogy könnyebbé váljon a légiutaskísérők szabad mozgása a Közösségen belül; ennek során újra meg kell vizsgálni a légiutaskísérő személyzet képzése további harmonizációjának lehetőségét”. |
| --- | --- |

2.

A szöveg a (10) preambulumbekezdés után a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:

„Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek ...

   (11)

  -ig be kell fejeznie a III. melléklet Q. és adott esetben O. részében meghatározott tudományos és egészségügyi értékelést. Ezen értékelés alapján, és a 12. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottságnak szükség esetén haladéktalanul javaslatokat kell készítenie és benyújtania az adott technikai szabályozások módosítására;

A 8a. cikkben említett egyes rendelkezések értékelésével kapcsolatban további lépéseket kell tenni a légiutas-kísérő személyzet képzésének harmonizálása érdekében, hogy könnyebbé váljon a légiutaskísérők szabad mozgása a Közösségen belül; ennek során újra meg kell vizsgálni a légiutaskísérő személyzet képzése további harmonizációjának lehetőségét”.

| 3. | Az utolsó preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

3.

Az utolsó preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban kell elfogadni.

| 4. | Az 1. cikk a következőknek megfelelően módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   E rendeletet kell alkalmazni a polgári légi közlekedés biztonsága területén a műszaki előírások és közigazgatási eljárások összehangolására, a légi járművek üzemben tartásával és karbantartásával, valamint az e feladatokban érintett személyekkel és szervezetekkel kapcsolatban.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 1. cikk a következőknek megfelelően módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendeletet kell alkalmazni a polgári légi közlekedés biztonsága területén a műszaki előírások és közigazgatási eljárások összehangolására, a légi járművek üzemben tartásával és karbantartásával, valamint az e feladatokban érintett személyekkel és szervezetekkel kapcsolatban.”;

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   E rendeletnek a gibraltári repülőtérre való alkalmazása nem sértheti a Spanyol Királyságnak, illetve az Egyesült Királyságnak a repülőteret is magában foglaló terület feletti szuverenitással kapcsolatos jogvitával kapcsolatban kialakított jogi álláspontját.
  (4)   E rendeletnek a gibraltári repülőtérre való alkalmazását a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság külügyminiszterei által 1987. december 2-án kiadott közös nyilatkozatban foglalt szabályok alkalmazásáig fel kell függeszteni. Spanyolország és az Egyesült Királyság kormánya tájékoztatja a Tanácsot az említett szabályok alkalmazása megkezdésének időpontjáról.”. |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   E rendeletnek a gibraltári repülőtérre való alkalmazása nem sértheti a Spanyol Királyságnak, illetve az Egyesült Királyságnak a repülőteret is magában foglaló terület feletti szuverenitással kapcsolatos jogvitával kapcsolatban kialakított jogi álláspontját.

(4)   E rendeletnek a gibraltári repülőtérre való alkalmazását a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság külügyminiszterei által 1987. december 2-án kiadott közös nyilatkozatban foglalt szabályok alkalmazásáig fel kell függeszteni. Spanyolország és az Egyesült Királyság kormánya tájékoztatja a Tanácsot az említett szabályok alkalmazása megkezdésének időpontjáról.”.

| 5. | A 2. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:
  „
  i)
     »a Hatóság« a III. mellékletben: az az illetékes hatóság, amely a légijármű üzemben tartási engedélyét (AOC) kiadta.”. |
| --- | --- |

5.

A 2. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:

„
  i)
     »a Hatóság« a III. mellékletben: az az illetékes hatóság, amely a légijármű üzemben tartási engedélyét (AOC) kiadta.”.

| 6. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   A 11. cikk sérelme nélkül, a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra a Közösségben alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások a III. mellékletben foglalt követelmények és eljárások.
  (2)   A III. melléklet M. részére vagy annak bármely rendelkezésére történő hivatkozások a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2003. november 20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet (13) M. részére vagy annak megfelelő rendelkezéseire vonatkoznak. |
| --- | --- |

6.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A 11. cikk sérelme nélkül, a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra a Közösségben alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások a III. mellékletben foglalt követelmények és eljárások.

(2)   A III. melléklet M. részére vagy annak bármely rendelkezésére történő hivatkozások a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló, 2003. november 20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet (13) M. részére vagy annak megfelelő rendelkezéseire vonatkoznak.

| 7. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A III. mellékletben nem említett területekre a közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat a Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján kell elfogadni. A Bizottság szükség esetén és a lehető legrövidebb időn belül megfelelő javaslatokat nyújt be e területekre vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

7.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A III. mellékletben nem említett területekre a közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat a Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján kell elfogadni. A Bizottság szükség esetén és a lehető legrövidebb időn belül megfelelő javaslatokat nyújt be e területekre vonatkozóan.”.

| 8. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  Az egyik tagállam által a közös műszaki előírásokkal és közigazgatási eljárásokkal összhangban kiadott engedély alapján működő légi járművek ugyanazon feltételek mellett üzemben tarthatók a többi tagállamban, anélkül, hogy a többi tagállam további műszaki követelményeket alkalmazna vagy vizsgálatokat végezne.”. |
| --- | --- |

8.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Az egyik tagállam által a közös műszaki előírásokkal és közigazgatási eljárásokkal összhangban kiadott engedély alapján működő légi járművek ugyanazon feltételek mellett üzemben tarthatók a többi tagállamban, anélkül, hogy a többi tagállam további műszaki követelményeket alkalmazna vagy vizsgálatokat végezne.”.

| 9. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  A tagállamok elismerik az olyan bizonyítványt, amelyet másik tagállam vagy a nevében eljáró szerv e rendelettel összhangban bocsátott ki olyan, a joghatósága vagy fennhatósága alá tartozó szervezetek vagy személyek részére, amelyek, illetve akik termékek karbantartásával és légi járművek üzemben tartásával foglalkoznak.”. |
| --- | --- |

9.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A tagállamok elismerik az olyan bizonyítványt, amelyet másik tagállam vagy a nevében eljáró szerv e rendelettel összhangban bocsátott ki olyan, a joghatósága vagy fennhatósága alá tartozó szervezetek vagy személyek részére, amelyek, illetve akik termékek karbantartásával és légi járművek üzemben tartásával foglalkoznak.”.

| 10. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  (1)   A 3-7. cikk rendelkezései nem akadályozzák a tagállamokat abban, hogy azonnal reagáljanak egy, az e rendelet hatálya alá tartozó termékkel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatban felmerült biztonsági problémára.
  Amennyiben a biztonsági probléma a közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások által előírt, nem megfelelő biztonsági szintből, vagy az ilyen előírásokban és eljárásokban rejlő hiányosságokból ered, akkor a tagállam köteles haladéktalanul értesíteni a Bizottságot és a többi tagállamot a meghozott intézkedésekről és azok indokáról.
  A Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönt arról, hogy a közös műszaki előírásokban és közigazgatási eljárásokban jelentkező elégtelen biztonsági szint vagy hiányosság indokolja-e az e bekezdés első albekezdése szerint elfogadott intézkedések alkalmazásának folytatását. Ebben az esetben a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket, hogy módosítsák az érintett közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat a 4. vagy a 11. cikkel összhangban. Ha a tagállam intézkedéseit nem találják indokoltnak, a tagállam köteles visszavonni a szóban forgó intézkedéseket.
  (2)   A tagállamok kivételeket engedélyezhetnek az e rendelet által előírt műszaki követelmények és közigazgatási eljárások alól előre nem látható sürgős üzemeltetési körülmények vagy korlátozott ideig fennálló üzemeltetési igények esetén.
  A Bizottságot és a többi tagállamot tájékoztatni kell az engedélyezett kivételekről, ha ezek ismétlődő jellegűek, vagy ha két hónapnál hosszabb időtartamra engedélyezték őket.
  Amikor a Bizottságot és a többi tagállamot tájékoztatják arról, hogy egy tagállam a második albekezdés szerint engedélyezett kivételeket, a Bizottság megvizsgálja, hogy a kivételek megfelelnek-e e rendelet vagy más irányadó közösségi jogszabály biztonsági céljainak.
  Ha a Bizottság úgy találja, hogy az engedélyezett kivételek nem felelnek meg e rendelet vagy más irányadó közösségi jogszabály biztonsági céljainak, a Bizottság a 12a. cikkben említett eljárás szerint dönt a védintézkedésekről.
  Ebben az esetben az érintett tagállam visszavonja a kivételt.
  (3)   Azon esetekben, ha más eszközökkel a III. mellékletben foglalt közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások alkalmazásával elérttel egyenértékű biztonsági szintet tudnak elérni, a tagállamok a kérelmezők állampolgársága, illetve honossága szerinti megkülönböztetés nélkül és azon követelmény figyelembevételével, hogy a verseny ne torzuljon, engedélyezhetik az eltérést e rendelkezésektől.
  Ezen esetekben az érintett tagállam értesíti a Bizottságot az engedélyezés szándékáról, annak indokairól, valamint azon feltételekről, amelyek előírásával biztosítani szándékozik, hogy egyenértékű biztonsági szintet érjenek el.
  A Bizottság a tagállam általi értesítéstől számított 3 hónapon belül megindítja a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárást, hogy eldöntse, az intézkedésre vonatkozó javasolt engedély megadható-e.
  Ilyen esetben a Bizottság döntéséről értesíti valamennyi tagállamot, amelyek mind jogosultak alkalmazni ezt az intézkedést. A III. melléklet megfelelő rendelkezései szintén módosíthatóak, hogy tükrözzék az intézkedésben foglaltakat.
  Az adott intézkedésre a 6. és a 7. cikk alkalmazandó.
  (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezései ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak rendelkezéseket az e rendelet III. mellékletének Q. részében található OPS 1.1105 6. pont, OPS 1.1110 1.3 és 1.4.1. pont, OPS 1.1115 és OPS 1.1125 2.1. pont vonatkozásában, amíg a tudományos ismereteken és a legjobb gyakorlaton alapuló közösségi szabályok meg nem születnek.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról az rendelkezésekről, amelyek fenntartásáról döntenek.
  Az első albekezdésben említett OPS 1 rendelkezésektől eltérő nemzeti rendelkezésekre, amelyeket a tagállamok a III. melléklet alkalmazásának időpontját követően kívánnak elfogadni, a Bizottság a tagállam általi értesítést követő három hónapon belül megindítja a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárást, hogy eldöntse, e rendelkezések megfelelnek-e e rendelet és más közösségi jogszabályok biztonsági céljainak, és hogy alkalmazhatóak-e.
  Ilyen esetben a Bizottság az intézkedés engedélyezésére vonatkozó döntéséről valamennyi tagállamot értesíti, amelyek mind jogosultak lesznek az intézkedés alkalmazására. A III. melléklet rendelkezései szintén módosíthatóak, hogy tükrözzék az ezen intézkedésben foglaltakat.
  Az adott intézkedésre a 6. és a 7. cikk alkalmazandó.”. |
| --- | --- |

10.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

(1)   A 3-7. cikk rendelkezései nem akadályozzák a tagállamokat abban, hogy azonnal reagáljanak egy, az e rendelet hatálya alá tartozó termékkel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatban felmerült biztonsági problémára.

Amennyiben a biztonsági probléma a közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások által előírt, nem megfelelő biztonsági szintből, vagy az ilyen előírásokban és eljárásokban rejlő hiányosságokból ered, akkor a tagállam köteles haladéktalanul értesíteni a Bizottságot és a többi tagállamot a meghozott intézkedésekről és azok indokáról.

A Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönt arról, hogy a közös műszaki előírásokban és közigazgatási eljárásokban jelentkező elégtelen biztonsági szint vagy hiányosság indokolja-e az e bekezdés első albekezdése szerint elfogadott intézkedések alkalmazásának folytatását. Ebben az esetben a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket, hogy módosítsák az érintett közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat a 4. vagy a 11. cikkel összhangban. Ha a tagállam intézkedéseit nem találják indokoltnak, a tagállam köteles visszavonni a szóban forgó intézkedéseket.

(2)   A tagállamok kivételeket engedélyezhetnek az e rendelet által előírt műszaki követelmények és közigazgatási eljárások alól előre nem látható sürgős üzemeltetési körülmények vagy korlátozott ideig fennálló üzemeltetési igények esetén.

A Bizottságot és a többi tagállamot tájékoztatni kell az engedélyezett kivételekről, ha ezek ismétlődő jellegűek, vagy ha két hónapnál hosszabb időtartamra engedélyezték őket.

Amikor a Bizottságot és a többi tagállamot tájékoztatják arról, hogy egy tagállam a második albekezdés szerint engedélyezett kivételeket, a Bizottság megvizsgálja, hogy a kivételek megfelelnek-e e rendelet vagy más irányadó közösségi jogszabály biztonsági céljainak.

Ha a Bizottság úgy találja, hogy az engedélyezett kivételek nem felelnek meg e rendelet vagy más irányadó közösségi jogszabály biztonsági céljainak, a Bizottság a 12a. cikkben említett eljárás szerint dönt a védintézkedésekről.

Ebben az esetben az érintett tagállam visszavonja a kivételt.

(3)   Azon esetekben, ha más eszközökkel a III. mellékletben foglalt közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások alkalmazásával elérttel egyenértékű biztonsági szintet tudnak elérni, a tagállamok a kérelmezők állampolgársága, illetve honossága szerinti megkülönböztetés nélkül és azon követelmény figyelembevételével, hogy a verseny ne torzuljon, engedélyezhetik az eltérést e rendelkezésektől.

Ezen esetekben az érintett tagállam értesíti a Bizottságot az engedélyezés szándékáról, annak indokairól, valamint azon feltételekről, amelyek előírásával biztosítani szándékozik, hogy egyenértékű biztonsági szintet érjenek el.

A Bizottság a tagállam általi értesítéstől számított 3 hónapon belül megindítja a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárást, hogy eldöntse, az intézkedésre vonatkozó javasolt engedély megadható-e.

Ilyen esetben a Bizottság döntéséről értesíti valamennyi tagállamot, amelyek mind jogosultak alkalmazni ezt az intézkedést. A III. melléklet megfelelő rendelkezései szintén módosíthatóak, hogy tükrözzék az intézkedésben foglaltakat.

Az adott intézkedésre a 6. és a 7. cikk alkalmazandó.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezései ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak rendelkezéseket az e rendelet III. mellékletének Q. részében található OPS 1.1105 6. pont, OPS 1.1110 1.3 és 1.4.1. pont, OPS 1.1115 és OPS 1.1125 2.1. pont vonatkozásában, amíg a tudományos ismereteken és a legjobb gyakorlaton alapuló közösségi szabályok meg nem születnek.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról az rendelkezésekről, amelyek fenntartásáról döntenek.

Az első albekezdésben említett OPS 1 rendelkezésektől eltérő nemzeti rendelkezésekre, amelyeket a tagállamok a III. melléklet alkalmazásának időpontját követően kívánnak elfogadni, a Bizottság a tagállam általi értesítést követő három hónapon belül megindítja a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárást, hogy eldöntse, e rendelkezések megfelelnek-e e rendelet és más közösségi jogszabályok biztonsági céljainak, és hogy alkalmazhatóak-e.

Ilyen esetben a Bizottság az intézkedés engedélyezésére vonatkozó döntéséről valamennyi tagállamot értesíti, amelyek mind jogosultak lesznek az intézkedés alkalmazására. A III. melléklet rendelkezései szintén módosíthatóak, hogy tükrözzék az ezen intézkedésben foglaltakat.

Az adott intézkedésre a 6. és a 7. cikk alkalmazandó.”.

| 11. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „8a. cikk

  1)   ... (14) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség elvégzi a III. melléklet Q. része és
  adott esetben
  O. része rendelkezéseinek tudományos és egészségügyi értékelését.
  (2)   A polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének serelme nélkül, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (15) segítséget nyújt a Bizottságnak azon javaslatok elkészítésében, amelyek a III. melléklet
  O. és
  Q. részében található alkalmazandó műszaki előírások módosítására irányulnak.”. |
| --- | --- |

11.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„8a. cikk

1)   ... (14) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség elvégzi a III. melléklet Q. része és
  adott esetben
  O. része rendelkezéseinek tudományos és egészségügyi értékelését.

(2)   A polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének serelme nélkül, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (15) segítséget nyújt a Bizottságnak azon javaslatok elkészítésében, amelyek a III. melléklet
  O. és
  Q. részében található alkalmazandó műszaki előírások módosítására irányulnak.”.

| 12. | A 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint elvégzi a III. mellékletben foglalt közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások tudományos és műszaki előrehaladás miatt szükségessé vált kiigazításait.” |
| --- | --- |

12.

A 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint elvégzi a III. mellékletben foglalt közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások tudományos és műszaki előrehaladás miatt szükségessé vált kiigazításait.”

| 13. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk
  (1)   A Bizottságot a repülésbiztonsági bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
  Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében említett határidő három hónap.
  (3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.”. |
| --- | --- |

13.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   A Bizottságot a repülésbiztonsági bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében említett határidő három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.”.

| 14. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „12a. cikk
  Az e cikkre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 6. cikkében meghatározott védintézkedési eljárást kell alkalmazni.
  Határozatának elfogadása előtt a Bizottság konzultál a bizottsággal.
  Az 1999/468/EK határozat 6. cikkének b) pontjában említett határidő három hónap.
  Ha egy tagállam a Tanács elé terjeszti a Bizottság valamely határozatát, a Tanács minősített többséggel, három hónapon belül attól eltérő döntést hozhat.”. |
| --- | --- |

14.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Az e cikkre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 6. cikkében meghatározott védintézkedési eljárást kell alkalmazni.

Határozatának elfogadása előtt a Bizottság konzultál a bizottsággal.

Az 1999/468/EK határozat 6. cikkének b) pontjában említett határidő három hónap.

Ha egy tagállam a Tanács elé terjeszti a Bizottság valamely határozatát, a Tanács minősített többséggel, három hónapon belül attól eltérő döntést hozhat.”.

| 15. | Az e rendelet mellékletébe foglalt szöveget III. mellékletként kell beilleszteni. |
| --- | --- |

15.

Az e rendelet mellékletébe foglalt szöveget III. mellékletként kell beilleszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 3922/91/EGK rendelet 11. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, a III. mellékletet ...-tól/-től (16) kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 14., 2001.1.16., 33. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2002. szeptember 3-iálláspontja (HL C 272. E, 2003.11.13., 103. o.), a Tanács 2006. március 9-i
  közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2006. július 5-i álláspontja.

2

álláspontja

2006. március 9-i

közös

2006. július 5-i

(3)  HL L 373., 1991.12.31., 4. o. A legutóbb az 1592/2002/EK rendelettel (HL L 240., 2002.9.7., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

5

(6)  HL L 240., 2002.9.7., 1. o. A legutóbb az 1701/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 243., 2003.9.27., 6. o.
  A 706/2006/EK rendelettel (

  HL L 122., 2006.5.9., 16. o.

  ) módosított rendelet.

7

A 706/2006/EK rendelettel (

HL L 122., 2006.5.9., 16. o.

) módosított rendelet.

(8)  HL L 315., 2003.11.28., 1. o.
  A 707/2006/EK rendelettel (

  HL L 122., 2006.5.9., 17. o.

  ) módosított rendelet.

8

A 707/2006/EK rendelettel (

HL L 122., 2006.5.9., 17. o.

) módosított rendelet.

(9)  Az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról szóló, 2000. november 27-i 2000/79/EK tanácsi irányelv (HL L 302., 2000.12.1., 57. o.).

9

(10)  HL L 143., 2004.4.30., 76. o.
  A 211/2005/EK rendelettel (

  HL L 344., 2005.12.27., 15. o.

  ) módosított irányelv.

10

A 211/2005/EK rendelettel (

HL L 344., 2005.12.27., 15. o.

) módosított irányelv.

(11)  
  Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

11

Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”.

12

(13)  HL L 315., 2003.11.28., 1. o.”.

13

(14)  
  Két
  évvel e rendelet hatálybalépését követően.

14

Két

(15)  HL L 240., 2002.9.7., 1. o. A legutóbb az 1701/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.) módosított rendelet.

15

(16)  18 hónappal e rendelet hatálybalépését követően.

16

MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A KERESKEDELMI CÉLÚ REPÜLŐGÉPES KÖZLEKEDÉSI SZOLGÁLTATÁSOKRA ALKALMAZANDÓ KÖZÖS MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK ÉS KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

OPS 1: KERESKEDELMI CÉLÚ LÉGI KÖZLEKEDÉS (REPÜLŐGÉPEK)

Tartalom (Általános vázlat)

| A. RÉSZ | – | Alkalmazhatóság és fogalommeghatározások |
| --- | --- | --- |

A. RÉSZ

–

Alkalmazhatóság és fogalommeghatározások

B. RÉSZ

| – | Általános |
| --- | --- |

–

Általános

C. RÉSZ

| – | Üzemben tartók tanúsítása és felügyelete |
| --- | --- |

–

Üzemben tartók tanúsítása és felügyelete

D. RÉSZ

| – | Üzemeltetési eljárások |
| --- | --- |

–

Üzemeltetési eljárások

E. RÉSZ

| – | Üzemeltetés minden időjárásban |
| --- | --- |

–

Üzemeltetés minden időjárásban

F. RÉSZ

| – | Teljesítmény – Általános rész |
| --- | --- |

–

Teljesítmény – Általános rész

G. RÉSZ

| – | Teljesítmény – A osztály |
| --- | --- |

–

Teljesítmény – A osztály

H. RÉSZ

| – | Teljesítmény – B osztály |
| --- | --- |

–

Teljesítmény – B osztály

I. RÉSZ

| – | Teljesítmény – C osztály |
| --- | --- |

–

Teljesítmény – C osztály

J. RÉSZ

| – | Tömeg és súlypont |
| --- | --- |

–

Tömeg és súlypont

K. RÉSZ

| – | Eszközök és berendezések |
| --- | --- |

–

Eszközök és berendezések

L. RÉSZ

| – | Kommunikációs és navigációs berendezések |
| --- | --- |

–

Kommunikációs és navigációs berendezések

M. RÉSZ

| – | Repülőgépek karbantartása |
| --- | --- |

–

Repülőgépek karbantartása

N. RÉSZ

| – | Hajózószemélyzet |
| --- | --- |

–

Hajózószemélyzet

O. RÉSZ

| – | Légiutas kísérő személyzet |
| --- | --- |

–

Légiutas kísérő személyzet

P. RÉSZ

| – | Kézikönyvek, naplók és feljegyzések |
| --- | --- |

–

Kézikönyvek, naplók és feljegyzések

Q. RÉSZ

| – | Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és pihenési követelmények |
| --- | --- |

–

Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és pihenési követelmények

R. RÉSZ

| – | Veszélyes áruk légi szállítása |
| --- | --- |

–

Veszélyes áruk légi szállítása

S. RÉSZ

| – | Védelem |
| --- | --- |

–

Védelem

A. RÉSZ

ALKALMAZHATÓSÁG ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

OPS 1.001

Alkalmazhatóság

Az OPS 1. része előírja a követelményeket minden polgári repülőgép kereskedelmi célú légi közlekedési üzemeltetésére olyan üzemben tartó által, amely gazdasági tevékenységének székhelye, és, ha van, bejegyzett irodája egy tagállamban van (a továbbiakban: üzemben tartó). Az OPS 1 nem vonatkozik az alábbiakra:

| 1) | repülőgépekre, ha azokat katonai, vámőrségi és rendőrségi szolgálatok használják; valamint |
| --- | --- |

1)

repülőgépekre, ha azokat katonai, vámőrségi és rendőrségi szolgálatok használják; valamint

| 2) | ejtőernyős ugrásokra és tűzoltásra szolgáló repülésekre, és az ezekhez kapcsolódó irányító és visszatérő repülésekre, amelyeken azokat a személyeket szállítják, akiket általában az ejtőernyős ugrások és tűzoltás repülései szállítanának; valamint |
| --- | --- |

2)

ejtőernyős ugrásokra és tűzoltásra szolgáló repülésekre, és az ezekhez kapcsolódó irányító és visszatérő repülésekre, amelyeken azokat a személyeket szállítják, akiket általában az ejtőernyős ugrások és tűzoltás repülései szállítanának; valamint

| 3) | légijárművel folytatott munkavégzést közvetlenül megelőző, annak tartama alatti és azt közvetlenül követő repülésekre feltéve, hogy ezek a repülések közvetlenül kapcsolódnak ehhez a légijárművel folytatott munkavégzéshez és ezekben a személyzet tagjain kívül legfeljebb hat, a légijárművel folytatott munkavégzéshez elengedhetetlenül szükséges személyt szállítanak. |
| --- | --- |

3)

légijárművel folytatott munkavégzést közvetlenül megelőző, annak tartama alatti és azt közvetlenül követő repülésekre feltéve, hogy ezek a repülések közvetlenül kapcsolódnak ehhez a légijárművel folytatott munkavégzéshez és ezekben a személyzet tagjain kívül legfeljebb hat, a légijárművel folytatott munkavégzéshez elengedhetetlenül szükséges személyt szállítanak.

OPS 1.003

Fogalommeghatározások

| a) | E melléklet alkalmazásában:






  1. | »Elfogadott/elfogadható«: a Hatóság részéről nem kifogásolt, mint amely a rendeltetésének megfelel. |
| --- | --- | --- |

a)

E melléklet alkalmazásában:

1.

»Elfogadott/elfogadható«: a Hatóság részéről nem kifogásolt, mint amely a rendeltetésének megfelel.

| 2. | »(a Hatóság által) jóváhagyott«: (a Hatóság részéről) rendeltetésének megfelelőként dokumentált. |
| --- | --- |

2.

»(a Hatóság által) jóváhagyott«: (a Hatóság részéről) rendeltetésének megfelelőként dokumentált.

| 3. | »Minimálisan szükséges berendezések alaplistája (MMEL)«: egy összesítő lista (előszavával együtt) egy repülőgéptípushoz, amely meghatározza azokat a műszereket, felszerelési tárgyakat és funkciókat, amelyek – az alkalmazandó légiközlekedési alkalmassági bizonylatolási előírásokban rögzített biztonsági szint betartása mellett – ideiglenesen üzemképtelenek lehetnek kialakításukból eredő redundanciájuk és/vagy az előírt üzemeltetési és karbantartási eljárások, feltételek és korlátozások következtében és a folyamatos légialkalmasság alkalmazandó eljárásaival összhangban. |
| --- | --- |

3.

»Minimálisan szükséges berendezések alaplistája (MMEL)«: egy összesítő lista (előszavával együtt) egy repülőgéptípushoz, amely meghatározza azokat a műszereket, felszerelési tárgyakat és funkciókat, amelyek – az alkalmazandó légiközlekedési alkalmassági bizonylatolási előírásokban rögzített biztonsági szint betartása mellett – ideiglenesen üzemképtelenek lehetnek kialakításukból eredő redundanciájuk és/vagy az előírt üzemeltetési és karbantartási eljárások, feltételek és korlátozások következtében és a folyamatos légialkalmasság alkalmazandó eljárásaival összhangban.

| 4. | »Minimálisan szükséges berendezések listája (MEL)«: egy lista (előszavával együtt), amely előírja a repülőgép üzemeltetését meghatározott feltételek között bizonyos, a repülés megkezdésekor működésképtelen konkrét műszerekkel, felszerelési tárgyakkal vagy funkciókkal. Ezt a listát saját konkrét légijárművére az üzemben tartó készíti el, figyelembevéve légijárművének meghatározását és a vonatkozó üzemeltetési és karbantartási körülményeket, a Hatóság által jóváhagyott eljárással összhangban. |
| --- | --- |

4.

»Minimálisan szükséges berendezések listája (MEL)«: egy lista (előszavával együtt), amely előírja a repülőgép üzemeltetését meghatározott feltételek között bizonyos, a repülés megkezdésekor működésképtelen konkrét műszerekkel, felszerelési tárgyakkal vagy funkciókkal. Ezt a listát saját konkrét légijárművére az üzemben tartó készíti el, figyelembevéve légijárművének meghatározását és a vonatkozó üzemeltetési és karbantartási körülményeket, a Hatóság által jóváhagyott eljárással összhangban.

| b) | M. rész és 145. rész, az e mellékletben említettek szerint: a 2003. november 20-i 2042/2003/EK rendeletre vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

M. rész és 145. rész, az e mellékletben említettek szerint: a 2003. november 20-i 2042/2003/EK rendeletre vonatkozik.

B. RÉSZ

ÁLTALÁNOS

OPS 1.005

Általános

| a) | Egy üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet kereskdelemi célú légi közlekedés rendeltetéssel, ha betartja az OPS 1. részét. A »B« teljesítményosztályú repülőgépek üzemeltetésére vonatkozó könnyített követelmények az OPS 1.005(a) 1. függelékében találhatók. |
| --- | --- |

a)

Egy üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet kereskdelemi célú légi közlekedés rendeltetéssel, ha betartja az OPS 1. részét. A »B« teljesítményosztályú repülőgépek üzemeltetésére vonatkozó könnyített követelmények az OPS 1.005(a) 1. függelékében találhatók.

| b) | Az üzemben tartó tartsa be a kereskedelmi célú légi közlekedésben üzemeltetett repülőgépekre visszamenőlegesen alkalmazandó légialkalmassági követelményeket. |
| --- | --- |

b)

Az üzemben tartó tartsa be a kereskedelmi célú légi közlekedésben üzemeltetett repülőgépekre visszamenőlegesen alkalmazandó légialkalmassági követelményeket.

| c) | Minden repülőgépet Légialkalmassági Bizonyítványának feltételei betartásával és a repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvében foglalt korlátozások keretei között kell üzemben tartani. |
| --- | --- |

c)

Minden repülőgépet Légialkalmassági Bizonyítványának feltételei betartásával és a repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvében foglalt korlátozások keretei között kell üzemben tartani.

| d) | Minden földi repülésggyakorló berendezést (STD), mint amilyenek a repülésszimulátorok vagy a repülésgyakorló berendezések (FTD), amelyek egy repülőgépet oktatás és/vagy számonkérés céljára helyettesítenek, a földi repülésggyakorló berendezésekre vonatkozó követelményeknek megfelelően minősíteni kell. Az ilyen STD-ket használni szándékozó üzemben tartóknak be kell szerezniük a Hatóság jóváhagyását. |
| --- | --- |

d)

Minden földi repülésggyakorló berendezést (STD), mint amilyenek a repülésszimulátorok vagy a repülésgyakorló berendezések (FTD), amelyek egy repülőgépet oktatás és/vagy számonkérés céljára helyettesítenek, a földi repülésggyakorló berendezésekre vonatkozó követelményeknek megfelelően minősíteni kell. Az ilyen STD-ket használni szándékozó üzemben tartóknak be kell szerezniük a Hatóság jóváhagyását.

OPS 1.020

Törvények, rendeletek és eljárások – Az üzemben tartó felelőssége

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:

| (1) | minden alkalmazottban tudatosítsa, hogy kötelesek betartani azon államok törvényeit, rendeleteit és eljárásait, amelyekben az üzemeltetés történik és amelyek feladataik ellátására vonatkoznak; és |
| --- | --- |

(1)

minden alkalmazottban tudatosítsa, hogy kötelesek betartani azon államok törvényeit, rendeleteit és eljárásait, amelyekben az üzemeltetés történik és amelyek feladataik ellátására vonatkoznak; és

| (2) | a személyzet minden tagja ismerje a feladataik ellátására vonatkozó törvényeket, rendeleteket és eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

a személyzet minden tagja ismerje a feladataik ellátására vonatkozó törvényeket, rendeleteket és eljárásokat.

OPS 1.025

Közös nyelv

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a személyzet minden tagja képes legyen egy közös nyelven kommunikálni. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a személyzet minden tagja képes legyen egy közös nyelven kommunikálni.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes üzemben tartó személyzet képes legyen megérteni a nyelvet, amelyen az Üzemben Tartási Kézikönyv feladataikra és felelősségeikre vonatkozó részeit írták. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes üzemben tartó személyzet képes legyen megérteni a nyelvet, amelyen az Üzemben Tartási Kézikönyv feladataikra és felelősségeikre vonatkozó részeit írták.

OPS 1.030

Minimálisan szükséges berendezések listája – Az üzemben tartó felelőssége

| (a) | Az üzemben tartó minden repülőgépre elkészít egy, a Hatóság által jóváhagyott, a minimálisan szükséges berendezések listáját (MEL). Ennek a Hatóság által elfogadott vonatkozó, a minimálisan szükséges berendezések alaplistáján (MMEL) (ha ilyen van) kell alapulnia, de nem lehet annál kevésbé korlátozó. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó minden repülőgépre elkészít egy, a Hatóság által jóváhagyott, a minimálisan szükséges berendezések listáját (MEL). Ennek a Hatóság által elfogadott vonatkozó, a minimálisan szükséges berendezések alaplistáján (MMEL) (ha ilyen van) kell alapulnia, de nem lehet annál kevésbé korlátozó.

| (b) | Az üzemben tartó a repülőgépet csak a MEL-lel összhangban üzemeltetheti, kivéve, ha a Hatóság engedélyezi az eltérést. Semmilyen körülmények között nem engedhet meg egy ilyen engedély az MMEL korlátozásait túllépő üzemeltetést. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó a repülőgépet csak a MEL-lel összhangban üzemeltetheti, kivéve, ha a Hatóság engedélyezi az eltérést. Semmilyen körülmények között nem engedhet meg egy ilyen engedély az MMEL korlátozásait túllépő üzemeltetést.

OPS 1.035

Minőségügyi rendszer

| (a) | Az üzemben tartó állítson fel egy minőségügyi rendszert és jelöljön ki egy minőségügyi vezetőt, aki figyelemmel kíséri az eljárások helyességét, amelyek a biztonságos üzemeltetéshez és a repülőgépek légialkalmasságának biztosításához szükségesek. A betartás figyelemmel kísérésének tartalmaznia kell egy visszajelzési rendszert a felelős vezetőnek, hogy szükség esetén a javító lépéseket megtegye. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó állítson fel egy minőségügyi rendszert és jelöljön ki egy minőségügyi vezetőt, aki figyelemmel kíséri az eljárások helyességét, amelyek a biztonságos üzemeltetéshez és a repülőgépek légialkalmasságának biztosításához szükségesek. A betartás figyelemmel kísérésének tartalmaznia kell egy visszajelzési rendszert a felelős vezetőnek, hogy szükség esetén a javító lépéseket megtegye.

| (b) | A minőségügyi rendszer foglaljon magába egy minőségbiztosítási programot, amely eljárásokat tartalmaz annak ellenőrzésére, hogy minden műveletet az összes vonatkozó követelménnyel, szabvánnyal és eljárással összhangban végeznek. |
| --- | --- |

(b)

A minőségügyi rendszer foglaljon magába egy minőségbiztosítási programot, amely eljárásokat tartalmaz annak ellenőrzésére, hogy minden műveletet az összes vonatkozó követelménnyel, szabvánnyal és eljárással összhangban végeznek.

| (c) | A minőségügyi rendszernek és a minőségügyi vezetőnek a Hatóság számára elfogadhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

(c)

A minőségügyi rendszernek és a minőségügyi vezetőnek a Hatóság számára elfogadhatónak kell lennie.

| (d) | A minőségügyi rendszert a vonatkozó dokumentációban le kell írni. |
| --- | --- |

(d)

A minőségügyi rendszert a vonatkozó dokumentációban le kell írni.

| (e) | A fenti (a) albekezdés ellenére a Hatóság elfogadhatja két minőségügyi vezető kijelölését, egyet az üzemeltetésre és egyet a karbantartásra, ha az üzemben tartó kijelölt egy minőségirányítási szervezeti egységet annak biztosítására, hogy a minőségügyi rendszert a teljes üzemeltetés területén egységesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(e)

A fenti (a) albekezdés ellenére a Hatóság elfogadhatja két minőségügyi vezető kijelölését, egyet az üzemeltetésre és egyet a karbantartásra, ha az üzemben tartó kijelölt egy minőségirányítási szervezeti egységet annak biztosítására, hogy a minőségügyi rendszert a teljes üzemeltetés területén egységesen alkalmazzák.

OPS 1.037

Balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program

| (a) | Az üzemben tartó alakítson ki és tartson fenn egy balesetmegelőzési és repülésbiztonsági programot, amely integrálható a minőségügyi rendszerbe, és amely tartalmaz:






  (1) | programokat az üzemeltetésben részt vevő valamennyi személy kockázattudatának elérésére és fenntartására; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó alakítson ki és tartson fenn egy balesetmegelőzési és repülésbiztonsági programot, amely integrálható a minőségügyi rendszerbe, és amely tartalmaz:

(1)

programokat az üzemeltetésben részt vevő valamennyi személy kockázattudatának elérésére és fenntartására; és

| (2) | egy eseménybejelentő rendszert, amely lehetővé teszi a vonatkozó események és balesetek jelentéseinek összekapcsolását és kiértékelését, hogy azonosítani lehessen a kedvezőtlen tendenciákat vagy a hiányosságokat kezelni lehessen a repülésbiztonság érdekében. A rendszer védje meg a bejelentők személyazonosságát és tegye lehetővé a bejelentések névtelen megtételét; és |
| --- | --- |

(2)

egy eseménybejelentő rendszert, amely lehetővé teszi a vonatkozó események és balesetek jelentéseinek összekapcsolását és kiértékelését, hogy azonosítani lehessen a kedvezőtlen tendenciákat vagy a hiányosságokat kezelni lehessen a repülésbiztonság érdekében. A rendszer védje meg a bejelentők személyazonosságát és tegye lehetővé a bejelentések névtelen megtételét; és

| (3) | a balesetekre és eseményekre vonatkozó releváns információk kiértékelését és a releváns információ továbbadását, de nem a hibáztatást; és |
| --- | --- |

(3)

a balesetekre és eseményekre vonatkozó releváns információk kiértékelését és a releváns információ továbbadását, de nem a hibáztatást; és

| (4) | egy repülési adat monitoring programot a 27 000 kg feletti maximális felszálló tömegű (MTOM) repülőgépekre. A repülési adat monitoring (FDM) a rutin üzemből származó digitális repülési adatok proaktív felhasználása a repülésbiztonság javítására. A repülési adat monitoring program ne legyen számonkérő jellegű és megfelelő óvintézkedéseket tartalmazzon az adatok forrásainak védelmére; és |
| --- | --- |

(4)

egy repülési adat monitoring programot a 27 000 kg feletti maximális felszálló tömegű (MTOM) repülőgépekre. A repülési adat monitoring (FDM) a rutin üzemből származó digitális repülési adatok proaktív felhasználása a repülésbiztonság javítására. A repülési adat monitoring program ne legyen számonkérő jellegű és megfelelő óvintézkedéseket tartalmazzon az adatok forrásainak védelmére; és

| (5) | a program irányításáért felelős személy kinevezését. |
| --- | --- |

(5)

a program irányításáért felelős személy kinevezését.

| (b) | A balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program által eredményezett javító intézkedésekre vonatkozó javaslatok megtétele a program irányításáért felelős személy feladata. |
| --- | --- |

(b)

A balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program által eredményezett javító intézkedésekre vonatkozó javaslatok megtétele a program irányításáért felelős személy feladata.

| (c) | A baleseti és repülés-biztonsági program alapján tett intézkedések hatékonyságát a minőségügyi vezető figyeli és értékeli. |
| --- | --- |

(c)

A baleseti és repülés-biztonsági program alapján tett intézkedések hatékonyságát a minőségügyi vezető figyeli és értékeli.

OPS 1.040

A személyzet tagja

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózó és légiutaskísérő-személyzet minden tagja szolgálati feladatainak végrehajtására képzett és alkalmas legyen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózó és légiutaskísérő-személyzet minden tagja szolgálati feladatainak végrehajtására képzett és alkalmas legyen.

| (b) | Ahol vannak olyan tagjai a személyzetnek, akik nem a légiutaskísérő-személyzet tagjai, akik feladataikat a repülőgép utasterében látják el, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ezek






  (1) | nem téveszthetők össze a légiutaskísérő-személyzet tagjaival az utasok által; |
| --- | --- | --- |

(b)

Ahol vannak olyan tagjai a személyzetnek, akik nem a légiutaskísérő-személyzet tagjai, akik feladataikat a repülőgép utasterében látják el, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ezek

(1)

nem téveszthetők össze a légiutaskísérő-személyzet tagjaival az utasok által;

| (2) | nem foglalnak el helyeket, amelyeket a szükséges légiutaskísérő-személyzetnek jelöltek ki; |
| --- | --- |

(2)

nem foglalnak el helyeket, amelyeket a szükséges légiutaskísérő-személyzetnek jelöltek ki;

| (3) | nem akadályozzák a légiutaskísérő-személyzetet feladataik ellátásában. |
| --- | --- |

(3)

nem akadályozzák a légiutaskísérő-személyzetet feladataik ellátásában.

OPS 1.050

Kutatási és mentési információk

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a tervezett repüléssel kapcsolatosan a kutatási és mentési szolgálatokkal összefüggő lényeges információk a fedélzeten könnyen hozzáférhetők legyenek.

OPS 1.055

Információ a fedélzeten lévő vészhelyzeti és életmentő eszközökről

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a mentést koordináló központokkal való azonnali közlésre rendelkezésre álljanak a valamennyi repülőgépén lévő vészhelyzeti és életmentő eszközökről információt tartalmazó listák. Ez az információ tartalmazza, amennyire értelmezhető, a mentőtutajok és pirotechnikai eszközök számát, színét és típusát, a vészmentő orvosi felszerelések és vízben használatos eszközök részletes ismertetését, valamint a hordozható vészrádió berendezések típusát és frekvenciáit.

OPS 1.060

Kényszerleszállás vízre

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 30 utasülést meghaladó jóváhagyott konfigurációjú repülőgépet olyan víz fölött történő repülés végrehajtására, amelynek távolsága a kényszerleszállás végrehajtását lehetővé tevő szárazföldtől több, mint 400 tengeri mérföld, vagy utazósebességgel több, mint 120 perces repülést igényel, – amelyik a kevesebb –, ha a repülőgép megfelel a vonatkozó légialkalmassági előírásban a vízre történő kényszerleszállásra megadott követelményeknek.

OPS 1.065

Hadi fegyverek és lőszerek szállítása

| (a) | Az üzemben tartó nem szállíthat hadi fegyvereket és lőszereket, kivéve ha erre az összes érintett állam megadta a jóváhagyást. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó nem szállíthat hadi fegyvereket és lőszereket, kivéve ha erre az összes érintett állam megadta a jóváhagyást.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hadi fegyverek és lőszerek:






  (1) | az utasok számára a repülés során hozzáférhetetlen helyen legyenek tárolva a repülőgépen; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hadi fegyverek és lőszerek:

(1)

az utasok számára a repülés során hozzáférhetetlen helyen legyenek tárolva a repülőgépen; és

| (2) | tűzfegyverek esetén ne legyenek megtöltve, kivéve, ha a repülés megkezdése előtt az összes érintett állam hozzájárult ahhoz, hogy ezeket a hadi fegyvereket és lőszereket az ebben az albekezdésben megadottól részben vagy teljesen eltérő körülmények között szállítsák. |
| --- | --- |

(2)

tűzfegyverek esetén ne legyenek megtöltve, kivéve, ha a repülés megkezdése előtt az összes érintett állam hozzájárult ahhoz, hogy ezeket a hadi fegyvereket és lőszereket az ebben az albekezdésben megadottól részben vagy teljesen eltérő körülmények között szállítsák.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnokot a repülés megkezdése előtt értesítsék a szállítani szándékozott összes hadi fegyver és lőszer részletes adatairól és elhelyezkedéséről a fedélzeten. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnokot a repülés megkezdése előtt értesítsék a szállítani szándékozott összes hadi fegyver és lőszer részletes adatairól és elhelyezkedéséről a fedélzeten.

OPS 1.070

Sportfegyverek és –lőszerek szállítása

| (a) | Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy bejelentsék neki az összes légi szállításra szánt sportfegyvert. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy bejelentsék neki az összes légi szállításra szánt sportfegyvert.

| (b) | A sportfegyverek szállítását elvállaló üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ezek:






  (1) | az utasok számára a repülés során hozzáférhetetlen helyen legyenek tárolva a repülőgépen, – kivéve, ha a hatóság úgy döntött, hogy ezen rendelkezés teljesítése nem célszerű, és elfogadta, hogy más eljárásokat alkalmazzanak; és |
| --- | --- | --- |

(b)

A sportfegyverek szállítását elvállaló üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ezek:

(1)

az utasok számára a repülés során hozzáférhetetlen helyen legyenek tárolva a repülőgépen, – kivéve, ha a hatóság úgy döntött, hogy ezen rendelkezés teljesítése nem célszerű, és elfogadta, hogy más eljárásokat alkalmazzanak; és

| (2) | tűzfegyverek és más olyan fegyverek esetén, amelyek töltényeket tartalmaznak, ne legyenek megtöltve. |
| --- | --- |

(2)

tűzfegyverek és más olyan fegyverek esetén, amelyek töltényeket tartalmaznak, ne legyenek megtöltve.

| (c) | A sportfegyverek lőszerei szállíthatók az utasok feladott csomagjaiban bizonyos korlátozások mellett, a műszaki utasításokkal összhangban (lásd OPS 1.1160 (b) pont (5) albekezdése), amint az az OPS 1.1150 (a) pont (15) albekezdésében meg van határozva. |
| --- | --- |

(c)

A sportfegyverek lőszerei szállíthatók az utasok feladott csomagjaiban bizonyos korlátozások mellett, a műszaki utasításokkal összhangban (lásd OPS 1.1160 (b) pont (5) albekezdése), amint az az OPS 1.1150 (a) pont (15) albekezdésében meg van határozva.

OPS 1.075

Személyek szállításának módja

Az üzemben tartó tegyen meg minden intézkedést annak biztosítására, hogy a repülés során semmilyen személy ne legyen a repülőgép bármely olyan részében, amely nem személyek elhelyezésére van tervezve, kivéve, ha a parancsnok ideiglenes tartózkodást engedélyez a repülőgép valamely részén:

| (1) | abból a célból, hogy a repülőgép vagy az azon lévő személyek, állatok vagy rakományok biztonságához szükséges tevékenységek végrehajthatók legyenek; vagy |
| --- | --- |

(1)

abból a célból, hogy a repülőgép vagy az azon lévő személyek, állatok vagy rakományok biztonságához szükséges tevékenységek végrehajthatók legyenek; vagy

| (2) | melyben csomagot vagy rakományt szállítanak, amelyet oly módon terveztek, hogy repülés közben lehetséges legyen a személyek hozzáférése ezen részekhez. |
| --- | --- |

(2)

melyben csomagot vagy rakományt szállítanak, amelyet oly módon terveztek, hogy repülés közben lehetséges legyen a személyek hozzáférése ezen részekhez.

OPS 1.080

Veszélyes áruk felajánlása repülőgépen történő szállításra

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak biztosítására, hogy egyetlen személy se ajánljon fel, vagy vegyen át veszélyes árukat repülőgépen történő szállításra, kivéve, ha az érintett személy megfelelően képzett, az áruk pontos osztálybasorolása, dokumentálása, igazolása, leírása, csomagolása, megjelölése, címkézése megtörtént, továbbá azok a műszaki utasításokban és a vonatkozó közösségi jogszabályokban előírtak szerint a szállításhoz megfelelő állapotban vannak.

OPS 1.085

A személyzet felelőssége

| (a) | A személyzet tagjai felelősek feladataik pontos végrehajtásáért, amelyek:






  (1) | a repülőgép és a rajta lévő személyek biztonságával kapcsolatosak; és |
| --- | --- | --- |

(a)

A személyzet tagjai felelősek feladataik pontos végrehajtásáért, amelyek:

(1)

a repülőgép és a rajta lévő személyek biztonságával kapcsolatosak; és

| (2) | elő vannak írva az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadott utasításokban és eljárásokban. |
| --- | --- |

(2)

elő vannak írva az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadott utasításokban és eljárásokban.

| (b) | A személyzet tagja köteles:






  (1) | jelenteni a parancsnoknak minden olyan hibát, kiesést, rendellenességet vagy hiányosságot, amelyről úgy gondolja, hogy veszélyeztetheti a repülőgép, ideértve biztonsági rendszerek, légialkalmasságát vagy biztonságos működését. |
| --- | --- | --- |

(b)

A személyzet tagja köteles:

(1)

jelenteni a parancsnoknak minden olyan hibát, kiesést, rendellenességet vagy hiányosságot, amelyről úgy gondolja, hogy veszélyeztetheti a repülőgép, ideértve biztonsági rendszerek, légialkalmasságát vagy biztonságos működését.

| (2) | jelenteni a parancsnoknak minden olyan eseményt, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna az üzemeltetés biztonságát; |
| --- | --- |

(2)

jelenteni a parancsnoknak minden olyan eseményt, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna az üzemeltetés biztonságát;

| (3) | használni az OPS 1.037 (a)(2) szerinti üzemben tartói esemény jelentési rendszereket. Minden ilyen esetben a jelentés(ek) egy példányát be kell mutatni az érintett parancsnoknak. |
| --- | --- |

(3)

használni az OPS 1.037 (a)(2) szerinti üzemben tartói esemény jelentési rendszereket. Minden ilyen esetben a jelentés(ek) egy példányát be kell mutatni az érintett parancsnoknak.

| (c) | A fenti (b) pont semmilyen módon nem kötelezi a személyzet egy tagját, hogy egy olyan eseményt jelentsen, amelyen a személyzet egy másik tagja már bejelentett. |
| --- | --- |

(c)

A fenti (b) pont semmilyen módon nem kötelezi a személyzet egy tagját, hogy egy olyan eseményt jelentsen, amelyen a személyzet egy másik tagja már bejelentett.

| (d) | A személyzet tagja nem végezhet feladatokat a repülőgépen a következő esetekben:






  (1) | Ha olyan gyógyszer hatása alatt áll, amely a biztonságra káros módon befolyásolhatja képességeit. |
| --- | --- | --- |

(d)

A személyzet tagja nem végezhet feladatokat a repülőgépen a következő esetekben:

(1)

Ha olyan gyógyszer hatása alatt áll, amely a biztonságra káros módon befolyásolhatja képességeit.

| (2) | Mélyvízi merülést követően egy ésszerű időtartam elmúlásáig; |
| --- | --- |

(2)

Mélyvízi merülést követően egy ésszerű időtartam elmúlásáig;

| (3) | Véradást követően egy ésszerű időtartam elmúlásáig; |
| --- | --- |

(3)

Véradást követően egy ésszerű időtartam elmúlásáig;

| (4) | Ha nem teljesíti a vonatkozó egészségügyi követelményeket, vagy kételkedik abban, hogy képes feladatai ellátására; vagy |
| --- | --- |

(4)

Ha nem teljesíti a vonatkozó egészségügyi követelményeket, vagy kételkedik abban, hogy képes feladatai ellátására; vagy

| (5) | Ha tudja vagy feltételezi, hogy kimerültségtől szenved, vagy úgy érzi, hogy olyan mértékben alkalmatlan, hogy veszélyeztetheti a repülést. |
| --- | --- |

(5)

Ha tudja vagy feltételezi, hogy kimerültségtől szenved, vagy úgy érzi, hogy olyan mértékben alkalmatlan, hogy veszélyeztetheti a repülést.

| (e) | A személyzet tagjaira az üzemben tartó által megállapított és a Hatóság számára elfogadható alkalmas követelményeket kell alkalmazni az alkoholfogyasztás tekintetében, amelyek nem lehetnek kevésbé korlátozóak az alábbiaknál:






  (1) | A repülési szolgálatra jelentkezésre vagy a készenlét megkezdésére előírt idő előtt 8 órán belül nem fogyasztható alkohol; |
| --- | --- | --- |

(e)

A személyzet tagjaira az üzemben tartó által megállapított és a Hatóság számára elfogadható alkalmas követelményeket kell alkalmazni az alkoholfogyasztás tekintetében, amelyek nem lehetnek kevésbé korlátozóak az alábbiaknál:

(1)

A repülési szolgálatra jelentkezésre vagy a készenlét megkezdésére előírt idő előtt 8 órán belül nem fogyasztható alkohol;

| (2) | A véralkoholszint nem lépheti túl a 0,2 ezreléket a repülési szolgálati idő kezdetekor; |
| --- | --- |

(2)

A véralkoholszint nem lépheti túl a 0,2 ezreléket a repülési szolgálati idő kezdetekor;

| (3) | A repülési szolgálati és készenléti idő folyamán nem fogyasztható alkohol. |
| --- | --- |

(3)

A repülési szolgálati és készenléti idő folyamán nem fogyasztható alkohol.

| (f) | A parancsnok:






  (1) | Felelős a fedélzeten a személyzet valamennyi tagjának, az utasoknak és a rakománynak a biztonságáért attól kezdve, hogy megérkezik a fedélzetre, mindaddig, amíg a repülés befejeztével elhagyja a repülőgépet; |
| --- | --- | --- |

(f)

A parancsnok:

(1)

Felelős a fedélzeten a személyzet valamennyi tagjának, az utasoknak és a rakománynak a biztonságáért attól kezdve, hogy megérkezik a fedélzetre, mindaddig, amíg a repülés befejeztével elhagyja a repülőgépet;

| (2) | Felelős a repülőgép üzemeltetéséért és biztonságáért attól kezdve, hogy a repülőgép először áll készen a felszállás előtti kigurulásra mindaddig, amíg véglegesen le nem áll és az elsődleges hajtóműként használt hajtómű(vek) leállításra nem kerülnek; |
| --- | --- |

(2)

Felelős a repülőgép üzemeltetéséért és biztonságáért attól kezdve, hogy a repülőgép először áll készen a felszállás előtti kigurulásra mindaddig, amíg véglegesen le nem áll és az elsődleges hajtóműként használt hajtómű(vek) leállításra nem kerülnek;

| (3) | Jogosult minden olyan utasítás kiadására, amelyeket szükségesnek tart a repülőgép, valamint a repülőgépen lévő személyek és vagyontárgyak biztonságának megóvásához; |
| --- | --- |

(3)

Jogosult minden olyan utasítás kiadására, amelyeket szükségesnek tart a repülőgép, valamint a repülőgépen lévő személyek és vagyontárgyak biztonságának megóvásához;

| (4) | Jogosult bármely olyan személy kiszállítására, vagy a rakomány olyan részének eltávolítására, amely véleménye szerint potenciális veszélyt jelent a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonságára; |
| --- | --- |

(4)

Jogosult bármely olyan személy kiszállítására, vagy a rakomány olyan részének eltávolítására, amely véleménye szerint potenciális veszélyt jelent a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonságára;

| (5) | Nem engedheti meg olyan személy szállítását a repülőgépen, aki olyan mértékű alkoholos vagy kábítószeres befolyásoltság alattinak látszik, hogy a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonsága veszélyben lehet; |
| --- | --- |

(5)

Nem engedheti meg olyan személy szállítását a repülőgépen, aki olyan mértékű alkoholos vagy kábítószeres befolyásoltság alattinak látszik, hogy a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonsága veszélyben lehet;

| (6) | Jogosult megtagadni a nem befogadható utasok, kitoloncoltak, vagy őrizetben lévő személyek szállítását, amennyiben ezen személyek szállítása bármilyen veszélyt jelenthet a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonságára; |
| --- | --- |

(6)

Jogosult megtagadni a nem befogadható utasok, kitoloncoltak, vagy őrizetben lévő személyek szállítását, amennyiben ezen személyek szállítása bármilyen veszélyt jelenthet a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonságára;

| (7) | Biztosítja, hogy megtörténjen minden utas tájékoztatása a vészkijáratok elhelyezéséről, valamint a releváns biztonsági és vészmentő felszerelés elhelyezéséről és használatáról; |
| --- | --- |

(7)

Biztosítja, hogy megtörténjen minden utas tájékoztatása a vészkijáratok elhelyezéséről, valamint a releváns biztonsági és vészmentő felszerelés elhelyezéséről és használatáról;

| (8) | Biztosítja, hogy az összes üzemeltetési eljárást és az ellenőrző listákban (check list) foglaltakat az Üzemben Tartási Kézikönyv előírásai szerint teljesítik; |
| --- | --- |

(8)

Biztosítja, hogy az összes üzemeltetési eljárást és az ellenőrző listákban (check list) foglaltakat az Üzemben Tartási Kézikönyv előírásai szerint teljesítik;

| (9) | Nem engedélyezi, hogy a személyzet bármely tagja bármilyen tevékenységet végezzen a felszállás, emelkedés kezdete, a megközelítés végső szakasza és a leszállás folyamán azon feladatok kivételével, amelyek a repülőgép biztonságos üzemben tartásához szükségesek; |
| --- | --- |

(9)

Nem engedélyezi, hogy a személyzet bármely tagja bármilyen tevékenységet végezzen a felszállás, emelkedés kezdete, a megközelítés végső szakasza és a leszállás folyamán azon feladatok kivételével, amelyek a repülőgép biztonságos üzemben tartásához szükségesek;

| (10) | Nem engedi:






  (i) | a fedélzeti adatrögzítő üzemképtelenné tételét, kikapcsolását, törlését a repülés folyamán, vagy a felvett adatok törlését a repülést követően, ha olyan baleset vagy esemény történt, amelyet kötelező jelenteni; |
| --- | --- | --- |

(10)

Nem engedi:

(i)

a fedélzeti adatrögzítő üzemképtelenné tételét, kikapcsolását, törlését a repülés folyamán, vagy a felvett adatok törlését a repülést követően, ha olyan baleset vagy esemény történt, amelyet kötelező jelenteni;

| (ii) | a pilótafülke hangrögzítő üzemképtelenné tételét, kikapcsolását a repülés folyamán, kivéve, ha a felvett adatokat – amelyek egyébként automatikusan törlődnének – meg kell őrizni egy esemény vagy baleset kivizsgálásához, továbbá nem engedélyezi a felvett adatok kézi törlését a repülés folyamán, vagy után, ha olyan baleset vagy esemény történt, amelynek jelentése kötelező; |
| --- | --- |

(ii)

a pilótafülke hangrögzítő üzemképtelenné tételét, kikapcsolását a repülés folyamán, kivéve, ha a felvett adatokat – amelyek egyébként automatikusan törlődnének – meg kell őrizni egy esemény vagy baleset kivizsgálásához, továbbá nem engedélyezi a felvett adatok kézi törlését a repülés folyamán, vagy után, ha olyan baleset vagy esemény történt, amelynek jelentése kötelező;

| (11) | Eldönti, hogy elfogadja-e vagy nem a repülőgépet olyan meghibásodásokkal, amelyek a CDL, illetve MEL szerint megengedettek; és |
| --- | --- |

(11)

Eldönti, hogy elfogadja-e vagy nem a repülőgépet olyan meghibásodásokkal, amelyek a CDL, illetve MEL szerint megengedettek; és

| (12) | Biztosítja, hogy a repülés előtti ellenőrzést végrehajtsák. |
| --- | --- |

(12)

Biztosítja, hogy a repülés előtti ellenőrzést végrehajtsák.

| (g) | A parancsnok olyan vészhelyzet esetén, amely azonnali döntést és cselekvést igényel, megtesz minden intézkedést, amit az adott körülmények között szükségesnek tart. Ilyen esetekben a biztonság érdekében eltérhet a szabályoktól, valamint az üzemeltetési eljárásoktól és módszerektől. |
| --- | --- |

(g)

A parancsnok olyan vészhelyzet esetén, amely azonnali döntést és cselekvést igényel, megtesz minden intézkedést, amit az adott körülmények között szükségesnek tart. Ilyen esetekben a biztonság érdekében eltérhet a szabályoktól, valamint az üzemeltetési eljárásoktól és módszerektől.

OPS 1.090

A parancsnok jogköre

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy a repülőgépen szállított összes személy engedelmeskedjen a parancsnok által kiadott minden olyan jogszerű parancsnak, amelynek célja a repülőgép, valamint a repülőgépen szállított személyek és vagyontárgyak biztonságának megóvása.

OPS 1.095

Jogosultság a repülőgéppel való gurulásra

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak biztosítására, hogy a felelősségi körébe tartozó repülőgéppel a repülőtér területén ne guruljon a hajózószemélyzet tagján kívül más, kivéve, ha a személy, aki a vezérlőszerveknél ül:

| (1) | megfelelő engedélyt kapott az üzemben tartótól vagy kijelölt ügynökétől és képes;






  (i) | a repülőgéppel gurulni; |
| --- | --- | --- |

(1)

megfelelő engedélyt kapott az üzemben tartótól vagy kijelölt ügynökétől és képes;

(i)

a repülőgéppel gurulni;

| (ii) | a rádiótelefont használni; és |
| --- | --- |

(ii)

a rádiótelefont használni; és

| (2) | eligazításban részesült a repülőtér elrendezését, az útvonalakat, jeleket, fényeket, a légiirányítás jelzéseit és utasításait, kifejezéseit és eljárásait illetően, és képes megfelelni a repülőgépnek a repülőtéren történő biztonságos mozgatásához szükséges üzemeltetési standardoknak. |
| --- | --- |

(2)

eligazításban részesült a repülőtér elrendezését, az útvonalakat, jeleket, fényeket, a légiirányítás jelzéseit és utasításait, kifejezéseit és eljárásait illetően, és képes megfelelni a repülőgépnek a repülőtéren történő biztonságos mozgatásához szükséges üzemeltetési standardoknak.

OPS 1.100

A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a járatra kirendelt hajózószemélyzet tagjain kívül egyéb személyt ne engedjenek be vagy szállítsanak a pilótafülkében, kivéve, ha ez a személy:






  (1) | az üzemeltetést végző személyzet tagja; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a járatra kirendelt hajózószemélyzet tagjain kívül egyéb személyt ne engedjenek be vagy szállítsanak a pilótafülkében, kivéve, ha ez a személy:

(1)

az üzemeltetést végző személyzet tagja;

| (2) | a Hatóság képviselője, aki felelős a bizonyítvány vagy engedély kiadásáért, vagy ellenőrzés végrehajtásáért, ha ez szükséges a szolgálati feladatai teljesítéséhez; vagy |
| --- | --- |

(2)

a Hatóság képviselője, aki felelős a bizonyítvány vagy engedély kiadásáért, vagy ellenőrzés végrehajtásáért, ha ez szükséges a szolgálati feladatai teljesítéséhez; vagy

| (3) | a pilótafülkébe történő beengedése és szállítása az Üzemben Tartási Kézikönyvben szereplő utasításokkal összhangban történik. |
| --- | --- |

(3)

a pilótafülkébe történő beengedése és szállítása az Üzemben Tartási Kézikönyvben szereplő utasításokkal összhangban történik.

| (b) | A parancsnok gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A biztonság érdekében a pilótafülkébe történő beengedés ne okozzon zavarokat és/vagy ne akadályozza a járat üzemeltetését; és |
| --- | --- | --- |

(b)

A parancsnok gondoskodjon a következőkről:

(1)

A biztonság érdekében a pilótafülkébe történő beengedés ne okozzon zavarokat és/vagy ne akadályozza a járat üzemeltetését; és

| (2) | A pilótafülkében szállított összes személy ismerje meg a vonatkozó biztonsági eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

A pilótafülkében szállított összes személy ismerje meg a vonatkozó biztonsági eljárásokat.

| (c) | A pilótafülkébe történő beengedésről a végső döntés a parancsnok felelőssége. |
| --- | --- |

(c)

A pilótafülkébe történő beengedésről a végső döntés a parancsnok felelőssége.

OPS 1.105

Engedély nélküli szállítás

Az üzemben tartó tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy titokban egyetlen személy se jusson vagy juttasson csomagot a repülőgép fedélzetére.

OPS 1.110

Hordozható elektronikus eszközök

Az üzemben tartó nem engedheti meg egyetlen személynek sem, hogy használjon, és meg kell tennie minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy egyetlen személy se használjon a repülőgép fedélzetén olyan hordozható elektronikus eszközt, amely hátrányosan befolyásolhatja a repülőgép rendszereinek és berendezéseinek működését.

OPS 1.115

Alkohol és kábítószerek

Az üzemben tartó nem engedélyezheti egyetlen személynek sem, hogy a repülőgépre felszálljon vagy ott tartózkodjék és meg kell tennie minden ésszerű intézkedést, hogy egyetlen személy se szálljon fel vagy tartózkodjon a repülőgépen, ha alkoholos vagy kábítószeres befolyásoltsága olyan mértékű, hogy a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonsága veszélyben lehet.

OPS 1.120

A biztonság veszélyeztetése

Az üzemben tartónak meg kell tennie minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy egyetlen személy se cselekedjen vagy mulasszon el egy cselekvést meggondolatlanságból vagy hanyagságból oly módon,

| (1) | hogy veszélyeztesse a repülőgépet vagy a rajta lévő személyeket; |
| --- | --- |

(1)

hogy veszélyeztesse a repülőgépet vagy a rajta lévő személyeket;

| (2) | hogy azt okozza vagy lehetővé tegye, hogy a repülőgép bármely személyt vagy vagyontárgyat veszélyeztessen. |
| --- | --- |

(2)

hogy azt okozza vagy lehetővé tegye, hogy a repülőgép bármely személyt vagy vagyontárgyat veszélyeztessen.

OPS 1.125

A fedélzeten tartandó okmányok

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a következő okmányok vagy ezek másolatai minden egyes repülés alkalmával a fedélzeten legyenek:






  (1) | A Lajstromozási Bizonyítvány; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a következő okmányok vagy ezek másolatai minden egyes repülés alkalmával a fedélzeten legyenek:

(1)

A Lajstromozási Bizonyítvány;

| (2) | A Légialkalmassági Bizonyítvány; |
| --- | --- |

(2)

A Légialkalmassági Bizonyítvány;

| (3) | A Zajbizonyítvány (amennyiben előírt) eredetije vagy másolata, beleértve egy angol fordítást, ha a Zajbizonyítvány kiállítására jogosult hatóság kiadott ilyet; |
| --- | --- |

(3)

A Zajbizonyítvány (amennyiben előírt) eredetije vagy másolata, beleértve egy angol fordítást, ha a Zajbizonyítvány kiállítására jogosult hatóság kiadott ilyet;

| (4) | A Légijármű üzemben tartási engedély (AOC) eredetije vagy másolata; |
| --- | --- |

(4)

A Légijármű üzemben tartási engedély (AOC) eredetije vagy másolata;

| (5) | A Repülőgép Rádióállomás engedély; és |
| --- | --- |

(5)

A Repülőgép Rádióállomás engedély; és

| (6) | A felelősségbiztosítási igazolás(ok) eredetije vagy másolata. |
| --- | --- |

(6)

A felelősségbiztosítási igazolás(ok) eredetije vagy másolata.

| (b) | A hajózószemélyzet minden tagjának minden repülés alkalmával rendelkeznie kell egy érvényes szakszolgálati engedéllyel a repülés céljának megfelelő jogosítással. |
| --- | --- |

(b)

A hajózószemélyzet minden tagjának minden repülés alkalmával rendelkeznie kell egy érvényes szakszolgálati engedéllyel a repülés céljának megfelelő jogosítással.

OPS 1.130

A fedélzeten tartandó kézikönyvek

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

| (1) | Az Üzemben Tartási Kézikönyv azon naprakész részei, amelyek a személyzet feladataira vonatkoznak, a fedélzeten legyenek minden egyes repülés alkalmával; |
| --- | --- |

(1)

Az Üzemben Tartási Kézikönyv azon naprakész részei, amelyek a személyzet feladataira vonatkoznak, a fedélzeten legyenek minden egyes repülés alkalmával;

| (2) | Az Üzemben Tartási Kézikönyv azon részei, amelyek a repülés végrehajtásához szükségesek, a repülőgép fedélzetén könnyen hozzáférhetők legyenek a személyzet számára; és |
| --- | --- |

(2)

Az Üzemben Tartási Kézikönyv azon részei, amelyek a repülés végrehajtásához szükségesek, a repülőgép fedélzetén könnyen hozzáférhetők legyenek a személyzet számára; és

| (3) | A repülőgép naprakész Üzemben Tartási Kézikönyve legyen a repülőgép fedélzetén – kivéve, ha a Hatóság elfogadta, hogy az OPS 1.1045, 1. függelék, B) rész előírásai szerinti Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a repülőgépről a vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(3)

A repülőgép naprakész Üzemben Tartási Kézikönyve legyen a repülőgép fedélzetén – kivéve, ha a Hatóság elfogadta, hogy az OPS 1.1045, 1. függelék, B) rész előírásai szerinti Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a repülőgépről a vonatkozó információkat.

OPS 1.135

A fedélzeten tartandó kiegészítő információk és nyomtatványok

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1.125 és az OPS 1.130 által előírt okmányokon és kézikönyveken kívül az üzemeltetés típusára és területére vonatkozó következő információk és nyomtatványok a fedélzeten legyenek minden egyes repülés alkalmával:






  (1) | Operatív repülési terv, amely legalább az OPS 1.1060 által megkövetelt információkat tartalmazza; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1.125 és az OPS 1.130 által előírt okmányokon és kézikönyveken kívül az üzemeltetés típusára és területére vonatkozó következő információk és nyomtatványok a fedélzeten legyenek minden egyes repülés alkalmával:

(1)

Operatív repülési terv, amely legalább az OPS 1.1060 által megkövetelt információkat tartalmazza;

| (2) | Repülőgép műszaki napló, amely legalább az M. rész (M. A. 306) bekezdése által megkövetelt információkat tartalmazza; |
| --- | --- |

(2)

Repülőgép műszaki napló, amely legalább az M. rész (M. A. 306) bekezdése által megkövetelt információkat tartalmazza;

| (3) | Az irattározott ATS repülési terv részletei; |
| --- | --- |

(3)

Az irattározott ATS repülési terv részletei;

| (4) | A vonatkozó NOTAM/AIS tájékoztató dokumentációk; |
| --- | --- |

(4)

A vonatkozó NOTAM/AIS tájékoztató dokumentációk;

| (5) | Megfelelő meteorológiai információ; |
| --- | --- |

(5)

Megfelelő meteorológiai információ;

| (6) | Tömeg és súlypont számítási dokumentációk a J. részben előírtak szerint; |
| --- | --- |

(6)

Tömeg és súlypont számítási dokumentációk a J. részben előírtak szerint;

| (7) | Értesítés a speciális kategóriájú utasokról, mint a biztonsági alkalmazott (ha nem tekintik a személyzet tagjának), testi fogyatékos személyek, nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek; |
| --- | --- |

(7)

Értesítés a speciális kategóriájú utasokról, mint a biztonsági alkalmazott (ha nem tekintik a személyzet tagjának), testi fogyatékos személyek, nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek;

| (8) | Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a veszélyes árukat, ideértve írásbeli információkat a parancsnok részére ezekről az árukról, az OPS 1.1215 d) által előírtak szerint; |
| --- | --- |

(8)

Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a veszélyes árukat, ideértve írásbeli információkat a parancsnok részére ezekről az árukról, az OPS 1.1215 d) által előírtak szerint;

| (9) | A naprakész térképek és táblázatok és a kapcsolódó dokumentumok az OPS 1.290 (b) pont (7) albekezdése által előírtak szerint; |
| --- | --- |

(9)

A naprakész térképek és táblázatok és a kapcsolódó dokumentumok az OPS 1.290 (b) pont (7) albekezdése által előírtak szerint;

| (10) | Minden egyéb olyan dokumentáció, amelyet az adott repüléssel érintett országok megkövetelhetnek, mint rakományjegyzék, utaslista stb.; és |
| --- | --- |

(10)

Minden egyéb olyan dokumentáció, amelyet az adott repüléssel érintett országok megkövetelhetnek, mint rakományjegyzék, utaslista stb.; és

| (11) | Nyomtatványok a Hatóság és az üzemben tartó jelentési követelményeinek teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(11)

Nyomtatványok a Hatóság és az üzemben tartó jelentési követelményeinek teljesítéséhez.

| (b) | A Hatóság engedélyezheti, hogy a fenti (a) pontban megadott információk, vagy ezek részei a papírra nyomtatott megjelenítéstől eltérő módon is megjeleníthetők legyenek. Ilyen esetben biztosítani kell a hozzáférhetőség, a használhatóság és a megbízhatóság elfogadható színvonalát. |
| --- | --- |

(b)

A Hatóság engedélyezheti, hogy a fenti (a) pontban megadott információk, vagy ezek részei a papírra nyomtatott megjelenítéstől eltérő módon is megjeleníthetők legyenek. Ilyen esetben biztosítani kell a hozzáférhetőség, a használhatóság és a megbízhatóság elfogadható színvonalát.

OPS 1.140

A földön megőrzendő információk

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről: Legalább minden egyes repülés vagy repüléssorozat időtartamára:






  (i) | a földön őrizzék meg a járatra és az üzemeltetés típusára vonatkozó információkat; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről: Legalább minden egyes repülés vagy repüléssorozat időtartamára:

(i)

a földön őrizzék meg a járatra és az üzemeltetés típusára vonatkozó információkat; és

| (ii) | az információkat addig őrizzék meg, amíg le nem másolják azon a helyen, ahol az OPS 1.1065 szerint őrizni fogják, vagy ha ez nem megvalósítható, |
| --- | --- |

(ii)

az információkat addig őrizzék meg, amíg le nem másolják azon a helyen, ahol az OPS 1.1065 szerint őrizni fogják, vagy ha ez nem megvalósítható,

| (iii) | ugyanez az információ tűzálló tárolóban legyen tárolva a repülőgépen. |
| --- | --- |

(iii)

ugyanez az információ tűzálló tárolóban legyen tárolva a repülőgépen.

| (b) | A fenti (a) albekezdésben említett információ tartalmazza a következőket:






  (1) | az operatív repülési terv egy példányát, ahol ez értelmezhető; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdésben említett információ tartalmazza a következőket:

(1)

az operatív repülési terv egy példányát, ahol ez értelmezhető;

| (2) | a repülőgép műszaki napló vonatkozó részeinek másolatát; |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép műszaki napló vonatkozó részeinek másolatát;

| (3) | az útvonalra szóló NOTAM dokumentációkat, ha az üzemben tartó ezeket külön szerkesztette; |
| --- | --- |

(3)

az útvonalra szóló NOTAM dokumentációkat, ha az üzemben tartó ezeket külön szerkesztette;

| (4) | tömeg és súlyponti dokumentációkat, ha szükségesek (OPS 1.625 hivatkozik rájuk); és |
| --- | --- |

(4)

tömeg és súlyponti dokumentációkat, ha szükségesek (OPS 1.625 hivatkozik rájuk); és

| (5) | a speciális rakományokra vonatkozó értesítést. |
| --- | --- |

(5)

a speciális rakományokra vonatkozó értesítést.

OPS 1.145

Felhatalmazás ellenőrzésre

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Hatóság által felhatalmazott bármely személy részére engedélyezett legyen bármely időpontban a fedélzeten tartózkodás és a repülés azokon a repülőgépeken, amelyek üzemeltetése a Hatóság által kiadott AOC-nak megfelelően történik, valamint a pilótafülkébe való belépés és tartózkodás, azzal a feltétellel, hogy a parancsnok megtagadhatja a belépést a pilótafülkébe, ha megítélése szerint ez veszélyezteti a repülőgép biztonságát.

OPS 1.150

Dokumentációk és okmányok bemutatása

| (a) | Az üzemben tartó köteles a következőkre:






  (1) | A Hatóság által felhatalmazott bármely személy részére biztosítani a hozzáférést azon dokumentációkhoz és okmányokhoz, amelyek a járat üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatosak; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó köteles a következőkre:

(1)

A Hatóság által felhatalmazott bármely személy részére biztosítani a hozzáférést azon dokumentációkhoz és okmányokhoz, amelyek a járat üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatosak; és

| (2) | Amennyiben a hatóság által felhatalmazott személy kéri, ésszerű időtartamon belül bemutatni részére minden ilyen dokumentumot és feljegyzést. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a hatóság által felhatalmazott személy kéri, ésszerű időtartamon belül bemutatni részére minden ilyen dokumentumot és feljegyzést.

| (b) | Amennyiben a hatóság által felhatalmazott személy kéri, a parancsnok a kéréstől számított ésszerű időtartamon belül mutassa be részére a repülőgép fedélzetén megkövetelt dokumentációkat. |
| --- | --- |

(b)

Amennyiben a hatóság által felhatalmazott személy kéri, a parancsnok a kéréstől számított ésszerű időtartamon belül mutassa be részére a repülőgép fedélzetén megkövetelt dokumentációkat.

OPS 1.155

Dokumentációk megőrzése

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

| (1) | Bármely olyan eredeti dokumentációt, vagy ezek másolatait, amelyek megőrzésére köteles, őrizzen meg az előírt időtartamig, még akkor is, ha megszűnt a repülőgép üzemben tartója lenni; és |
| --- | --- |

(1)

Bármely olyan eredeti dokumentációt, vagy ezek másolatait, amelyek megőrzésére köteles, őrizzen meg az előírt időtartamig, még akkor is, ha megszűnt a repülőgép üzemben tartója lenni; és

| (2) | Abban az esetben, ha a személyzet egy tagja akiről az üzemben tartó repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidő nyilvántartást vezet, egy másik üzemben tartónál lesz a személyzet tagja, ezt a nyilvántartást bocsássa az új üzemben tartó rendelkezésére. |
| --- | --- |

(2)

Abban az esetben, ha a személyzet egy tagja akiről az üzemben tartó repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidő nyilvántartást vezet, egy másik üzemben tartónál lesz a személyzet tagja, ezt a nyilvántartást bocsássa az új üzemben tartó rendelkezésére.

OPS 1.160

A fedélzeti adatrögzítő által felvett adatok megőrzése, bemutatása és felhasználása

| (a) | A felvett adatok megőrzése






  (1) | Egy balesetet követően az olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, lehetőség szerint a balesettel kapcsolatos felvett eredeti adatokat 60 nap időtartamig őrizze meg, amennyiben a kivizsgálást végző hatóság nem rendelkezik ettől eltérően; |
| --- | --- | --- |

(a)

A felvett adatok megőrzése

(1)

Egy balesetet követően az olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, lehetőség szerint a balesettel kapcsolatos felvett eredeti adatokat 60 nap időtartamig őrizze meg, amennyiben a kivizsgálást végző hatóság nem rendelkezik ettől eltérően;

| (2) | Amennyiben a Hatóság nem adott előzetesen engedélyt, egy eseményt követően, amelynek jelentése kötelező, az olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, a lehetőség szerint az eseménnyel kapcsolatos felvett eredeti adatokat 60 nap időtartamig őrizze meg, amennyiben a kivizsgálást végző hatóság nem rendelkezik ettől eltérően; |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a Hatóság nem adott előzetesen engedélyt, egy eseményt követően, amelynek jelentése kötelező, az olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, a lehetőség szerint az eseménnyel kapcsolatos felvett eredeti adatokat 60 nap időtartamig őrizze meg, amennyiben a kivizsgálást végző hatóság nem rendelkezik ettől eltérően;

| (3) | Ezen túlmenően, amennyiben a hatóság úgy rendelkezik, az olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, felvett eredeti adatokat 60 nap időtartamig őrizze meg, amennyiben a kivizsgálást végző hatóság nem rendelkezik ettől eltérően; |
| --- | --- |

(3)

Ezen túlmenően, amennyiben a hatóság úgy rendelkezik, az olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, felvett eredeti adatokat 60 nap időtartamig őrizze meg, amennyiben a kivizsgálást végző hatóság nem rendelkezik ettől eltérően;

| (4) | Amennyiben követelmény, hogy a repülőgép fedélzetén vigyen magával fedélzeti adatrögzítőt, a repülőgép üzemben tartója köteles:






  (i) | Megőrizni a felvételeket az üzemeltetés időtartamára, az OPS 1.715; 1.720 és 1.725 előírásai szerint, – kivéve, hogy a fedélzeti adatrögzítők ellenőrzése és karbantartása céljából az ellenőrzés időpontjában a legrégebben felvett maximális 1 órás időtartamú anyag kitörölhető; és |
| --- | --- | --- |

(4)

Amennyiben követelmény, hogy a repülőgép fedélzetén vigyen magával fedélzeti adatrögzítőt, a repülőgép üzemben tartója köteles:

(i)

Megőrizni a felvételeket az üzemeltetés időtartamára, az OPS 1.715; 1.720 és 1.725 előírásai szerint, – kivéve, hogy a fedélzeti adatrögzítők ellenőrzése és karbantartása céljából az ellenőrzés időpontjában a legrégebben felvett maximális 1 órás időtartamú anyag kitörölhető; és

| (ii) | Megőrizni egy dokumentumot, amelyek bemutatja azt az információt, amely a tárolt adatok visszanyeréséhez és műszaki mértékegységekre való átalakításához szükségesek. |
| --- | --- |

(ii)

Megőrizni egy dokumentumot, amelyek bemutatja azt az információt, amely a tárolt adatok visszanyeréséhez és műszaki mértékegységekre való átalakításához szükségesek.

| (b) | A felvett adatok bemutatása
  Egy olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, köteles a Hatóság kérésétől számított ésszerű időtartamon belül bemutatni a fedélzeti adatrögzítő által felvett és hozzáférhető vagy megőrzött valamennyi felvett adatot. |
| --- | --- |

(b)

A felvett adatok bemutatása

Egy olyan repülőgép üzemben tartója, amely fedélzeti adatrögzítőt visz magával, köteles a Hatóság kérésétől számított ésszerű időtartamon belül bemutatni a fedélzeti adatrögzítő által felvett és hozzáférhető vagy megőrzött valamennyi felvett adatot.

| (c) | A felvett adatok felhasználása






  (1) | A pilótafülke hangrögzítő felvételei nem használhatók fel egyéb célokra, csak azon baleset vagy esemény kivizsgálásához, amelynek jelentése kötelező, kivéve, ha a felhasználáshoz a személyzet valamennyi érintett tagja hozzájárult. |
| --- | --- | --- |

(c)

A felvett adatok felhasználása

(1)

A pilótafülke hangrögzítő felvételei nem használhatók fel egyéb célokra, csak azon baleset vagy esemény kivizsgálásához, amelynek jelentése kötelező, kivéve, ha a felhasználáshoz a személyzet valamennyi érintett tagja hozzájárult.

| (2) | A pilótafülke hangrögzítő felvételei nem használhatók fel egyéb célokra, csak azon baleset vagy esemény kivizsgálásához, amelynek jelentése kötelező, kivéve, ha ezen felvételeket:






  (i) | az üzemben tartó alkalmazza kizárólag a légialkalmasság biztosításához, vagy karbantartási célokra; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

A pilótafülke hangrögzítő felvételei nem használhatók fel egyéb célokra, csak azon baleset vagy esemény kivizsgálásához, amelynek jelentése kötelező, kivéve, ha ezen felvételeket:

(i)

az üzemben tartó alkalmazza kizárólag a légialkalmasság biztosításához, vagy karbantartási célokra; vagy

| (ii) | személyek azonosítására alkalmatlanná tették; vagy |
| --- | --- |

(ii)

személyek azonosítására alkalmatlanná tették; vagy

| (iii) | biztonságos eljárásokkal teszik közzé. |
| --- | --- |

(iii)

biztonságos eljárásokkal teszik közzé.

OPS 1.165

Bérlés

| (a) | Kifejezések
  Az ebben a bekezdésben alkalmazott kifejezések jelentése a következő:






  (1) | Sima bérlet (dry leasing) – Ha a repülőgép üzemeltetése a bérbevevő AOC-jával történik. |
| --- | --- | --- |

(a)

Kifejezések

Az ebben a bekezdésben alkalmazott kifejezések jelentése a következő:

(1)

Sima bérlet (dry leasing) – Ha a repülőgép üzemeltetése a bérbevevő AOC-jával történik.

| (2) | Teljes bérlés (wet lease) – Ha a repülőgép üzemeltetése a bérbeadó AOC-jával történik. |
| --- | --- |

(2)

Teljes bérlés (wet lease) – Ha a repülőgép üzemeltetése a bérbeadó AOC-jával történik.

| (b) | Repülőgépek bérlése közösségi üzemben tartók között






  (1) | Teljes bérbeadás (Wet lease-out). Egy közösségi üzemben tartó rendelkezésre bocsát egy repülőgépet és teljes személyzetet a a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek (1) megfelelően egy másik közösségi üzemben tartó részére, és fenntartva a C) részben megadott összes funkcióját és felelősségét a repülőgép üzemben tartója marad. |
| --- | --- | --- |

(b)

Repülőgépek bérlése közösségi üzemben tartók között

(1)

Teljes bérbeadás (Wet lease-out). Egy közösségi üzemben tartó rendelkezésre bocsát egy repülőgépet és teljes személyzetet a a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek (1) megfelelően egy másik közösségi üzemben tartó részére, és fenntartva a C) részben megadott összes funkcióját és felelősségét a repülőgép üzemben tartója marad.

| (2) | Az összes bérbeadás a teljes bérbeadás (wet lease-out) kivételével






  (i) | A fenti (b) pont (1) albekezdésében leírtak kivételével, ha egy közösségi üzemben tartó egy másik közösségi üzemben tartó repülőgépét használja, vagy repülőgépét annak rendelkezésre bocsátja, ehhez az illetékes hatóság előzetes jóváhagyását be kell szereznie. Az ennek a jóváhagyásnak a részét képező összes feltételt a bérleti szerződésnek tartalmaznia kell. |
| --- | --- | --- |

(2)

Az összes bérbeadás a teljes bérbeadás (wet lease-out) kivételével

(i)

A fenti (b) pont (1) albekezdésében leírtak kivételével, ha egy közösségi üzemben tartó egy másik közösségi üzemben tartó repülőgépét használja, vagy repülőgépét annak rendelkezésre bocsátja, ehhez az illetékes hatóság előzetes jóváhagyását be kell szereznie. Az ennek a jóváhagyásnak a részét képező összes feltételt a bérleti szerződésnek tartalmaznia kell.

| (ii) | A bérleti szerződéseknek azok az elemei, amelyeket a hatóság jóváhagyott, ha a bérleti szerződések nem az érintett repülőgépre és teljes személyzetére vonatkoznak és nem célozzák funkciók és felelősségek átruházását, a bérelt repülőgép szempontjából úgy tekintendők mint azon AOC változásai, amely szerint a légiüzemeltetés történik. |
| --- | --- |

(ii)

A bérleti szerződéseknek azok az elemei, amelyeket a hatóság jóváhagyott, ha a bérleti szerződések nem az érintett repülőgépre és teljes személyzetére vonatkoznak és nem célozzák funkciók és felelősségek átruházását, a bérelt repülőgép szempontjából úgy tekintendők mint azon AOC változásai, amely szerint a légiüzemeltetés történik.

| (c) | Repülőgépek bérlése egy közösségi üzemben tartó és egy nem közösségi üzemben tartó között






  (1) | Sima bérbevétel (Dry lease-in)






  (i) | Egy közösségi üzemben tartó csak a Hatóság engedélyével vegyen sima bérletbe repülőgépet egy olyan szervezettől, amely nem egy másik közösségi üzemben tartó. Az ennek a jóváhagyásnak a részét képező összes feltételt a bérleti szerződésnek tartalmaznia kell. |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Repülőgépek bérlése egy közösségi üzemben tartó és egy nem közösségi üzemben tartó között

(1)

Sima bérbevétel (Dry lease-in)

(i)

Egy közösségi üzemben tartó csak a Hatóság engedélyével vegyen sima bérletbe repülőgépet egy olyan szervezettől, amely nem egy másik közösségi üzemben tartó. Az ennek a jóváhagyásnak a részét képező összes feltételt a bérleti szerződésnek tartalmaznia kell.

| (ii) | A közösségi üzemben tartó biztosítsa, hogy a sima bérletbe vett repülőgépek tekintetében minden eltérésről a K, L, részekben és/vagy az OPS 1.005 (b) bekezdésében leírt követelményektől értesítsék a Hatóságot és azok legyenek számára elfogadhatóak. |
| --- | --- |

(ii)

A közösségi üzemben tartó biztosítsa, hogy a sima bérletbe vett repülőgépek tekintetében minden eltérésről a K, L, részekben és/vagy az OPS 1.005 (b) bekezdésében leírt követelményektől értesítsék a Hatóságot és azok legyenek számára elfogadhatóak.

| (2) | Teljes bérbevétel (Wet lease-in)






  (i) | Egy közösségi üzemben tartó csak a Hatóság engedélyével vegyen teljes bérletbe repülőgépet egy olyan szervezettől, amely nem egy másik közösségi üzemben tartó. |
| --- | --- | --- |

(2)

Teljes bérbevétel (Wet lease-in)

(i)

Egy közösségi üzemben tartó csak a Hatóság engedélyével vegyen teljes bérletbe repülőgépet egy olyan szervezettől, amely nem egy másik közösségi üzemben tartó.

| (ii) | A közösségi üzemben tartó biztosítsa, hogy a teljes bérletbe vett repülőgépek tekintetében a következők teljesüljenek:






  (A) | A bérbeadó üzemeltetésre és karbantartásra vonatkozó biztonsági standardjai egyenértékűek a jelen rendelet által megállapítottakkal; |
| --- | --- | --- |

(ii)

A közösségi üzemben tartó biztosítsa, hogy a teljes bérletbe vett repülőgépek tekintetében a következők teljesüljenek:

(A)

A bérbeadó üzemeltetésre és karbantartásra vonatkozó biztonsági standardjai egyenértékűek a jelen rendelet által megállapítottakkal;

| (B) | A bérbeadó egy olyan üzemben tartó legyen, amely a Chicagoi Egyezményt aláíró egyik állam által kiadott AOC birtokosa: |
| --- | --- |

(B)

A bérbeadó egy olyan üzemben tartó legyen, amely a Chicagoi Egyezményt aláíró egyik állam által kiadott AOC birtokosa:

| (C) | A repülőgép az ICAO VIII. melléklete szerint kiadott szabályos Légialkalmassági Bizonyítvánnyal rendelkezzen. Az AOC kiadásáért felelős államtól eltérő állam által kiadott Légialkalmassági Bizonyítványokat akkor fogadnak el minden további nélkül, ha a 21 résznek megfelelően adták ki őket; és |
| --- | --- |

(C)

A repülőgép az ICAO VIII. melléklete szerint kiadott szabályos Légialkalmassági Bizonyítvánnyal rendelkezzen. Az AOC kiadásáért felelős államtól eltérő állam által kiadott Légialkalmassági Bizonyítványokat akkor fogadnak el minden további nélkül, ha a 21 résznek megfelelően adták ki őket; és

| (D) | Teljesítenek a bérbe vevő Hatósága által támasztott minden követelményt. |
| --- | --- |

(D)

Teljesítenek a bérbe vevő Hatósága által támasztott minden követelményt.

| (3) | Sima bérbeadás (Dry lease-out)
  Egy közösségi üzemben tartó akkor adhat sima bérletbe egy repülőgépet a Chicagoi egyezményt aláíró állam valamely üzemben tartójának, ha a következő feltételeket betartják:






  (A) | A Közösségi Hatóság mentesíti a közösségi üzemben tartót az OPS 1. részének vonatkozó előírásai alól, és miután a külföldi szabályozó hatóság írásban felelősséget vállalt a repülőgép(ek) ellenőrzéséért és üzemeltetéséért, a közösségi Hatóság vagy a közösségi üzemben tartó törölte a repülőgépet saját AOC-jából; és |
| --- | --- | --- |

(3)

Sima bérbeadás (Dry lease-out)

Egy közösségi üzemben tartó akkor adhat sima bérletbe egy repülőgépet a Chicagoi egyezményt aláíró állam valamely üzemben tartójának, ha a következő feltételeket betartják:

(A)

A Közösségi Hatóság mentesíti a közösségi üzemben tartót az OPS 1. részének vonatkozó előírásai alól, és miután a külföldi szabályozó hatóság írásban felelősséget vállalt a repülőgép(ek) ellenőrzéséért és üzemeltetéséért, a közösségi Hatóság vagy a közösségi üzemben tartó törölte a repülőgépet saját AOC-jából; és

| (B) | A repülőgép karbantartása egy jóváhagyott karbantartási program szerint történik. |
| --- | --- |

(B)

A repülőgép karbantartása egy jóváhagyott karbantartási program szerint történik.

| (4) | Teljes bérletbe adás (Wet lease-out)
  Egy közösségi üzemben tartó a 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően rendelkezésre bocsát egy repülőgépet és teljes személyzetet egy másik szervezet részére, és fenntartva a C részben megadott összes funkcióját és felelősségét a repülőgép üzemben tartója marad. |
| --- | --- |

(4)

Teljes bérletbe adás (Wet lease-out)

Egy közösségi üzemben tartó a 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően rendelkezésre bocsát egy repülőgépet és teljes személyzetet egy másik szervezet részére, és fenntartva a C részben megadott összes funkcióját és felelősségét a repülőgép üzemben tartója marad.

Az OPS 1.005(a) 1. függeléke

»B« teljesítményosztályú repülőgépek üzemeltetése

| (a) | Kifejezések






  (1) | A-A üzemeltetés – a fel- és leszállás ugyanazon a helyen történik. |
| --- | --- | --- |

(a)

Kifejezések

(1)

A-A üzemeltetés – a fel- és leszállás ugyanazon a helyen történik.

| (2) | A-B üzemeltetés – a fel- és leszállás eltérő a helyen történik. |
| --- | --- |

(2)

A-B üzemeltetés – a fel- és leszállás eltérő a helyen történik.

| (3) | Éjszaka – Az esti polgári szürkület vége és a reggeli polgári szürkület kezdete közötti vagy más, a napnyugta és napkelte közötti hasonló időszak, ahogy azt a megfelelő hatóság előírhatja. |
| --- | --- |

(3)

Éjszaka – Az esti polgári szürkület vége és a reggeli polgári szürkület kezdete közötti vagy más, a napnyugta és napkelte közötti hasonló időszak, ahogy azt a megfelelő hatóság előírhatja.

| (b) | Az üzemeltetés, amelyre ez a melléklet alkalmazható, a következő könnyítéseknek megfelelően folytatható.






  (1) | OPS 1.035 Minőségügyi rendszer: Egy nagyon kis üzemben tartó esetén a minőségügyi vezető pozícióját egy kinevezett tisztségviselő is betöltheti, ha külső auditorokat alkalmaznak. Ez vonatkozik arra az esetre is, amikor a felelős vezető tölt be a megnevezett pozíciók közül egyet vagy többet. |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemeltetés, amelyre ez a melléklet alkalmazható, a következő könnyítéseknek megfelelően folytatható.

(1)

OPS 1.035 Minőségügyi rendszer: Egy nagyon kis üzemben tartó esetén a minőségügyi vezető pozícióját egy kinevezett tisztségviselő is betöltheti, ha külső auditorokat alkalmaznak. Ez vonatkozik arra az esetre is, amikor a felelős vezető tölt be a megnevezett pozíciók közül egyet vagy többet.

| (2) | Fenntartva |
| --- | --- |

(2)

Fenntartva

| (3) | OPS 1.075 Személyek szállításának módja: Nem szükséges egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetése esetén. |
| --- | --- |

(3)

OPS 1.075 Személyek szállításának módja: Nem szükséges egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetése esetén.

| (4) | OPS 1.100 A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése:






  (i) | Az üzemben tartó határozzon meg szabályokat az utasoknak a pilótaülésben történő szállítására. |
| --- | --- | --- |

(4)

OPS 1.100 A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése:

(i)

Az üzemben tartó határozzon meg szabályokat az utasoknak a pilótaülésben történő szállítására.

| (ii) | A parancsnok gondoskodjon a következőkről:






  (A) | utasoknak a pilótaülésben történő szállítása ne okozzon zavarokat és/vagy ne akadályozza a járat üzemeltetését; és |
| --- | --- | --- |

(ii)

A parancsnok gondoskodjon a következőkről:

(A)

utasoknak a pilótaülésben történő szállítása ne okozzon zavarokat és/vagy ne akadályozza a járat üzemeltetését; és

| (B) | A pilótaülést elfoglaló utas ismerje meg a vonatkozó korlátozásokat és biztonsági eljárásokat. |
| --- | --- |

(B)

A pilótaülést elfoglaló utas ismerje meg a vonatkozó korlátozásokat és biztonsági eljárásokat.

| (5) | OPS 1.105 Engedély nélküli szállítás: Nem szükséges egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetése esetén. |
| --- | --- |

(5)

OPS 1.105 Engedély nélküli szállítás: Nem szükséges egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetése esetén.

| (6) | OPS 1.135 A fedélzeten tartandó kiegészítő információk és nyomtatványok:






  (i) | Egy hajtóműves repülőgépek A-A VFR szerinti nappali üzemeltetésekor nem szükséges vinni az alábbi dokumentumokat:






  (A) | Operatív Repülési Terv; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

OPS 1.135 A fedélzeten tartandó kiegészítő információk és nyomtatványok:

(i)

Egy hajtóműves repülőgépek A-A VFR szerinti nappali üzemeltetésekor nem szükséges vinni az alábbi dokumentumokat:

(A)

Operatív Repülési Terv;

| (B) | Repülőgép Műszaki Napló; |
| --- | --- |

(B)

Repülőgép Műszaki Napló;

| (C) | NOTAM/AIS tájékoztató dokumentumok; |
| --- | --- |

(C)

NOTAM/AIS tájékoztató dokumentumok;

| (D) | Meteorológiai információ; |
| --- | --- |

(D)

Meteorológiai információ;

| (E) | Értesítés a speciális kategóriájú utasokról ... stb.; és |
| --- | --- |

(E)

Értesítés a speciális kategóriájú utasokról ... stb.; és

| (F) | Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a veszélyes árukat ... stb. |
| --- | --- |

(F)

Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a veszélyes árukat ... stb.

| (ii) | Egy hajtóműves repülőgépek A-B VFR szerinti nappali üzemeltetésekor nem szükséges vinni az Értesítést a speciális kategóriájú utasokról, ahogy azt az OPS 1.135 (a) pont (7) albekezdése előírja. |
| --- | --- |

(ii)

Egy hajtóműves repülőgépek A-B VFR szerinti nappali üzemeltetésekor nem szükséges vinni az Értesítést a speciális kategóriájú utasokról, ahogy azt az OPS 1.135 (a) pont (7) albekezdése előírja.

| (iii) | A-B VFR szerinti nappali üzemeltetéskor az Operatív Repülési Terv lehet egyszerűsített formájú és teljesítenie kell az üzemeltetés típusának követelményeit. |
| --- | --- |

(iii)

A-B VFR szerinti nappali üzemeltetéskor az Operatív Repülési Terv lehet egyszerűsített formájú és teljesítenie kell az üzemeltetés típusának követelményeit.

| (7) | OPS 1.215 Légiforgalmi irányító szolgálatok használata: Egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti nappali üzemeltetésekor, a légiforgalmi irányító szolgálattal (ATS) egy nem kötelező szerződést kell az üzemeltetés jellegének megfelelő terjedelemben fenntartani. Biztosítani kell a kutatási és mentési szolgáltatásokat az OPS 1.300-nak megfelelően. |
| --- | --- |

(7)

OPS 1.215 Légiforgalmi irányító szolgálatok használata: Egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti nappali üzemeltetésekor, a légiforgalmi irányító szolgálattal (ATS) egy nem kötelező szerződést kell az üzemeltetés jellegének megfelelő terjedelemben fenntartani. Biztosítani kell a kutatási és mentési szolgáltatásokat az OPS 1.300-nak megfelelően.

| (8) | OPS 1.225 Repülőtér üzemeltetési minimumok: VFR szerinti üzemeltetéskor a standard VFR minimumok rendszerint teljesítik ezt a követelményt. Ahol szükséges, az üzemben tartó további követelményeket ír elő figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a rádió lefedettséget, terepet, a felszállás és leszállás helyeinek jellegét, repülési körülményeket és a légiforgalmi irányító szolgálat (ATS) kapacitását. |
| --- | --- |

(8)

OPS 1.225 Repülőtér üzemeltetési minimumok: VFR szerinti üzemeltetéskor a standard VFR minimumok rendszerint teljesítik ezt a követelményt. Ahol szükséges, az üzemben tartó további követelményeket ír elő figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a rádió lefedettséget, terepet, a felszállás és leszállás helyeinek jellegét, repülési körülményeket és a légiforgalmi irányító szolgálat (ATS) kapacitását.

| (9) | OPS 1.235 Zajcsökkentési eljárások: Egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti üzemeltetésekor nem alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(9)

OPS 1.235 Zajcsökkentési eljárások: Egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti üzemeltetésekor nem alkalmazandóak.

| (10) | OPS 1.240 Üzemeltetési útvonalak és területek:
  Az (a) pont (1) albekezdése nem alkalmazandó egy hajtóműves repülőgépek A-A VFR szerinti nappali üzemeltetésére. |
| --- | --- |

(10)

OPS 1.240 Üzemeltetési útvonalak és területek:

Az (a) pont (1) albekezdése nem alkalmazandó egy hajtóműves repülőgépek A-A VFR szerinti nappali üzemeltetésére.

| (11) | OPS 1.250 Minimális repülési magasság megállapítása:
  VFR szerinti nappali üzemeltetésre ezt a követelményt a következőképpen kell alkalmazni: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetés csak olyan útvonalakon vagy olyan területeken belül történik, amelyeken a tereptől való biztonságos távolság fenntartható és figyelembe veszi az olyan tényezőket, mint a hőmérséklet, a terep, a kedvezőtlen meteorológiai körülmények (pl. erős turbulencia és leszálló légáramlatok, a hőmérséklet és a nyomás standard körülményektől való eltérése miatti korrekciók). |
| --- | --- |

(11)

OPS 1.250 Minimális repülési magasság megállapítása:

VFR szerinti nappali üzemeltetésre ezt a követelményt a következőképpen kell alkalmazni: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetés csak olyan útvonalakon vagy olyan területeken belül történik, amelyeken a tereptől való biztonságos távolság fenntartható és figyelembe veszi az olyan tényezőket, mint a hőmérséklet, a terep, a kedvezőtlen meteorológiai körülmények (pl. erős turbulencia és leszálló légáramlatok, a hőmérséklet és a nyomás standard körülményektől való eltérése miatti korrekciók).

| (12) | OPS 1.255 Üzemanyag-gazdálkodás:






  (i) | A-A repülésekre – Az üzemben tartó írja elő azt a minimális üzemanyagkészletet, amelynél a repülést be kell fejezni. Ez a minimális, végső tartalék üzemanyag nem lehet kevesebb, mint a 45 perces repüléshez szükséges mennyiség. |
| --- | --- | --- |

(12)

OPS 1.255 Üzemanyag-gazdálkodás:

(i)

A-A repülésekre – Az üzemben tartó írja elő azt a minimális üzemanyagkészletet, amelynél a repülést be kell fejezni. Ez a minimális, végső tartalék üzemanyag nem lehet kevesebb, mint a 45 perces repüléshez szükséges mennyiség.

| (ii) | A-B repülésekre – Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repüléshez szükséges kifogyasztható üzemanyag-mennyiség repülés előtti kiszámítása tartalmazza a következőket;






  (A) | Guruláshoz szükséges üzemanyag – felszállás előtt felhasznált üzemanyag, ha jelentős; és |
| --- | --- | --- |

(ii)

A-B repülésekre – Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repüléshez szükséges kifogyasztható üzemanyag-mennyiség repülés előtti kiszámítása tartalmazza a következőket;

(A)

Guruláshoz szükséges üzemanyag – felszállás előtt felhasznált üzemanyag, ha jelentős; és

| (B) | Útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag (a célállomás eléréséhez szükséges üzemanyag); és |
| --- | --- |

(B)

Útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag (a célállomás eléréséhez szükséges üzemanyag); és

| (C) | Tartalék üzemanyag –






  (1) | váratlan eseményekre fenntartott üzemanyag – Üzemanyag, amely nem kevesebb, mint az útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag 5 %-a vagy, a repülés során történő újratervezés esetén, a hátralévő útvonal végigrepüléséhez szükséges üzemanyag 5 %-a; és |
| --- | --- | --- |

(C)

Tartalék üzemanyag –

(1)

váratlan eseményekre fenntartott üzemanyag – Üzemanyag, amely nem kevesebb, mint az útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag 5 %-a vagy, a repülés során történő újratervezés esetén, a hátralévő útvonal végigrepüléséhez szükséges üzemanyag 5 %-a; és

| (2) | vésztartalék üzemanyag – Üzemanyag további 45 perces (dugattyús motorok esetén) vagy 30 perces (turbinás hajtóművek esetén) repüléshez; és |
| --- | --- |

(2)

vésztartalék üzemanyag – Üzemanyag további 45 perces (dugattyús motorok esetén) vagy 30 perces (turbinás hajtóművek esetén) repüléshez; és

| (D) | Kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges üzemanyag – a kitérő célrepülőtérnek a célállomáson keresztüli eléréséhez szükséges üzemanyag, ha előírt a kitérő célrepülőtér; és |
| --- | --- |

(D)

Kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges üzemanyag – a kitérő célrepülőtérnek a célállomáson keresztüli eléréséhez szükséges üzemanyag, ha előírt a kitérő célrepülőtér; és

| (E) | Kiegészítő üzemanyag – Az az üzemanyag, amelyet a parancsnok igényelhet a fenti (A) – (D) albekezdések szerint. |
| --- | --- |

(E)

Kiegészítő üzemanyag – Az az üzemanyag, amelyet a parancsnok igényelhet a fenti (A) – (D) albekezdések szerint.

| (13) | OPS 1.265 Nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben levő személyek szállítása: egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetés esetén és ahol nem szándékoznak nem befogadható utasokat, kitoloncoltakat és őrizetben levőket szállítani, az üzemben tartó nem köteles ilyen személyek szállítására eljárásokat kidolgozni. |
| --- | --- |

(13)

OPS 1.265 Nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben levő személyek szállítása: egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetés esetén és ahol nem szándékoznak nem befogadható utasokat, kitoloncoltakat és őrizetben levőket szállítani, az üzemben tartó nem köteles ilyen személyek szállítására eljárásokat kidolgozni.

| (14) | OPS 1.280 Utasok ültetési rendje: egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetésére nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(14)

OPS 1.280 Utasok ültetési rendje: egy hajtóműves repülőgépek látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetésére nem alkalmazandó.

| (15) | OPS 1.285 Utasok tájékoztatása: Az üzemeltetés fajtájának megfelelő bemutatót és tájékoztatót kell tartani. Egy pilótával történő üzemeltetés esetén a pilótának nem adható ki olyan feladat, amely eltéríti őt repülési feladataitól. |
| --- | --- |

(15)

OPS 1.285 Utasok tájékoztatása: Az üzemeltetés fajtájának megfelelő bemutatót és tájékoztatót kell tartani. Egy pilótával történő üzemeltetés esetén a pilótának nem adható ki olyan feladat, amely eltéríti őt repülési feladataitól.

| (16) | OPS 1.290 Repülés előkészítése:






  (i) | Operatív repülési terv A-A üzemeltetésre – nem szükséges. |
| --- | --- | --- |

(16)

OPS 1.290 Repülés előkészítése:

(i)

Operatív repülési terv A-A üzemeltetésre – nem szükséges.

| (ii) | A-B VFR szerinti nappali üzemeltetés – Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetés típusához releváns egyszerűsített formájú operatív repülési tervet készítsenek minden egyes repüléshez. |
| --- | --- |

(ii)

A-B VFR szerinti nappali üzemeltetés – Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetés típusához releváns egyszerűsített formájú operatív repülési tervet készítsenek minden egyes repüléshez.

| (17) | OPS 1.295 Repülőterek kiválasztása:
  VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó. A repülőterek és a felszállási és leszállási helyek használatához szükséges utasításokat az OPS 1.220-re hivatkozással kell kiadni. |
| --- | --- |

(17)

OPS 1.295 Repülőterek kiválasztása:

VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó. A repülőterek és a felszállási és leszállási helyek használatához szükséges utasításokat az OPS 1.220-re hivatkozással kell kiadni.

| (18) | OPS 1.310 A személyzet tagjainak tartózkodása szolgálati helyeiken:
  Látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetésre csak akkor szükségesek utasítások ebben a kérdésben, ha kétpilótás üzemeltetést folytatnak. |
| --- | --- |

(18)

OPS 1.310 A személyzet tagjainak tartózkodása szolgálati helyeiken:

Látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetésre csak akkor szükségesek utasítások ebben a kérdésben, ha kétpilótás üzemeltetést folytatnak.

| (19) | OPS 1.375 Üzemanyag-gazdálkodás repülés közben:
  Az OPS 1.375 1. függelékét nem szükséges alkalmazni egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti nappali üzemeltetésére. |
| --- | --- |

(19)

OPS 1.375 Üzemanyag-gazdálkodás repülés közben:

Az OPS 1.375 1. függelékét nem szükséges alkalmazni egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti nappali üzemeltetésére.

| (20) | OPS 1.405 A megközelítés megkezdése és folytatása:
  VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(20)

OPS 1.405 A megközelítés megkezdése és folytatása:

VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó.

| (21) | OPS 1.410 Üzemeltetési eljárások – Pályaküszöb átrepülési magasság:
  VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(21)

OPS 1.410 Üzemeltetési eljárások – Pályaküszöb átrepülési magasság:

VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó.

| (22) | OPS 1.430-1.460, beleértve a függelékeket:
  VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(22)

OPS 1.430-1.460, beleértve a függelékeket:

VFR szerinti üzemeltetésre nem alkalmazandó.

| (23) | OPS 1.530 Felszállás:






  (i) | Az (a) albekezdés a következő kiegészítéssel érvényes: A Hatóság esetenként elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló más teljesítmény adatot is. A (b) és (c) albekezdések a következő kiegészítéssel érvényesek: Ahol ezen bekezdésnek a kifutópálya meghosszabbítására vonatkozó követelményei fizikai korlátok miatt nem teljesíthetők és az üzemeltetéshez világos közérdek és szükségesség fűződik, a Hatóság eseti alapon elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló, speciális eljárásokhoz kapcsolódó más teljesítmény adatot is, amely nem áll ellentétben a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel. |
| --- | --- | --- |

(23)

OPS 1.530 Felszállás:

(i)

Az (a) albekezdés a következő kiegészítéssel érvényes: A Hatóság esetenként elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló más teljesítmény adatot is. A (b) és (c) albekezdések a következő kiegészítéssel érvényesek: Ahol ezen bekezdésnek a kifutópálya meghosszabbítására vonatkozó követelményei fizikai korlátok miatt nem teljesíthetők és az üzemeltetéshez világos közérdek és szükségesség fűződik, a Hatóság eseti alapon elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló, speciális eljárásokhoz kapcsolódó más teljesítmény adatot is, amely nem áll ellentétben a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel.

| (ii) | Az (i) albekezdés szerinti üzemeltetést megvalósítani kívánó üzemben tartónak rendelkeznie kell a légijármű üzemben tartási engedélyt (AOC-t) kiadó Hatóság előzetes jóváhagyásával. Ezen jóváhagyás:






  (A) | megadja a repülőgép típusát; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Az (i) albekezdés szerinti üzemeltetést megvalósítani kívánó üzemben tartónak rendelkeznie kell a légijármű üzemben tartási engedélyt (AOC-t) kiadó Hatóság előzetes jóváhagyásával. Ezen jóváhagyás:

(A)

megadja a repülőgép típusát;

| (B) | megadja az üzemeltetés típusát; |
| --- | --- |

(B)

megadja az üzemeltetés típusát;

| (C) | megadja az érintett repülőtere(ke)t és kifutópályákat; |
| --- | --- |

(C)

megadja az érintett repülőtere(ke)t és kifutópályákat;

| (D) | a felszállást a VMC üzemeltetésre korlátozza; |
| --- | --- |

(D)

a felszállást a VMC üzemeltetésre korlátozza;

| (E) | megadja a személyzet képzettségét és |
| --- | --- |

(E)

megadja a személyzet képzettségét és

| (F) | olyan repülőgépekre korlátozódik, amelyek típusbizonyítványát először 2005. január 1-je előtt adták ki. |
| --- | --- |

(F)

olyan repülőgépekre korlátozódik, amelyek típusbizonyítványát először 2005. január 1-je előtt adták ki.

| (iii) | Az üzemeltetést el kell fogadnia annak az államnak, amelynek területén a repülőtér elhelyezkedik. |
| --- | --- |

(iii)

Az üzemeltetést el kell fogadnia annak az államnak, amelynek területén a repülőtér elhelyezkedik.

| (24) | OPS 1.535 A felszállás akadálymentessége – Többhajtóműves repülőgépek:






  (i) | Az (a) pont (3), (4), (5) albekezdései, a (b) pont (2), a (c) pont (1) és (2) albekezdései és a függelék VFR szerinti nappali üzemeltetésre nem érvényesek. |
| --- | --- | --- |

(24)

OPS 1.535 A felszállás akadálymentessége – Többhajtóműves repülőgépek:

(i)

Az (a) pont (3), (4), (5) albekezdései, a (b) pont (2), a (c) pont (1) és (2) albekezdései és a függelék VFR szerinti nappali üzemeltetésre nem érvényesek.

| (ii) | Nappali IFR (műszeres) vagy VFR szerinti üzemeltetésre a (b) és (c) albekezdések a következő eltérésekkel érvényesek:






  (A) | A látás utáni irányítást akkor tekintik lehetségesnek, ha a repülési látótávolság legalább 1 500 m. |
| --- | --- | --- |

(ii)

Nappali IFR (műszeres) vagy VFR szerinti üzemeltetésre a (b) és (c) albekezdések a következő eltérésekkel érvényesek:

(A)

A látás utáni irányítást akkor tekintik lehetségesnek, ha a repülési látótávolság legalább 1 500 m.

| (B) | Ha a repülési látótávolság legalább 1 500 m, a szükséges legnagyobb folyosószélesség 300 m. |
| --- | --- |

(B)

Ha a repülési látótávolság legalább 1 500 m, a szükséges legnagyobb folyosószélesség 300 m.

| (25) | OPS 1.545 Leszállási cél- és kitérő célrepülőterek:






  (i) | A pont a következő kiegészítéssel érvényes: Ahol ezen bekezdésnek a kifutópálya meghosszabbítására vonatkozó követelményei fizikai korlátok miatt nem teljesíthetők és az üzemeltetéshez világos közérdek és szükségesség fűződik, a Hatóság eseti alapon elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló, speciális eljárásokhoz kapcsolódó más teljesítmény adatot is, amely nem áll ellentétben a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel. |
| --- | --- | --- |

(25)

OPS 1.545 Leszállási cél- és kitérő célrepülőterek:

(i)

A pont a következő kiegészítéssel érvényes: Ahol ezen bekezdésnek a kifutópálya meghosszabbítására vonatkozó követelményei fizikai korlátok miatt nem teljesíthetők és az üzemeltetéshez világos közérdek és szükségesség fűződik, a Hatóság eseti alapon elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló, speciális eljárásokhoz kapcsolódó más teljesítmény adatot is, amely nem áll ellentétben a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel.

| (ii) | Az (i) albekezdés szerinti üzemeltetést megvalósítani kívánó üzemben tartónak rendelkeznie kell a légijármű üzemben tartási engedélyt (AOC-t) kiadó Hatóság előzetes jóváhagyásával. Ezen jóváhagyás






  (A) | megadja a repülőgép típusát; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Az (i) albekezdés szerinti üzemeltetést megvalósítani kívánó üzemben tartónak rendelkeznie kell a légijármű üzemben tartási engedélyt (AOC-t) kiadó Hatóság előzetes jóváhagyásával. Ezen jóváhagyás

(A)

megadja a repülőgép típusát;

| (B) | megadja az üzemeltetés típusát; |
| --- | --- |

(B)

megadja az üzemeltetés típusát;

| (C) | megadja az érintett repülőtere(ke)t és kifutópályákat; |
| --- | --- |

(C)

megadja az érintett repülőtere(ke)t és kifutópályákat;

| (D) | a felszállást a VMC üzemeltetésre korlátozza; |
| --- | --- |

(D)

a felszállást a VMC üzemeltetésre korlátozza;

| (E) | megadja a személyzet képzettségét és |
| --- | --- |

(E)

megadja a személyzet képzettségét és

| (F) | olyan repülőgépekre korlátozódik, amelyek Típusalkalmassági Bizonyítványát először 2005. január 1-je előtt adták ki. |
| --- | --- |

(F)

olyan repülőgépekre korlátozódik, amelyek Típusalkalmassági Bizonyítványát először 2005. január 1-je előtt adták ki.

| (iii) | Az üzemeltetést el kell fogadnia annak az államnak, amelynek területén a repülőtér elhelyezkedik. |
| --- | --- |

(iii)

Az üzemeltetést el kell fogadnia annak az államnak, amelynek területén a repülőtér elhelyezkedik.

| (26) | OPS 1.550 Leszállás – Száraz kifutópálya:






  (i) | A bekezdés a következő kiegészítéssel érvényes: Ahol ezen bekezdésnek a kifutópálya meghosszabbítására vonatkozó követelményei fizikai korlátok miatt nem teljesíthetők és az üzemeltetéshez világos közérdek és szükségesség fűződik, a Hatóság eseti alapon elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló, speciális eljárásokhoz kapcsolódó más teljesítmény adatot is, amely nem áll ellentétben a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel. |
| --- | --- | --- |

(26)

OPS 1.550 Leszállás – Száraz kifutópálya:

(i)

A bekezdés a következő kiegészítéssel érvényes: Ahol ezen bekezdésnek a kifutópálya meghosszabbítására vonatkozó követelményei fizikai korlátok miatt nem teljesíthetők és az üzemeltetéshez világos közérdek és szükségesség fűződik, a Hatóság eseti alapon elfogadhat az üzemben tartó által megadott és bemutatáson és/vagy dokumentált tapasztalaton alapuló, speciális eljárásokhoz kapcsolódó más teljesítmény adatot is, amely nem áll ellentétben a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel.

| (ii) | Az (i) albekezdés szerinti üzemeltetést megvalósítani kívánó üzemben tartónak rendelkeznie kell a légijármű üzemben tartási engedélyt (AOC-t) kiadó Hatóság előzetes jóváhagyásával. Ezen jóváhagyás






  (A) | megadja a repülőgép típusát; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Az (i) albekezdés szerinti üzemeltetést megvalósítani kívánó üzemben tartónak rendelkeznie kell a légijármű üzemben tartási engedélyt (AOC-t) kiadó Hatóság előzetes jóváhagyásával. Ezen jóváhagyás

(A)

megadja a repülőgép típusát;

| (B) | megadja az üzemeltetés típusát; |
| --- | --- |

(B)

megadja az üzemeltetés típusát;

| (C) | megadja az érintett repülőtere(ke)t és kifutópályákat; |
| --- | --- |

(C)

megadja az érintett repülőtere(ke)t és kifutópályákat;

| (D) | a felszállást a VMC üzemeltetésre korlátozza; |
| --- | --- |

(D)

a felszállást a VMC üzemeltetésre korlátozza;

| (E) | megadja a személyzet képzettségét és |
| --- | --- |

(E)

megadja a személyzet képzettségét és

| (F) | olyan repülőgépekre korlátozódik, amelyek típusbizonyítványát először 2005. január 1-je előtt adták ki. |
| --- | --- |

(F)

olyan repülőgépekre korlátozódik, amelyek típusbizonyítványát először 2005. január 1-je előtt adták ki.

| (iii) | Az üzemeltetést el kell fogadnia annak az államnak, amelynek területén a repülőtér elhelyezkedik. |
| --- | --- |

(iii)

Az üzemeltetést el kell fogadnia annak az államnak, amelynek területén a repülőtér elhelyezkedik.

| (27) | Fenntartva |
| --- | --- |

(27)

Fenntartva

| (28) | OPS 1.650 VFR (látva repülési szabályok) szerinti nappali üzemeltetés:
  Az 1.650 pont a következő kiegészítéssel érvényes: Azon egy hajtóműves repülőgépeket, amelyeket 1995. május 22-e előtt láttak el légialkalmassági bizonyítvánnyal, a Hatóság mentesítheti az (f), (g), (h) és (i) albekezdések követelményei alól, ha teljesítésük utólagos módosítást igényelne. |
| --- | --- |

(28)

OPS 1.650 VFR (látva repülési szabályok) szerinti nappali üzemeltetés:

Az 1.650 pont a következő kiegészítéssel érvényes: Azon egy hajtóműves repülőgépeket, amelyeket 1995. május 22-e előtt láttak el légialkalmassági bizonyítvánnyal, a Hatóság mentesítheti az (f), (g), (h) és (i) albekezdések követelményei alól, ha teljesítésük utólagos módosítást igényelne.

| (29) | M. rész (M.A.704) bekezdése, Folyamatos légialkalmasság fenntartás irányítási szabályzat
  A folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat adaptálható a folytatandó üzemeltetéshez; |
| --- | --- |

(29)

M. rész (M.A.704) bekezdése, Folyamatos légialkalmasság fenntartás irányítási szabályzat

A folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat adaptálható a folytatandó üzemeltetéshez;

| (30) | M. rész, (M. A. 306) bekezdés, Repülőgép műszaki napló:
  A Hatóság jóváhagyhatja a műszaki napló rendszer egy rövidített formáját, amely a folytatandó üzemeltetés típusának megfelelő. |
| --- | --- |

(30)

M. rész, (M. A. 306) bekezdés, Repülőgép műszaki napló:

A Hatóság jóváhagyhatja a műszaki napló rendszer egy rövidített formáját, amely a folytatandó üzemeltetés típusának megfelelő.

| (31) | OPS 1.940 A hajózószemélyzet összetétele:
  Az (a)(2), (a)(4) és (b) albekezdések nem érvényesek VFR szerinti nappali üzemeltetésre azzal a kivétellel, hogy az (a)(4)-et teljes egészében alkalmazni kell ott, ahol az OPS 1 két pilótát tesz kötelezővé. |
| --- | --- |

(31)

OPS 1.940 A hajózószemélyzet összetétele:

Az (a)(2), (a)(4) és (b) albekezdések nem érvényesek VFR szerinti nappali üzemeltetésre azzal a kivétellel, hogy az (a)(4)-et teljes egészében alkalmazni kell ott, ahol az OPS 1 két pilótát tesz kötelezővé.

| (32) | OPS 1.945 Típusátképzés és ellenőrzés:






  (i) | Az (a)(7) albekezdést – Felügyelet alatt történő útvonalrepülés (LIFUS) – bármely, a vonatkozó osztályba tartozó repülőgépen végre lehet hajtani. A LIFUS szükséges mennyisége függ a végrehajtandó műveletek bonyolultságától. |
| --- | --- | --- |

(32)

OPS 1.945 Típusátképzés és ellenőrzés:

(i)

Az (a)(7) albekezdést – Felügyelet alatt történő útvonalrepülés (LIFUS) – bármely, a vonatkozó osztályba tartozó repülőgépen végre lehet hajtani. A LIFUS szükséges mennyisége függ a végrehajtandó műveletek bonyolultságától.

| (ii) | Az (a) pont (8) albekezdése nem szükséges. |
| --- | --- |

(ii)

Az (a) pont (8) albekezdése nem szükséges.

| (33) | OPS 1.955 Parancsnoki kinevezés:
  A (b) albekezdést a következőképpen kell alkalmazni: A Hatóság elfogadhat egy rövidített parancsnoki tanfolyamot, amely megfelel a folytatandó üzemeltetés típusának. |
| --- | --- |

(33)

OPS 1.955 Parancsnoki kinevezés:

A (b) albekezdést a következőképpen kell alkalmazni: A Hatóság elfogadhat egy rövidített parancsnoki tanfolyamot, amely megfelel a folytatandó üzemeltetés típusának.

| (34) | OPS 1.960 Kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező parancsnokok
  Az (a) pont (1)(i) albekezdése nem érvényes VFR szerinti nappali üzemeltetésre. |
| --- | --- |

(34)

OPS 1.960 Kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező parancsnokok

Az (a) pont (1)(i) albekezdése nem érvényes VFR szerinti nappali üzemeltetésre.

| (35) | OPS 1.965 Időszakos oktatás és ellenőrzés:






  (i) | Az (a) pont (1) albekezdését a következőképpen kell alkalmazni VFR szerinti nappali üzemeltetésre: Minden képzésnek és ellenőrzésnek meg kell felelnie az üzemeltetés típusának és azon repülőgép osztályának, amelyen a hajózószemélyzet szolgál, megfelelően figyelembevéve valamennyi használt speciális felszerelést. |
| --- | --- | --- |

(35)

OPS 1.965 Időszakos oktatás és ellenőrzés:

(i)

Az (a) pont (1) albekezdését a következőképpen kell alkalmazni VFR szerinti nappali üzemeltetésre: Minden képzésnek és ellenőrzésnek meg kell felelnie az üzemeltetés típusának és azon repülőgép osztályának, amelyen a hajózószemélyzet szolgál, megfelelően figyelembevéve valamennyi használt speciális felszerelést.

| (ii) | Az (a) pont (3)(ii) albekezdése a következőképpen alkalmazandó: A repülőgépen történő oktatást végezheti egy osztályminősítő vizsgáztató (CRE), egy repülési vizsgáztató (FE) vagy egy típusminősítő vizsgáztató (TRE). |
| --- | --- |

(ii)

Az (a) pont (3)(ii) albekezdése a következőképpen alkalmazandó: A repülőgépen történő oktatást végezheti egy osztályminősítő vizsgáztató (CRE), egy repülési vizsgáztató (FE) vagy egy típusminősítő vizsgáztató (TRE).

| (iii) | Az (a) pont (4)(i) albekezdése a következőképpen alkalmazandó: Az üzemben tartói szakértelem ellenőrzést végezheti egy típusminősítő vizsgáztató (TRE), egy osztályminősítő vizsgáztató (CRE) vagy egy alkalmasan képzett parancsnok, akit az üzemben tartó nevez ki és aki a Hatóság számára elfogadható, aki a CRM elvek és a CRM készségek felmérése területén képzett. |
| --- | --- |

(iii)

Az (a) pont (4)(i) albekezdése a következőképpen alkalmazandó: Az üzemben tartói szakértelem ellenőrzést végezheti egy típusminősítő vizsgáztató (TRE), egy osztályminősítő vizsgáztató (CRE) vagy egy alkalmasan képzett parancsnok, akit az üzemben tartó nevez ki és aki a Hatóság számára elfogadható, aki a CRM elvek és a CRM készségek felmérése területén képzett.

| (iv) | A (b) pont (2) albekezdését VFR szerinti nappali üzemeltetésre a következőképpen kell alkalmazni: – Azon esetekben, amikor az üzemeltetést 8 egymást követő hónapnál nem hosszabb időszakokban folytatják, elegendő egy üzemben tartói szakértelem ellenőrzés. Ezt a szakértelem ellenőrzést a kereskedelmi célú légiszállítási üzemeltetés megkezdése előtt kell elvégezni. |
| --- | --- |

(iv)

A (b) pont (2) albekezdését VFR szerinti nappali üzemeltetésre a következőképpen kell alkalmazni: – Azon esetekben, amikor az üzemeltetést 8 egymást követő hónapnál nem hosszabb időszakokban folytatják, elegendő egy üzemben tartói szakértelem ellenőrzés. Ezt a szakértelem ellenőrzést a kereskedelmi célú légiszállítási üzemeltetés megkezdése előtt kell elvégezni.

| (36) | OPS 1.968 Pilótaképzés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez:
  Az 1. függelék nem érvényes egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti nappali üzemeltetésére. |
| --- | --- |

(36)

OPS 1.968 Pilótaképzés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez:

Az 1. függelék nem érvényes egy hajtóműves repülőgépek VFR szerinti nappali üzemeltetésére.

| (37) | OPS 1.975 Útvonal és repülőtér ismeret:






  (i) | A (b), (c) és (d) albekezdések VFR szerinti nappali üzemeltetésre nem vonatkoznak azzal a kivétellel, hogy az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a repülőtér államának speciális engedélye szükséges, betartják az ehhez kapcsolódó követelményeket. |
| --- | --- | --- |

(37)

OPS 1.975 Útvonal és repülőtér ismeret:

(i)

A (b), (c) és (d) albekezdések VFR szerinti nappali üzemeltetésre nem vonatkoznak azzal a kivétellel, hogy az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a repülőtér államának speciális engedélye szükséges, betartják az ehhez kapcsolódó követelményeket.

| (ii) | IFR szerinti vagy VFR szerinti éjszakai üzemeltetéskor a (b)-(d) albekezdések alternatívájaként az útvonal és repülőtér ismeret a következőképpen érvényesíthető újra:






  (A) | A legigényesebb repülőterekre történő repülés kivételével legalább 10 szektor teljesítésével az üzemeltetés területén belül a megelőző 12 hónapon belül valamennyi megkívánt saját tájékozódáson túlmenően. |
| --- | --- | --- |

(ii)

IFR szerinti vagy VFR szerinti éjszakai üzemeltetéskor a (b)-(d) albekezdések alternatívájaként az útvonal és repülőtér ismeret a következőképpen érvényesíthető újra:

(A)

A legigényesebb repülőterekre történő repülés kivételével legalább 10 szektor teljesítésével az üzemeltetés területén belül a megelőző 12 hónapon belül valamennyi megkívánt saját tájékozódáson túlmenően.

| (B) | A legigényesebb repülőterekre csak akkor lehet repülni, ha:






  (1) | A parancsnokot a repülőtéren a megelőző 36 hónapon belül minősítették hajózószemélyzet szolgálatban lévő tagjaként vagy megfigyelőként odalátogatva. |
| --- | --- | --- |

(B)

A legigényesebb repülőterekre csak akkor lehet repülni, ha:

(1)

A parancsnokot a repülőtéren a megelőző 36 hónapon belül minősítették hajózószemélyzet szolgálatban lévő tagjaként vagy megfigyelőként odalátogatva.

| (2) | A megközelítést a vonatkozó minimális szektor magasságról VMC szerint (látás melletti meteorológiai körülmények között) hajtják végre és |
| --- | --- |

(2)

A megközelítést a vonatkozó minimális szektor magasságról VMC szerint (látás melletti meteorológiai körülmények között) hajtják végre és

| (3) | A repülés előtt megfelelő önálló tájékozódásra került sor. |
| --- | --- |

(3)

A repülés előtt megfelelő önálló tájékozódásra került sor.

| (38) | OPS 1.980 Egynél több típus vagy változat:






  (i) | Nem érvényes, ha az üzemeltetés dugattyús motorú repülőgépek egypilótás osztályaira korlátozódik VFR szerint nappal. |
| --- | --- | --- |

(38)

OPS 1.980 Egynél több típus vagy változat:

(i)

Nem érvényes, ha az üzemeltetés dugattyús motorú repülőgépek egypilótás osztályaira korlátozódik VFR szerint nappal.

| (ii) | IFR szerinti és VFR szerinti éjszakai üzemeltetésekre az OPS 1.980 I. melléklet (d) pont (2)(i) albekezdése szerinti 500 óra eltöltése a megfelelő személyzeti pozícióban mielőtt 2 szakszolgálati engedély jogosultságait igénybe venné, 100 órára vagy szektorra csökken, ha ez engedélyek egyike egy osztályhoz kapcsolódik. Mielőtt a pilótának parancsnoki feladatok ellátását engedélyezik, egy ellenőrző repülést kell végrehajtani |
| --- | --- |

(ii)

IFR szerinti és VFR szerinti éjszakai üzemeltetésekre az OPS 1.980 I. melléklet (d) pont (2)(i) albekezdése szerinti 500 óra eltöltése a megfelelő személyzeti pozícióban mielőtt 2 szakszolgálati engedély jogosultságait igénybe venné, 100 órára vagy szektorra csökken, ha ez engedélyek egyike egy osztályhoz kapcsolódik. Mielőtt a pilótának parancsnoki feladatok ellátását engedélyezik, egy ellenőrző repülést kell végrehajtani

| (39) | OPS 1.981 Helikopterek és repülőgépek üzemeltetése:
  Az (a) pont (1) albekezdése nem érvényes, ha az üzemeltetés dugattyús motorú repülőgépek egypilótás osztályaira korlátozódik. |
| --- | --- |

(39)

OPS 1.981 Helikopterek és repülőgépek üzemeltetése:

Az (a) pont (1) albekezdése nem érvényes, ha az üzemeltetés dugattyús motorú repülőgépek egypilótás osztályaira korlátozódik.

| (40) | Fenntartva |
| --- | --- |

(40)

Fenntartva

| (41) | OPS 1.1060 Operatív repülési terv:
  Nem szükséges A – A VFR/nappali üzemeltetéshez. A – B VFR/nappali üzemeltetés esetén a követelmény érvényes, de a repülési terv lehet a végrehajtandó műveleteknek megfelelő egyszerűsített formájú. (ld. OPS 1.135). |
| --- | --- |

(41)

OPS 1.1060 Operatív repülési terv:

Nem szükséges A – A VFR/nappali üzemeltetéshez. A – B VFR/nappali üzemeltetés esetén a követelmény érvényes, de a repülési terv lehet a végrehajtandó műveleteknek megfelelő egyszerűsített formájú. (ld. OPS 1.135).

| (42) | OPS 1.1070 Folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat
  A folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat adaptálható a végrehajtani szándékozott üzemeltetéshez. |
| --- | --- |

(42)

OPS 1.1070 Folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat

A folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzat adaptálható a végrehajtani szándékozott üzemeltetéshez.

| (43) | OPS 1.1071 Repülőgép műszaki napló:
  Az M. rész M.A. 306 bekezdésnél jelzett módon alkalmazandó. |
| --- | --- |

(43)

OPS 1.1071 Repülőgép műszaki napló:

Az M. rész M.A. 306 bekezdésnél jelzett módon alkalmazandó.

| (44) | Fenntartva |
| --- | --- |

(44)

Fenntartva

| (45) | Fenntartva |
| --- | --- |

(45)

Fenntartva

| (46) | OPS 1.1240 Oktatási programok:
  Az oktatási programokat adaptálni kell a végrehajtott műveletek fajtájához. VFR szerinti üzemeltetéshez elfogadható lehet egy önképzési program. |
| --- | --- |

(46)

OPS 1.1240 Oktatási programok:

Az oktatási programokat adaptálni kell a végrehajtott műveletek fajtájához. VFR szerinti üzemeltetéshez elfogadható lehet egy önképzési program.

| (47) | OPS 1.1250 Repülőgép-átkutatási eljárás ellenőrző lista:
  Nem érvényes VFR szerinti nappali üzemeltetésre.
  Az OPS 1.125 1. függeléke
  Fedélzeten tartandó dokumentumok
  Lásd az OPS 1.125-öt
  Az OPS 1.125 által előírt dokumentumok elveszése vagy ellopása esetén az üzemeltetés folytatható addig, amíg a járat eléri a bázist vagy egy olyan helyet, ahol helyettesítő dokumentumok biztosíthatóak. |
| --- | --- |

(47)

OPS 1.1250 Repülőgép-átkutatási eljárás ellenőrző lista:

Nem érvényes VFR szerinti nappali üzemeltetésre.

Az OPS 1.125 1. függeléke

Fedélzeten tartandó dokumentumok

Lásd az OPS 1.125-öt

Az OPS 1.125 által előírt dokumentumok elveszése vagy ellopása esetén az üzemeltetés folytatható addig, amíg a járat eléri a bázist vagy egy olyan helyet, ahol helyettesítő dokumentumok biztosíthatóak.

C. RÉSZ

ÜZEMBEN TARTÓK TANÚSÍTÁSA ÉS FELÜGYELETE

OPS 1.175

A légi-üzemben tartó tanúsításának általános szabályai

1. megjegyzés: Ezen pont 1. függeléke írja elő az AOC tartalmát és feltételeit.

2. megjegyzés: Ezen pont 2. függeléke írja elő az irányítási és szervezési követelményeket.

| (a) | Az üzemben tartó csak a légijármű üzemben tartási engedély (AOC) alapján és feltételeivel összhangban üzemeltethet repülőgépet kereskedelmi célú légi szállításra. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak a légijármű üzemben tartási engedély (AOC) alapján és feltételeivel összhangban üzemeltethet repülőgépet kereskedelmi célú légi szállításra.

| (b) | Egy AOC-t vagy egy AOC módosítását kérelmező tegye lehetővé a Hatóság számára, hogy a javasolt üzemeltetés minden biztonsági szempontját megvizsgálja. |
| --- | --- |

(b)

Egy AOC-t vagy egy AOC módosítását kérelmező tegye lehetővé a Hatóság számára, hogy a javasolt üzemeltetés minden biztonsági szempontját megvizsgálja.

| (c) | Egy AOC-t kérelmező köteles az alábbiakra:






  (1) | Nem birtokolhat egy más Hatóság által kiadott AOC-t, kivéve, ha az érintett Hatóságok ezt külön jóváhagyták; |
| --- | --- | --- |

(c)

Egy AOC-t kérelmező köteles az alábbiakra:

(1)

Nem birtokolhat egy más Hatóság által kiadott AOC-t, kivéve, ha az érintett Hatóságok ezt külön jóváhagyták;

| (2) | Üzleti tevékenységének központja és, ha van, bejegyzett irodája az AOC kiadásáért felelős államban kell legyen; |
| --- | --- |

(2)

Üzleti tevékenységének központja és, ha van, bejegyzett irodája az AOC kiadásáért felelős államban kell legyen;

| (3) | Meg kell győznie a Hatóságot a tekintetben, hogy képes biztonságos üzemeltetést folytatni. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell győznie a Hatóságot a tekintetben, hogy képes biztonságos üzemeltetést folytatni.

| (d) | Ha egy üzemben tartónak különböző tagállamokban vannak bejegyezve repülőgépei, megfelelő intézkedéseket kell tenni a megfelelő biztonsági felügyelet biztosítására. |
| --- | --- |

(d)

Ha egy üzemben tartónak különböző tagállamokban vannak bejegyezve repülőgépei, megfelelő intézkedéseket kell tenni a megfelelő biztonsági felügyelet biztosítására.

| (e) | Az üzemben tartó tegye lehetővé a Hatóság számára, hogy hozzáférjen szervezetéhez és repülőgépeihez és biztosítsa, hogy a karbantartás tekintetében hozzáférést biztosít valamennyi 145. rész szerinti társult karbantartási szervezethez, hogy meghatározható legyen az OPS 1 folyamatos betartása. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartó tegye lehetővé a Hatóság számára, hogy hozzáférjen szervezetéhez és repülőgépeihez és biztosítsa, hogy a karbantartás tekintetében hozzáférést biztosít valamennyi 145. rész szerinti társult karbantartási szervezethez, hogy meghatározható legyen az OPS 1 folyamatos betartása.

| (f) | Az AOC-t módosítják, felfüggesztik vagy visszavonják, ha a Hatóság nincs többé meggyőződve arról, hogy az üzemben tartó képes a biztonságos üzemeltetés fenntartására. |
| --- | --- |

(f)

Az AOC-t módosítják, felfüggesztik vagy visszavonják, ha a Hatóság nincs többé meggyőződve arról, hogy az üzemben tartó képes a biztonságos üzemeltetés fenntartására.

| (g) | Az üzemben tartónak meg kell győznie a Hatóságot a következők tekintetében:






  (1) | Szervezete és irányítása alkalmas és megfelelően illeszkedik az üzemeltetés nagyságrendjéhez és terjedelméhez; és |
| --- | --- | --- |

(g)

Az üzemben tartónak meg kell győznie a Hatóságot a következők tekintetében:

(1)

Szervezete és irányítása alkalmas és megfelelően illeszkedik az üzemeltetés nagyságrendjéhez és terjedelméhez; és

| (2) | Meg vannak határozva a felügyelet és üzemeltetés eljárásai. |
| --- | --- |

(2)

Meg vannak határozva a felügyelet és üzemeltetés eljárásai.

| (h) | Az üzemben tartónak ki kell neveznie egy, a Hatóság számára elfogadható felelős vezetőt, akinek a cégen belül hatásköre van arra, hogy biztosítsa, hogy minden üzemeltetési és karbantartási műveletet a Hatóság által megkövetelt színvonalon lehet finanszírozni és végrehajtani. |
| --- | --- |

(h)

Az üzemben tartónak ki kell neveznie egy, a Hatóság számára elfogadható felelős vezetőt, akinek a cégen belül hatásköre van arra, hogy biztosítsa, hogy minden üzemeltetési és karbantartási műveletet a Hatóság által megkövetelt színvonalon lehet finanszírozni és végrehajtani.

| (i) | Az üzemben tartónak ki kell neveznie a Hatóság számára elfogadható tisztségviselőket, akik felelősek a következő területek irányításáért és felügyeletéért:






  (1) | repülési műveletek; |
| --- | --- | --- |

(i)

Az üzemben tartónak ki kell neveznie a Hatóság számára elfogadható tisztségviselőket, akik felelősek a következő területek irányításáért és felügyeletéért:

(1)

repülési műveletek;

| (2) | a karbantartási rendszer; |
| --- | --- |

(2)

a karbantartási rendszer;

| (3) | a személyzet oktatása és |
| --- | --- |

(3)

a személyzet oktatása és

| (4) | földi üzemeltetés. |
| --- | --- |

(4)

földi üzemeltetés.

| (j) | Egy személy betölthet több kinevezett pozíciót, ha a Hatóság számára ez elfogadható, de a legalább 21 teljes munkaidős személyzetet alkalmazó üzemben tartóknál legalább két személy szükséges, hogy a négy felelősségi területet ellássa. |
| --- | --- |

(j)

Egy személy betölthet több kinevezett pozíciót, ha a Hatóság számára ez elfogadható, de a legalább 21 teljes munkaidős személyzetet alkalmazó üzemben tartóknál legalább két személy szükséges, hogy a négy felelősségi területet ellássa.

| (k) | Legfeljebb 20 teljes munkaidős személyzetet alkalmazó üzemben tartóknál a kinevezett pozíciók közül egyet vagy többet betölthet a felelős vezető, ha ez elfogadható a Hatóság számára. |
| --- | --- |

(k)

Legfeljebb 20 teljes munkaidős személyzetet alkalmazó üzemben tartóknál a kinevezett pozíciók közül egyet vagy többet betölthet a felelős vezető, ha ez elfogadható a Hatóság számára.

| (l) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden repülést az Üzemben Tartási Kézikönyv előírásaival összhangban hajtsanak végre. |
| --- | --- |

(l)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden repülést az Üzemben Tartási Kézikönyv előírásaival összhangban hajtsanak végre.

| (m) | Az üzemben tartó köteles megfelelő földi kiszolgáló eszközökről gondoskodni, hogy biztosítsa járatai biztonságos kiszolgálását. |
| --- | --- |

(m)

Az üzemben tartó köteles megfelelő földi kiszolgáló eszközökről gondoskodni, hogy biztosítsa járatai biztonságos kiszolgálását.

| (n) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgépei az üzemeltetés területe és típusa által megkövetelt módon legyenek felszerelve és személyzetük ennek megfelelően képzett legyen. |
| --- | --- |

(n)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgépei az üzemeltetés területe és típusa által megkövetelt módon legyenek felszerelve és személyzetük ennek megfelelően képzett legyen.

| (o) | Az üzemben tartó az AOC feltételei szerint üzemeltetett valamennyi repülőgépre köteles betartani a karbantartási követelményeket az M. résszel összhangban. |
| --- | --- |

(o)

Az üzemben tartó az AOC feltételei szerint üzemeltetett valamennyi repülőgépre köteles betartani a karbantartási követelményeket az M. résszel összhangban.

| (p) | Az üzemben tartó köteles a hatóság számára átadni a P. részben előírt Üzemben Tartási Kézikönyv és valamennyi módosításának és változtatásának egy példányát. |
| --- | --- |

(p)

Az üzemben tartó köteles a hatóság számára átadni a P. részben előírt Üzemben Tartási Kézikönyv és valamennyi módosításának és változtatásának egy példányát.

| (q) | Az üzemben tartó köteles fő üzemeltetési bázisán az üzemeltetés területének és típusának megfelelő üzemeltetést támogató eszközöket fenntartani. |
| --- | --- |

(q)

Az üzemben tartó köteles fő üzemeltetési bázisán az üzemeltetés területének és típusának megfelelő üzemeltetést támogató eszközöket fenntartani.

OPS 1.180

Az AOC kiadása, módosítása és érvényességének meghosszabbítása

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor kap AOC-t vagy annak módosítását, és az AOC akkor marad érvényben, ha:






  (1) | Az üzemeltetett repülőgépek rendelkeznek standard Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amelyet egy tagállam a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EGK rendelettel (2) összhangban adott ki. Egy, az AOC kiadásáért felelős tagállamtól eltérő tagállam által kiadott standard Légialkalmassági Bizonyítványt akkor fogadnak el további bemutatás nélkül, ha azt a 21. résznek megfelelően adták ki; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor kap AOC-t vagy annak módosítását, és az AOC akkor marad érvényben, ha:

(1)

Az üzemeltetett repülőgépek rendelkeznek standard Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amelyet egy tagállam a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EGK rendelettel (2) összhangban adott ki. Egy, az AOC kiadásáért felelős tagállamtól eltérő tagállam által kiadott standard Légialkalmassági Bizonyítványt akkor fogadnak el további bemutatás nélkül, ha azt a 21. résznek megfelelően adták ki;

| (2) | A karbantartási rendszert a Hatóság az M rész G alrészével összhangban jóváhagyta; és |
| --- | --- |

(2)

A karbantartási rendszert a Hatóság az M rész G alrészével összhangban jóváhagyta; és

| (3) | A Hatóság meggyőződött arról, hogy képes a következőkre:






  (i) | megfelelő szervezetet felállítani és fenntartani; |
| --- | --- | --- |

(3)

A Hatóság meggyőződött arról, hogy képes a következőkre:

(i)

megfelelő szervezetet felállítani és fenntartani;

| (ii) | az OPS 1.035-tel összhangban lévő minőségügyi rendszert felállítani és fenntartani; |
| --- | --- |

(ii)

az OPS 1.035-tel összhangban lévő minőségügyi rendszert felállítani és fenntartani;

| (iii) | betartani az előírt oktatási programokat; |
| --- | --- |

(iii)

betartani az előírt oktatási programokat;

| (iv) | betartani a leírt üzemeltetés jellegének és kiterjedésének megfelelő karbantartási előírásokat, beleértve az OPS 1.175 (g) – (o) bekezdésekben előírt vonatkozó pontokat; és |
| --- | --- |

(iv)

betartani a leírt üzemeltetés jellegének és kiterjedésének megfelelő karbantartási előírásokat, beleértve az OPS 1.175 (g) – (o) bekezdésekben előírt vonatkozó pontokat; és

| (v) | betartani az OPS 1.175-öt. |
| --- | --- |

(v)

betartani az OPS 1.175-öt.

| (b) | Az OPS 1.185 (f) pont előírásaitól eltérve, az üzemben tartó köteles a lehető leghamarabb értesíteni a Hatóságot a lenti OPS 1.185 (a) pont szerint megadott információ bármely változásáról. |
| --- | --- |

(b)

Az OPS 1.185 (f) pont előírásaitól eltérve, az üzemben tartó köteles a lehető leghamarabb értesíteni a Hatóságot a lenti OPS 1.185 (a) pont szerint megadott információ bármely változásáról.

| (c) | Ha a Hatóság nincs meggyőződve arról, hogy a fenti (a) albekezdés követelményeit teljesítik, a Hatóság megkövetelheti egy vagy több bemutató repülés végrehajtását, amelyeket úgy folytatnak, mintha kereskedelmi célú légiszállítási repülések lennének. |
| --- | --- |

(c)

Ha a Hatóság nincs meggyőződve arról, hogy a fenti (a) albekezdés követelményeit teljesítik, a Hatóság megkövetelheti egy vagy több bemutató repülés végrehajtását, amelyeket úgy folytatnak, mintha kereskedelmi célú légiszállítási repülések lennének.

OPS 1.185

Adminisztratív követelmények

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az első AOC, és ahol értelmezhető, annak bármely módosítása vagy megújítása iránti kérelem tartalmazza az alábbi információkat:






  (1) | a kérelmező hivatalos és kereskedelmi nevét, címét és levelezési címét; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az első AOC, és ahol értelmezhető, annak bármely módosítása vagy megújítása iránti kérelem tartalmazza az alábbi információkat:

(1)

a kérelmező hivatalos és kereskedelmi nevét, címét és levelezési címét;

| (2) | A javasolt üzemeltetés leírását; |
| --- | --- |

(2)

A javasolt üzemeltetés leírását;

| (3) | Az irányító szervezet leírását; |
| --- | --- |

(3)

Az irányító szervezet leírását;

| (4) | A felelős vezető nevét; |
| --- | --- |

(4)

A felelős vezető nevét;

| (5) | A fő pozíciók betöltőinek nevét, beleértve a repülési műveletekért, a karbantartási rendszerért, a személyzet oktatásáért és a földi üzemeltetésért felelősök nevét, képzettségükkel és tapasztalatukkal; és |
| --- | --- |

(5)

A fő pozíciók betöltőinek nevét, beleértve a repülési műveletekért, a karbantartási rendszerért, a személyzet oktatásáért és a földi üzemeltetésért felelősök nevét, képzettségükkel és tapasztalatukkal; és

| (6) | az Üzemben Tartási Kézikönyvet. |
| --- | --- |

(6)

az Üzemben Tartási Kézikönyvet.

| (b) | Kizárólag az üzemben tartó karbantartási rendszerének vonatkozásában és minden üzemeltetett repülőgéptípusra az első AOC, és ahol értelmezhető, annak bármely módosítása vagy megújítása iránti kérelem tartalmazza az alábbi információkat:






  (1) | az üzemben tartó folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzatát; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kizárólag az üzemben tartó karbantartási rendszerének vonatkozásában és minden üzemeltetett repülőgéptípusra az első AOC, és ahol értelmezhető, annak bármely módosítása vagy megújítása iránti kérelem tartalmazza az alábbi információkat:

(1)

az üzemben tartó folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzatát;

| (2) | az üzemben tartó repülőgép karbantartási programját (programjait); |
| --- | --- |

(2)

az üzemben tartó repülőgép karbantartási programját (programjait);

| (3) | a repülőgép műszaki naplót; |
| --- | --- |

(3)

a repülőgép műszaki naplót;

| (4) | ahol értelmezhető. az üzemben tartó és valamennyi 145. rész szerinti jóváhagyott karbantartó szervezet közötti szerződés műszaki előírásá(ai)t; |
| --- | --- |

(4)

ahol értelmezhető. az üzemben tartó és valamennyi 145. rész szerinti jóváhagyott karbantartó szervezet közötti szerződés műszaki előírásá(ai)t;

| (5) | a repülőgépek számát. |
| --- | --- |

(5)

a repülőgépek számát.

| (c) | Az AOC első kiadása iránti kérelmet legalább 90 nappal a szándékolt üzemeltetésidőpontja előtt be kell nyújtani azzal a kivétellel, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvet később, de legalább 60 nappal a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt lehet benyújtani. |
| --- | --- |

(c)

Az AOC első kiadása iránti kérelmet legalább 90 nappal a szándékolt üzemeltetésidőpontja előtt be kell nyújtani azzal a kivétellel, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvet később, de legalább 60 nappal a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt lehet benyújtani.

| (d) | Az AOC módosítása iránti kérelmet legalább 30 nappal vagy annyival, amennyiben másként megállapodtak, a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt kel benyújtani. |
| --- | --- |

(d)

Az AOC módosítása iránti kérelmet legalább 30 nappal vagy annyival, amennyiben másként megállapodtak, a szándékolt üzemeltetés időpontja előtt kel benyújtani.

| (e) | Az AOC meghosszabbítása iránti kérelmet legalább 30 nappal vagy annyival, amennyiben másként megállapodtak, a meglévő érvényességi időtartam lejárta előtt kell benyújtani. |
| --- | --- |

(e)

Az AOC meghosszabbítása iránti kérelmet legalább 30 nappal vagy annyival, amennyiben másként megállapodtak, a meglévő érvényességi időtartam lejárta előtt kell benyújtani.

| (f) | Ha nem állnak fel kivételes körülmények, a Hatóságot legalább 10 nappal megelőzően kell értesíteni egy pozíció kinevezett betöltőjének változásáról. |
| --- | --- |

(f)

Ha nem állnak fel kivételes körülmények, a Hatóságot legalább 10 nappal megelőzően kell értesíteni egy pozíció kinevezett betöltőjének változásáról.

Az OPS 1.175 1. függeléke

A légijármű üzemben tartási engedély tartalma és feltételei

Az AOC a következőket írja elő:

| (a) | Az üzemben tartó neve és helye (üzleti tevékenységének központja); |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó neve és helye (üzleti tevékenységének központja);

| (b) | A kiadás időpontja és érvényesség időtartama; |
| --- | --- |

(b)

A kiadás időpontja és érvényesség időtartama;

| (c) | Az engedélyezett üzemeltetés típusának leírása; |
| --- | --- |

(c)

Az engedélyezett üzemeltetés típusának leírása;

| (d) | A használatra engedélyezett repülőgép(ek) típusa(i); |
| --- | --- |

(d)

A használatra engedélyezett repülőgép(ek) típusa(i);

| (e) | Az engedélyezett repülőgép(ek) lajstromjelei azzal a kivétellel, hogy az üzemben tartók engedélyt kaphatnak egy rendszerre, ahogy a Hatóságot AOC-je alapján üzemben tartott repülőgépek lajstromjeleiről értesítik; |
| --- | --- |

(e)

Az engedélyezett repülőgép(ek) lajstromjelei azzal a kivétellel, hogy az üzemben tartók engedélyt kaphatnak egy rendszerre, ahogy a Hatóságot AOC-je alapján üzemben tartott repülőgépek lajstromjeleiről értesítik;

| (f) | Az üzemeltetés engedélyezett területei; |
| --- | --- |

(f)

Az üzemeltetés engedélyezett területei;

| (g) | Speciális korlátozások; és |
| --- | --- |

(g)

Speciális korlátozások; és

| (h) | Speciális engedélyek/jóváhagyások, pl.:






  — | II/III kategória (beleértve a jóváhagyott minimumokat) |
| --- | --- | --- |

(h)

Speciális engedélyek/jóváhagyások, pl.:

—

II/III kategória (beleértve a jóváhagyott minimumokat)

| — | (MNPS) Minimális navigációs teljesítmény előírásai |
| --- | --- |

—

(MNPS) Minimális navigációs teljesítmény előírásai

| — | (ETOPS) Megnövelt hatótávolságú két hajtóműves repülőgépek |
| --- | --- |

—

(ETOPS) Megnövelt hatótávolságú két hajtóműves repülőgépek

| — | (RNAV) Területi navigáció |
| --- | --- |

—

(RNAV) Területi navigáció

| — | (RVSM) Csökkentett függőleges elkülönítési minimumok |
| --- | --- |

—

(RVSM) Csökkentett függőleges elkülönítési minimumok

| — | Veszélyes áruk szállítása. |
| --- | --- |

—

Veszélyes áruk szállítása.

| — | Engedély a légiutas-kísérő személyzet biztonsági alapoktatására és, ha értelmezhető, az O részben előírt igazolás kiadására azon üzemben tartóknak, akik ilyen oktatást közvetlenül vagy közvetve biztosítanak. |
| --- | --- |

—

Engedély a légiutas-kísérő személyzet biztonsági alapoktatására és, ha értelmezhető, az O részben előírt igazolás kiadására azon üzemben tartóknak, akik ilyen oktatást közvetlenül vagy közvetve biztosítanak.

Az OPS 1.175 2. függeléke

Az AOC birtokosának irányítása és szervezete

| (a) | Általános
  Az üzemben tartónak megbízható és hatékony vezetési rendszerrel kell rendelkeznie, hogy biztosítsa a légi üzemeltetés biztonságos lebonyolítását. A pozíciók kinevezett betöltőinek vezetői képességekkel és megfelelő műszaki/üzemeltetési képzettséggel kell rendelkezniük a repülés területén. |
| --- | --- |

(a)

Általános

Az üzemben tartónak megbízható és hatékony vezetési rendszerrel kell rendelkeznie, hogy biztosítsa a légi üzemeltetés biztonságos lebonyolítását. A pozíciók kinevezett betöltőinek vezetői képességekkel és megfelelő műszaki/üzemeltetési képzettséggel kell rendelkezniük a repülés területén.

| (b) | A kinevezett tisztségviselők






  (1) | A kinevezett tisztségviselők feladatainak és felelősségeinek leírását, beleértve neveiket, az Üzemben Tartási Kézikönyvnek tartalmaznia kell és a Hatóságot írásban értesíteni kell valamennyi szándékolt vagy megtörtént változásról a kinevezésekben vagy feladatokban. |
| --- | --- | --- |

(b)

A kinevezett tisztségviselők

(1)

A kinevezett tisztségviselők feladatainak és felelősségeinek leírását, beleértve neveiket, az Üzemben Tartási Kézikönyvnek tartalmaznia kell és a Hatóságot írásban értesíteni kell valamennyi szándékolt vagy megtörtént változásról a kinevezésekben vagy feladatokban.

| (2) | Az üzemben tartó tegyen intézkedéseket, hogy biztosítsa a kinevezett tisztségviselők távollétében a felügyelet folyamatosságát. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartó tegyen intézkedéseket, hogy biztosítsa a kinevezett tisztségviselők távollétében a felügyelet folyamatosságát.

| (3) | Egy AOC birtokosa által kinevezett tisztségviselő személy nem nevezhető ki egy tisztség betöltésére egy másik AOC birtokosa által, kivéve, ha ez az érintett Hatóságok számára elfogadható. |
| --- | --- |

(3)

Egy AOC birtokosa által kinevezett tisztségviselő személy nem nevezhető ki egy tisztség betöltésére egy másik AOC birtokosa által, kivéve, ha ez az érintett Hatóságok számára elfogadható.

| (4) | A kinevezett tisztségviselő személyekkel olyan szerződést kell kötni, hogy elegendő időt dolgozzanak, hogy az üzemeltetés méretéhez és terjedelméhez mért irányítási feladataikat ellássák. |
| --- | --- |

(4)

A kinevezett tisztségviselő személyekkel olyan szerződést kell kötni, hogy elegendő időt dolgozzanak, hogy az üzemeltetés méretéhez és terjedelméhez mért irányítási feladataikat ellássák.

| (c) | A személyzet megfelelősége és felügyelete






  (1) | A személyzet tagjai. Az üzemben tartó a tervezett üzemeltetéshez elegendő létszámú, az N résszel és az O résszel összhangban – amelyik vonatkozik rájuk – képzett és ellenőrzött repülő és légiutas-kísérő személyzetet köteles alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

(c)

A személyzet megfelelősége és felügyelete

(1)

A személyzet tagjai. Az üzemben tartó a tervezett üzemeltetéshez elegendő létszámú, az N résszel és az O résszel összhangban – amelyik vonatkozik rájuk – képzett és ellenőrzött repülő és légiutas-kísérő személyzetet köteles alkalmazni.

| (2) | Földi személyzet






  (i) | A földi személyzet létszáma az üzemeltetés jellegétől és méretétől függ. Az üzemeltetési és földi kiszolgáló szervezeti egységeket különösen el kell látni olyan kiképzett személyzettel, akik alaposan értik felelősségeiket a szervezeten belül. |
| --- | --- | --- |

(2)

Földi személyzet

(i)

A földi személyzet létszáma az üzemeltetés jellegétől és méretétől függ. Az üzemeltetési és földi kiszolgáló szervezeti egységeket különösen el kell látni olyan kiképzett személyzettel, akik alaposan értik felelősségeiket a szervezeten belül.

| (ii) | Más szervezetekkel bizonyos szolgáltatások nyújtására szerződő üzemben tartók felelősek maradnak a megfelelő színvonal fenntartásáért. Ilyen körülmények között a pozíció kinevezett betöltőjét meg kell bízni azzal a feladattal, hogy biztosítsa, hogy valamennyi alkalmazott alvállalkozó megfelel a megkövetelt színvonalnak. |
| --- | --- |

(ii)

Más szervezetekkel bizonyos szolgáltatások nyújtására szerződő üzemben tartók felelősek maradnak a megfelelő színvonal fenntartásáért. Ilyen körülmények között a pozíció kinevezett betöltőjét meg kell bízni azzal a feladattal, hogy biztosítsa, hogy valamennyi alkalmazott alvállalkozó megfelel a megkövetelt színvonalnak.

| (3) | Felügyelet






  (i) | A kinevezendő felügyelők száma az üzemben tartó szervezetétől és az alkalmazott létszámtól függ. |
| --- | --- | --- |

(3)

Felügyelet

(i)

A kinevezendő felügyelők száma az üzemben tartó szervezetétől és az alkalmazott létszámtól függ.

| (ii) | Ezen felügyelő kötelezettségeit és felelősségét meg kell határozni és minden repülési kötelezettségvállalást úgy kell elrendezni, hogy képesek legyenek felügyeleti feladataikat ellátni. |
| --- | --- |

(ii)

Ezen felügyelő kötelezettségeit és felelősségét meg kell határozni és minden repülési kötelezettségvállalást úgy kell elrendezni, hogy képesek legyenek felügyeleti feladataikat ellátni.

| (iii) | A személyzet tagjainak és a földi személyzetnek a felügyeletét az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt színvonal elérésére alkalmas tapasztalattal és személyes tulajdonságokkal rendelkező személyeknek kell ellátni. |
| --- | --- |

(iii)

A személyzet tagjainak és a földi személyzetnek a felügyeletét az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt színvonal elérésére alkalmas tapasztalattal és személyes tulajdonságokkal rendelkező személyeknek kell ellátni.

| (d) | Elhelyezés






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden üzemeltetési bázison a repülési biztonsághoz elegendő munkaterület áll a személyzet rendelkezésére. Figyelembe kell venni a földi személyzet, az üzemeltetés ellenőrzésével foglalkozók, az alapvető nyilvántartások és a személyzet általi repüléstervezés igényeit. |
| --- | --- | --- |

(d)

Elhelyezés

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden üzemeltetési bázison a repülési biztonsághoz elegendő munkaterület áll a személyzet rendelkezésére. Figyelembe kell venni a földi személyzet, az üzemeltetés ellenőrzésével foglalkozók, az alapvető nyilvántartások és a személyzet általi repüléstervezés igényeit.

| (2) | Az irodai szolgáltatások legyenek képesek az operatív utasításokat és más információt késedelem nélkül eljuttatni az összes érintettnek. |
| --- | --- |

(2)

Az irodai szolgáltatások legyenek képesek az operatív utasításokat és más információt késedelem nélkül eljuttatni az összes érintettnek.

| (e) | Dokumentáció
  Az üzemben tartónak intézkednie kell a kézikönyvek, a módosítások és egyéb dokumentáció előállításáról. |
| --- | --- |

(e)

Dokumentáció

Az üzemben tartónak intézkednie kell a kézikönyvek, a módosítások és egyéb dokumentáció előállításáról.

D. RÉSZ

ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

OPS 1.195

Az üzemeltetés irányítása

Az üzemben tartó köteles:

| (a) | A Hatóság által jóváhagyott operatív ellenőrzési rendszert felállítani és fenntartani; és |
| --- | --- |

(a)

A Hatóság által jóváhagyott operatív ellenőrzési rendszert felállítani és fenntartani; és

| (b) | Az AOC feltételei szerint üzemeltetett valamennyi járat felett operatív irányítást gyakorolni. |
| --- | --- |

(b)

Az AOC feltételei szerint üzemeltetett valamennyi járat felett operatív irányítást gyakorolni.

OPS 1.200

Üzemben Tartási Kézikönyv

Az üzemben tartó bocsásson az üzemeltető személyzet használatára és iránymutatásul egy Üzemben Tartási Kézikönyvet rendelkezésre a P résszel összhangban.

OPS 1.205

Az üzemeltető személyzet szakértelme

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes, a földi és repülési műveletekhez rendelt vagy abban közvetlenül részt vevő személyzet megfelelően el legyen igazítva, gyakorlatban bizonyítsa képességeit konkrét feladatai terén és legyen tudatában felelősségének és ezen kötelezettségek kapcsolatával az üzemeltetés egészével.

OPS 1.210

Eljárások bevezetése

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat és utasításokat minden egyes repülőgéptípushoz, amelyek tartalmazzák a földi személyzet és a repülőgép személyzeti tagjai kötelességeit a földi és légi üzemeltetés minden vonatkozásában. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat és utasításokat minden egyes repülőgéptípushoz, amelyek tartalmazzák a földi személyzet és a repülőgép személyzeti tagjai kötelességeit a földi és légi üzemeltetés minden vonatkozásában.

| (b) | Az üzemben tartó dolgozzon ki egy ellenőrző lista (check list) rendszert, amit a személyzet tagjai alkalmaznak a repülőgép üzemeltetés összes fázisában szabályos, rendkívüli és vészhelyzetekben, hogy biztosítsák az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt eljárások betartását. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó dolgozzon ki egy ellenőrző lista (check list) rendszert, amit a személyzet tagjai alkalmaznak a repülőgép üzemeltetés összes fázisában szabályos, rendkívüli és vészhelyzetekben, hogy biztosítsák az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt eljárások betartását.

| (c) | Az üzemben tartó nem kérheti a személyzet tagjától, hogy a repülés kritikus fázisainak folyamán a repülőgép biztonságos üzemeltetéshez előírtakon kívül egyéb tevékenységet végezzen. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartó nem kérheti a személyzet tagjától, hogy a repülés kritikus fázisainak folyamán a repülőgép biztonságos üzemeltetéshez előírtakon kívül egyéb tevékenységet végezzen.

OPS 1.215

Légiforgalmi irányító szolgálatok használata

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden járaton, ahol elérhető, használják a légiforgalmi irányító szolgálatokat.

OPS 1.216

Repülés közbeni operatív utasítások

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülés közbeni operatív utasításait, amelyek a légiforgalmi repülési terv változását tartalmazzák, koordinálják a légiforgalmi irányító szolgálat megfelelő egységével a repülőgéppel történő közlés előtt, ha ez megvalósítható.

OPS 1.220

A repülőterek üzemben tartó általi engedélyezése

Az üzemben tartó kizárólag azon repülőterek használatát engedélyezheti, amelyek megfelelőek az érintett repülőgéptípusokhoz és az üzemeltetés típusaihoz.

OPS 1.225

Repülőtér üzemeltetési minimumok

| (a) | Az üzemben tartó határozza meg az OPS 1.430-cal összhangban a repülőtér üzemeltetési minimumokat, minden, a OPS 1.220-szal összhangban engedélyezett kiinduló- és célállomásként, illetve kitérő célrepülőtérként engedélyezett repülőtérre. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó határozza meg az OPS 1.430-cal összhangban a repülőtér üzemeltetési minimumokat, minden, a OPS 1.220-szal összhangban engedélyezett kiinduló- és célállomásként, illetve kitérő célrepülőtérként engedélyezett repülőtérre.

| (b) | A fenti (a) pont szerint meghatározott minimumokhoz kötelező hozzáadni a Hatóság által előírt értéknöveléseket. |
| --- | --- |

(b)

A fenti (a) pont szerint meghatározott minimumokhoz kötelező hozzáadni a Hatóság által előírt értéknöveléseket.

| (c) | Az adott típusú megközelítési és leszállási eljáráshoz a megadott minimum abban az esetben tekinthető érvényesnek, ha:






  (1) | a tervezett eljáráshoz előírt és az ábrán feltüntetett földi berendezések üzemképesek; |
| --- | --- | --- |

(c)

Az adott típusú megközelítési és leszállási eljáráshoz a megadott minimum abban az esetben tekinthető érvényesnek, ha:

(1)

a tervezett eljáráshoz előírt és az ábrán feltüntetett földi berendezések üzemképesek;

| (2) | az adott megközelítés-típushoz szükséges repülőgép rendszerek üzemképesek; |
| --- | --- |

(2)

az adott megközelítés-típushoz szükséges repülőgép rendszerek üzemképesek;

| (3) | a repülőgép teljesítménye megfelel az előírt feltételeknek; és |
| --- | --- |

(3)

a repülőgép teljesítménye megfelel az előírt feltételeknek; és

| (4) | a személyzet képesítése megfelelő. |
| --- | --- |

(4)

a személyzet képesítése megfelelő.

OPS 1.230

Műszeres indulási és megközelítési eljárások

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az adott repülőtér elhelyezkedése szerinti állam által kidolgozott műszeres indulási és megközelítési eljárásokat használják. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az adott repülőtér elhelyezkedése szerinti állam által kidolgozott műszeres indulási és megközelítési eljárásokat használják.

| (b) | A fenti (a) bekezdésben leírtaktól eltérve a parancsnok elfogadhatja a légiforgalmi irányító szolgálat (ATS) engedélyét a közzétett indulási vagy megközelítési útvonaltól való eltéréshez, amennyiben biztosított az akadálymentesség kritériuma, valamint teljes mértékben számításba vették az üzemeltetési körülményeket. A megközelítés végső szakasza vizuális repüléssel, vagy a kidolgozott műszeres megközelítési eljárásnak megfelelően kell történjék. |
| --- | --- |

(b)

A fenti (a) bekezdésben leírtaktól eltérve a parancsnok elfogadhatja a légiforgalmi irányító szolgálat (ATS) engedélyét a közzétett indulási vagy megközelítési útvonaltól való eltéréshez, amennyiben biztosított az akadálymentesség kritériuma, valamint teljes mértékben számításba vették az üzemeltetési körülményeket. A megközelítés végső szakasza vizuális repüléssel, vagy a kidolgozott műszeres megközelítési eljárásnak megfelelően kell történjék.

| (c) | A fenti (a) bekezdéssel összhangban megköveteltektől eltérő eljárásokat az üzemben tartó csak abban az esetben alkalmazhat, ha az adott repülőtér elhelyezkedése szerinti állam azokat – szükség esetén – jóváhagyta, valamint a Hatóság elfogadta. |
| --- | --- |

(c)

A fenti (a) bekezdéssel összhangban megköveteltektől eltérő eljárásokat az üzemben tartó csak abban az esetben alkalmazhat, ha az adott repülőtér elhelyezkedése szerinti állam azokat – szükség esetén – jóváhagyta, valamint a Hatóság elfogadta.

OPS 1.235

Zajcsökkentési eljárások

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a műszeres repülés folyamán történő zajcsökkentéshez az ICAO PANC OPS 1. Kötet előírásainak betartásával (Dok.: 8168-OPS/6011). |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a műszeres repülés folyamán történő zajcsökkentéshez az ICAO PANC OPS 1. Kötet előírásainak betartásával (Dok.: 8168-OPS/6011).

| (b) | Az üzemben tartó által előírt felszálláskori zajcsökkentési eljárások bármely egyedi repülőgéptípusra legyenek azonosak az összes repülőtér esetén. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó által előírt felszálláskori zajcsökkentési eljárások bármely egyedi repülőgéptípusra legyenek azonosak az összes repülőtér esetén.

OPS 1.240

Üzemeltetési útvonalak és területek

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgép üzemeltetést csak olyan útvonalakon, illetve területeken folytassanak, ahol:






  (1) | a tervezett üzemeltetéshez megfelelő földi eszközöket és szolgáltatásokat biztosítanak, ideértve a meteorológiai szolgáltatásokat; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgép üzemeltetést csak olyan útvonalakon, illetve területeken folytassanak, ahol:

(1)

a tervezett üzemeltetéshez megfelelő földi eszközöket és szolgáltatásokat biztosítanak, ideértve a meteorológiai szolgáltatásokat;

| (2) | a használni szándékozott repülőgép teljesítménye megfelelő ahhoz, hogy betarthassa a minimális repülési magassági követelményeket; |
| --- | --- |

(2)

a használni szándékozott repülőgép teljesítménye megfelelő ahhoz, hogy betarthassa a minimális repülési magassági követelményeket;

| (3) | a használni szándékozott repülőgép felszereltsége teljesíti a tervezett üzemeltetés minimális követelményeit; |
| --- | --- |

(3)

a használni szándékozott repülőgép felszereltsége teljesíti a tervezett üzemeltetés minimális követelményeit;

| (4) | megfelelő térképek és ábrák állnak rendelkezésre (OPS 1.135 (a) pont (9) albekezdés hivatkozásai); |
| --- | --- |

(4)

megfelelő térképek és ábrák állnak rendelkezésre (OPS 1.135 (a) pont (9) albekezdés hivatkozásai);

| (5) | ha két hajtóműves repülőgépeket használnak, az OPS 1.245 idő/távolság korlátain belül megfelelő repülőterek állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

(5)

ha két hajtóműves repülőgépeket használnak, az OPS 1.245 idő/távolság korlátain belül megfelelő repülőterek állnak rendelkezésre;

| (6) | Ha egy hajtóműves repülőgépeket használnak, biztonságos kényszerleszállást lehetővé tevő felületek állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(6)

Ha egy hajtóműves repülőgépeket használnak, biztonságos kényszerleszállást lehetővé tevő felületek állnak rendelkezésre.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetést az üzemeltetési útvonalra vagy területre a Hatóság által előírt korlátozásokkal összhangban folytassák. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetést az üzemeltetési útvonalra vagy területre a Hatóság által előírt korlátozásokkal összhangban folytassák.

OPS 1.241

Üzemeltetés meghatározott, Csökkentett Függőleges Elkülönítési Minimumú (RVSM) légtérben

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a légtér azon meghatározott részein, ahol regionális léginavigációs megállapodás alapján 300 m (1 000 láb) függőleges elkülönítési minimum érvényes, ha azt a Hatóság engedélyezi (RVSM jóváhagyás). (Lásd az OPS 1.872-t is).

OPS 1.243

Üzemeltetés azokon a területeken, amelyekre speciális navigációs követelmények vonatkoznak

A Regionális Léginavigációs Egyezmények alapján az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet olyan területeken, illetve a légtér bizonyos részein, amelyekre minimális navigációs teljesítmény előírások vonatkoznak, ha a hatóság engedélyezi (MNPS/RNP/RNAN jóváhagyás) (Lásd az OPS 1.865 (c) pont (2) albekezdést és az OPS 1.870-t is).

OPS 1.245

A megfelelő repülőtértől való maximális távolság az ETOPS engedéllyel nem rendelkező két hajtóműves repülőgépek esetén

| (a) | A Hatóságnak az OPS 1.246 (a) pontjával összhangban kiadott speciális engedélyének (ETOPS engedély) kivételével az üzemben tartó nem üzemeltethet kéthajtóműves repülőgépeket olyan útvonalon, amelynek van távolabbi pontja egy megfelelő repülőtértől a következőknél:






  (1) | A teljesítményosztályú repülőgépek esetén, ha vagy:






  (i) | a jóváhagyott utasférőhelyek legnagyobb száma legalább 20; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

A Hatóságnak az OPS 1.246 (a) pontjával összhangban kiadott speciális engedélyének (ETOPS engedély) kivételével az üzemben tartó nem üzemeltethet kéthajtóműves repülőgépeket olyan útvonalon, amelynek van távolabbi pontja egy megfelelő repülőtértől a következőknél:

(1)

A teljesítményosztályú repülőgépek esetén, ha vagy:

(i)

a jóváhagyott utasférőhelyek legnagyobb száma legalább 20; vagy

| (ii) | a legnagyobb felszálló tömeg legalább 45 360 kg,
  a 60 percen belül egy üzemképtelen hajtómű esetén utazósebességgel repült távolság, az alábbi (b) pont szerint meghatározva; |
| --- | --- |

(ii)

a legnagyobb felszálló tömeg legalább 45 360 kg,

a 60 percen belül egy üzemképtelen hajtómű esetén utazósebességgel repült távolság, az alábbi (b) pont szerint meghatározva;

| (2) | A teljesítményosztályú repülőgépek esetén, ha:






  (i) | a jóváhagyott utasférőhelyek legnagyobb száma legfeljebb 19; és; |
| --- | --- | --- |

(2)

A teljesítményosztályú repülőgépek esetén, ha:

(i)

a jóváhagyott utasférőhelyek legnagyobb száma legfeljebb 19; és;

| (ii) | a legnagyobb felszálló tömeg kisebb. mint 45 360 kg, a 120 percen, vagy ha a Hatóság jóváhagyja, sugárhajtású repülőgépek esetén 180 percen belül egy üzemképtelen hajtómű esetén utazósebességgel repült távolság, az alábbi (b) pont szerint meghatározva; |
| --- | --- |

(ii)

a legnagyobb felszálló tömeg kisebb. mint 45 360 kg, a 120 percen, vagy ha a Hatóság jóváhagyja, sugárhajtású repülőgépek esetén 180 percen belül egy üzemképtelen hajtómű esetén utazósebességgel repült távolság, az alábbi (b) pont szerint meghatározva;

| (3) | B vagy C teljesítményosztályú repülőgépek esetén az alábbiak közül a kisebbik:






  (i) | a 120 percen belül egy üzemképtelen hajtómű esetén utazósebességgel repült távolság, az alábbi (b) pont szerint meghatározva; vagy |
| --- | --- | --- |

(3)

B vagy C teljesítményosztályú repülőgépek esetén az alábbiak közül a kisebbik:

(i)

a 120 percen belül egy üzemképtelen hajtómű esetén utazósebességgel repült távolság, az alábbi (b) pont szerint meghatározva; vagy

| (ii) | 300 tengeri mérföld. |
| --- | --- |

(ii)

300 tengeri mérföld.

| (b) | Az üzemben tartó meghatároz egy sebességet, amely nem nagyobb a VMO sebességnél abból a célból, hogy kiszámítható legyen a legnagyobb távolság egy megfelelő repülőtértől minden kéthajtóműves repülőgéptípusra vagy -változatra azon tényleges sebességet alapul véve, amelyet a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel repülve fenn tud tartani az alábbi körülmények között:






  (1) | Nemzetközi egyezményes légkör (ISA); |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó meghatároz egy sebességet, amely nem nagyobb a VMO sebességnél abból a célból, hogy kiszámítható legyen a legnagyobb távolság egy megfelelő repülőtértől minden kéthajtóműves repülőgéptípusra vagy -változatra azon tényleges sebességet alapul véve, amelyet a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel repülve fenn tud tartani az alábbi körülmények között:

(1)

Nemzetközi egyezményes légkör (ISA);

| (2) | Vízszintes repülés:






  (i) | Sugárhajtású repülőgépek esetén az alábbiak közül a kisebb magasságon;






  (A) | FL 170; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Vízszintes repülés:

(i)

Sugárhajtású repülőgépek esetén az alábbiak közül a kisebb magasságon;

(A)

FL 170; vagy

| (B) | azon maximális repülési magasság, amelyre a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel felemelkedhet és amelyet képes fenntartani az AFM-ben megadott teljes emelkedési sebességgel. |
| --- | --- |

(B)

azon maximális repülési magasság, amelyre a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel felemelkedhet és amelyet képes fenntartani az AFM-ben megadott teljes emelkedési sebességgel.

| (ii) | Légcsavaros repülőgépek esetén az alábbiak közül a kisebb magasságon;






  (A) | FL 80; vagy |
| --- | --- | --- |

(ii)

Légcsavaros repülőgépek esetén az alábbiak közül a kisebb magasságon;

(A)

FL 80; vagy

| (B) | azon maximális repülési magasság, amelyre a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel felemelkedhet és amelyet képes fenntartani az AFM-ben megadott teljes emelkedési sebességgel. |
| --- | --- |

(B)

azon maximális repülési magasság, amelyre a repülőgép egy üzemképtelen hajtóművel felemelkedhet és amelyet képes fenntartani az AFM-ben megadott teljes emelkedési sebességgel.

| (3) | A megmaradt üzemelő hajtómű maximális állandó tolóereje vagy teljesítménye; |
| --- | --- |

(3)

A megmaradt üzemelő hajtómű maximális állandó tolóereje vagy teljesítménye;

| (4) | Az alábbiakból eredőnél nem kisebb repülőgép tömeg:






  (i) | felszállás tengerszintről a legnagyobb felszállási tömeggel; és |
| --- | --- | --- |

(4)

Az alábbiakból eredőnél nem kisebb repülőgép tömeg:

(i)

felszállás tengerszintről a legnagyobb felszállási tömeggel; és

| (ii) | felemelkedés minden hajtóművel az optimális hosszútávú utazómagasságra; és |
| --- | --- |

(ii)

felemelkedés minden hajtóművel az optimális hosszútávú utazómagasságra; és

| (iii) | repülés minden hajtóművel a hosszútávú utazósebességgel ezen a magasságon, amíg a felszállástól eltelt idő nem egyenlő a fenti (a) albekezdésben előírt alkalmazandó távolsági küszöbértékkel. |
| --- | --- |

(iii)

repülés minden hajtóművel a hosszútávú utazósebességgel ezen a magasságon, amíg a felszállástól eltelt idő nem egyenlő a fenti (a) albekezdésben előírt alkalmazandó távolsági küszöbértékkel.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a minden egyes repülőgép típusra vagy változatra jellemző következő adatokat:






  (1) | az utazósebességet egy üzemképtelen hajtóművel, a fenti (b) bekezdéssel összhangban meghatározva; és |
| --- | --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a minden egyes repülőgép típusra vagy változatra jellemző következő adatokat:

(1)

az utazósebességet egy üzemképtelen hajtóművel, a fenti (b) bekezdéssel összhangban meghatározva; és

| (2) | a maximális távolságot egy megfelelő repülőtértől, a fenti (a) és (b) bekezdésekkel összhangban meghatározva. |
| --- | --- |

(2)

a maximális távolságot egy megfelelő repülőtértől, a fenti (a) és (b) bekezdésekkel összhangban meghatározva.

Megjegyzés: A fent meghatározott sebességek és magasságok (repülési szintek) használatának célja csak a megfelelő repülőtértől mért legnagyobb távolság meghatározása.

OPS 1.246

Megnövelt hatótávolságú üzemeltetés (ETOPS) kéthajtóműves repülőgépekkel

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor folytasson üzemeltetést az OPS 1.245-tel összhangban meghatározott távolsági küszöbértéket túllépve, ha arra a Hatóság engedélyt ad (ETOPS jóváhagyás). |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor folytasson üzemeltetést az OPS 1.245-tel összhangban meghatározott távolsági küszöbértéket túllépve, ha arra a Hatóság engedélyt ad (ETOPS jóváhagyás).

| (b) | Az ETOPS repülés megkezdése előtt az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre áll egy megfelelő ETOPS útvonal alternatíva az engedélyezett eltérési időn belül, vagy a repülőgép üzemképességi állapotából eredően a MEL alapján meghatározott eltérési időn belül – amelyik rövidebb. (Lásd az OPS 1.297 (d) pontját is) |
| --- | --- |

(b)

Az ETOPS repülés megkezdése előtt az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre áll egy megfelelő ETOPS útvonal alternatíva az engedélyezett eltérési időn belül, vagy a repülőgép üzemképességi állapotából eredően a MEL alapján meghatározott eltérési időn belül – amelyik rövidebb. (Lásd az OPS 1.297 (d) pontját is)

OPS 1.250

Minimális repülési magasságok megállapítása

| (a) | Az üzemben tartó határozza meg a minimális repülési magasságokat, valamint ezen magasságok meghatározásának módszereit az összes repülési útvonalszakasz vonatkozásában, amelyek biztosítják a terepszint feletti minimális magasságokat az F)-I) részek követelményeinek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó határozza meg a minimális repülési magasságokat, valamint ezen magasságok meghatározásának módszereit az összes repülési útvonalszakasz vonatkozásában, amelyek biztosítják a terepszint feletti minimális magasságokat az F)-I) részek követelményeinek figyelembevételével.

| (b) | A minimális repülési magasságok meghatározásának összes módszerét jóvá kell hagyja a Hatóság. |
| --- | --- |

(b)

A minimális repülési magasságok meghatározásának összes módszerét jóvá kell hagyja a Hatóság.

| (c) | Amennyiben az átrepült államok által meghatározott minimális repülési magasságok meghaladják az üzemben tartó által megadottakat, a nagyobb értékek érvényesek. |
| --- | --- |

(c)

Amennyiben az átrepült államok által meghatározott minimális repülési magasságok meghaladják az üzemben tartó által megadottakat, a nagyobb értékek érvényesek.

| (d) | Az üzemben tartó a következő tényezőket vegye figyelembe a minimális repülési magasságok meghatározásakor:






  (1) | a repülőgép helyzetmegállapításának elérhető pontossága; |
| --- | --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó a következő tényezőket vegye figyelembe a minimális repülési magasságok meghatározásakor:

(1)

a repülőgép helyzetmegállapításának elérhető pontossága;

| (2) | a használt magasságmérő műszerek által jelzett értékek valószínű pontatlansága; |
| --- | --- |

(2)

a használt magasságmérő műszerek által jelzett értékek valószínű pontatlansága;

| (3) | a megteendő üzemeltetési útvonalak, illetve területek mentén a terep jellemzői (pl. a magasság hirtelen változásai); |
| --- | --- |

(3)

a megteendő üzemeltetési útvonalak, illetve területek mentén a terep jellemzői (pl. a magasság hirtelen változásai);

| 4) | a kedvezőtlen időjárási körülmények (pl. erős turbulencia és leszálló légáramlatok) előfordulásának valószínűsége; és |
| --- | --- |

4)

a kedvezőtlen időjárási körülmények (pl. erős turbulencia és leszálló légáramlatok) előfordulásának valószínűsége; és

| (5) | a léginavigációs térképek lehetséges pontatlanságai. |
| --- | --- |

(5)

a léginavigációs térképek lehetséges pontatlanságai.

| (e) | A fenti (d) albekezdés követelményeinek teljesítése során kellő figyelmet kell fordítani a következőkre:






  (1) | a hőmérséklet és a nyomás standard körülményektől való eltérése miatti korrekciók; |
| --- | --- | --- |

(e)

A fenti (d) albekezdés követelményeinek teljesítése során kellő figyelmet kell fordítani a következőkre:

(1)

a hőmérséklet és a nyomás standard körülményektől való eltérése miatti korrekciók;

| (2) | az ATC követelményei; és |
| --- | --- |

(2)

az ATC követelményei; és

| (3) | bármely előre nem látható esemény a tervezett útvonalon. |
| --- | --- |

(3)

bármely előre nem látható esemény a tervezett útvonalon.

OPS 1.255

Üzemanyag-gazdálkodás

| (a) | Az üzemben tartó dolgozza ki üzemanyag-gazdálkodási politikáját a repüléstervezéshez és a repülés közbeni újratervezéshez, hogy biztosítsa, hogy minden repülőgépben elegendő mennyiségű üzemanyag legyen a tervezett repüléshez, valamint tartalék üzemanyag a tervezett repüléstől való eltérések esetére. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozza ki üzemanyag-gazdálkodási politikáját a repüléstervezéshez és a repülés közbeni újratervezéshez, hogy biztosítsa, hogy minden repülőgépben elegendő mennyiségű üzemanyag legyen a tervezett repüléshez, valamint tartalék üzemanyag a tervezett repüléstől való eltérések esetére.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülések tervezése legalább az alábbi (1) és (2) bekezdéseken alapul:






  (1) | Az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt eljárások és az alábbiakból származó adatok:






  (i) | a repülőgépgyártó által megadott adatok, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülések tervezése legalább az alábbi (1) és (2) bekezdéseken alapul:

(1)

Az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt eljárások és az alábbiakból származó adatok:

(i)

a repülőgépgyártó által megadott adatok, vagy

| (ii) | az üzemanyagfogyasztás-követő rendszerből nyert, a repülőgépre jellemző aktuális adatok. |
| --- | --- |

(ii)

az üzemanyagfogyasztás-követő rendszerből nyert, a repülőgépre jellemző aktuális adatok.

| (2) | Az üzemeltetési körülmények, amelyekben a repülés végrehajtása történik, beleértve a következőket:






  (i) | a repülőgép valós üzemanyagfogyasztási adatait; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az üzemeltetési körülmények, amelyekben a repülés végrehajtása történik, beleértve a következőket:

(i)

a repülőgép valós üzemanyagfogyasztási adatait;

| (ii) | az előrejelzett tömegeket; |
| --- | --- |

(ii)

az előrejelzett tömegeket;

| (iii) | a várható meteorológiai körülményeket; és |
| --- | --- |

(iii)

a várható meteorológiai körülményeket; és

| (iv) | a légiirányító szolgálatok eljárásait és korlátozásait. |
| --- | --- |

(iv)

a légiirányító szolgálatok eljárásait és korlátozásait.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repüléshez szükséges kifogyasztható üzemanyag-mennyiség repülés előtti kiszámítása tartalmazza a következőket:






  (1) | guruláshoz szükséges üzemanyag; |
| --- | --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repüléshez szükséges kifogyasztható üzemanyag-mennyiség repülés előtti kiszámítása tartalmazza a következőket:

(1)

guruláshoz szükséges üzemanyag;

| (2) | útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag; |
| --- | --- |

(2)

útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag;

| (3) | tartaléküzemanyag, amely az alábbiakat tartalmazza:






  (i) | váratlan eseményekre fenntartott üzemanyag; |
| --- | --- | --- |

(3)

tartaléküzemanyag, amely az alábbiakat tartalmazza:

(i)

váratlan eseményekre fenntartott üzemanyag;

| (ii) | kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges üzemanyag, ha előírt a kitérő célrepülőtér. (Ez nem zárja ki a kiinduló repülőtér kiválasztását alternatív célrepülőtérként); |
| --- | --- |

(ii)

kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges üzemanyag, ha előírt a kitérő célrepülőtér. (Ez nem zárja ki a kiinduló repülőtér kiválasztását alternatív célrepülőtérként);

| (iii) | vésztartalék üzemanyag; és |
| --- | --- |

(iii)

vésztartalék üzemanyag; és

| (iv) | kiegészítő üzemanyag, ha előírt az üzemeltetés típusához (pl. ETOPS); és |
| --- | --- |

(iv)

kiegészítő üzemanyag, ha előírt az üzemeltetés típusához (pl. ETOPS); és

| (4) | többlet üzemanyag, ha a parancsnok igényli. |
| --- | --- |

(4)

többlet üzemanyag, ha a parancsnok igényli.

| (d) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kifogyasztható üzemanyag kiszámítására szolgáló repülés közbeni újratervezési eljárás, ha a repülést az eredetileg tervezettől eltérő útvonalon vagy célállomásra kell folytatni, a következőket tartalmazza:






  (1) | útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag a repülés hátralévő szakaszára; |
| --- | --- | --- |

(d)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kifogyasztható üzemanyag kiszámítására szolgáló repülés közbeni újratervezési eljárás, ha a repülést az eredetileg tervezettől eltérő útvonalon vagy célállomásra kell folytatni, a következőket tartalmazza:

(1)

útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag a repülés hátralévő szakaszára;

| (2) | tartaléküzemanyag, amely az alábbiakat tartalmazza:






  (i) | váratlan eseményekre fenntartott üzemanyag; |
| --- | --- | --- |

(2)

tartaléküzemanyag, amely az alábbiakat tartalmazza:

(i)

váratlan eseményekre fenntartott üzemanyag;

| (ii) | kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges üzemanyag, ha előírt a kitérő célrepülőtér. (Ez nem zárja ki a kiinduló repülőgép kiválasztását alternatív célrepülőtérként); |
| --- | --- |

(ii)

kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges üzemanyag, ha előírt a kitérő célrepülőtér. (Ez nem zárja ki a kiinduló repülőgép kiválasztását alternatív célrepülőtérként);

| (iii) | vésztartalék üzemanyag; és |
| --- | --- |

(iii)

vésztartalék üzemanyag; és

| (iv) | kiegészítő üzemanyag, ha előírt az üzemeltetés típusához (pl. ETOPS); és |
| --- | --- |

(iv)

kiegészítő üzemanyag, ha előírt az üzemeltetés típusához (pl. ETOPS); és

| (3) | többlet üzemanyag, ha a parancsnok igényli. |
| --- | --- |

(3)

többlet üzemanyag, ha a parancsnok igényli.

OPS 1.260

Mozgáskorlátozott személyek szállítása

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a mozgáskorlátozott személyek (PRM-ek) szállítására. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a mozgáskorlátozott személyek (PRM-ek) szállítására.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy mozgáskorlátozott személy (PRM) számára ne jelölhessenek ki, illetve ne foglalhasson el olyan ülést, amelyen jelenlétével:






  (1) | akadályozza a személyzetet feladatai teljesítésében; |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy mozgáskorlátozott személy (PRM) számára ne jelölhessenek ki, illetve ne foglalhasson el olyan ülést, amelyen jelenlétével:

(1)

akadályozza a személyzetet feladatai teljesítésében;

| (2) | gátolja a vészmentő berendezésekhez való hozzáférést; vagy |
| --- | --- |

(2)

gátolja a vészmentő berendezésekhez való hozzáférést; vagy

| (3) | akadályozza a repülőgép vészkiürítését. |
| --- | --- |

(3)

akadályozza a repülőgép vészkiürítését.

| (c) | A parancsnokot értesíteni kell, ha a fedélzeten PRM-eket szállítanak. |
| --- | --- |

(c)

A parancsnokot értesíteni kell, ha a fedélzeten PRM-eket szállítanak.

OPS 1.265

Nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben levő személyek szállítása

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a be nem fogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek szállítására, hogy biztosítsa a repülőgép és a repülőgépen lévő személyek biztonságát. A parancsnokot kötelező tájékoztatni, ha a fedélzeten a fenti kategóriába tartozó személyeket kívánnak szállítani.

OPS 1.270

Poggyász és rakomány elhelyezése

(Lásd az OPS 1.270 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy az utastérbe csak olyan kézipoggyászt vigyenek be, amelyek megfelelően és biztonságosan el lehet helyezni. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy az utastérbe csak olyan kézipoggyászt vigyenek be, amelyek megfelelően és biztonságosan el lehet helyezni.

| (b) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy minden olyan, a fedélzeten lévő csomagot és rakományt, amely sérülést vagy kárt okozhat, vagy eltorlaszolhatja a folyosókat vagy a kijáratokat, ha helyet változtat, mozgásukat megakadályozó tárolóhelyekre helyezzék el. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy minden olyan, a fedélzeten lévő csomagot és rakományt, amely sérülést vagy kárt okozhat, vagy eltorlaszolhatja a folyosókat vagy a kijáratokat, ha helyet változtat, mozgásukat megakadályozó tárolóhelyekre helyezzék el.

OPS 1.275

Szándékosan üres

OPS 1.280

Utasok ültetési rendje

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy az utasokat olyan helyre ültessék, ahol, ha vészkiürítésre van szükség, a legjobban segítik és nem gátolják a repülőgép kiürítését.

OPS 1.285

Az utasok tájékoztatása

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

| (a) | Általános






  (1) | Az utasok kapjanak szóbeli tájékoztatást a biztonsági kérdésekről. A tájékoztatás része vagy egésze adható audio-vizuális prezentáció útján. |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános

(1)

Az utasok kapjanak szóbeli tájékoztatást a biztonsági kérdésekről. A tájékoztatás része vagy egésze adható audio-vizuális prezentáció útján.

| (2) | Az utasok kapjanak olyan biztonsági tájékoztató kártyákat, amelyek ábrákkal illusztrálják az utasok által valószínűleg használt vészmentő eszközök és vészkijáratok működését. |
| --- | --- |

(2)

Az utasok kapjanak olyan biztonsági tájékoztató kártyákat, amelyek ábrákkal illusztrálják az utasok által valószínűleg használt vészmentő eszközök és vészkijáratok működését.

| (b) | Felszállás előtt






  (1) | Az utasokat a következőkről tájékoztatják, ha értelmezhető:






  (i) | dohányzási szabályok; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Felszállás előtt

(1)

Az utasokat a következőkről tájékoztatják, ha értelmezhető:

(i)

dohányzási szabályok;

| (ii) | az üléstámlák legyenek függőleges helyzetben és a tálcák alap (visszacsukott) helyzetbe állítva |
| --- | --- |

(ii)

az üléstámlák legyenek függőleges helyzetben és a tálcák alap (visszacsukott) helyzetbe állítva

| (iii) | a vészkijáratok elhelyezkedése; |
| --- | --- |

(iii)

a vészkijáratok elhelyezkedése;

| (iv) | a padlón lévő menekülési útvonaljelzések elhelyezése és alkalmazása; |
| --- | --- |

(iv)

a padlón lévő menekülési útvonaljelzések elhelyezése és alkalmazása;

| (v) | a kézipoggyász elhelyezése; |
| --- | --- |

(v)

a kézipoggyász elhelyezése;

| (vi) | a hordozható elektromos eszközök használatára vonatkozó korlátozások; és |
| --- | --- |

(vi)

a hordozható elektromos eszközök használatára vonatkozó korlátozások; és

| (vii) | a biztonsági tájékoztató kártyák elhelyezése és tartalma, és |
| --- | --- |

(vii)

a biztonsági tájékoztató kártyák elhelyezése és tartalma, és

| (2) | Az utasok a következőkről kapjanak bemutatót:






  (i) | biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata, beleértve a biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek becsatolását és kinyitását; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az utasok a következőkről kapjanak bemutatót:

(i)

biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata, beleértve a biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek becsatolását és kinyitását;

| (ii) | az oxigénes légzőberendezések elhelyezkedése és használata, ha szükséges (OPS 1.770 és OPS 1.775 hivatkozásai). Az utasokat arról is tájékoztatni kell, hogy oxigénes berendezések használata esetén oltsanak el minden dohányzó eszközt; és |
| --- | --- |

(ii)

az oxigénes légzőberendezések elhelyezkedése és használata, ha szükséges (OPS 1.770 és OPS 1.775 hivatkozásai). Az utasokat arról is tájékoztatni kell, hogy oxigénes berendezések használata esetén oltsanak el minden dohányzó eszközt; és

| (iii) | a mentőmellények elhelyezkedése és használata, ha szükséges (OPS 1.825 hivatkozása). |
| --- | --- |

(iii)

a mentőmellények elhelyezkedése és használata, ha szükséges (OPS 1.825 hivatkozása).

| (c) | Felszállás után






  (1) | Az utasokat a következőkre kell emlékeztetni, ha értelmezhető:






  (i) | dohányzási szabályok; és |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Felszállás után

(1)

Az utasokat a következőkre kell emlékeztetni, ha értelmezhető:

(i)

dohányzási szabályok; és

| (ii) | biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata, beleértve annak biztonsági előnyeit, hogy a biztonsági öveket ülve a biztonsági öv jelzés kigyulladásától függetlenül becsatolt állapotban tartják. |
| --- | --- |

(ii)

biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata, beleértve annak biztonsági előnyeit, hogy a biztonsági öveket ülve a biztonsági öv jelzés kigyulladásától függetlenül becsatolt állapotban tartják.

| (d) | Leszállás előtt






  (1) | Az utasokat a következőkre emlékeztetik, ha értelmezhető:






  (i) | dohányzási szabályok; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Leszállás előtt

(1)

Az utasokat a következőkre emlékeztetik, ha értelmezhető:

(i)

dohányzási szabályok;

| (ii) | biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata; |
| --- | --- |

(ii)

biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata;

| (iii) | az üléstámlák legyenek függőleges helyzetben és a tálcák alap (visszacsukott) helyzetbe állítva; |
| --- | --- |

(iii)

az üléstámlák legyenek függőleges helyzetben és a tálcák alap (visszacsukott) helyzetbe állítva;

| (iv) | a kézipoggyász ismételt elzárása; és |
| --- | --- |

(iv)

a kézipoggyász ismételt elzárása; és

| (v) | a hordozható elektromos eszközök használatára vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

(v)

a hordozható elektromos eszközök használatára vonatkozó korlátozások.

| (e) | Leszállás után






  (1) | Az utasokat a következőkre emlékeztetik:






  (i) | dohányzási szabályok; és |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Leszállás után

(1)

Az utasokat a következőkre emlékeztetik:

(i)

dohányzási szabályok; és

| (ii) | biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata. |
| --- | --- |

(ii)

biztonsági övek és/vagy biztonsági hevederek használata.

| (f) | Repülés közbeni vészhelyzet esetén az utasokat utasítják azon vészmentő tevékenységek végrehajtására, amelyek megfelelnek a körülményeknek. |
| --- | --- |

(f)

Repülés közbeni vészhelyzet esetén az utasokat utasítják azon vészmentő tevékenységek végrehajtására, amelyek megfelelnek a körülményeknek.

OPS 1.290

A repülés előkészítése

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden szándékolt repülésre készüljön egy operatív repülési terv. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden szándékolt repülésre készüljön egy operatív repülési terv.

| (b) | A parancsnok ne kezdjen meg egy repülést, amíg nem győződött meg arról, hogy:






  (1) | A repülőgép légialkalmas állapotban van; |
| --- | --- | --- |

(b)

A parancsnok ne kezdjen meg egy repülést, amíg nem győződött meg arról, hogy:

(1)

A repülőgép légialkalmas állapotban van;

| (2) | A repülőgépet nem üzemeltetik a Konfigurációtól való eltérések jegyzéke (CDL) előírásaival ellentétes módon; |
| --- | --- |

(2)

A repülőgépet nem üzemeltetik a Konfigurációtól való eltérések jegyzéke (CDL) előírásaival ellentétes módon;

| (3) | A szándékolt repüléshez előírt műszerek és berendezések a K) és L) részekkel összhangban rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

(3)

A szándékolt repüléshez előírt műszerek és berendezések a K) és L) részekkel összhangban rendelkezésre állnak;

| (4) | A műszerek és berendezések a MEL által előírt eltérések kivételével üzemképes állapotban vannak; |
| --- | --- |

(4)

A műszerek és berendezések a MEL által előírt eltérések kivételével üzemképes állapotban vannak;

| (5) | Rendelkezésre állnak az Üzemben Tartási Kézikönyv azon részei, amelyek a repülés végrehajtásához szükségesek; |
| --- | --- |

(5)

Rendelkezésre állnak az Üzemben Tartási Kézikönyv azon részei, amelyek a repülés végrehajtásához szükségesek;

| (6) | Az OPS 1.125 és OPS 1.135 által előírt dokumentumok, kiegészítő információ és űrlapok a fedélzeten vannak; |
| --- | --- |

(6)

Az OPS 1.125 és OPS 1.135 által előírt dokumentumok, kiegészítő információ és űrlapok a fedélzeten vannak;

| (7) | Rendelkezésre állnak a naprakész térképek, táblázatok és kapcsolódó dokumentáció, vagy azzal egyenértékű adatok a repülőgép tervezett repülésének végrehajtásához, beleértve az indokoltan várható kitérőket is. Ez foglaljon magába minden szükséges átszámítási táblázatot, amely szükséges azon üzemeltetés támogatásához, ahol metrikus magasság-, terepmagasság- és repülési szint adatokat kell használni; |
| --- | --- |

(7)

Rendelkezésre állnak a naprakész térképek, táblázatok és kapcsolódó dokumentáció, vagy azzal egyenértékű adatok a repülőgép tervezett repülésének végrehajtásához, beleértve az indokoltan várható kitérőket is. Ez foglaljon magába minden szükséges átszámítási táblázatot, amely szükséges azon üzemeltetés támogatásához, ahol metrikus magasság-, terepmagasság- és repülési szint adatokat kell használni;

| (8) | A tervezett repüléshez előírt földi berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állnak és megfelelőek; |
| --- | --- |

(8)

A tervezett repüléshez előírt földi berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állnak és megfelelőek;

| (9) | Az Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott előírások az üzemanyag-, olaj-, oxigénszükséglet, valamint a minimális biztonságos magasságok, repülőtér üzemeltetési minimum és a kitérő célrepülőterek elérhetősége tekintetében betarthatók a tervezett repülés során; |
| --- | --- |

(9)

Az Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott előírások az üzemanyag-, olaj-, oxigénszükséglet, valamint a minimális biztonságos magasságok, repülőtér üzemeltetési minimum és a kitérő célrepülőterek elérhetősége tekintetében betarthatók a tervezett repülés során;

| (10) | A teher elosztása megfelelő és a rögzítése biztonságos; |
| --- | --- |

(10)

A teher elosztása megfelelő és a rögzítése biztonságos;

| (11) | A repülőgép tömege a felszálláshoz való gurulás megkezdésekor a repülésnek az F)-I) részekben foglaltakkal, ahogy azok rá vonatkoznak, összhangban történő végrehajtásához megfelelő; és |
| --- | --- |

(11)

A repülőgép tömege a felszálláshoz való gurulás megkezdésekor a repülésnek az F)-I) részekben foglaltakkal, ahogy azok rá vonatkoznak, összhangban történő végrehajtásához megfelelő; és

| (12) | A (9) és (11) bekezdésekben szereplőkön túli valamennyi egyéb üzemeltetési korlátozást is be lehet tartani. |
| --- | --- |

(12)

A (9) és (11) bekezdésekben szereplőkön túli valamennyi egyéb üzemeltetési korlátozást is be lehet tartani.

OPS 1.295

Repülőterek kiválasztása

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a cél- és/vagy kitérő repülőtereknek az OPS 1.220-szal összhangban történő kiválasztásához repüléstervezéskor. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a cél- és/vagy kitérő repülőtereknek az OPS 1.220-szal összhangban történő kiválasztásához repüléstervezéskor.

| (b) | Az üzemben tartónak az operatív repülési tervben ki kell választania és meg kell határoznia egy felszálló kitérő repülőteret arra az esetre, ha a kiinduló repülőtérre való visszatérés időjárási, vagy teljesítményi okok miatt nem lehetséges. A felszálló kitérő repülőtér az alábbi távolságokon belül legyen:






  (1) | Kéthajtóműves repülőgépek esetén vagy:






  (i) | egy óra repülési idő az az AFM-ben (Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben) egy üzemképtelen hajtóműre megadott utazósebességen szabványos csendes légköri körülmények között, a tényleges felszálló tömeget alapul véve; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak az operatív repülési tervben ki kell választania és meg kell határoznia egy felszálló kitérő repülőteret arra az esetre, ha a kiinduló repülőtérre való visszatérés időjárási, vagy teljesítményi okok miatt nem lehetséges. A felszálló kitérő repülőtér az alábbi távolságokon belül legyen:

(1)

Kéthajtóműves repülőgépek esetén vagy:

(i)

egy óra repülési idő az az AFM-ben (Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben) egy üzemképtelen hajtóműre megadott utazósebességen szabványos csendes légköri körülmények között, a tényleges felszálló tömeget alapul véve; vagy

| (ii) | az üzemben tartó jóváhagyott ETOPS kitérési ideje, a MEL valamennyi korlátozását figyelembe véve, de legfeljebb két óra, az egy üzemképtelen hajtóműre az AFM-ben (Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben) megadott utazósebességen szabványos csendes légköri körülmények között a tényleges felszállási tömeg alapján az ETOPS-ra engedélyezett repülőgépekre és személyzetre; vagy |
| --- | --- |

(ii)

az üzemben tartó jóváhagyott ETOPS kitérési ideje, a MEL valamennyi korlátozását figyelembe véve, de legfeljebb két óra, az egy üzemképtelen hajtóműre az AFM-ben (Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben) megadott utazósebességen szabványos csendes légköri körülmények között a tényleges felszállási tömeg alapján az ETOPS-ra engedélyezett repülőgépekre és személyzetre; vagy

| (2) | két óra repülési idő az egy üzemképtelen hajtóműre az AFM-ben (Repülőgép Légiüzemeltetési Utasításban) megadott utazósebességen szabványos csendes légköri körülmények között, a tényleges felszálló tömeget alapul véve három- és négyhajtóműves repülőgépekre; és |
| --- | --- |

(2)

két óra repülési idő az egy üzemképtelen hajtóműre az AFM-ben (Repülőgép Légiüzemeltetési Utasításban) megadott utazósebességen szabványos csendes légköri körülmények között, a tényleges felszálló tömeget alapul véve három- és négyhajtóműves repülőgépekre; és

| (3) | ha az AFM nem tartalmaz utazósebességet egy üzemképtelen hajtóműre, a számításhoz használt sebesség a megmaradó hajtómű(vek) által maximális folyamatos teljesítményre állítva elért sebesség legyen. |
| --- | --- |

(3)

ha az AFM nem tartalmaz utazósebességet egy üzemképtelen hajtóműre, a számításhoz használt sebesség a megmaradó hajtómű(vek) által maximális folyamatos teljesítményre állítva elért sebesség legyen.

| (c) | Az üzemben tartónak legalább egy kitérő célrepülőteret ki kell választania minden IFR szerinti repülésre, kivéve, ha:






  (1) | mindkét alábbi feltétel teljesül:






  (i) | a tervezett repülés időtartama felszállástól leszállásig nem haladja meg a 6 órát; és |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak legalább egy kitérő célrepülőteret ki kell választania minden IFR szerinti repülésre, kivéve, ha:

(1)

mindkét alábbi feltétel teljesül:

(i)

a tervezett repülés időtartama felszállástól leszállásig nem haladja meg a 6 órát; és

| (ii) | a célrepülőtéren két kifutópálya áll rendelkezésre és használható, és a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja a célrepülőtérre azt jelzi, hogy a célrepülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban a felhőalap legalább 2 000 láb vagy a körözési magasság + 500 láb közül a nagyobb, és a látótávolság legalább 5 km lesz; |
| --- | --- |

(ii)

a célrepülőtéren két kifutópálya áll rendelkezésre és használható, és a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja a célrepülőtérre azt jelzi, hogy a célrepülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban a felhőalap legalább 2 000 láb vagy a körözési magasság + 500 láb közül a nagyobb, és a látótávolság legalább 5 km lesz;

vagy

| (2) | a célállomás elszigetelt helyen van, s nincs megfelelő alternatív célállomás. |
| --- | --- |

(2)

a célállomás elszigetelt helyen van, s nincs megfelelő alternatív célállomás.

| (d) | Az üzemben tartónak két kitérő célrepülőteret kell kiválasztania, ha:






  (1) | a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja a célrepülőtérre azt jelzi, hogy az érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények az érvényes tervezési minimumok alatt lesznek; vagy |
| --- | --- | --- |

(d)

Az üzemben tartónak két kitérő célrepülőteret kell kiválasztania, ha:

(1)

a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja a célrepülőtérre azt jelzi, hogy az érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények az érvényes tervezési minimumok alatt lesznek; vagy

| (2) | nem áll rendelkezésre meteorológiai információ |
| --- | --- |

(2)

nem áll rendelkezésre meteorológiai információ

| (e) | Az üzemben tartó valamennyi szükséges kitérő repülőteret az operatív repülési tervben írja elő. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartó valamennyi szükséges kitérő repülőteret az operatív repülési tervben írja elő.

OPS 1.297

Tervezési minimumok a műszeres repülési szabályok (IFR) szerinti repülésekhez

| (a) | Tervezési minimumok felszálló kitérő repülőterekhez. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret felszálló kitérő repülőtérnek, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények az OPS 1.225-tel összhangban meghatározott érvényes leszállási minimummal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek. A felhőalapot akkor kell figyelembe venni, ha csak nem precíziós és körözéses megközelítési módok állnak rendelkezésre. Az egy üzemképtelen hajtóművel való repülésre megadott összes korlátozást figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(a)

Tervezési minimumok felszálló kitérő repülőterekhez. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret felszálló kitérő repülőtérnek, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények az OPS 1.225-tel összhangban meghatározott érvényes leszállási minimummal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek. A felhőalapot akkor kell figyelembe venni, ha csak nem precíziós és körözéses megközelítési módok állnak rendelkezésre. Az egy üzemképtelen hajtóművel való repülésre megadott összes korlátozást figyelembe kell venni.

| (b) | Tervezési minimumok a célrepülőterekre és a kitérő célrepülőterekre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret célrepülőtérnek vagy kitérő célrepülőtérnek, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a következő érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek:






  (1) | Tervezési minimumok egy célrepülőtérre, kivéve az elszigetelt célrepülőtereket:






  (i) | RVR/látótávolság az OPS 1.225-tel összhangban meghatározva; és |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Tervezési minimumok a célrepülőterekre és a kitérő célrepülőterekre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret célrepülőtérnek vagy kitérő célrepülőtérnek, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a következő érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek:

(1)

Tervezési minimumok egy célrepülőtérre, kivéve az elszigetelt célrepülőtereket:

(i)

RVR/látótávolság az OPS 1.225-tel összhangban meghatározva; és

| (ii) | nem precíziós vagy körözéses megközelítés esetén, a felhőalap az MDH-n vagy felette; és |
| --- | --- |

(ii)

nem precíziós vagy körözéses megközelítés esetén, a felhőalap az MDH-n vagy felette; és

| (2) | Tervezési minimumok (egy) kitérő célrepülőtérre (célrepülőterekre) és elszigetelt célrepülőterekre az alábbi 1. táblázat szerintiek lesznek:
  1. táblázat
  Tervezési minimumok – Útvonali és célállomás kitérő repülőterek – Elszigetelt célrepülőterek






  Megközelítés típusa | Tervezési minimumok |
| --- | --- | --- |
| II és III kategória | I kategória (1. megjegyzés) |
| I kategória | Nem precíziós
  (1. és 2. megjegyzések) |
| Nem precíziós | Nem precíziós
  (1. és 2. megjegyzések)
  plusz 200 láb/1 000 m |
| Körözéses | Körözéses (2. és 3. megjegyzések) |
| 1. megjegyzés: | RVR. |

(2)

Tervezési minimumok (egy) kitérő célrepülőtérre (célrepülőterekre) és elszigetelt célrepülőterekre az alábbi 1. táblázat szerintiek lesznek:

1. táblázat

Tervezési minimumok – Útvonali és célállomás kitérő repülőterek – Elszigetelt célrepülőterek

Megközelítés típusa

Tervezési minimumok

II és III kategória

I kategória (1. megjegyzés)

I kategória

Nem precíziós

(1. és 2. megjegyzések)

Nem precíziós

Nem precíziós

(1. és 2. megjegyzések)

plusz 200 láb/1 000 m

Körözéses

Körözéses (2. és 3. megjegyzések)

1. megjegyzés:

RVR.

| 2. megjegyzés: | A felhőalap legalább az MDH legyen. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

A felhőalap legalább az MDH legyen.

| 3. megjegyzés: | Látótávolság. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Látótávolság.

| (c) | Tervezési minimumok útvonali kitérő repülőterekre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret útvonali kitérő repülőtérként, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a fenti 1. táblázat szerinti érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek. |
| --- | --- |

(c)

Tervezési minimumok útvonali kitérő repülőterekre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret útvonali kitérő repülőtérként, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a fenti 1. táblázat szerinti érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek.

| (d) | tervezési minimumok egy ETOPS útvonali kitérő repülőtérre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret ETOPS útvonali kitérő repülőtérként, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a következő 2. táblázat szerinti érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek, és ha összhangban van az üzemben tartó ETOPS jóváhagyásával.
  2. táblázat
  Tervezési minimumok – ETOPS







  Megközelítés típusa | Tervezési minimumok |
| --- | --- | --- |
| (szükséges RVR/látótávolság és felhőalap, ha értelmezhető) |
| A repülőtér rendelkezik |
| | legalább két, 2 külön segítségen alapuló, 2 külön kifutópályát kiszolgáló külön megközelítési eljárással | legalább két, 2 külön segítségen alapuló, egy kifutópályát kiszolgáló külön megközelítési eljárással
  vagy
  legalább egy, egy segítségen alapuló, egy kifutópályát kiszolgáló megközelítési eljárással |
| II, III kat. (ILS, MLS) precíziós megközelítés | I kat. precíziós megközelítési minimumok | Nem precíziós megközelítési minimumok |
| I. kat. precíziós megközelítés (ILS, MLS) | Nem precíziós megközelítési minimumok | Körözési minimumok, vagy ha nem értelmezhetők, nem precíziós megközelítési minimumok plusz 200 láb/1 000 m |
| Nem precíziós megközelítés | Nem precíziós megközelítési minimumok plusz 200 láb/1 000 m vagy körözéses minimumok közül a kisebb | Körözéses minimumok és nem precíziós megközelítési minimumok plusz 200 láb/1 000 m közül a nagyobb |
| Körözéses megközelítés | Körözéses minimumok |

(d)

tervezési minimumok egy ETOPS útvonali kitérő repülőtérre. Az üzemben tartó csak akkor válasszon ki egy repülőteret ETOPS útvonali kitérő repülőtérként, ha a vonatkozó időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a repülőtérre érkezés várható időpontját egy órával megelőző és egy órával követő időpontok közötti időszakban az időjárási körülmények a következő 2. táblázat szerinti érvényes leszállási minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak lesznek, és ha összhangban van az üzemben tartó ETOPS jóváhagyásával.

2. táblázat

Tervezési minimumok – ETOPS

Megközelítés típusa

Tervezési minimumok

(szükséges RVR/látótávolság és felhőalap, ha értelmezhető)

A repülőtér rendelkezik

legalább két, 2 külön segítségen alapuló, 2 külön kifutópályát kiszolgáló külön megközelítési eljárással

legalább két, 2 külön segítségen alapuló, egy kifutópályát kiszolgáló külön megközelítési eljárással

vagy

legalább egy, egy segítségen alapuló, egy kifutópályát kiszolgáló megközelítési eljárással

II, III kat. (ILS, MLS) precíziós megközelítés

I kat. precíziós megközelítési minimumok

Nem precíziós megközelítési minimumok

I. kat. precíziós megközelítés (ILS, MLS)

Nem precíziós megközelítési minimumok

Körözési minimumok, vagy ha nem értelmezhetők, nem precíziós megközelítési minimumok plusz 200 láb/1 000 m

Nem precíziós megközelítés

Nem precíziós megközelítési minimumok plusz 200 láb/1 000 m vagy körözéses minimumok közül a kisebb

Körözéses minimumok és nem precíziós megközelítési minimumok plusz 200 láb/1 000 m közül a nagyobb

Körözéses megközelítés

Körözéses minimumok

OPS 1.300

ATS repülési terv benyújtása

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy repülést csak akkor kezdjenek meg, ha benyújtottak egy ATS repülési tervet, vagy megfelelő információt helyeztek letétbe, hogy lehetővé tegyék szükség esetén a riasztó szolgálatok aktiválását.

OPS 1.305

Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor

(Lásd az OPS 1.305 1. függelékét)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ne történjék a repülőgép üzemanyag-feltöltése/-leeresztése Avgas, vagy »wide-cut« típusú (pl. Jet-B, vagy ezzel egyenértékű) üzemanyaggal, vagy ezen típusú tüzelőanyagok keverékével az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor. Minden egyéb esetben tartsák be a szükséges óvórendszabályokat, valamint a repülőgépen megfelelően képesített személyzet teljesítsen szolgálatot, akik felkészültek a repülőgép kiürítésének kezdeményezésére és irányítására a lehető legcélszerűbb és leggyorsabb módon.

OPS 1.307

Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés wide-cut típusú üzemanyaggal

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a »wide cut« típusú üzemanyaggal (pl. Jet B vagy ezzel egyenértékű) történő feltöltésre/leeresztésre, ha ez szükséges.

OPS 1.308

Tolatás és vontatás

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden tolatási és vontatási eljárás feleljen meg a vonatkozó repülési szabványoknak és eljárásoknak. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden tolatási és vontatási eljárás feleljen meg a vonatkozó repülési szabványoknak és eljárásoknak.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépek gurulás előtti vagy utáni helyváltoztatása csak akkor történik vonórúd nélkül, ha:






  (1) | a repülőgépet kialakítása megóvja az első kerék kormányzási rendszer károsodásától vonórúd nélküli vontatáskor, vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépek gurulás előtti vagy utáni helyváltoztatása csak akkor történik vonórúd nélkül, ha:

(1)

a repülőgépet kialakítása megóvja az első kerék kormányzási rendszer károsodásától vonórúd nélküli vontatáskor, vagy

| (2) | egy rendszer vagy eljárás figyelmezteti a hajózószemélyzetet, hogy egy ilyen károsodás történhetett vagy történt, vagy |
| --- | --- |

(2)

egy rendszer vagy eljárás figyelmezteti a hajózószemélyzetet, hogy egy ilyen károsodás történhetett vagy történt, vagy

| (3) | a vonórúd nélküli vontatójármű kialakítása megakadályozza a repülőgéptípus károsodását. |
| --- | --- |

(3)

a vonórúd nélküli vontatójármű kialakítása megakadályozza a repülőgéptípus károsodását.

OPS 1.310

A személyzet tagjainak tartózkodása szolgálati helyeiken

| (a) | A hajózószemélyzet tagjai






  (1) | A felszállás és leszállás folyamán a hajózószemélyzet minden egyes pilótafülkei szolgálatot teljesítő tagja köteles szolgálati helyén tartózkodni. |
| --- | --- | --- |

(a)

A hajózószemélyzet tagjai

(1)

A felszállás és leszállás folyamán a hajózószemélyzet minden egyes pilótafülkei szolgálatot teljesítő tagja köteles szolgálati helyén tartózkodni.

| (2) | A repülés minden szakasza során a hajózószemélyzet minden egyes pilótafülkei feladatot ellátó tagja köteles szolgálati helyén tartózkodni, kivéve, ha távolléte feladatainak ellátásához vagy élettani szükségletek miatt szükséges, feltéve, hogy ezen időszakok alatt is legalább egy megfelelően képesített pilóta marad a repülőgép vezérlőszerveinél. |
| --- | --- |

(2)

A repülés minden szakasza során a hajózószemélyzet minden egyes pilótafülkei feladatot ellátó tagja köteles szolgálati helyén tartózkodni, kivéve, ha távolléte feladatainak ellátásához vagy élettani szükségletek miatt szükséges, feltéve, hogy ezen időszakok alatt is legalább egy megfelelően képesített pilóta marad a repülőgép vezérlőszerveinél.

| (3) | A repülés minden szakasza során a hajózószemélyzet minden egyes pilótafülkei feladatot ellátó tagja maradjon éber. Ha az éberség hiányát észlelik, megfelelő ellenintézkedéseket kell tenni. Ha váratlan fáradtságot észlelnek, a parancsnok által szervezett szabályozott pihenési eljárás használható, ha a munkaterhelés lehetővé teszi. Az ilyen módon igénybevett szabályozott pihenés semmiképpen nem tekinthető a repülési idő korlátainak számításában pihenési időnek, se nem indokol bármely szolgálati időt. |
| --- | --- |

(3)

A repülés minden szakasza során a hajózószemélyzet minden egyes pilótafülkei feladatot ellátó tagja maradjon éber. Ha az éberség hiányát észlelik, megfelelő ellenintézkedéseket kell tenni. Ha váratlan fáradtságot észlelnek, a parancsnok által szervezett szabályozott pihenési eljárás használható, ha a munkaterhelés lehetővé teszi. Az ilyen módon igénybevett szabályozott pihenés semmiképpen nem tekinthető a repülési idő korlátainak számításában pihenési időnek, se nem indokol bármely szolgálati időt.

| (b) | Légiutas-kísérő személyzet. A repülőgép összes olyan fedélzetén, amelyet utasok foglalnak el, a légiutas-kísérő személyzet oda rendelt tagjai a repülés kritikus fázisaiban üljenek kijelölt szolgálati helyeiken. |
| --- | --- |

(b)

Légiutas-kísérő személyzet. A repülőgép összes olyan fedélzetén, amelyet utasok foglalnak el, a légiutas-kísérő személyzet oda rendelt tagjai a repülés kritikus fázisaiban üljenek kijelölt szolgálati helyeiken.

OPS 1.315

Vészkiürítés segédeszközei

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a gurulás, felszállás és leszállás előtt, valamint ha biztonságos és célszerű, a vészkiürítéshez automatikusan működésbe lépő segédeszköz legyen aktiválva.

OPS 1.320

Ülések, biztonsági övek és hevederek

| (a) | A személyzet tagjai






  (1) | Felszállás és leszállás folyamán, és amikor a parancsnok biztonsági szempontból szükségesnek tartja, a személyzet minden tagja legyen megfelelően biztosítva az összes rendelkezésre álló biztonsági övvel és hevederrel. |
| --- | --- | --- |

(a)

A személyzet tagjai

(1)

Felszállás és leszállás folyamán, és amikor a parancsnok biztonsági szempontból szükségesnek tartja, a személyzet minden tagja legyen megfelelően biztosítva az összes rendelkezésre álló biztonsági övvel és hevederrel.

| (2) | A repülés minden más fázisában a hajózószemélyzet minden tagja tartsa biztonsági övét becsatolva, míg szolgálati helyén tartózkodik. |
| --- | --- |

(2)

A repülés minden más fázisában a hajózószemélyzet minden tagja tartsa biztonsági övét becsatolva, míg szolgálati helyén tartózkodik.

| (b) | Utasok






  (1) | Felszállás és leszállás előtt és gurulás közben, és amikor biztonsági szempontból szükségesnek tartja, a parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeten lévő valamennyi utas egy ülésben vagy fekhelyen tartózkodjon megfelelően becsatolt biztonsági övvel vagy hevederrel, ahol az rendelkezésre áll. |
| --- | --- | --- |

(b)

Utasok

(1)

Felszállás és leszállás előtt és gurulás közben, és amikor biztonsági szempontból szükségesnek tartja, a parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeten lévő valamennyi utas egy ülésben vagy fekhelyen tartózkodjon megfelelően becsatolt biztonsági övvel vagy hevederrel, ahol az rendelkezésre áll.

| (2) | Az üzemben tartó dolgozzon ki rendelkezést, és a parancsnok gondoskodjon arról, hogy csak az erre előírt repülőgépülések legyenek több személy által elfoglalhatók, és ezen ülésekben csak egy felnőtt és egy csecsemő tartózkodhat, akit megfelelően rögzíteni kell a kiegészítő hevederrel, vagy más rögzítő eszközzel. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartó dolgozzon ki rendelkezést, és a parancsnok gondoskodjon arról, hogy csak az erre előírt repülőgépülések legyenek több személy által elfoglalhatók, és ezen ülésekben csak egy felnőtt és egy csecsemő tartózkodhat, akit megfelelően rögzíteni kell a kiegészítő hevederrel, vagy más rögzítő eszközzel.

OPS 1.325

Utastér és konyha(ák) biztosítása

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a gurulás, felszállás és leszállás előtt az összes kijárat és menekülési útvonal akadályoktól mentes legyen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a gurulás, felszállás és leszállás előtt az összes kijárat és menekülési útvonal akadályoktól mentes legyen.

| (b) | A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a felszállás és leszállás előtt, valamint mindenkor, ha biztonsági szempontból szükséges, az összes felszerelés és poggyász biztonságosan rögzített legyen. |
| --- | --- |

(b)

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a felszállás és leszállás előtt, valamint mindenkor, ha biztonsági szempontból szükséges, az összes felszerelés és poggyász biztonságosan rögzített legyen.

OPS 1.330

Vészmentő felszerelések hozzáférhetősége

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a vészmentő felszerelések az azonnali használathoz könnyen hozzáférhetők maradjanak.

OPS 1.335

Dohányzás a fedélzeten

| (a) | A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeten senki se dohányozhasson, ha:






  (1) | biztonsági szempontból szükségesnek tartja; |
| --- | --- | --- |

(a)

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeten senki se dohányozhasson, ha:

(1)

biztonsági szempontból szükségesnek tartja;

| (2) | amíg a repülőgép a földön tartózkodik, kivéve, ha az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásokkal összhangban külön meg van engedve; |
| --- | --- |

(2)

amíg a repülőgép a földön tartózkodik, kivéve, ha az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásokkal összhangban külön meg van engedve;

| (3) | a kijelölt dohányzó területeken kívül, a folyosókon és a mellékhelyiség(ek)ben; |
| --- | --- |

(3)

a kijelölt dohányzó területeken kívül, a folyosókon és a mellékhelyiség(ek)ben;

| (4) | a csomagterekben és/vagy az egyéb olyan területeken, ahol az elhelyezett csomagok tárolása nem lángálló konténerekben vagy lángálló vászonburkolattal befedve történik; és |
| --- | --- |

(4)

a csomagterekben és/vagy az egyéb olyan területeken, ahol az elhelyezett csomagok tárolása nem lángálló konténerekben vagy lángálló vászonburkolattal befedve történik; és

| (5) | az utastér azon részeiben, ahol oxigénellátás történik. |
| --- | --- |

(5)

az utastér azon részeiben, ahol oxigénellátás történik.

OPS 1.340

Meteorológiai körülmények

| (a) | Egy IFR szerinti repülés során a parancsnok:






  (1) | csak akkor kezdje meg a felszállást; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Egy IFR szerinti repülés során a parancsnok:

(1)

csak akkor kezdje meg a felszállást; és

| (2) | csak akkor folytassa a repülést azon a ponton túl, ahol egy módosított repülési terv érvényes repülés közbeni újratervezés esetén, ha rendelkezésre áll az információ, hogy a célrepülőtereken és/vagy az OPS 1.295-ben előírt kitérő repülőter(ek)en várható időjárási feltételek az OPS 1.297-ben előírt tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak. |
| --- | --- |

(2)

csak akkor folytassa a repülést azon a ponton túl, ahol egy módosított repülési terv érvényes repülés közbeni újratervezés esetén, ha rendelkezésre áll az információ, hogy a célrepülőtereken és/vagy az OPS 1.295-ben előírt kitérő repülőter(ek)en várható időjárási feltételek az OPS 1.297-ben előírt tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak.

| (b) | Egy IFR repüléskor a parancsnok csak akkor folytathatja tovább a repülést az alábbi pontokon túl:






  (1) | az elhatározási ponton, ha az elhatározási pont eljárást alkalmazza; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Egy IFR repüléskor a parancsnok csak akkor folytathatja tovább a repülést az alábbi pontokon túl:

(1)

az elhatározási ponton, ha az elhatározási pont eljárást alkalmazza; vagy

| (2) | az előre meghatározott ponton, ha az előre meghatározott pont eljárást alkalmazza, ha rendelkezésre áll az információ, hogy a célrepülőtereken és/vagy az OPS 1.295-ben előírt kitérő repülőter(ek)en várható időjárási feltételek az OPS 1.297-ben előírt tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak. |
| --- | --- |

(2)

az előre meghatározott ponton, ha az előre meghatározott pont eljárást alkalmazza, ha rendelkezésre áll az információ, hogy a célrepülőtereken és/vagy az OPS 1.295-ben előírt kitérő repülőter(ek)en várható időjárási feltételek az OPS 1.297-ben előírt tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak.

| (c) | Egy IFR szerinti repüléskor a parancsnok csak akkor folytassa a repülést a tervezett célrepülőtér felé, ha a rendelkezésre álló legújabb információ azt jelzi, hogy az érkezés várható időpontjában a célrepülőtéren vagy legalább egy kitérő célrepülőtéren az időjárási feltételek az érvényes repülőtéri tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak. |
| --- | --- |

(c)

Egy IFR szerinti repüléskor a parancsnok csak akkor folytassa a repülést a tervezett célrepülőtér felé, ha a rendelkezésre álló legújabb információ azt jelzi, hogy az érkezés várható időpontjában a célrepülőtéren vagy legalább egy kitérő célrepülőtéren az időjárási feltételek az érvényes repülőtéri tervezési minimumokkal azonosak vagy azoknál jobbak.

| (d) | Egy VFR szerinti repülés során a parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha az aktuális meteorológiai jelentések vagy az aktuális jelentések és előrejelzések kombinációja azt jelzi, hogy az útvonalon vagy az útvonal azon részén, amelyen VFR szerint repülnek, a megfelelő időben a meteorológiai feltételek olyanok, hogy lehetővé teszik az ezen szabályok betartását. |
| --- | --- |

(d)

Egy VFR szerinti repülés során a parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha az aktuális meteorológiai jelentések vagy az aktuális jelentések és előrejelzések kombinációja azt jelzi, hogy az útvonalon vagy az útvonal azon részén, amelyen VFR szerint repülnek, a megfelelő időben a meteorológiai feltételek olyanok, hogy lehetővé teszik az ezen szabályok betartását.

OPS 1.345

Jég és egyéb szennyezőanyagok – Földi eljárások

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat. amelyeket követni kell, ha a repülőgép földi jégmentesítése és jegesedésgátlása és ehhez kapcsolódó felülvizsgálata szükséges. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat. amelyeket követni kell, ha a repülőgép földi jégmentesítése és jegesedésgátlása és ehhez kapcsolódó felülvizsgálata szükséges.

| (b) | A parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha a külső felületeken nincs olyan lerakódás, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja a teljesítményt és/vagy az irányíthatóságot, kivéve az Üzemben Tartási Kézikönyvben megengedett mértéket. |
| --- | --- |

(b)

A parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha a külső felületeken nincs olyan lerakódás, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja a teljesítményt és/vagy az irányíthatóságot, kivéve az Üzemben Tartási Kézikönyvben megengedett mértéket.

OPS 1.346

Jég és egyéb szennyezőanyagok – Repülés közbeni eljárások

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a várható vagy tényleges jegesedési körülmények közötti repülésekre. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a várható vagy tényleges jegesedési körülmények közötti repülésekre.

| (b) | A parancsnok csak akkor kezdje meg a repülést és csak akkor repüljön szándékosan várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha a repülőgép ilyen feltételek közötti megfelelésre bizonylatolva van és fel van szerelve. |
| --- | --- |

(b)

A parancsnok csak akkor kezdje meg a repülést és csak akkor repüljön szándékosan várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha a repülőgép ilyen feltételek közötti megfelelésre bizonylatolva van és fel van szerelve.

OPS 1.350

Üzemanyag- és olajellátás

A parancsnok csak akkor kezdje meg a repülést, ha meggyőződött arról, hogy a repülőgép legalább a repülés biztonságos végrehajtásához tervezett mennyiségű üzemanyagot és olajat magával viszi, figyelembe véve a várható üzemeltetési feltételeket.

OPS 1.355

Felszállás körülményei

A felszállás megkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a rendelkezésére álló információk szerint az időjárás a repülőtéren és a használandó kifutópálya állapota nem akadályozza a biztonságos felszállást és indulást.

OPS 1.360

A felszállási minimumok alkalmazása

A felszállás megkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a futópályamenti látótávolság (RVR), vagy a repülőgép felszállásának irányában a látótávolság az érvényes minimumokkal azonos, vagy azoknál jobb.

OPS 1.365

Minimális repülési magasságok

A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, csak akkor repüljön az előírt repülési magasság alatt, ha az a felszálláshoz vagy leszálláshoz szükséges.

OPS 1.370

Szimulált rendellenes helyzetek repülés közben

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a kereskedelmi célú légiszállító repülések végrehajtása során ne kerüljön sor vészhelyzeti eljárások részbeni, vagy teljes alkalmazását igénylő rendellenességek, vészhelyzetek, valamint mesterségesen előidézett IMC (műszeres meteorológiai körülmények) szerinti repülés szimulációjára.

OPS 1.375

Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás

(lásd az OPS 1.375 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárást annak biztosítására, hogy a repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzésekre és üzemanyag-gazdálkodásra sor kerül. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárást annak biztosítására, hogy a repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzésekre és üzemanyag-gazdálkodásra sor kerül.

| (b) | A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a repülés közben megmaradó kifogyasztható üzemanyag mennyisége ne legyen kevesebb, mint amennyi a vésztartalék-üzemanyag megmaradása mellett szükséges egy olyan repülőtérig történő repüléshez, amelyen biztonságosan le lehet szállni. |
| --- | --- |

(b)

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a repülés közben megmaradó kifogyasztható üzemanyag mennyisége ne legyen kevesebb, mint amennyi a vésztartalék-üzemanyag megmaradása mellett szükséges egy olyan repülőtérig történő repüléshez, amelyen biztonságosan le lehet szállni.

| (c) | A parancsnok jelentsen be kényszerhelyzetet, ha a leszálláskorra számítottan megmaradó kifogyasztható üzemanyag kevesebb, mint a vésztartalék-üzemanyag kell legyen. |
| --- | --- |

(c)

A parancsnok jelentsen be kényszerhelyzetet, ha a leszálláskorra számítottan megmaradó kifogyasztható üzemanyag kevesebb, mint a vésztartalék-üzemanyag kell legyen.

OPS 1.380

Szándékosan üres

OPS 1.385

Kiegészítő oxigén használata

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a személyzetnek a repülés során a repülőgép biztonságos üzemeltetése szempontjából létfontosságú feladatot végző tagjai folyamatosan kiegészítő oxigént használjanak, ha a kabinmagasság 30 percnél hosszabb ideig meghaladja a 10 000 lábat, valamint ha a kabinmagasság meghaladja a 13 000 lábat.

OPS 1.390

Kozmikus sugárzás

| (a) | Az üzemben tartó vegye figyelembe a személyzet tagjainak szolgálat közbeni expozícióját a kozmikus sugárzásnak (beleértve elhelyezkedésüket) és tegye meg a következő intézkedéseket a személyzet azon tagjaira, akik évente 1 mSv-nél nagyobb sugárzásnak vannak kitéve:






  (1) | mérje fel expozíciójukat; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó vegye figyelembe a személyzet tagjainak szolgálat közbeni expozícióját a kozmikus sugárzásnak (beleértve elhelyezkedésüket) és tegye meg a következő intézkedéseket a személyzet azon tagjaira, akik évente 1 mSv-nél nagyobb sugárzásnak vannak kitéve:

(1)

mérje fel expozíciójukat;

| (2) | vegye figyelembe a felmért expozíciót munkarendjük megszervezésekor, hogy csökkentse a személyzet nagymértékben kitett tagjainak dózisait; |
| --- | --- |

(2)

vegye figyelembe a felmért expozíciót munkarendjük megszervezésekor, hogy csökkentse a személyzet nagymértékben kitett tagjainak dózisait;

| (3) | Tájékoztassa a személyzet érintett tagjait a munkájukkal járó egészségügyi kockázatról; |
| --- | --- |

(3)

Tájékoztassa a személyzet érintett tagjait a munkájukkal járó egészségügyi kockázatról;

| (4) | Gondoskodjon arról, hogy a személyzet női tagjainak munkarendje, mihelyt értesítették az üzemben tartót, hogy terhesek, a magzat egyenértékű dózisát olyan alacsonyan tartsa, ahogy az ésszerűen megvalósítható és mindenképpen gondoskodjon arról, hogy a dózis ne haladja meg az 1 mSv-t a terhesség hátralévő időtartama alatt; |
| --- | --- |

(4)

Gondoskodjon arról, hogy a személyzet női tagjainak munkarendje, mihelyt értesítették az üzemben tartót, hogy terhesek, a magzat egyenértékű dózisát olyan alacsonyan tartsa, ahogy az ésszerűen megvalósítható és mindenképpen gondoskodjon arról, hogy a dózis ne haladja meg az 1 mSv-t a terhesség hátralévő időtartama alatt;

| (5) | Gondoskodjon arról, hogy egyedi nyilvántartást vezessenek a személyzet azon tagjaira, akiknél nagy expozíció fordulhat elő. Ezen expozícióról az egyént évente és az üzemben tartó elhagyásakor is értesíteni kell. |
| --- | --- |

(5)

Gondoskodjon arról, hogy egyedi nyilvántartást vezessenek a személyzet azon tagjaira, akiknél nagy expozíció fordulhat elő. Ezen expozícióról az egyént évente és az üzemben tartó elhagyásakor is értesíteni kell.

| (b) | (1) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet 15 000 m (49 000 láb) felett, ha az OPS 1.680-ban előírt felszerelés üzemképes, vagy az OPS 1.680-ban előírt eljárást betartják. |
| --- | --- | --- |

(b)

(1)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet 15 000 m (49 000 láb) felett, ha az OPS 1.680-ban előírt felszerelés üzemképes, vagy az OPS 1.680-ban előírt eljárást betartják.

| (2) | A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, kezdeményezze az ereszkedést mihelyt megvalósítható, ha a kozmikus sugárzási dózisnak az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott határértékét túllépték. |
| --- | --- |

(2)

A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, kezdeményezze az ereszkedést mihelyt megvalósítható, ha a kozmikus sugárzási dózisnak az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott határértékét túllépték.

OPS 1.395

Földfelszín közelségének észlelése

Amennyiben a hajózószemélyzet bármely tagja vagy a földközelségjelző rendszer a föld indokolatlan közelségét észleli, a parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, gondoskodjon arról, hogy azonnal megkezdjék a korrekciót a biztonságos repülési helyzet elérése érdekében.

OPS 1.398

Összeütközés-elhárító fedélzeti rendszer (ACAS) használata

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy:

| (a) | Ha az ACAS fel van szerelve és működőképes, olyan üzemmódban kell használni repülés során, amely lehetővé teszi, hogy elkerülési javaslatokat (RA) tegyen, kivéve, ha ez az adott időben fennálló körülményeknek nem felelne meg. |
| --- | --- |

(a)

Ha az ACAS fel van szerelve és működőképes, olyan üzemmódban kell használni repülés során, amely lehetővé teszi, hogy elkerülési javaslatokat (RA) tegyen, kivéve, ha ez az adott időben fennálló körülményeknek nem felelne meg.

| (b) | Ha az ACAS egy másik repülőgéphez való indokolatlan közelséget (RA) jelez, a parancsnok vagy a pilóta, akire a repülőgép irányítását bízták, gondoskodjon arról, hogy azonnal megkezdjék a korrekciót a biztonságos elkülönítés érdekében, kivéve, ha a behatolót vizuálisan azonosították és megállapították, hogy nem jelent fenyegetést. |
| --- | --- |

(b)

Ha az ACAS egy másik repülőgéphez való indokolatlan közelséget (RA) jelez, a parancsnok vagy a pilóta, akire a repülőgép irányítását bízták, gondoskodjon arról, hogy azonnal megkezdjék a korrekciót a biztonságos elkülönítés érdekében, kivéve, ha a behatolót vizuálisan azonosították és megállapították, hogy nem jelent fenyegetést.

OPS 1.400

Megközelítés és leszállás körülményei

A leszálláshoz történő megközelítés elkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a repülőtéren az időjárás, valamint a használandó kifutópálya állapota a rendelkezésre álló információk szerint lehetővé teszi a biztonságos megközelítést, leszállást, illetve a megszakított megközelítést, figyelembe véve az Üzemben Tartási Kézikönyvben a teljesítményre vonatkozó információkat.

OPS 1.405

A megközelítés megkezdése és folytatása

| (a) | A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, megkezdheti a műszeres megközelítést függetlenül a jelentett RVR/látótávolságtól, de a megközelítést ne folytassa a külső markeren vagy az azzal egyenértékű ponton túl, ha a jelentett RVR/látótávolság az érvényes minimumok alatt van. |
| --- | --- |

(a)

A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, megkezdheti a műszeres megközelítést függetlenül a jelentett RVR/látótávolságtól, de a megközelítést ne folytassa a külső markeren vagy az azzal egyenértékű ponton túl, ha a jelentett RVR/látótávolság az érvényes minimumok alatt van.

| (b) | Amennyiben az RVR nem áll rendelkezésre, az RVR értékek levezethetők a jelentett látótávolságból az OPS 1.430 1. függelékének (h) albekezdése szerint. |
| --- | --- |

(b)

Amennyiben az RVR nem áll rendelkezésre, az RVR értékek levezethetők a jelentett látótávolságból az OPS 1.430 1. függelékének (h) albekezdése szerint.

| (c) | Amennyiben a külső marker, vagy ezzel egyenértékű pontnak a fenti (a) pont szerinti elhagyása után a jelentett RVR/látótávolság az érvényes minimumnál kevesebbre csökken, a megközelítés folytatható az elhatározási magasság (DA/H) vagy a süllyedés minimális magassága (MDA/H) eléréséig. |
| --- | --- |

(c)

Amennyiben a külső marker, vagy ezzel egyenértékű pontnak a fenti (a) pont szerinti elhagyása után a jelentett RVR/látótávolság az érvényes minimumnál kevesebbre csökken, a megközelítés folytatható az elhatározási magasság (DA/H) vagy a süllyedés minimális magassága (MDA/H) eléréséig.

| (d) | Amennyiben nincs külső marker, vagy ezzel egyenértékű pont, a parancsnoknak vagy a pilótának, akire a repülés vezetését bízták, akkor kell határoznia a megközelítés folytatásáról vagy megszakításáról, mielőtt a megközelítés végső szakaszában a repülőtér fölött 1 000 láb alá süllyed. Ha az MDA/H a repülőtér fölött legalább 1 000 láb, az üzemben tartó határozzon meg minden megközelítési eljárásra egy magasságot, amely alatt a megközelítést nem szabad folytatni, ha az RVR/látótávolság az érvényes minimumnál kisebb. |
| --- | --- |

(d)

Amennyiben nincs külső marker, vagy ezzel egyenértékű pont, a parancsnoknak vagy a pilótának, akire a repülés vezetését bízták, akkor kell határoznia a megközelítés folytatásáról vagy megszakításáról, mielőtt a megközelítés végső szakaszában a repülőtér fölött 1 000 láb alá süllyed. Ha az MDA/H a repülőtér fölött legalább 1 000 láb, az üzemben tartó határozzon meg minden megközelítési eljárásra egy magasságot, amely alatt a megközelítést nem szabad folytatni, ha az RVR/látótávolság az érvényes minimumnál kisebb.

| (e) | A megközelítés folytatható az elhatározási magasság (DA/H) vagy a süllyedés minimális magassága (MDA/H) alatt is, majd elvégezhető a leszállás, amennyiben a vizuális referenciák azonosíthatók és fenntarthatók a DA/H vagy MDA/H elérésekor. |
| --- | --- |

(e)

A megközelítés folytatható az elhatározási magasság (DA/H) vagy a süllyedés minimális magassága (MDA/H) alatt is, majd elvégezhető a leszállás, amennyiben a vizuális referenciák azonosíthatók és fenntarthatók a DA/H vagy MDA/H elérésekor.

| (f) | A földetérési zóna RVR értéke mindig irányadó. Ha jelentik és relevánsak, a félúti és a megállási végponti RVR szintén irányadó A minimális félúti RVR érték 125 m vagy a földetérési zónára előírt RVR, ha az kevesebb, és 75 m a megállási végpontra. Kigurulási iránymutató vagy vezérlő rendszerrel ellátott repülőgépekre a minimális RVR érték 75 m. |
| --- | --- |

(f)

A földetérési zóna RVR értéke mindig irányadó. Ha jelentik és relevánsak, a félúti és a megállási végponti RVR szintén irányadó A minimális félúti RVR érték 125 m vagy a földetérési zónára előírt RVR, ha az kevesebb, és 75 m a megállási végpontra. Kigurulási iránymutató vagy vezérlő rendszerrel ellátott repülőgépekre a minimális RVR érték 75 m.

Megjegyzés: »releváns« ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az a kifutópályának a leszállás nagysebességű, körülbelül 60 csomóra csökkenő szakaszában használt része.

OPS 1.410

Üzemeltetési eljárások – Pályaküszöb átrepülési magasság

Az üzemben tartó dolgozzon ki üzemeltetési eljárásokat annak biztosítására, hogy a precíziós megközelítést végző repülőgép a pályaküszöb átrepülését megfelelő biztonsági tűréssel (safe margin) végezze oly módon, hogy a repülőgép leszállási konfigurációban legyen.

OPS 1.415

Fedélzeti (repülési) napló

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeti (repülési) naplót kitöltsék.

OPS 1.420

Események jelentése

| (a) | Terminológia






  (1) | Esemény: egy, a légijármű üzemeltetésével kapcsolatos eset, amely nem baleset, és hatással van vagy lehet az üzemeltetés biztonságára. |
| --- | --- | --- |

(a)

Terminológia

(1)

Esemény: egy, a légijármű üzemeltetésével kapcsolatos eset, amely nem baleset, és hatással van vagy lehet az üzemeltetés biztonságára.

| (2) | Súlyos esemény: egy olyan eset, amelyben olyan körülmények jelentkeznek, amelyek azt jelzik, hogy majdnem baleset történt. |
| --- | --- |

(2)

Súlyos esemény: egy olyan eset, amelyben olyan körülmények jelentkeznek, amelyek azt jelzik, hogy majdnem baleset történt.

| (3) | Baleset: Egy légijármű üzemeltetésével kapcsolatos olyan eset, amely aközött a két időpont között történik, amikor bármely személy repülési céllal felszáll a repülőgépre és amikor minden ilyen személy leszállt, amelyben:






  (i) | egy személy halálosan vagy súlyosan megsebesült annak következtében, hogy:






  (A) | a légijárművön tartózkodott; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Baleset: Egy légijármű üzemeltetésével kapcsolatos olyan eset, amely aközött a két időpont között történik, amikor bármely személy repülési céllal felszáll a repülőgépre és amikor minden ilyen személy leszállt, amelyben:

(i)

egy személy halálosan vagy súlyosan megsebesült annak következtében, hogy:

(A)

a légijárművön tartózkodott;

| (B) | közvetlen kapcsolatba került a légijármű bármelyik részével, beleértve azokat is, amelyek leváltak a légijárműről; vagy |
| --- | --- |

(B)

közvetlen kapcsolatba került a légijármű bármelyik részével, beleértve azokat is, amelyek leváltak a légijárműről; vagy

| (C) | közvetlenül kapcsolatba került a hajtómű gázáramával; kivéve, ha a sérülés természetes okok eredménye, vagy a személy saját maga okozta vagy más személyek okozták, vagy ha a sérülést olyan potyautasok szenvedték el, akik az utasok és személyzet számára rendesen hozzáférhető területeken kívül rejtőzködtek; vagy |
| --- | --- |

(C)

közvetlenül kapcsolatba került a hajtómű gázáramával; kivéve, ha a sérülés természetes okok eredménye, vagy a személy saját maga okozta vagy más személyek okozták, vagy ha a sérülést olyan potyautasok szenvedték el, akik az utasok és személyzet számára rendesen hozzáférhető területeken kívül rejtőzködtek; vagy

| (ii) | a légijármű károsodást vagy szerkezeti meghibásodást szenved, amely károsan befolyásolja a légijármű szerkezeti szilárdságát, teljesítményét vagy repülési jellemzőit, és rendes körülmények között a károsodott alkatrész nagyjavítását vagy cseréjét igényelné; kivéve a hajtóműhiba vagy károsodás esetét, amikor a károsodás csak a hajtóműre, burkolatára vagy tartozékaira korlátozódik; illetve kivéve, ha a károsodás csak a légcsavarokra, forgószárnylapátokra, szárnyvégekre, antennákra, gumikra, áramvonalazó burkolatokra, vagy a légijármű borításán történt kisebb horpadásokra vagy szúrt lyukakra korlátozódik; vagy |
| --- | --- |

(ii)

a légijármű károsodást vagy szerkezeti meghibásodást szenved, amely károsan befolyásolja a légijármű szerkezeti szilárdságát, teljesítményét vagy repülési jellemzőit, és rendes körülmények között a károsodott alkatrész nagyjavítását vagy cseréjét igényelné; kivéve a hajtóműhiba vagy károsodás esetét, amikor a károsodás csak a hajtóműre, burkolatára vagy tartozékaira korlátozódik; illetve kivéve, ha a károsodás csak a légcsavarokra, forgószárnylapátokra, szárnyvégekre, antennákra, gumikra, áramvonalazó burkolatokra, vagy a légijármű borításán történt kisebb horpadásokra vagy szúrt lyukakra korlátozódik; vagy

| (iii) | a légijármű eltűnt vagy teljesen megközelíthetetlen. |
| --- | --- |

(iii)

a légijármű eltűnt vagy teljesen megközelíthetetlen.

| (b) | Események jelentése. Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az események jelentésére, figyelembe véve az alábbiakban leírt kötelezettségeket és az alábbi (d) albekezdésben leírt körülményeket.






  (1) | Az OPS 1.085 (b) pontja meghatározza a személyzet tagjainak kötelezettségeit olyan események jelentésében, amelyek veszélyeztetik vagy veszélyeztethetik az üzemeltetés biztonságát. |
| --- | --- | --- |

(b)

Események jelentése. Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az események jelentésére, figyelembe véve az alábbiakban leírt kötelezettségeket és az alábbi (d) albekezdésben leírt körülményeket.

(1)

Az OPS 1.085 (b) pontja meghatározza a személyzet tagjainak kötelezettségeit olyan események jelentésében, amelyek veszélyeztetik vagy veszélyeztethetik az üzemeltetés biztonságát.

| (2) | A repülőgép parancsnoka vagy üzemben tartója küldjön jelentést a Hatóság részére minden olyan eseményről, amely veszélyeztette vagy veszélyeztetheti a repülés biztonságos végrehajtását. |
| --- | --- |

(2)

A repülőgép parancsnoka vagy üzemben tartója küldjön jelentést a Hatóság részére minden olyan eseményről, amely veszélyeztette vagy veszélyeztetheti a repülés biztonságos végrehajtását.

| (3) | A jelentéseket az esemény azonosításától számított 72 órán belül kell feladni, kivéve ha ezt kivételes körülmények gátolják. |
| --- | --- |

(3)

A jelentéseket az esemény azonosításától számított 72 órán belül kell feladni, kivéve ha ezt kivételes körülmények gátolják.

| (4) | A parancsnok gondoskodjon arról, hogy minden ismert vagy feltételezett műszaki meghibásodást és műszaki határérték túllépést bejegyezzenek a repülőgép műszaki naplójába, amelyek azalatt történtek, hogy ő volt felelős a repülésért. Ha a meghibásodás vagy a műszaki határérték túllépése veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a biztonságos üzemeltetést, a parancsnok ezen kívül kezdeményezze jelentés adását a Hatóság részére a fenti (b) pont (2) albekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(4)

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy minden ismert vagy feltételezett műszaki meghibásodást és műszaki határérték túllépést bejegyezzenek a repülőgép műszaki naplójába, amelyek azalatt történtek, hogy ő volt felelős a repülésért. Ha a meghibásodás vagy a műszaki határérték túllépése veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a biztonságos üzemeltetést, a parancsnok ezen kívül kezdeményezze jelentés adását a Hatóság részére a fenti (b) pont (2) albekezdésével összhangban.

| (5) | A (b) pont fenti (1), (2) és (3) albekezdéseivel összhangban jelentett eseményekről, amelyek a repülőgép, felszerelése vagy földi kiszolgáló berendezés meghibásodásából, működési hibájából vagy hiányosságából erednek vagy azzal kapcsolatosak, és amelyek a repülőgép folyamatos légialkalmasságára kedvezőtlen hatással vannak vagy lehetnek, az üzemben tartó köteles tájékoztatni a jelentés Hatóságnak történő benyújtásával egyidejűleg a tervezésért felelős szervezetet vagy a szállítót, vagy ha van ilyen, a folyamatos légialkalmasságért felelős szervezetet. |
| --- | --- |

(5)

A (b) pont fenti (1), (2) és (3) albekezdéseivel összhangban jelentett eseményekről, amelyek a repülőgép, felszerelése vagy földi kiszolgáló berendezés meghibásodásából, működési hibájából vagy hiányosságából erednek vagy azzal kapcsolatosak, és amelyek a repülőgép folyamatos légialkalmasságára kedvezőtlen hatással vannak vagy lehetnek, az üzemben tartó köteles tájékoztatni a jelentés Hatóságnak történő benyújtásával egyidejűleg a tervezésért felelős szervezetet vagy a szállítót, vagy ha van ilyen, a folyamatos légialkalmasságért felelős szervezetet.

| (c) | Balesetek és súlyos események jelentése.
  Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a balesetek és súlyos események jelentésére, figyelembe véve az alábbiakban leírt kötelezettségeket és az alábbi (d) albekezdésben leírt körülményeket.






  (1) | A parancsnok értesítse az üzemben tartót valamennyi balesetről vagy súlyos eseményről, amely azalatt történt, hogy ő volt felelős a repülésért. Ha a parancsnok nem képes erre az értesítésre, feladatát a személyzet bármely más tagja vegye át, ha erre képes, figyelembe véve az üzemben tartó által meghatározott hierarchiát. |
| --- | --- | --- |

(c)

Balesetek és súlyos események jelentése.

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a balesetek és súlyos események jelentésére, figyelembe véve az alábbiakban leírt kötelezettségeket és az alábbi (d) albekezdésben leírt körülményeket.

(1)

A parancsnok értesítse az üzemben tartót valamennyi balesetről vagy súlyos eseményről, amely azalatt történt, hogy ő volt felelős a repülésért. Ha a parancsnok nem képes erre az értesítésre, feladatát a személyzet bármely más tagja vegye át, ha erre képes, figyelembe véve az üzemben tartó által meghatározott hierarchiát.

| (2) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemben tartó államának Hatóságát, a legközelebbi megfelelő hatóságot (ha nem az üzemben tartó államának Hatósága) és az üzemben tartó állama által értesíteni megkövetelt valamennyi más szervezetet a rendelkezésre álló leggyorsabb eszközzel és – csak balesetek esetén – legkésőbb mielőtt a repülőgépet elmozdítják, értesítsenek bármely balesetről vagy súlyos eseményről, kivéve ha ezt kivételes körülmények akadályozzák. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemben tartó államának Hatóságát, a legközelebbi megfelelő hatóságot (ha nem az üzemben tartó államának Hatósága) és az üzemben tartó állama által értesíteni megkövetelt valamennyi más szervezetet a rendelkezésre álló leggyorsabb eszközzel és – csak balesetek esetén – legkésőbb mielőtt a repülőgépet elmozdítják, értesítsenek bármely balesetről vagy súlyos eseményről, kivéve ha ezt kivételes körülmények akadályozzák.

| (3) | A repülőgép parancsnoka vagy üzemben tartója az üzemben tartó államának Hatósága számára adjon jelentést a baleset vagy súlyos esemény bekövetkezésétől számított 72 órán belül. |
| --- | --- |

(3)

A repülőgép parancsnoka vagy üzemben tartója az üzemben tartó államának Hatósága számára adjon jelentést a baleset vagy súlyos esemény bekövetkezésétől számított 72 órán belül.

| (d) | Specális jelentések.
  Alábbiakban írjuk le azokat az eseteket, amelyek esetén speciális értesítési és jelentési módszereket kell alkalmazni:






  (1) | Légiforgalmi események. A parancsnok késedelem nélkül értesítse az érintett légiforgalmi irányító szolgálati egységet az eseményről és tájékoztassa szándékáról, hogy egy légiforgalmi esemény jelentést nyújtson be, miután a repülést befejezték, ha a repülést a következők veszélyeztették:






  (i) | összeütközést megközelítő helyzet bármely egyéb repülő eszközzel; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Specális jelentések.

Alábbiakban írjuk le azokat az eseteket, amelyek esetén speciális értesítési és jelentési módszereket kell alkalmazni:

(1)

Légiforgalmi események. A parancsnok késedelem nélkül értesítse az érintett légiforgalmi irányító szolgálati egységet az eseményről és tájékoztassa szándékáról, hogy egy légiforgalmi esemény jelentést nyújtson be, miután a repülést befejezték, ha a repülést a következők veszélyeztették:

(i)

összeütközést megközelítő helyzet bármely egyéb repülő eszközzel;

| (ii) | hibás légiforgalmi eljárások, vagy ha a légiforgalmi irányító szolgálat vagy a hajózószemélyzet nem tartotta be a megfelelő eljárásokat; |
| --- | --- |

(ii)

hibás légiforgalmi eljárások, vagy ha a légiforgalmi irányító szolgálat vagy a hajózószemélyzet nem tartotta be a megfelelő eljárásokat;

| (iii) | a légiforgalmi irányító szolgálat berendezéseinek meghibásodása. |
| --- | --- |

(iii)

a légiforgalmi irányító szolgálat berendezéseinek meghibásodása.

A parancsnok ezen kívül a Hatóságot is tájékoztassa az eseményről.

| (2) | Összeütközés elhárító fedélzeti rendszer elkerülési javaslat (RA). A parancsnok értesítse az érintett légiforgalmi irányító szolgálati egységet és nyújtson be egy ACAS jelentést a Hatóságnak, ha egy repülés közben egy légijármű egy ACAS elkerülési javaslat alapján manőverezett. |
| --- | --- |

(2)

Összeütközés elhárító fedélzeti rendszer elkerülési javaslat (RA). A parancsnok értesítse az érintett légiforgalmi irányító szolgálati egységet és nyújtson be egy ACAS jelentést a Hatóságnak, ha egy repülés közben egy légijármű egy ACAS elkerülési javaslat alapján manőverezett.

| (3) | Madarak által okozott veszélyhelyzetek és ütközések






  (i) | A parancsnok azonnal tájékoztassa a helyi légiforgalmi irányító szolgálati egységet, ha potenciális madárveszélyt észlel. |
| --- | --- | --- |

(3)

Madarak által okozott veszélyhelyzetek és ütközések

(i)

A parancsnok azonnal tájékoztassa a helyi légiforgalmi irányító szolgálati egységet, ha potenciális madárveszélyt észlel.

| (ii) | Ha tudomással bír arról, hogy madárral ütközött, a parancsnok leszállás után nyújtson be írásban egy madárral ütközési jelentést a Hatóságnak, ha a légijármű, amelyért felelős, a légijármű jelentős károsodásával vagy valamely fontos szolgáltatás kiesésével vagy meghibásodásával járó ütközést szenvedett egy madárral. Ha a madárral ütközést akkor fedezték fel, amikor a parancsnok nincs szolgálatban, az üzemben tartó felelős a jelentés benyújtásáért. |
| --- | --- |

(ii)

Ha tudomással bír arról, hogy madárral ütközött, a parancsnok leszállás után nyújtson be írásban egy madárral ütközési jelentést a Hatóságnak, ha a légijármű, amelyért felelős, a légijármű jelentős károsodásával vagy valamely fontos szolgáltatás kiesésével vagy meghibásodásával járó ütközést szenvedett egy madárral. Ha a madárral ütközést akkor fedezték fel, amikor a parancsnok nincs szolgálatban, az üzemben tartó felelős a jelentés benyújtásáért.

| (4) | Vészhelyzetek repülés közben a fedélzeten lévő veszélyes áru mellett. Ha repülés közben vészhelyzet következik be és a helyzet lehetővé teszi, a parancsnok tájékoztassa a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálati egységet a fedélzeten lévő valamennyi veszélyes áruról. Miután a légijármű leszállt, a parancsnok, ha az eset kapcsolatban volt a veszélyes áruk szállításával, tartsa be az OPS 1.1225-ben előírt jelentési kötelezettségeket is. |
| --- | --- |

(4)

Vészhelyzetek repülés közben a fedélzeten lévő veszélyes áru mellett. Ha repülés közben vészhelyzet következik be és a helyzet lehetővé teszi, a parancsnok tájékoztassa a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálati egységet a fedélzeten lévő valamennyi veszélyes áruról. Miután a légijármű leszállt, a parancsnok, ha az eset kapcsolatban volt a veszélyes áruk szállításával, tartsa be az OPS 1.1225-ben előírt jelentési kötelezettségeket is.

| (5) | Jogellenes beavatkozás. A repülőgép fedélzetén történt jogellenes beavatkozást követően a parancsnok vagy távollétében az üzemben tartó a lehető leghamarabb nyújtson be jelentést a helyi Hatóság és az üzemben tartó államának Hatósága részére. (Lásd az OPS 1.1245-öt is) |
| --- | --- |

(5)

Jogellenes beavatkozás. A repülőgép fedélzetén történt jogellenes beavatkozást követően a parancsnok vagy távollétében az üzemben tartó a lehető leghamarabb nyújtson be jelentést a helyi Hatóság és az üzemben tartó államának Hatósága részére. (Lásd az OPS 1.1245-öt is)

| (6) | Potenciális veszélyt jelentő körülmények észlelése. A parancsnok a lehető leghamarabb értesítse a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálati egységet, ha repülés közben egy potenciális veszélyt jelentő körülményt, mint a terep vagy a navigációs berendezés szabálytalanságát, egy meteorológiai jelenséget vagy egy vulkáni hamufelhőt észlelt. |
| --- | --- |

(6)

Potenciális veszélyt jelentő körülmények észlelése. A parancsnok a lehető leghamarabb értesítse a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálati egységet, ha repülés közben egy potenciális veszélyt jelentő körülményt, mint a terep vagy a navigációs berendezés szabálytalanságát, egy meteorológiai jelenséget vagy egy vulkáni hamufelhőt észlelt.

OPS 1.425

Fenntartva

Az OPS 1.270 1. függeléke

Poggyász és rakomány elhelyezése

Az üzemben tartó által annak biztosítására kidolgozott eljárások, hogy a kézipoggyászt és a rakományt megfelelően és biztonságosan elhelyezzék, vegye figyelembe a következőket:

| (1) | Az utastérben szállított minden tárgyat csak olyan helyen szabad elhelyezni, amely képes azt megtartani; |
| --- | --- |

(1)

Az utastérben szállított minden tárgyat csak olyan helyen szabad elhelyezni, amely képes azt megtartani;

| (2) | A tárolóhelyeken és mellettük kiírt tömegkorlátozásokat nem szabad túllépni; |
| --- | --- |

(2)

A tárolóhelyeken és mellettük kiírt tömegkorlátozásokat nem szabad túllépni;

| (3) | Az ülés alatti elhelyezés csak akkor használható, ha az ülés rögzítő rúddal rendelkezik és a poggyász méretei lehetővé teszik a megfelelő rögzítést ezzel a rúddal; |
| --- | --- |

(3)

Az ülés alatti elhelyezés csak akkor használható, ha az ülés rögzítő rúddal rendelkezik és a poggyász méretei lehetővé teszik a megfelelő rögzítést ezzel a rúddal;

| (4) | Csak akkor tárolhatók tárgyak a WC-ben vagy olyan válaszfalaknak támasztva, amelyek alkalmatlanok az előre, oldalt, vagy felfelé irányuló mozgás elleni rögzítésre, ha a válaszfalakon van olyan tábla, amely meghatározza az itt elhelyezhető maximális tömeget; |
| --- | --- |

(4)

Csak akkor tárolhatók tárgyak a WC-ben vagy olyan válaszfalaknak támasztva, amelyek alkalmatlanok az előre, oldalt, vagy felfelé irányuló mozgás elleni rögzítésre, ha a válaszfalakon van olyan tábla, amely meghatározza az itt elhelyezhető maximális tömeget;

| (5) | A zárható rekeszekbe helyezett poggyász és rakomány nem lehet olyan méretű, hogy akadályozza a rekeszajtók biztonságos bezárását; |
| --- | --- |

(5)

A zárható rekeszekbe helyezett poggyász és rakomány nem lehet olyan méretű, hogy akadályozza a rekeszajtók biztonságos bezárását;

| (6) | Poggyász és rakomány elhelyezése tilos olyan helyen, ahol gátolhatja a hozzáférést a vészmentő felszereléshez; és |
| --- | --- |

(6)

Poggyász és rakomány elhelyezése tilos olyan helyen, ahol gátolhatja a hozzáférést a vészmentő felszereléshez; és

| (7) | A felszállás és leszállás előtt, valamint a »Biztonsági öveket becsatolni« jelzések meggyulladása alkalmával vagy más ilyen irányú utasítás esetén ellenőrzést kell végezni annak biztosítására, hogy a poggyászok olyan helyen vannak elhelyezve, ahol nem akadályozhatják a repülőgép kiürítését, illetve nem idéznek elő sérülést leesés (vagy egyéb elmozdulás) esetén, amely a repülés ezen szakaszain lehetséges. |
| --- | --- |

(7)

A felszállás és leszállás előtt, valamint a »Biztonsági öveket becsatolni« jelzések meggyulladása alkalmával vagy más ilyen irányú utasítás esetén ellenőrzést kell végezni annak biztosítására, hogy a poggyászok olyan helyen vannak elhelyezve, ahol nem akadályozhatják a repülőgép kiürítését, illetve nem idéznek elő sérülést leesés (vagy egyéb elmozdulás) esetén, amely a repülés ezen szakaszain lehetséges.

Az OPS 1.305 1. függeléke

Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor

Az üzemben tartó dolgozzon ki üzemeltetési eljárásokat az üzemanyaggal történő feltöltésre/leeresztésre az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor a következő elővigyázatossági intézkedések megtételének biztosítására:

| (1) | Egy képesített személynek egy előírt helyen kell maradnia az utasokkal a fedélzeten végzett üzemanyagellátási műveletek során. Ez a képesített személy képes kell legyen a tűzvédelmi és tűzoltási, kommunikációs és a repülőgép kiürítésének kezdeményezésével és irányításával kapcsolatos vészhelyzeti eljárások végrehajtására; |
| --- | --- |

(1)

Egy képesített személynek egy előírt helyen kell maradnia az utasokkal a fedélzeten végzett üzemanyagellátási műveletek során. Ez a képesített személy képes kell legyen a tűzvédelmi és tűzoltási, kommunikációs és a repülőgép kiürítésének kezdeményezésével és irányításával kapcsolatos vészhelyzeti eljárások végrehajtására;

| (2) | A repülőgép belső kommunikációs rendszerében vagy más alkalmas eszközzel létre kell hozni és rendelkezésre kell tartani egy kétirányú kapcsolatot az üzemanyagfeltöltést felügyelő földi személyzet és a fedélzeten tartózkodó képesített személyzet között; |
| --- | --- |

(2)

A repülőgép belső kommunikációs rendszerében vagy más alkalmas eszközzel létre kell hozni és rendelkezésre kell tartani egy kétirányú kapcsolatot az üzemanyagfeltöltést felügyelő földi személyzet és a fedélzeten tartózkodó képesített személyzet között;

| (3) | A személyzetet, alkalmazottakat és utasokat figyelmeztetni kell, hogy üzemanyag-feltöltés/-leeresztés fog történni; |
| --- | --- |

(3)

A személyzetet, alkalmazottakat és utasokat figyelmeztetni kell, hogy üzemanyag-feltöltés/-leeresztés fog történni;

| (4) | A »Biztonsági öveket becsatolni« jelzés nem világíthat; |
| --- | --- |

(4)

A »Biztonsági öveket becsatolni« jelzés nem világíthat;

| (5) | A »Dohányozni tilos« jelzések és a belső világítás, amely lehetővé teszi a vészkijáratok azonosítását, legyen bekapcsolva; |
| --- | --- |

(5)

A »Dohányozni tilos« jelzések és a belső világítás, amely lehetővé teszi a vészkijáratok azonosítását, legyen bekapcsolva;

| (6) | Az utasokat utasítani kell a biztonsági övek kikapcsolására és dohányzás mellőzésére; |
| --- | --- |

(6)

Az utasokat utasítani kell a biztonsági övek kikapcsolására és dohányzás mellőzésére;

| (7) | Elegendő számú képesített személy legyen a fedélzeten és legyen felkészülve egy azonnali vészkiürítésre; |
| --- | --- |

(7)

Elegendő számú képesített személy legyen a fedélzeten és legyen felkészülve egy azonnali vészkiürítésre;

| (8) | Amennyiben a repülőgépben üzemanyag-gőz észlelhető, vagy egyéb veszély keletkezik az üzemanyag-feltöltés/-leeresztés folyamán, kötelező az üzemanyagáramlás azonnali leállítása; |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a repülőgépben üzemanyag-gőz észlelhető, vagy egyéb veszély keletkezik az üzemanyag-feltöltés/-leeresztés folyamán, kötelező az üzemanyagáramlás azonnali leállítása;

| (9) | Szabadon kell hagyni a kijáratok alatt a terep azon területeit, amelyekre az esetleges vészkiürítés és csúszdakibocsátás történhet; és |
| --- | --- |

(9)

Szabadon kell hagyni a kijáratok alatt a terep azon területeit, amelyekre az esetleges vészkiürítés és csúszdakibocsátás történhet; és

| (10) | Fel kell készülni a biztonságos és gyors kiürítésre. |
| --- | --- |

(10)

Fel kell készülni a biztonságos és gyors kiürítésre.

Az OPS 1.375 1. függeléke

Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás

| (a) | Repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzések






  (1) | A parancsnok gondoskodjon arról, hogy repülés során rendszeres időközönként üzemanyag-ellenőrzéseket végeznek. A megmaradt üzemanyagot fel kell jegyezni és ki kell értékelni a következőképpen:






  (i) | összehasonlítva a tényleges fogyasztást a tervezett fogyasztással; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzések

(1)

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy repülés során rendszeres időközönként üzemanyag-ellenőrzéseket végeznek. A megmaradt üzemanyagot fel kell jegyezni és ki kell értékelni a következőképpen:

(i)

összehasonlítva a tényleges fogyasztást a tervezett fogyasztással;

| (ii) | ellenőrizve, hogy a megmaradt üzemanyag elegendő-e a repülés befejezésére; és |
| --- | --- |

(ii)

ellenőrizve, hogy a megmaradt üzemanyag elegendő-e a repülés befejezésére; és

| (iii) | meghatározva a célállomásra történő megérkezéskor várhatóan megmaradó üzemanyagot. |
| --- | --- |

(iii)

meghatározva a célállomásra történő megérkezéskor várhatóan megmaradó üzemanyagot.

| (2) | A vonatkozó üzemanyag-adatokat fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

(2)

A vonatkozó üzemanyag-adatokat fel kell jegyezni.

| (b) | Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás.






  (1) | Ha egy repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzés azt eredményezi, hogy a célállomásra érkezéskor megmaradó számított üzemanyag kevesebb, mint a szükséges kitérő üzemanyag plusz a vésztartalék üzemanyag, a parancsnoknak figyelembe kell vennie a célrepülőtéren, a kitérő repülőtérre vezető kitérő útvonalon és a kitérő célrepülőtéren fennálló forgalmi és üzemeltetési feltételeket, hogy eldöntse, hogy folytassa-e az utat a célrepülőtérre vagy kitérjen-e, hogy a vésztartaléknál ne szálljon le kevesebb üzemanyaggal. |
| --- | --- | --- |

(b)

Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás.

(1)

Ha egy repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzés azt eredményezi, hogy a célállomásra érkezéskor megmaradó számított üzemanyag kevesebb, mint a szükséges kitérő üzemanyag plusz a vésztartalék üzemanyag, a parancsnoknak figyelembe kell vennie a célrepülőtéren, a kitérő repülőtérre vezető kitérő útvonalon és a kitérő célrepülőtéren fennálló forgalmi és üzemeltetési feltételeket, hogy eldöntse, hogy folytassa-e az utat a célrepülőtérre vagy kitérjen-e, hogy a vésztartaléknál ne szálljon le kevesebb üzemanyaggal.

| (2) | Egy elszigetelt repülőtérre való repülésnél: Meg kell határozni a lehető legutolsó kitérési pontot valamely rendelkezésre álló útbaeső kitérő repülőtérre. Ezen pont elérése előtt a parancsnok mérje fel az elszigetelt repülőtér fölött várhatóan megmaradó üzemanyagot, az időjárási feltételeket, az elszigetelt repülőtéren és valamennyi útbaeső repülőtéren az üzemeltetési feltételeket, mielőtt ledönti, hogy folytatja-e az utat az elszigetelt repülőtérre vagy kitér egy útbaeső repülőtérre. |
| --- | --- |

(2)

Egy elszigetelt repülőtérre való repülésnél: Meg kell határozni a lehető legutolsó kitérési pontot valamely rendelkezésre álló útbaeső kitérő repülőtérre. Ezen pont elérése előtt a parancsnok mérje fel az elszigetelt repülőtér fölött várhatóan megmaradó üzemanyagot, az időjárási feltételeket, az elszigetelt repülőtéren és valamennyi útbaeső repülőtéren az üzemeltetési feltételeket, mielőtt ledönti, hogy folytatja-e az utat az elszigetelt repülőtérre vagy kitér egy útbaeső repülőtérre.

E. RÉSZ

ÜZEMELTETÉS MINDEN IDŐJÁRÁSBAN

OPS 1.430

Repülőtér üzemeltetési minimumok – Általános rendelkezések

(lásd az OPS 1.430 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó minden használni szándékozott repülőtérre alakítson ki repülőtér üzemeltetési minimumokat, amelyek nem kisebbek az 1. függelékben megadott értékeknél. Az ilyen minimumok meghatározási módszerei a Hatóság számára elfogadhatóak legyenek. Ezek a minimumok ne legyenek alacsonyabbak, mint amelyeket a repülőtér elhelyezkedése szerinti állam állapít meg, kivéve, ha ezt ez az állam külön jóváhagyta.
  Megjegyzés: A fenti pont nem tiltja a nem tervezett kitérő repülőtérre a minimumok repülés közbeni kiszámítását, ha az egy jóváhagyott módszerrel összhangban történik. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó minden használni szándékozott repülőtérre alakítson ki repülőtér üzemeltetési minimumokat, amelyek nem kisebbek az 1. függelékben megadott értékeknél. Az ilyen minimumok meghatározási módszerei a Hatóság számára elfogadhatóak legyenek. Ezek a minimumok ne legyenek alacsonyabbak, mint amelyeket a repülőtér elhelyezkedése szerinti állam állapít meg, kivéve, ha ezt ez az állam külön jóváhagyta.

Megjegyzés: A fenti pont nem tiltja a nem tervezett kitérő repülőtérre a minimumok repülés közbeni kiszámítását, ha az egy jóváhagyott módszerrel összhangban történik.

| (b) | Egy adott üzemeltetésre vonatkozó repülőtér üzemeltetési minimumok meghatározásakor az üzemben tartó teljes mértékben vegye figyelembe a következőket:






  (1) | a repülőgép típusát, teljesítményét és kezelési jellemzőit; |
| --- | --- | --- |

(b)

Egy adott üzemeltetésre vonatkozó repülőtér üzemeltetési minimumok meghatározásakor az üzemben tartó teljes mértékben vegye figyelembe a következőket:

(1)

a repülőgép típusát, teljesítményét és kezelési jellemzőit;

| (2) | a hajózószemélyzet összetételét, szakértelmüket és tapasztalatukat; |
| --- | --- |

(2)

a hajózószemélyzet összetételét, szakértelmüket és tapasztalatukat;

| (3) | a használatra kiválasztható kifutópályák méreteit és jellemzőit; |
| --- | --- |

(3)

a használatra kiválasztható kifutópályák méreteit és jellemzőit;

| (4) | a rendelkezésre álló vizuális és nem vizuális földi segítségek megfelelőségét és teljesítményét |
| --- | --- |

(4)

a rendelkezésre álló vizuális és nem vizuális földi segítségek megfelelőségét és teljesítményét

| (5) | a repülőgépen a felszállás, megközelítés, kilebegtetés, leszállás, gurulás és megszakított megközelítés során történő navigáció és/vagy (ahogy arra vonatkozik) a repülési út meghatározása céljára rendelkezésre álló berendezéseket; |
| --- | --- |

(5)

a repülőgépen a felszállás, megközelítés, kilebegtetés, leszállás, gurulás és megszakított megközelítés során történő navigáció és/vagy (ahogy arra vonatkozik) a repülési út meghatározása céljára rendelkezésre álló berendezéseket;

| (6) | Az akadályokat azokon a megközelítési, megszakított megközelítési és emelkedési területeken, amelyek a váratlan helyzetekben végrehajtandó eljárások alkalmával szükségesek, valamint a szükséges térközt; |
| --- | --- |

(6)

Az akadályokat azokon a megközelítési, megszakított megközelítési és emelkedési területeken, amelyek a váratlan helyzetekben végrehajtandó eljárások alkalmával szükségesek, valamint a szükséges térközt;

| (7) | Az akadályoktól mentes magasságot műszeres megközelítési eljárások esetén; és |
| --- | --- |

(7)

Az akadályoktól mentes magasságot műszeres megközelítési eljárások esetén; és

| (8) | A meteorológiai körülmények meghatározásának és jelentésének eszközeit. |
| --- | --- |

(8)

A meteorológiai körülmények meghatározásának és jelentésének eszközeit.

| (c) | Az ebben a részben hivatkozott repülőgép-kategóriákat az OPS 1.430 (c) pont 2. függelékében megadott módszerrel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(c)

Az ebben a részben hivatkozott repülőgép-kategóriákat az OPS 1.430 (c) pont 2. függelékében megadott módszerrel összhangban kell meghatározni.

OPS 1.435

Terminológia

A jelen részben használatos kifejezések jelentése a következő:

| (1) | Körözés. A műszeres megközelítés vizuális szakasza a repülőgép helyzetének leszálláshoz történő beállítására olyan kifutópálya esetén, amelynek elhelyezése nem megfelelő az egyenes megközelítéshez. |
| --- | --- |

(1)

Körözés. A műszeres megközelítés vizuális szakasza a repülőgép helyzetének leszálláshoz történő beállítására olyan kifutópálya esetén, amelynek elhelyezése nem megfelelő az egyenes megközelítéshez.

| (2) | Eljárások kis látótávolság esetén (LVP). A biztonságos üzemeltetés biztosítása céljából a repülőtéren alkalmazott eljárások a II és III kategóriájú (CAT II és III) megközelítések és a kis látótávolságon történő felszállások alkalmával. |
| --- | --- |

(2)

Eljárások kis látótávolság esetén (LVP). A biztonságos üzemeltetés biztosítása céljából a repülőtéren alkalmazott eljárások a II és III kategóriájú (CAT II és III) megközelítések és a kis látótávolságon történő felszállások alkalmával.

| (3) | Felszállás kis látótávolságon (LVTO). Felszállás, ha a futópályamenti látótávolság (RVR) kevesebb, mint 400 m. |
| --- | --- |

(3)

Felszállás kis látótávolságon (LVTO). Felszállás, ha a futópályamenti látótávolság (RVR) kevesebb, mint 400 m.

| (4) | Repülésvezérlő rendszer Automatikus és/vagy vegyes leszállási rendszert magába foglaló rendszer. |
| --- | --- |

(4)

Repülésvezérlő rendszer Automatikus és/vagy vegyes leszállási rendszert magába foglaló rendszer.

| (5) | Hibára nem reagáló (Fail-Passive) repülésvezérlő rendszer. A repülésvezérlő rendszer abban az esetben hibára nem reagáló, ha meghibásodása esetén nincs jelentős irányeltérés vagy letérés a repülési útvonalról vagy magasságról, a leszállás azonban nem automatikusan történik. Egy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszer esetén a pilóta a meghibásodást követően átveszi a repülőgép irányítását. |
| --- | --- |

(5)

Hibára nem reagáló (Fail-Passive) repülésvezérlő rendszer. A repülésvezérlő rendszer abban az esetben hibára nem reagáló, ha meghibásodása esetén nincs jelentős irányeltérés vagy letérés a repülési útvonalról vagy magasságról, a leszállás azonban nem automatikusan történik. Egy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszer esetén a pilóta a meghibásodást követően átveszi a repülőgép irányítását.

| (6) | Hiba esetén is működő (Fail-Operational) repülésvezérlő rendszer. A repülésvezérlő rendszer abban az esetben hiba esetén is működő, ha a riasztási magasság alatt bekövetkező meghibásodás ellenére a megközelítés, kilebegtetés és leszállás automatikusan végrehajtható. Meghibásodás esetén az automatikus leszállási rendszer hibára nem reagáló rendszerként működik. |
| --- | --- |

(6)

Hiba esetén is működő (Fail-Operational) repülésvezérlő rendszer. A repülésvezérlő rendszer abban az esetben hiba esetén is működő, ha a riasztási magasság alatt bekövetkező meghibásodás ellenére a megközelítés, kilebegtetés és leszállás automatikusan végrehajtható. Meghibásodás esetén az automatikus leszállási rendszer hibára nem reagáló rendszerként működik.

| (7) | Hiba esetén is működő (Fail-Operational) vegyes leszállási rendszer. Egy hibára nem reagáló elsődleges automatikus leszállási rendszert és egy másodlagos független irányító rendszert tartalmazó rendszer, amely utóbbi lehetővé teszi a pilóta számára a kézi leszállást az elsődleges rendszer meghibásodása után.
  Megjegyzés: Egy tipikus másodlagos független irányító rendszer magába foglal egy felső útmutató monitort (head up display), amely rendszerint a vezérlési parancs információt mutatja, előfordulhat azonban alternatívaként a helyzet (vagy eltérés) jelzése is. |
| --- | --- |

(7)

Hiba esetén is működő (Fail-Operational) vegyes leszállási rendszer. Egy hibára nem reagáló elsődleges automatikus leszállási rendszert és egy másodlagos független irányító rendszert tartalmazó rendszer, amely utóbbi lehetővé teszi a pilóta számára a kézi leszállást az elsődleges rendszer meghibásodása után.

Megjegyzés: Egy tipikus másodlagos független irányító rendszer magába foglal egy felső útmutató monitort (head up display), amely rendszerint a vezérlési parancs információt mutatja, előfordulhat azonban alternatívaként a helyzet (vagy eltérés) jelzése is.

| (8) | Látással történő megközelítés. Megközelítési eljárás, amelyben a műszeres megközelítés egy részét vagy egészét nem hajtják végre, és a megközelítés a terep vizuális észlelésével történik. |
| --- | --- |

(8)

Látással történő megközelítés. Megközelítési eljárás, amelyben a műszeres megközelítés egy részét vagy egészét nem hajtják végre, és a megközelítés a terep vizuális észlelésével történik.

OPS 1.440

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Általános üzemeltetési szabályok

(Lásd az OPS 1.440 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor folytasson II vagy III kategóriájú üzemeltetést, ha:






  (1) | minden érintett repülőgép rendelkezik bizonyítvánnyal arról, hogy üzemelhet 200 láb alatti elhatározási magasságokon, vagy elhatározási magasság nélkül, valamint a minden időjárásra vonatkozó CS-AWO-nak megfelelő, vagy a Hatóság által ezzel egyenértékűként elfogadott berendezésekkel felszerelt; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor folytasson II vagy III kategóriájú üzemeltetést, ha:

(1)

minden érintett repülőgép rendelkezik bizonyítvánnyal arról, hogy üzemelhet 200 láb alatti elhatározási magasságokon, vagy elhatározási magasság nélkül, valamint a minden időjárásra vonatkozó CS-AWO-nak megfelelő, vagy a Hatóság által ezzel egyenértékűként elfogadott berendezésekkel felszerelt;

| (2) | megfelelő rendszer van kiépítve és fenntartva a megközelítés és/vagy automatikus leszállás sikeres és hibás végrehajtásának rögzítésére és az üzemeltetés teljeskörű biztonságának monitorolására; |
| --- | --- |

(2)

megfelelő rendszer van kiépítve és fenntartva a megközelítés és/vagy automatikus leszállás sikeres és hibás végrehajtásának rögzítésére és az üzemeltetés teljeskörű biztonságának monitorolására;

| (3) | az üzemeltetést a Hatóság jóváhagyta; |
| --- | --- |

(3)

az üzemeltetést a Hatóság jóváhagyta;

| (4) | a hajózószemélyzet legalább két pilótából áll; és |
| --- | --- |

(4)

a hajózószemélyzet legalább két pilótából áll; és

| (5) | az elhatározási magasságot rádiós magasságmérővel határozzák meg. |
| --- | --- |

(5)

az elhatározási magasságot rádiós magasságmérővel határozzák meg.

| (b) | Az üzemben tartó csak akkor végezzen felszállásokat kis látótávolságon, ahol a futópályamenti látótávolság (RVR) kevesebb, mint 150 m (A, B és C kategóriájú repülőgépek) vagy kevesebb mint 200 m (D kategóriájú repülőgépek), ha a Hatóság azt engedélyezte. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó csak akkor végezzen felszállásokat kis látótávolságon, ahol a futópályamenti látótávolság (RVR) kevesebb, mint 150 m (A, B és C kategóriájú repülőgépek) vagy kevesebb mint 200 m (D kategóriájú repülőgépek), ha a Hatóság azt engedélyezte.

OPS 1.445

Üzemeltetés kis látótávolságnál – repülőtéri feltételek

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor használjon egy repülőteret II vagy III kategóriájú üzemeltetésre, ha a repülőteret az állam, amelynek területén elhelyezkedik, ilyen üzemeltetésre jóváhagyta. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor használjon egy repülőteret II vagy III kategóriájú üzemeltetésre, ha a repülőteret az állam, amelynek területén elhelyezkedik, ilyen üzemeltetésre jóváhagyta.

| (b) | Az üzemben tartó győződjön meg arról, hogy a kis látótávolság eljárásainak (LVP) a kidolgozása megtörtént és ezeket betartják azokon a repülőtereken, amelyeken kis látótávolság esetén történő üzemeltetést szándékoznak folytatni. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó győződjön meg arról, hogy a kis látótávolság eljárásainak (LVP) a kidolgozása megtörtént és ezeket betartják azokon a repülőtereken, amelyeken kis látótávolság esetén történő üzemeltetést szándékoznak folytatni.

OPS 1.450

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Oktatás és minősítések

(Lásd az OPS 1.450 1. függelékét)

Az üzemben tartó kis látótávolságon történő felszállás, II és III kategóriájú üzemeltetés előtt gondoskodjon a következőkről:

| (1) | A hajózószemélyzet minden tagja:






  (i) | teljesítse az 1. függelékben előírt oktatási és ellenőrzési követelményeket, beleértve a repülőgépszimulátoros oktatást az RVR-nek és elhatározási magasságnak az üzemben tartó II/III kategóriára szóló jóváhagyásának megfelelő korlátozó értékei közötti üzemeltetésben; és |
| --- | --- | --- |

(1)

A hajózószemélyzet minden tagja:

(i)

teljesítse az 1. függelékben előírt oktatási és ellenőrzési követelményeket, beleértve a repülőgépszimulátoros oktatást az RVR-nek és elhatározási magasságnak az üzemben tartó II/III kategóriára szóló jóváhagyásának megfelelő korlátozó értékei közötti üzemeltetésben; és

| (ii) | legyen az 1. függelékkel összhangban minősítve; |
| --- | --- |

(ii)

legyen az 1. függelékkel összhangban minősítve;

| (2) | Az oktatást és ellenőrzést a Hatóság által jóváhagyott és az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt tanmenetnek megfelelően végezzék. Ez az oktatás az N részben leírton túlmenően szükséges; és |
| --- | --- |

(2)

Az oktatást és ellenőrzést a Hatóság által jóváhagyott és az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt tanmenetnek megfelelően végezzék. Ez az oktatás az N részben leírton túlmenően szükséges; és

| (3) | A hajózószemélyzet képzettsége az üzemeltetésnek és a repülőgéptípusnak megfelelő. |
| --- | --- |

(3)

A hajózószemélyzet képzettsége az üzemeltetésnek és a repülőgéptípusnak megfelelő.

OPS 1.455

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Üzemeltetési eljárások

(Lásd az OPS 1.455 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat és utasításokat a kis látótávolságnál történő felszállásra és a II és III kategóriájú üzemeltetésre. Ezeket az eljárásokat az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza és foglalják magukba a hajózószemélyzet tagjainak feladatait a gurulás, felszállás, kilebegtetés, leszállás, kigurulás és megszakított megközelítés esetére, ahogy az értelmezhető. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat és utasításokat a kis látótávolságnál történő felszállásra és a II és III kategóriájú üzemeltetésre. Ezeket az eljárásokat az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza és foglalják magukba a hajózószemélyzet tagjainak feladatait a gurulás, felszállás, kilebegtetés, leszállás, kigurulás és megszakított megközelítés esetére, ahogy az értelmezhető.

| (b) | A parancsnok győződjön meg a következőkről:






  (1) | A kis látótávolságon történő felszállás, illetve a CAT II vagy III megközelítés megkezdése előtt a vizuális és nem vizuális eszközök állapota megfelelő; |
| --- | --- | --- |

(b)

A parancsnok győződjön meg a következőkről:

(1)

A kis látótávolságon történő felszállás, illetve a CAT II vagy III megközelítés megkezdése előtt a vizuális és nem vizuális eszközök állapota megfelelő;

| (2) | Megfelelő kis látótávolság eljárások (LVP-k) vannak hatályban a légiforgalmi irányító szolgálattól a kis látótávolságon történő felszállás vagy egy II vagy III kategóriájú megközelítés megkezdése előtt kapott információk szerint; és |
| --- | --- |

(2)

Megfelelő kis látótávolság eljárások (LVP-k) vannak hatályban a légiforgalmi irányító szolgálattól a kis látótávolságon történő felszállás vagy egy II vagy III kategóriájú megközelítés megkezdése előtt kapott információk szerint; és

| (3) | A hajózószemélyzet tagjai megfelelően képzettek egy 150 m (A, B és C kategóriájú repülőgépek) vagy 200 m (D kategóriájú repülőgépek) alatti RVR-nél kis látótávolságon történő felszállás megkezdése előtt. |
| --- | --- |

(3)

A hajózószemélyzet tagjai megfelelően képzettek egy 150 m (A, B és C kategóriájú repülőgépek) vagy 200 m (D kategóriájú repülőgépek) alatti RVR-nél kis látótávolságon történő felszállás megkezdése előtt.

OPS 1.460

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Minimális felszerelés

| (a) | Az üzemben tartó szerepeltesse az Üzemben Tartási Kézikönyvben azt a minimális felszerelést, amelynek üzemképesnek kell lennie egy kis látótávolságon történő felszálllás vagy egy II vagy III kategóriájú megközelítés megkezdésekor az AMF-fel vagy más jóváhagyott dokumentummal összhangban. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó szerepeltesse az Üzemben Tartási Kézikönyvben azt a minimális felszerelést, amelynek üzemképesnek kell lennie egy kis látótávolságon történő felszálllás vagy egy II vagy III kategóriájú megközelítés megkezdésekor az AMF-fel vagy más jóváhagyott dokumentummal összhangban.

| (b) | A parancsnok győződjön meg arról, hogy a repülőgép és a releváns fedélzeti rendszerek állapota megfelelő a folytatandó speciális művelethez. |
| --- | --- |

(b)

A parancsnok győződjön meg arról, hogy a repülőgép és a releváns fedélzeti rendszerek állapota megfelelő a folytatandó speciális művelethez.

OPS 1.465

VFR üzemeltetési minimumok

(Lásd az OPS 1.465 1. függelékét)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

| (1) | A VFR szerinti repüléseket a látva repülési szabályokkal összhangban és az OPS 1.465 1. függelékének táblázatával összhangban folytassák. |
| --- | --- |

(1)

A VFR szerinti repüléseket a látva repülési szabályokkal összhangban és az OPS 1.465 1. függelékének táblázatával összhangban folytassák.

| (2) | Ne kezdjenek meg speciális VFR szerinti repüléseket, ha a látótávolság kisebb 3 km-nél, és ne folytassák, ha a látótávolság kisebb 1,5 km-nél. |
| --- | --- |

(2)

Ne kezdjenek meg speciális VFR szerinti repüléseket, ha a látótávolság kisebb 3 km-nél, és ne folytassák, ha a látótávolság kisebb 1,5 km-nél.

Az OPS 1.430 1. függeléke

Repülőtér üzemeltetési minimumok

| (a) | Felszállási minimumok






  (1) | Általános






  (i) | Az üzemben tartó által meghatározott felszállási minimumokat látótávolsági vagy RVR határértékként kell meghatározni, figyelembe véve minden releváns tényezőt minden használni tervezett repülőtérre és a repülőgép jellemzőit. Ha induláskor és/vagy kényszerleszálláskor külön igény van akadályok látására és elkerülésére, további feltételeket (pl. felhőalapot) kell előírni. |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Felszállási minimumok

(1)

Általános

(i)

Az üzemben tartó által meghatározott felszállási minimumokat látótávolsági vagy RVR határértékként kell meghatározni, figyelembe véve minden releváns tényezőt minden használni tervezett repülőtérre és a repülőgép jellemzőit. Ha induláskor és/vagy kényszerleszálláskor külön igény van akadályok látására és elkerülésére, további feltételeket (pl. felhőalapot) kell előírni.

| (ii) | A parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha az indulási repülőtéren az időjárási feltételek legalább elérik az arra a repülőtérre érvényes leszállási minimumokat, kivéve, ha egy alkalmas kitérő felszállási repülőtér áll (kényszerleszállásra) rendelkezésre. |
| --- | --- |

(ii)

A parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha az indulási repülőtéren az időjárási feltételek legalább elérik az arra a repülőtérre érvényes leszállási minimumokat, kivéve, ha egy alkalmas kitérő felszállási repülőtér áll (kényszerleszállásra) rendelkezésre.

| (iii) | Ha a jelentett meteorológiai látótávolság a felszálláshoz szükséges alatt van és az RVR-t nem jelentik, csak akkor lehet megkezdeni a felszállást, ha a parancsnok meg tudja határozni, hogy az RVR/látótávolság a felszállási kifutópálya hosszában legalább az előírt minimum érték. |
| --- | --- |

(iii)

Ha a jelentett meteorológiai látótávolság a felszálláshoz szükséges alatt van és az RVR-t nem jelentik, csak akkor lehet megkezdeni a felszállást, ha a parancsnok meg tudja határozni, hogy az RVR/látótávolság a felszállási kifutópálya hosszában legalább az előírt minimum érték.

| (iv) | Ha nem áll rendelkezésre jelentett meteorológiai látótávolság vagy RVR, a felszállás csak akkor kezdhető meg, ha a parancsnok meg tudja határozni, hogy az RVR/látótávolság a felszállási kifutópálya hosszában legalább az előírt minimum érték. |
| --- | --- |

(iv)

Ha nem áll rendelkezésre jelentett meteorológiai látótávolság vagy RVR, a felszállás csak akkor kezdhető meg, ha a parancsnok meg tudja határozni, hogy az RVR/látótávolság a felszállási kifutópálya hosszában legalább az előírt minimum érték.

| (2) | Vizuális referencia. A felszállási minimumokat úgy kell megválasztani, hogy kielégítő tájékozódást biztosítsanak a repülőgép irányításához mind a kedvezőtlen körülmények között megszakított felszállás, mind a kritikus hajtómű kiesése esetén tovább folytatott felszállás esetére. |
| --- | --- |

(2)

Vizuális referencia. A felszállási minimumokat úgy kell megválasztani, hogy kielégítő tájékozódást biztosítsanak a repülőgép irányításához mind a kedvezőtlen körülmények között megszakított felszállás, mind a kritikus hajtómű kiesése esetén tovább folytatott felszállás esetére.

| (3) | Szükséges RVR/látótávolság






  (i) | Többhajtóműves repülőgépek esetén – amelyek teljesítménye lehetővé teszi, hogy a kritikus hajtómű meghibásodásakor a felszállás bármely szakaszában a repülőgép megállhasson, vagy folytassa a felszállást a repülőtér fölött 1 500 m magasságig, miközben az akadályokat az előírt biztonsági tűrésekkel el tudja kerülni – az üzemben tartó által meghatározott felszállási minimum RVR/látótávolság értékek nem lehetnek alacsonyabbak, mint az alábbi 1. táblázatban megadottak –, kivéve a következő (4) bekezdésben előírt eseteket:
  1. táblázat
  RVR/látótávolság felszálláshoz






  Felszállási RVR/látótávolság |
| --- | --- | --- |
| Eszközök | RVR/látótávolság
  (3. megjegyzés) |
| Nincs (csak nappal) | 500 m |
| Kifutópálya széle kivilágítva és/vagy középvonala jelezve | 250/300 m
  (1. és 2. megjegyzés) |
| Kifutópálya széle és középvonala kivilágítva | 200/250 m
  (1. megjegyzés) |
| Kifutópálya széle és középvonala kivilágítva és többszörös RVR információ | 150/200 m
  (1. és 4. megjegyzés) |
| 1. megjegyzés: | D kategóriájú repülőgépekre a magasabb értékek érvényesek. |

(3)

Szükséges RVR/látótávolság

(i)

Többhajtóműves repülőgépek esetén – amelyek teljesítménye lehetővé teszi, hogy a kritikus hajtómű meghibásodásakor a felszállás bármely szakaszában a repülőgép megállhasson, vagy folytassa a felszállást a repülőtér fölött 1 500 m magasságig, miközben az akadályokat az előírt biztonsági tűrésekkel el tudja kerülni – az üzemben tartó által meghatározott felszállási minimum RVR/látótávolság értékek nem lehetnek alacsonyabbak, mint az alábbi 1. táblázatban megadottak –, kivéve a következő (4) bekezdésben előírt eseteket:

1. táblázat

RVR/látótávolság felszálláshoz

Felszállási RVR/látótávolság

Eszközök

RVR/látótávolság

(3. megjegyzés)

Nincs (csak nappal)

500 m

Kifutópálya széle kivilágítva és/vagy középvonala jelezve

250/300 m

(1. és 2. megjegyzés)

Kifutópálya széle és középvonala kivilágítva

200/250 m

(1. megjegyzés)

Kifutópálya széle és középvonala kivilágítva és többszörös RVR információ

150/200 m

(1. és 4. megjegyzés)

1. megjegyzés:

D kategóriájú repülőgépekre a magasabb értékek érvényesek.

| 2. megjegyzés: | Éjjeli üzemeltetéshez legalább a kifutópálya szélén és végén szükséges kivilágítás. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

Éjjeli üzemeltetéshez legalább a kifutópálya szélén és végén szükséges kivilágítás.

| 3. megjegyzés: | A felszállási nekifutás kezdeti szakaszára jellemző jelentett RVR/látótávolság helyettesíthető a pilóta értékelésével. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

A felszállási nekifutás kezdeti szakaszára jellemző jelentett RVR/látótávolság helyettesíthető a pilóta értékelésével.

| 4. megjegyzés: | A szükséges RVR értéket az összes releváns RVR jelentési ponton el kell érni a fenti 3. megjegyzésben szereplő kivétellel. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

A szükséges RVR értéket az összes releváns RVR jelentési ponton el kell érni a fenti 3. megjegyzésben szereplő kivétellel.

| (ii) | Azon többhajtóműves repülőgépek esetén, amelyek teljesítménye olyan, hogy a kritikus hajtóműegység meghibásodása esetén nem felelnek meg a fenti (a) pont (3) (i) albekezdésében szereplő teljesítmény-feltételeknek, szükségessé válhat az újra-leszállás, melynek során szükséges lehet a felszállási területen lévő akadályok látása és elkerülése. Ezen repülőgépek üzemeltethetők a következőkben megadott felszállási minimummal, amennyiben alkalmasak a vonatkozó akadály elkerülési követelmények teljesítésére az adott magasságon bekövetkező hajtómű meghibásodás esetén. Az üzemben tartó a felszállási minimum meghatározásakor azt a magasságot vegye alapul, amelyre egy üzemképtelen hajtómű esetén a nettó felszállási útvonal létrehozható. Az alkalmazott RVR érték nem lehet kisebb mint a fenti 1. táblázatban vagy a lenti 2. táblázatban megadottnál.
  2. táblázat
  A feltételezett hajtómű meghibásodási magasság a kifutópálya fölött és a hozzátartozó RVR/látótávolság






  Felszállási RVR/látótávolság – repülési útvonal |
| --- | --- |
| A feltételezett hajtómű meghibásodási magasság a felszálló kifutópálya fölött | RVR/látótávolság
  (2. megjegyzés) |
| < 50 láb | 200 m |
| 51 – 100 láb | 300 m |
| 101 – 150 láb | 400 m |
| 151 – 200 láb | 500 m |
| 201 – 300 láb | 1 000 m |
| > 300 láb | 1 500 m (1. megjegyzés) |
| 1. megjegyzés: | Az 1 500 m akkor is érvényes, ha nem lehet pozitív felszállási repülési útvonalat létrehozni. |

(ii)

Azon többhajtóműves repülőgépek esetén, amelyek teljesítménye olyan, hogy a kritikus hajtóműegység meghibásodása esetén nem felelnek meg a fenti (a) pont (3) (i) albekezdésében szereplő teljesítmény-feltételeknek, szükségessé válhat az újra-leszállás, melynek során szükséges lehet a felszállási területen lévő akadályok látása és elkerülése. Ezen repülőgépek üzemeltethetők a következőkben megadott felszállási minimummal, amennyiben alkalmasak a vonatkozó akadály elkerülési követelmények teljesítésére az adott magasságon bekövetkező hajtómű meghibásodás esetén. Az üzemben tartó a felszállási minimum meghatározásakor azt a magasságot vegye alapul, amelyre egy üzemképtelen hajtómű esetén a nettó felszállási útvonal létrehozható. Az alkalmazott RVR érték nem lehet kisebb mint a fenti 1. táblázatban vagy a lenti 2. táblázatban megadottnál.

2. táblázat

A feltételezett hajtómű meghibásodási magasság a kifutópálya fölött és a hozzátartozó RVR/látótávolság

Felszállási RVR/látótávolság – repülési útvonal

A feltételezett hajtómű meghibásodási magasság a felszálló kifutópálya fölött

RVR/látótávolság

(2. megjegyzés)

< 50 láb

200 m

51 – 100 láb

300 m

101 – 150 láb

400 m

151 – 200 láb

500 m

201 – 300 láb

1 000 m

> 300 láb

1 500 m (1. megjegyzés)

1. megjegyzés:

Az 1 500 m akkor is érvényes, ha nem lehet pozitív felszállási repülési útvonalat létrehozni.

| 2. megjegyzés: | A felszállási nekifutás kezdeti szakaszára jellemző jelentett RVR/látótávolság helyettesíthető a pilóta értékelésével. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

A felszállási nekifutás kezdeti szakaszára jellemző jelentett RVR/látótávolság helyettesíthető a pilóta értékelésével.

| (iii) | Ha nem áll rendelkezésre jelentett RVR vagy meteorológiai látótávolság, a parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha meg tudja határozni, hogy a tényleges körülmények kielégítik az vonatkozó felszállási minimumokat. |
| --- | --- |

(iii)

Ha nem áll rendelkezésre jelentett RVR vagy meteorológiai látótávolság, a parancsnok csak akkor kezdje meg a felszállást, ha meg tudja határozni, hogy a tényleges körülmények kielégítik az vonatkozó felszállási minimumokat.

| (4) | Kivételek a fenti (a) pont (3)(i) albekezdése alól:






  (i) | A hatóság jóváhagyása esetén és ha az alábbi (A)-(E) bekezdések követelményei teljesültek, az üzemben tartó szűkítheti a felszállási minimumokat 125 m (A, B és C kategóriájú repülőgépekre) vagy 150 m RVR-re (D kategóriájú repülőgépekre), ha:






  (A) | kis látótávolsági eljárások vannak hatályban; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Kivételek a fenti (a) pont (3)(i) albekezdése alól:

(i)

A hatóság jóváhagyása esetén és ha az alábbi (A)-(E) bekezdések követelményei teljesültek, az üzemben tartó szűkítheti a felszállási minimumokat 125 m (A, B és C kategóriájú repülőgépekre) vagy 150 m RVR-re (D kategóriájú repülőgépekre), ha:

(A)

kis látótávolsági eljárások vannak hatályban;

| (B) | egymástól legfeljebb 15 m-re lévő nagy erősségű kifutópálya középvonal fények és egymástól legfeljebb 60 m távolságra lévő nagy erősségű szegélyfények üzemelnek; |
| --- | --- |

(B)

egymástól legfeljebb 15 m-re lévő nagy erősségű kifutópálya középvonal fények és egymástól legfeljebb 60 m távolságra lévő nagy erősségű szegélyfények üzemelnek;

| (C) | a hajózószemélyzet tagjai kielégítően elvégezték az oktatást a repülőgépszimulátoron; |
| --- | --- |

(C)

a hajózószemélyzet tagjai kielégítően elvégezték az oktatást a repülőgépszimulátoron;

| (D) | a pilótafülkéből 90 m látótér látható a felszálláshoz történő nekifutás megkezdésekor; és |
| --- | --- |

(D)

a pilótafülkéből 90 m látótér látható a felszálláshoz történő nekifutás megkezdésekor; és

| (E) | a szükséges RVR értéket az összes releváns RVR jelentési pontra elérték. |
| --- | --- |

(E)

a szükséges RVR értéket az összes releváns RVR jelentési pontra elérték.

| (ii) | A hatóság jóváhagyása esetén, ha a repülőgép üzemben tartója a felszálláshoz egy jóváhagyott oldalirányú irányító rendszert alkalmaz, a felszállási minimum lecsökkenthető 125 m alatti (A, B és C kategóriájú repülőgépekre) vagy 150 m RVR-re (D kategóriájú repülőgépekre); de 75 m-nél nem kisebbre, ha III kategóriájú leszállásnak megfelelő kifutópálya védelem és berendezések állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(ii)

A hatóság jóváhagyása esetén, ha a repülőgép üzemben tartója a felszálláshoz egy jóváhagyott oldalirányú irányító rendszert alkalmaz, a felszállási minimum lecsökkenthető 125 m alatti (A, B és C kategóriájú repülőgépekre) vagy 150 m RVR-re (D kategóriájú repülőgépekre); de 75 m-nél nem kisebbre, ha III kategóriájú leszállásnak megfelelő kifutópálya védelem és berendezések állnak rendelkezésre.

| (b) | Nem precíziós megközelítés






  (1) | Rendszer minimumok






  (i) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nem precíziós megközelítési eljárásokra a rendszer minimumok, – amelyek alapja az ILS (Siklópálya nélkül) (csak LLZ), VOR, NDB, SRA és VDF – ne legyenek alacsonyabbak, mint az alábbi 3. táblázatban megadott MDH (süllyedés minimális magassága) értékek.
  3. táblázat
  Rendszer minimumok nem precíziós megközelítés kiszolgáló berendezéseihez






  Rendszer minimumok |
| --- | --- | --- | --- |
| Eszköz | Legalacsonyabb MDH |
| ILS (silópálya nélkül – LLZ) | 250 láb |
| SRA (

  NM-nél végződve) | 250 láb |
| SRA (1 NM-nél végződve) | 300 láb |
| SRA (2 NM-nél végződve) | 350 láb |
| VOR | 300 láb |
| VOR/DME | 250 láb |
| NDB | 300 láb |
| VDF (QDM és QGH) | 300 láb |
| SRA (

  NM-nél végződve) | 250 láb |

(b)

Nem precíziós megközelítés

(1)

Rendszer minimumok

(i)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nem precíziós megközelítési eljárásokra a rendszer minimumok, – amelyek alapja az ILS (Siklópálya nélkül) (csak LLZ), VOR, NDB, SRA és VDF – ne legyenek alacsonyabbak, mint az alábbi 3. táblázatban megadott MDH (süllyedés minimális magassága) értékek.

3. táblázat

Rendszer minimumok nem precíziós megközelítés kiszolgáló berendezéseihez

Rendszer minimumok

Eszköz

Legalacsonyabb MDH

ILS (silópálya nélkül – LLZ)

250 láb

Formula

250 láb

SRA (1 NM-nél végződve)

300 láb

SRA (2 NM-nél végződve)

350 láb

VOR

300 láb

VOR/DME

250 láb

NDB

300 láb

VDF (QDM és QGH)

300 láb

Formula

250 láb

| (2) | Süllyedés minimális magassága. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nem precíziós megközelítéskor a süllyedés minimális magassága nem alacsonyabb, mint vagy:






  (i) | a repülőgépkategória OCH/OCL értéke; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

Süllyedés minimális magassága. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nem precíziós megközelítéskor a süllyedés minimális magassága nem alacsonyabb, mint vagy:

(i)

a repülőgépkategória OCH/OCL értéke; vagy

| (ii) | a rendszer minimum. |
| --- | --- |

(ii)

a rendszer minimum.

| (3) | Vizuális. A pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést MDA/MDH alatt, ha az alkalmazandó futópályára a következőkben megadott vizuális referenciák legalább egyikét tisztán látja és azonosítani tudja:






  (i) | a bevezető fényrendszer elemei; |
| --- | --- | --- |

(3)

Vizuális. A pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést MDA/MDH alatt, ha az alkalmazandó futópályára a következőkben megadott vizuális referenciák legalább egyikét tisztán látja és azonosítani tudja:

(i)

a bevezető fényrendszer elemei;

| (ii) | a pályaküszöb; |
| --- | --- |

(ii)

a pályaküszöb;

| (iii) | a pályaküszöb jelzések; |
| --- | --- |

(iii)

a pályaküszöb jelzések;

| (iv) | a pályaküszöb fények; |
| --- | --- |

(iv)

a pályaküszöb fények;

| (v) | a pályaküszöb azonosító fények; |
| --- | --- |

(v)

a pályaküszöb azonosító fények;

| (vi) | az optikai siklópálya jelzés; |
| --- | --- |

(vi)

az optikai siklópálya jelzés;

| (vii) | a földetérési zóna, vagy a földetérési zóna jelzések; |
| --- | --- |

(vii)

a földetérési zóna, vagy a földetérési zóna jelzések;

| (viii) | a földetérési zóna fények; |
| --- | --- |

(viii)

a földetérési zóna fények;

| (ix) | a kifutópálya szegélyfények; vagy |
| --- | --- |

(ix)

a kifutópálya szegélyfények; vagy

| (x) | más, a Hatóság által elfogadott vizuális referenciák. |
| --- | --- |

(x)

más, a Hatóság által elfogadott vizuális referenciák.

| (4) | Szükséges RVR. Az üzemben tartó által nem precíziós megközelítés esetén használandó legkisebb minimumok a következők:
  4a. táblázat
  RVR nem precíziós megközelítésre – teljes jelzésrendszer









  Nem-precíziós megközelítés minimumok
  Teljes jelzésrendszer ((1), (5), (6) és (7) megjegyzések) |
| --- | --- |
| MDH | RVR/repülőgépkategória |
| A | B | C | D |
| 250 – 299 láb | 800 m | 800 m | 800 m | 1 200 m |
| 300 – 449 láb | 900 m | 1 000 m | 1 000 m | 1 400 m |
| 450 – 649 láb | 1 000 m | 1 200 m | 1 200 m | 1 600 m |
| 650 láb és több | 1 200 m | 1 400 m | 1 400 m | 1 800 m |

(4)

Szükséges RVR. Az üzemben tartó által nem precíziós megközelítés esetén használandó legkisebb minimumok a következők:

4a. táblázat

RVR nem precíziós megközelítésre – teljes jelzésrendszer

Nem-precíziós megközelítés minimumok

Teljes jelzésrendszer ((1), (5), (6) és (7) megjegyzések)

MDH

RVR/repülőgépkategória

A

B

C

D

250 – 299 láb

800 m

800 m

800 m

1 200 m

300 – 449 láb

900 m

1 000 m

1 000 m

1 400 m

450 – 649 láb

1 000 m

1 200 m

1 200 m

1 600 m

650 láb és több

1 200 m

1 400 m

1 400 m

1 800 m

4b. táblázat

RVR nem precíziós megközelítésre – közepes jelzésrendszer

| Nem-precíziós megközelítés minimumok
  Közepes jelzésrendszer ((2), (5), (6) és (7) megjegyzések) |
| --- |
| MDH | RVR/repülőgépkategória |
| A | B | C | D |
| 250 – 299 láb | 1 000 m | 1 100 m | 1 200 m | 1 400 m |
| 300 – 449 láb | 1 200 m | 1 300 m | 1 400 m | 1 600 m |
| 450 – 649 láb | 1 400 m | 1 500 m | 1 600 m | 1 800 m |
| 650 láb és több | 1 500 m | 1 500 m | 1 800 m | 2 000 m |

Nem-precíziós megközelítés minimumok

Közepes jelzésrendszer ((2), (5), (6) és (7) megjegyzések)

MDH

RVR/repülőgépkategória

A

B

C

D

250 – 299 láb

1 000 m

1 100 m

1 200 m

1 400 m

300 – 449 láb

1 200 m

1 300 m

1 400 m

1 600 m

450 – 649 láb

1 400 m

1 500 m

1 600 m

1 800 m

650 láb és több

1 500 m

1 500 m

1 800 m

2 000 m

4c táblázat

RVR nem precíziós megközelítésre – alapszintű jelzésrendszer

| Nem-precíziós megközelítés minimumok
  Alapszintű jelzésrendszer ((3), (5), (6) és (7) megjegyzések) |
| --- |
| MDH | RVR/repülőgépkategória |
| A | B | C | D |
| 250 – 299 láb | 1 200 m | 1 300 m | 1 400 m | 1 600 m |
| 300 – 449 láb | 1 300 m | 1 400 m | 1 600 m | 1 800 m |
| 450 – 649 láb | 1 500 m | 1 500 m | 1 800 m | 2 000 m |
| 650 láb és több | 1 500 m | 1 500 m | 2 000 m | 2 000 m |

Nem-precíziós megközelítés minimumok

Alapszintű jelzésrendszer ((3), (5), (6) és (7) megjegyzések)

MDH

RVR/repülőgépkategória

A

B

C

D

250 – 299 láb

1 200 m

1 300 m

1 400 m

1 600 m

300 – 449 láb

1 300 m

1 400 m

1 600 m

1 800 m

450 – 649 láb

1 500 m

1 500 m

1 800 m

2 000 m

650 láb és több

1 500 m

1 500 m

2 000 m

2 000 m

4d táblázat

RVR nem precíziós megközelítésre – nincs bevezető jelzésrendszer

| Nem-precíziós megközelítés minimumok
  Nincs bevezető jelzőrendszer ((4), (5), (6) és (7) megjegyzések) |
| --- |
| MDH | RVR/repülőgépkategória |
| A | B | C | D |
| 250 – 299 láb | 1 000 m | 1 500 m | 1 600 m | 1 800 m |
| 300 – 449 láb | 1 500 m | 1 500 m | 1 800 m | 2 000 m |
| 450 – 649 láb | 1 500 m | 1 500 m | 2 000 m | 2 000 m |
| 650 láb és több | 1 500 m | 1 500 m | 2 000 m | 2 000 m |
| 1. megjegyzés: | A teljes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 720 m vagy több HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell. |

Nem-precíziós megközelítés minimumok

Nincs bevezető jelzőrendszer ((4), (5), (6) és (7) megjegyzések)

MDH

RVR/repülőgépkategória

A

B

C

D

250 – 299 láb

1 000 m

1 500 m

1 600 m

1 800 m

300 – 449 láb

1 500 m

1 500 m

1 800 m

2 000 m

450 – 649 láb

1 500 m

1 500 m

2 000 m

2 000 m

650 láb és több

1 500 m

1 500 m

2 000 m

2 000 m

1. megjegyzés:

A teljes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 720 m vagy több HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell.

| 2. megjegyzés: | A közepes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 és 719 m közötti HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

A közepes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 és 719 m közötti HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll.

| 3. megjegyzés: | Az alapszintű jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 m-nél kevesebb HI/MI bevezető fényből, bármennyi LI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Az alapszintű jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 m-nél kevesebb HI/MI bevezető fényből, bármennyi LI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell.

| 4. megjegyzés: | Ha nincs bevezető jelzésrendszer, az a kifutópálya jelzéseiből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. vagy nincs semmilyen fény. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

Ha nincs bevezető jelzésrendszer, az a kifutópálya jelzéseiből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. vagy nincs semmilyen fény.

| 5. megjegyzés: | A táblázatok csak azon hagyományos megközelítési eljárásokhoz alkalmazhatók, amelyek névleges süllyedési meredeksége 4°-nál nem nagyobb. Az ennél nagyobb süllyedési meredekség szükségessé teszi, hogy az optikai siklópálya jelzés (pl. PAPI) is látható legyen a süllyedés minimális magasságánál. |
| --- | --- |

5. megjegyzés:

A táblázatok csak azon hagyományos megközelítési eljárásokhoz alkalmazhatók, amelyek névleges süllyedési meredeksége 4°-nál nem nagyobb. Az ennél nagyobb süllyedési meredekség szükségessé teszi, hogy az optikai siklópálya jelzés (pl. PAPI) is látható legyen a süllyedés minimális magasságánál.

| 6. megjegyzés: | A fenti számok vagy jelentett RVR értékek vagy az alábbi (h) albekezdésben foglalt módon RVR-re konvertált meteorológiai látótávolság értékek. |
| --- | --- |

6. megjegyzés:

A fenti számok vagy jelentett RVR értékek vagy az alábbi (h) albekezdésben foglalt módon RVR-re konvertált meteorológiai látótávolság értékek.

| 7. megjegyzés: | A 4a., 4b., 4c. és 4d. táblázatban szereplő MDH az MDH kezdeti számítására vonatkozik. A kapcsolódó RVR kiválasztásakor nem szükséges figyelembe venni a tíz lábra történő felkerekítést, amelyet üzemeltetési célokból, például az MDA-ra történő konverzióhoz, végeznek. |
| --- | --- |

7. megjegyzés:

A 4a., 4b., 4c. és 4d. táblázatban szereplő MDH az MDH kezdeti számítására vonatkozik. A kapcsolódó RVR kiválasztásakor nem szükséges figyelembe venni a tíz lábra történő felkerekítést, amelyet üzemeltetési célokból, például az MDA-ra történő konverzióhoz, végeznek.

| (5) | Éjszakai üzemeltetés. Az éjszakai üzemeltetéshez legalább a kifutópálya szegély- pályaküszöb- és a kifutópálya végét jelző fényeknek világítaniuk kell. |
| --- | --- |

(5)

Éjszakai üzemeltetés. Az éjszakai üzemeltetéshez legalább a kifutópálya szegély- pályaküszöb- és a kifutópálya végét jelző fényeknek világítaniuk kell.

| (c) | Precíziós megközelítés – I kategóriájú üzemeltetés






  (1) | Általános. Az I kategóriájú üzemeltetés a precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS, MLS vagy PAR alkalmazásával, 200 lábnál nem kisebb elhatározási magassággal, valamint legalább 550 m futópályamenti látótávolsággal. |
| --- | --- | --- |

(c)

Precíziós megközelítés – I kategóriájú üzemeltetés

(1)

Általános. Az I kategóriájú üzemeltetés a precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS, MLS vagy PAR alkalmazásával, 200 lábnál nem kisebb elhatározási magassággal, valamint legalább 550 m futópályamenti látótávolsággal.

| (2) | Elhatározási magasság. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az I kategóriájú precíziós leszálláskor alkalmazott elhatározási magasság nem kisebb a következőknél:






  (i) | a repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvében előírt legkisebb elhatározási magasság, ha elő van írva; |
| --- | --- | --- |

(2)

Elhatározási magasság. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az I kategóriájú precíziós leszálláskor alkalmazott elhatározási magasság nem kisebb a következőknél:

(i)

a repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvében előírt legkisebb elhatározási magasság, ha elő van írva;

| (ii) | az a legkisebb magasság, amíg a precíziós megközelítési eszközök még alkalmazhatók a szükséges vizuális referencia nélkül; |
| --- | --- |

(ii)

az a legkisebb magasság, amíg a precíziós megközelítési eszközök még alkalmazhatók a szükséges vizuális referencia nélkül;

| (iii) | a repülőgép kategóriájához tartozó OCH/OCL; vagy |
| --- | --- |

(iii)

a repülőgép kategóriájához tartozó OCH/OCL; vagy

| (iv) | 200 láb. |
| --- | --- |

(iv)

200 láb.

| (3) | Vizuális referencia. A pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (c) (2) albekezdés szerint meghatározott I kategóriájú elhatározási magasság alatt, ha az alkalmazandó kifutópályára a következőkben megadott vizuális referenciák legalább egyikét tisztán látja és azonosítani tudja:






  (i) | a bevezető fényrendszer elemei; |
| --- | --- | --- |

(3)

Vizuális referencia. A pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (c) (2) albekezdés szerint meghatározott I kategóriájú elhatározási magasság alatt, ha az alkalmazandó kifutópályára a következőkben megadott vizuális referenciák legalább egyikét tisztán látja és azonosítani tudja:

(i)

a bevezető fényrendszer elemei;

| (ii) | a pályaküszöb; |
| --- | --- |

(ii)

a pályaküszöb;

| (iii) | a pályaküszöb jelzések; |
| --- | --- |

(iii)

a pályaküszöb jelzések;

| (iv) | a pályaküszöb fények; |
| --- | --- |

(iv)

a pályaküszöb fények;

| (v) | a pályaküszöb azonosító fények; |
| --- | --- |

(v)

a pályaküszöb azonosító fények;

| (vi) | az optikai siklópálya jelzés; |
| --- | --- |

(vi)

az optikai siklópálya jelzés;

| (vii) | a földetérési zóna, vagy a földetérési zóna jelzések; |
| --- | --- |

(vii)

a földetérési zóna, vagy a földetérési zóna jelzések;

| (viii) | a földetérési zóna fények; vagy |
| --- | --- |

(viii)

a földetérési zóna fények; vagy

| (ix) | a kifutópálya szegélyfények. |
| --- | --- |

(ix)

a kifutópálya szegélyfények.

| (4) | Szükséges RVR. Az üzemben tartó által az I kategóriájú üzemeltetésre használandó legkisebb minimumok a következők:
  5. táblázat
  RVR I kategóriájú megközelítésre az eszközök és a DH függvényében









  I kategória minimumok |
| --- | --- |
| Elhatározási magasság (7. megjegyzés) | Eszközök/RVR (5. megjegyzés) |
| Teljes
  (1. és 6. megj.) | Közepes
  (2. és 6. megj.) | Alapszint
  (3. és 6. megj.) | Nincs
  (4. és 6. megj.) |
| 200 láb | 550 m | 700 m | 800 m | 1 000 m |
| 201 – 250 láb | 600 m | 700 m | 800 m | 1 000 m |
| 251 – 300 láb | 650 m | 800 m | 900 m | 1 200 m |
| 301 láb vagy több | 800 m | 900 m | 1 000 m | 1 200 m |
| 1. megjegyzés: | A teljes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 720 m vagy több HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell. |

(4)

Szükséges RVR. Az üzemben tartó által az I kategóriájú üzemeltetésre használandó legkisebb minimumok a következők:

5. táblázat

RVR I kategóriájú megközelítésre az eszközök és a DH függvényében

I kategória minimumok

Elhatározási magasság (7. megjegyzés)

Eszközök/RVR (5. megjegyzés)

Teljes

(1. és 6. megj.)

Közepes

(2. és 6. megj.)

Alapszint

(3. és 6. megj.)

Nincs

(4. és 6. megj.)

200 láb

550 m

700 m

800 m

1 000 m

201 – 250 láb

600 m

700 m

800 m

1 000 m

251 – 300 láb

650 m

800 m

900 m

1 200 m

301 láb vagy több

800 m

900 m

1 000 m

1 200 m

1. megjegyzés:

A teljes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 720 m vagy több HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell.

| 2. megjegyzés: | A közepes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 és 719 m közötti HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

A közepes jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 és 719 m közötti HI/MI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll.

| 3. megjegyzés: | Az alapszintű jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 m-nél kevesebb HI/MI bevezető fényből, bármennyi LI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Az alapszintű jelzésrendszer a kifutópálya jelzéseiből, 420 m-nél kevesebb HI/MI bevezető fényből, bármennyi LI bevezető fényből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. A fényeknek működni kell.

| 4. megjegyzés: | Ha nincs bevezető jelzésrendszer, az a kifutópálya jelzéseiből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. vagy nincs semmilyen fény. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

Ha nincs bevezető jelzésrendszer, az a kifutópálya jelzéseiből, kifutópálya szegélyfényekből, pályaküszöb fényekből és a kifutópálya végét jelző fényekből áll. vagy nincs semmilyen fény.

| 5. megjegyzés: | A fenti számok vagy jelentett RVR értékek vagy az alábbi (h) albekezdésben foglalt módon RVR-re konvertált meteorológiai látótávolság értékek. |
| --- | --- |

5. megjegyzés:

A fenti számok vagy jelentett RVR értékek vagy az alábbi (h) albekezdésben foglalt módon RVR-re konvertált meteorológiai látótávolság értékek.

| 6. megjegyzés: | A táblázatok csak azon hagyományos megközelítési eljárásokhoz alkalmazhatók, amelyek névleges süllyedési meredeksége 4° (fok)-nál nem nagyobb. |
| --- | --- |

6. megjegyzés:

A táblázatok csak azon hagyományos megközelítési eljárásokhoz alkalmazhatók, amelyek névleges süllyedési meredeksége 4° (fok)-nál nem nagyobb.

| 7. megjegyzés: | Az 5. táblázatban szereplő MDH az MDH kezdeti számítására vonatkozik. A kapcsolódó RVR kiválasztásakor nem szükséges figyelembe venni a tíz lábra történő felkerekítést, amelyet üzemeltetési célokból, például a DA-ra történő konverzióhoz, végeznek. |
| --- | --- |

7. megjegyzés:

Az 5. táblázatban szereplő MDH az MDH kezdeti számítására vonatkozik. A kapcsolódó RVR kiválasztásakor nem szükséges figyelembe venni a tíz lábra történő felkerekítést, amelyet üzemeltetési célokból, például a DA-ra történő konverzióhoz, végeznek.

| (5) | Egypilótás üzemeltetés. Egy pilótával történő üzemeltetés esetén az üzemben tartó az összes megközelítési eljáráshoz köteles kiszámítani a minimális RVR-t az OPS 1.430 és a jelen függelék szerint. 800 méternél rövidebb RVR nem megengedett, kivéve az ILS-hez, vagy MLS-hez kapcsolt megfelelő robotpilóta használatakor, amely esetekre a normál minimum érték érvényes. Az alkalmazott elhatározási magasság nem lehet kevesebb, mint a robotpilóta minimális használati magasságának 1,25-szöröse. |
| --- | --- |

(5)

Egypilótás üzemeltetés. Egy pilótával történő üzemeltetés esetén az üzemben tartó az összes megközelítési eljáráshoz köteles kiszámítani a minimális RVR-t az OPS 1.430 és a jelen függelék szerint. 800 méternél rövidebb RVR nem megengedett, kivéve az ILS-hez, vagy MLS-hez kapcsolt megfelelő robotpilóta használatakor, amely esetekre a normál minimum érték érvényes. Az alkalmazott elhatározási magasság nem lehet kevesebb, mint a robotpilóta minimális használati magasságának 1,25-szöröse.

| (6) | Éjszakai üzemeltetés. Éjszakai üzemeltetéshez legalább a kifutópálya szegélyfények, pályaküszöb fények és a kifutópálya végét jelző fények legyenek bekapcsolva. |
| --- | --- |

(6)

Éjszakai üzemeltetés. Éjszakai üzemeltetéshez legalább a kifutópálya szegélyfények, pályaküszöb fények és a kifutópálya végét jelző fények legyenek bekapcsolva.

| (d) | Precíziós megközelítés – II kategóriájú üzemeltetés






  (1) | Általános. A II kategóriájú üzemeltetés a precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS vagy MLS alkalmazásával:






  (i) | 200 lábnál kisebb, de legalább 100 láb elhatározási magassággal; és |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Precíziós megközelítés – II kategóriájú üzemeltetés

(1)

Általános. A II kategóriájú üzemeltetés a precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS vagy MLS alkalmazásával:

(i)

200 lábnál kisebb, de legalább 100 láb elhatározási magassággal; és

| (ii) | legalább 300 m futópályamenti látótávolsággal. |
| --- | --- |

(ii)

legalább 300 m futópályamenti látótávolsággal.

| (2) | Elhatározási magasság. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a II kategóriájú üzemeltetéskor alkalmazott elhatározási magasság nem kisebb a következőknél:






  (i) | a repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvében előírt legkisebb elhatározási magasság, ha elő van írva; |
| --- | --- | --- |

(2)

Elhatározási magasság. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a II kategóriájú üzemeltetéskor alkalmazott elhatározási magasság nem kisebb a következőknél:

(i)

a repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvében előírt legkisebb elhatározási magasság, ha elő van írva;

| (ii) | az a legkisebb magasság, amíg a precíziós megközelítési eszközök még alkalmazhatók a szükséges vizuális referencia nélkül; |
| --- | --- |

(ii)

az a legkisebb magasság, amíg a precíziós megközelítési eszközök még alkalmazhatók a szükséges vizuális referencia nélkül;

| (iii) | a repülőgép kategóriájához tartozó OCH/OCL; |
| --- | --- |

(iii)

a repülőgép kategóriájához tartozó OCH/OCL;

| (iv) | az az elhatározási magasság, amelyik a hajózószemélyzetnek üzemeltetni engedélye van; vagy |
| --- | --- |

(iv)

az az elhatározási magasság, amelyik a hajózószemélyzetnek üzemeltetni engedélye van; vagy

| (v) | 100 láb. |
| --- | --- |

(v)

100 láb.

| (3) | Vizuális referencia. A pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (d) pont (2) albekezdése szerint meghatározott II kategóriájú elhatározási magasság alatt, ha az alkalmazandó kifutópályára egy legalább három egymást követő fényből álló vizuális referencia elérhető és fenntartható, amelyek a bevezető fények középső fénye, vagy a földetérési zóna fényei, vagy a kifutópálya középvonalának fényei, vagy a kifutópálya szegélyfényei, vagy ezek kombinációja. Ennek a vizuális referenciának a földi minta egy oldalirányú elemét tartalmaznia kell, pl. a bevezető fények egy keresztfényét vagy a leszállási pályaküszöböt vagy a földetérési zóna fényeinek egy oldalhatárolóját. |
| --- | --- |

(3)

Vizuális referencia. A pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (d) pont (2) albekezdése szerint meghatározott II kategóriájú elhatározási magasság alatt, ha az alkalmazandó kifutópályára egy legalább három egymást követő fényből álló vizuális referencia elérhető és fenntartható, amelyek a bevezető fények középső fénye, vagy a földetérési zóna fényei, vagy a kifutópálya középvonalának fényei, vagy a kifutópálya szegélyfényei, vagy ezek kombinációja. Ennek a vizuális referenciának a földi minta egy oldalirányú elemét tartalmaznia kell, pl. a bevezető fények egy keresztfényét vagy a leszállási pályaküszöböt vagy a földetérési zóna fényeinek egy oldalhatárolóját.

| (4) | Szükséges RVR. Az üzemben tartó által a II kategóriájú üzemeltetésre alkalmazandó legkisebb minimumok a következők:
  6. táblázat
  RVR II kategóriájú megközelítésre a DH függvényében







  II kategóriájú minimumok |
| --- | --- |
| Elhatározási magasság | Automatikusan kapcsolva DH alattig (lásd az 1. megjegyzést) |
| RVR/A, B és C repülőgépkategória | RVR/D repülőgépkategória |
| 100 láb – 120 láb | 300 m | 300 m
  (2. megj.)/350 m |
| 121 láb – 140 láb | 400 m | 400 m |
| 141 láb és több | 450 m | 450 m |
| 1. megjegyzés: | Ebben a táblázatban az »automatikusan kapcsolva DH alattig« az automatikus repülésirányító rendszer folyamatos használatát jelenti olyan magasságig, amely legfeljebb a vonatkozó DH 80 %-a. Ezért a légialkalmassági követelmények az automatikus repülésirányító rendszer legkisebb bekapcsolási magasságán keresztül befolyásolhatják az alkalmazandó DH-t. |

(4)

Szükséges RVR. Az üzemben tartó által a II kategóriájú üzemeltetésre alkalmazandó legkisebb minimumok a következők:

6. táblázat

RVR II kategóriájú megközelítésre a DH függvényében

II kategóriájú minimumok

Elhatározási magasság

Automatikusan kapcsolva DH alattig (lásd az 1. megjegyzést)

RVR/A, B és C repülőgépkategória

RVR/D repülőgépkategória

100 láb – 120 láb

300 m

300 m

(2. megj.)/350 m

121 láb – 140 láb

400 m

400 m

141 láb és több

450 m

450 m

1. megjegyzés:

Ebben a táblázatban az »automatikusan kapcsolva DH alattig« az automatikus repülésirányító rendszer folyamatos használatát jelenti olyan magasságig, amely legfeljebb a vonatkozó DH 80 %-a. Ezért a légialkalmassági követelmények az automatikus repülésirányító rendszer legkisebb bekapcsolási magasságán keresztül befolyásolhatják az alkalmazandó DH-t.

| 2. megjegyzés: | 300 m használható automatikusan leszálló D kategóriájú repülőgépre. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

300 m használható automatikusan leszálló D kategóriájú repülőgépre.

| (e) | Precíziós megközelítés – III kategóriájú üzemeltetés






  (1) | Általános. A III kategóriájú üzemeltetést az alábbi alcsoportokra osztjuk:






  (i) | III A kategóriájú üzemeltetés. Precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS vagy MLS alkalmazásával:






  (A) | 100 lábnál kisebb elhatározási magassággal; és |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

Precíziós megközelítés – III kategóriájú üzemeltetés

(1)

Általános. A III kategóriájú üzemeltetést az alábbi alcsoportokra osztjuk:

(i)

III A kategóriájú üzemeltetés. Precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS vagy MLS alkalmazásával:

(A)

100 lábnál kisebb elhatározási magassággal; és

| (B) | legalább 200 m futópályamenti látótávolsággal. |
| --- | --- |

(B)

legalább 200 m futópályamenti látótávolsággal.

| (ii) | III B kategóriájú üzemeltetés. Precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS vagy MLS alkalmazásával:






  (A) | 50 lábnál kisebb elhatározási magassággal vagy elhatározási magasság nélkül; és |
| --- | --- | --- |

(ii)

III B kategóriájú üzemeltetés. Precíziós műszeres megközelítés és leszállás ILS vagy MLS alkalmazásával:

(A)

50 lábnál kisebb elhatározási magassággal vagy elhatározási magasság nélkül; és

| (B) | 200 m-nél kisebb, de legalább 75 m futópályamenti látótávolsággal. |
| --- | --- |

(B)

200 m-nél kisebb, de legalább 75 m futópályamenti látótávolsággal.

Megjegyzés:Ha az elhatározási magasság (DH) és a kifutópálya menti látótávolság (RVR) nem esnek ugyanabba a kategóriába, az RVR fogja meghatározni, hogy az üzemeltetést melyik kategóriában kell figyelembe venni.

| (2) | Elhatározási magasság. Azon üzemeltetésre, ahol elhatározási magasságot használnak, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az elhatározási magasság nem kisebb a következőknél:






  (i) | az AFM-ben előírt legkisebb elhatározási magasság, ha elő van írva; |
| --- | --- | --- |

(2)

Elhatározási magasság. Azon üzemeltetésre, ahol elhatározási magasságot használnak, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az elhatározási magasság nem kisebb a következőknél:

(i)

az AFM-ben előírt legkisebb elhatározási magasság, ha elő van írva;

| (ii) | az a legkisebb magasság, amíg a precíziós megközelítési eszközök még alkalmazhatók a szükséges vizuális referencia nélkül; vagy |
| --- | --- |

(ii)

az a legkisebb magasság, amíg a precíziós megközelítési eszközök még alkalmazhatók a szükséges vizuális referencia nélkül; vagy

| (iii) | az az elhatározási magasság, amelyig a hajózószemélyzetnek üzemeltetni engedélye van. |
| --- | --- |

(iii)

az az elhatározási magasság, amelyig a hajózószemélyzetnek üzemeltetni engedélye van.

| (3) | Elhatározási magasság nélküli üzemeltetés. Elhatározási magasság nélküli üzemeltetés csak akkor folytatható, ha:






  (i) | az elhatározási magasság nélküli üzemeltetést az AFM engedélyezi; |
| --- | --- | --- |

(3)

Elhatározási magasság nélküli üzemeltetés. Elhatározási magasság nélküli üzemeltetés csak akkor folytatható, ha:

(i)

az elhatározási magasság nélküli üzemeltetést az AFM engedélyezi;

| (ii) | a megközelítési eszközei és a repülőtér berendezései támogatni tudják az elhatározási magasság nélküli üzemeltetést; és |
| --- | --- |

(ii)

a megközelítési eszközei és a repülőtér berendezései támogatni tudják az elhatározási magasság nélküli üzemeltetést; és

| (iii) | az üzemben tartó rendelkezik engedéllyel az elhatározási magasság nélküli III kategóriájú üzemeltetésre. |
| --- | --- |

(iii)

az üzemben tartó rendelkezik engedéllyel az elhatározási magasság nélküli III kategóriájú üzemeltetésre.

Megjegyzés: III kategóriájú kifutópálya esetén feltételezhető, hogy elhatározási magasság nélküli üzemeltetést támogatni tudnak, kivéve ha külön korlátozva van, ahogy az AIP-ben vagy a NOTAM-ban közzé van téve.

| (4) | Vizuális referencia






  (i) | III A kategóriájú üzemeltetés vagy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszerrel folytatott III B kategóriájú üzemeltetés esetén a pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (e) pont (2) albekezdésével összhangban meghatározott elhatározási magasság alatt, ha legalább három egymást követő fényből álló vizuális referencia elérhető és fenntartható, amelyek a bevezető fények középső fénye, vagy a földetérési zóna fényei, vagy a kifutópálya középvonalának fényei, vagy a kifutópálya szegélyfényei, vagy ezek kombinációja. |
| --- | --- | --- |

(4)

Vizuális referencia

(i)

III A kategóriájú üzemeltetés vagy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszerrel folytatott III B kategóriájú üzemeltetés esetén a pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (e) pont (2) albekezdésével összhangban meghatározott elhatározási magasság alatt, ha legalább három egymást követő fényből álló vizuális referencia elérhető és fenntartható, amelyek a bevezető fények középső fénye, vagy a földetérési zóna fényei, vagy a kifutópálya középvonalának fényei, vagy a kifutópálya szegélyfényei, vagy ezek kombinációja.

| (ii) | Hiba esetén is működő repülésvezérlő rendszerrel folytatott, elhatározási magasságot alkalmazó III B kategóriájú üzemeltetés esetén a pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (e) pont (2) albekezdésével összhangban meghatározott elhatározási magasság alatt, ha legalább egy középvonali fényt tartalmazó vizuális referencia elérhető és fenntartható. |
| --- | --- |

(ii)

Hiba esetén is működő repülésvezérlő rendszerrel folytatott, elhatározási magasságot alkalmazó III B kategóriájú üzemeltetés esetén a pilóta csak akkor folytathatja a megközelítést a fenti (e) pont (2) albekezdésével összhangban meghatározott elhatározási magasság alatt, ha legalább egy középvonali fényt tartalmazó vizuális referencia elérhető és fenntartható.

| (iii) | Elhatározási magasság nélküli III kategóriájú üzemeltetés esetén nem követelmény a vizuális kapcsolat a kifutópályával földetérés előtt. |
| --- | --- |

(iii)

Elhatározási magasság nélküli III kategóriájú üzemeltetés esetén nem követelmény a vizuális kapcsolat a kifutópályával földetérés előtt.

| (5) | Szükséges RVR. Az üzemben tartó által III kategóriájú üzemeltetés esetén használandó legkisebb minimumok a következők:
  7. táblázat
  RVR III kategóriájú megközelítés esetére a DH és a kigurulási vezérlő/irányító rendszer függvényében








  III kategória minimumai |
| --- | --- |
| Megközelítés kategóriája | Elhatározási magasság (láb) (2. megj.) | Kigurulás vezérlő/irányító rendszer | RVR (m) |
| III A | 100 láb alatt | Nem szükséges | 200 m |
| III B | 100 láb alatt | Hibára nem reagáló | 150 m
  (Note 1) |
| III B | 50 láb alatt | Hibára nem reagáló | 125 m |
| III B | 50 láb alatt vagy elhatározási magasság nélkül | Hiba esetén is működő | 75 m |
| 1. megjegyzés: | A minden időjárásra vonatkozó CS-AWO 321(b)(3)-mal összhangban lévő igazolással rendelkező repülőgépekre. |

(5)

Szükséges RVR. Az üzemben tartó által III kategóriájú üzemeltetés esetén használandó legkisebb minimumok a következők:

7. táblázat

RVR III kategóriájú megközelítés esetére a DH és a kigurulási vezérlő/irányító rendszer függvényében

III kategória minimumai

Megközelítés kategóriája

Elhatározási magasság (láb) (2. megj.)

Kigurulás vezérlő/irányító rendszer

RVR (m)

III A

100 láb alatt

Nem szükséges

200 m

III B

100 láb alatt

Hibára nem reagáló

150 m

(Note 1)

III B

50 láb alatt

Hibára nem reagáló

125 m

III B

50 láb alatt vagy elhatározási magasság nélkül

Hiba esetén is működő

75 m

1. megjegyzés:

A minden időjárásra vonatkozó CS-AWO 321(b)(3)-mal összhangban lévő igazolással rendelkező repülőgépekre.

| 2. megjegyzés: | A repülésirányító rendszer redundanciáját a minden időjárásra vonatkozó CS-AWO szerint a minimális igazolt elhatározási magasság határozza meg. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

A repülésirányító rendszer redundanciáját a minden időjárásra vonatkozó CS-AWO szerint a minimális igazolt elhatározási magasság határozza meg.

| (f) | Körözés






  (1) | Az üzemben tartó által a körözésre alkalmazandó legalacsonyabb minimumok a következők:
  8. táblázat
  Láthatóság és MDH körözésre a repülőgép kategóriája függvényében | Repülőgép kategóriája |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D |
| MDH | 400 láb | 500 láb | 600 láb | 700 láb |
| Minimális meteorológiai látótávolság | 1 500 m | 1 600 m | 2 400 m | 3 600 m |

(f)

Körözés

(1)

Az üzemben tartó által a körözésre alkalmazandó legalacsonyabb minimumok a következők:

8. táblázat

Láthatóság és MDH körözésre a repülőgép kategóriája függvényében

Repülőgép kategóriája

A

B

C

D

MDH

400 láb

500 láb

600 láb

700 láb

Minimális meteorológiai látótávolság

1 500 m

1 600 m

2 400 m

3 600 m

| (2) | Az előírt pályán történő körözés ennek az (f), körözés c. bekezdésnek az értelmezésében elfogadott eljárás |
| --- | --- |

(2)

Az előírt pályán történő körözés ennek az (f), körözés c. bekezdésnek az értelmezésében elfogadott eljárás

| (g) | Látással történő megközelítés. Az üzemben tartó ne alkalmazzon egy 800 m vagy azalatti RVR-t látással történő megközelítésre. |
| --- | --- |

(g)

Látással történő megközelítés. Az üzemben tartó ne alkalmazzon egy 800 m vagy azalatti RVR-t látással történő megközelítésre.

| (h) | A jelentett meteorológiai látótávolság konverziója RVR-ré






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a meteorológiai látótávolság konverzióját RVR-re nem használják a felszállási minimumok, a II vagy III kategóriájú minimumok kiszámítására, vagy ha egy jelentett RVR rendelkezésre áll.
  Megjegyzés: Ha az RVR-t mint a repülőtér üzemben tartója által becsült maximális érték fölötti értéket jelentik, (pl. »RVR 1 500 méter« felett), ez nem tekinthető ebben az összefüggésben jelentett RVR-nek és a átszámítási táblázat használható. |
| --- | --- | --- |

(h)

A jelentett meteorológiai látótávolság konverziója RVR-ré

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a meteorológiai látótávolság konverzióját RVR-re nem használják a felszállási minimumok, a II vagy III kategóriájú minimumok kiszámítására, vagy ha egy jelentett RVR rendelkezésre áll.

Megjegyzés: Ha az RVR-t mint a repülőtér üzemben tartója által becsült maximális érték fölötti értéket jelentik, (pl. »RVR 1 500 méter« felett), ez nem tekinthető ebben az összefüggésben jelentett RVR-nek és a átszámítási táblázat használható.

| (2) | Ha a meteorológiai látótávolságot a fenti (h) pont (1) albekezdésében szereplő körülmények kivételével bármikor máskor RVR-ré konvertálják, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a következő táblázatot használják:
  9. táblázat
  Látótávolság konverziója RVR-ré







  Világítás működő elemei | RVR = Jelentett meteorológiai látótávolság (x) |
| --- | --- | --- |
| Nappal | Éjszaka |
| HI megközelítési és kifutópálya fények | 1,5 | 2,0 |
| Bármely a fentitől eltérő fényberendezés | 1,0 | 1,5 |
| Nincs világítás | 1,0 | Nem alkalmazható |

(2)

Ha a meteorológiai látótávolságot a fenti (h) pont (1) albekezdésében szereplő körülmények kivételével bármikor máskor RVR-ré konvertálják, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a következő táblázatot használják:

9. táblázat

Látótávolság konverziója RVR-ré

Világítás működő elemei

RVR = Jelentett meteorológiai látótávolság (x)

Nappal

Éjszaka

HI megközelítési és kifutópálya fények

1,5

2,0

Bármely a fentitől eltérő fényberendezés

1,0

1,5

Nincs világítás

1,0

Nem alkalmazható

Az OPS 1.430 (c) pontjának 2. függeléke

Repülőgép kategóriák – Üzemeltetés minden időjárásban

| (a) | Repülőgépek osztálybasorolása
  A repülőgépek kategóriák szerinti osztálybasorolásához figyelembe vett kritériumok a repülőgép sebessége a pályaküszöbnél (VAT), amely egyenlő az átesési sebesség (VSO) szorozva 1,3-del vagy a VSIG szorozva 1,23-dal leszállási konfigurációban, a maximális engedélyezett leszálló tömeg mellett. Amennyiben mind a VSO, mind a VSIG rendelkezésre áll, a nagyobb kapott VAT sebességet kell alkalmazni. A VAT értékeknek megfelelő repülőgép kategóriákat az alábbi táblázat tartalmazza:






  Repülőgép kategóriája | VAT |
| --- | --- | --- |
| A | 91 csomó alatt |
| B | 91–120 csomó |
| C | 121–140 csomó |
| D | 141–165 csomó |
| E | 166–210 csomó |

(a)

Repülőgépek osztálybasorolása

A repülőgépek kategóriák szerinti osztálybasorolásához figyelembe vett kritériumok a repülőgép sebessége a pályaküszöbnél (VAT), amely egyenlő az átesési sebesség (VSO) szorozva 1,3-del vagy a VSIG szorozva 1,23-dal leszállási konfigurációban, a maximális engedélyezett leszálló tömeg mellett. Amennyiben mind a VSO, mind a VSIG rendelkezésre áll, a nagyobb kapott VAT sebességet kell alkalmazni. A VAT értékeknek megfelelő repülőgép kategóriákat az alábbi táblázat tartalmazza:

Repülőgép kategóriája

VAT

A

91 csomó alatt

B

91–120 csomó

C

121–140 csomó

D

141–165 csomó

E

166–210 csomó

A figyelembe veendő leszállási konfigurációt az üzemben tartó vagy a repülőgép gyártója határozza meg.

| (b) | Kategória (legnagyobb leszálló tömeg) tartós változása






  (1) | Az üzemben tartó tartósan alacsonyabb leszálló tömeget határozhat meg és használhat a VAT meghatározásához, ha a Hatóság jóváhagyja. |
| --- | --- | --- |

(b)

Kategória (legnagyobb leszálló tömeg) tartós változása

(1)

Az üzemben tartó tartósan alacsonyabb leszálló tömeget határozhat meg és használhat a VAT meghatározásához, ha a Hatóság jóváhagyja.

| (2) | Az egy adott repülőgépre meghatározott kategória tartós és így a változó folyamatos napi üzemeltetési feltételektől független érték legyen. |
| --- | --- |

(2)

Az egy adott repülőgépre meghatározott kategória tartós és így a változó folyamatos napi üzemeltetési feltételektől független érték legyen.

Az OPS 1.440 1. függeléke

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Általános üzemeltetési szabályok

| (a) | Általános. A kis látótávolságnál történő üzemeltetés bevezetésére és jóváhagyására a következő eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(a)

Általános. A kis látótávolságnál történő üzemeltetés bevezetésére és jóváhagyására a következő eljárásokat kell alkalmazni.

| (b) | Üzemi bemutató. Az üzemi bemutató célja a jóváhagyandó II/III kategóriájú programban alkalmazandó repülőgép repülésirányító rendszerek, oktatási, hajózószemélyzeti eljárások, karbantartási program és kézikönyvek használatának és hatékonyságának meghatározása vagy validálása.






  (1) | Minden egyes repülőgéptípusra felszerelt rendszer használatával legalább 30 megközelítést és leszállást kell megvalósítani a II/III kategóriájú üzemeltetésben, ha az igényelt DH legalább 50 láb. Ha a DH 50 lábnál kisebb, legalább 100 megközelítést és leszállást kell végrehajtani, kivéve, ha a Hatóság mást hagy jóvá. |
| --- | --- | --- |

(b)

Üzemi bemutató. Az üzemi bemutató célja a jóváhagyandó II/III kategóriájú programban alkalmazandó repülőgép repülésirányító rendszerek, oktatási, hajózószemélyzeti eljárások, karbantartási program és kézikönyvek használatának és hatékonyságának meghatározása vagy validálása.

(1)

Minden egyes repülőgéptípusra felszerelt rendszer használatával legalább 30 megközelítést és leszállást kell megvalósítani a II/III kategóriájú üzemeltetésben, ha az igényelt DH legalább 50 láb. Ha a DH 50 lábnál kisebb, legalább 100 megközelítést és leszállást kell végrehajtani, kivéve, ha a Hatóság mást hagy jóvá.

| (2) | Ha az üzemben tartó ugyanazon légijármű-típus eltérő változatain ugyanazokat az alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használja, vagy eltérő alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használ ugyanazon légijármű-típuson, be kell mutatnia, hogy a különböző változatok kielégítő teljesítményűek, de nem szükséges teljes üzemi bemutatót végrehajtania minden változatra. A Hatóság elfogadhatja a megközelítések és leszállások számának csökkentését egy másik üzemben tartó által az OPS 1-gyel összhangban kiadott AOC-vel ugyanazon repülőgéptípus vagy változat és eljárások használatával szerzett tapasztalat elismerése alapján is. |
| --- | --- |

(2)

Ha az üzemben tartó ugyanazon légijármű-típus eltérő változatain ugyanazokat az alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használja, vagy eltérő alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használ ugyanazon légijármű-típuson, be kell mutatnia, hogy a különböző változatok kielégítő teljesítményűek, de nem szükséges teljes üzemi bemutatót végrehajtania minden változatra. A Hatóság elfogadhatja a megközelítések és leszállások számának csökkentését egy másik üzemben tartó által az OPS 1-gyel összhangban kiadott AOC-vel ugyanazon repülőgéptípus vagy változat és eljárások használatával szerzett tapasztalat elismerése alapján is.

| (3) | Ha a sikertelen megközelítések száma meghaladja az összes 5 %-át (pl. nem kielégítő leszállások, rendszer lekapcsolódások), a kiértékelési programot legalább 10 megközelítést és leszállást tartalmazó lépésekben meg kell hosszabbítani, amíg a teljes hibahányad 5 % alatt nem marad. |
| --- | --- |

(3)

Ha a sikertelen megközelítések száma meghaladja az összes 5 %-át (pl. nem kielégítő leszállások, rendszer lekapcsolódások), a kiértékelési programot legalább 10 megközelítést és leszállást tartalmazó lépésekben meg kell hosszabbítani, amíg a teljes hibahányad 5 % alatt nem marad.

| (c) | Adatgyűjtés az üzemi bemutatóhoz. Minden kérelmező ki kell fejlesszen egy adatgyűjtési módszert (pl. egy, a hajózószemélyzet által használandó űrlapot) a megközelítési és leszállási teljesítmény feljegyzésére. A kapott adatokat és a bemutató adatainak egy összefoglalóját a Hatóság részére elérhetővé kell tenni kiértékelés céljából. |
| --- | --- |

(c)

Adatgyűjtés az üzemi bemutatóhoz. Minden kérelmező ki kell fejlesszen egy adatgyűjtési módszert (pl. egy, a hajózószemélyzet által használandó űrlapot) a megközelítési és leszállási teljesítmény feljegyzésére. A kapott adatokat és a bemutató adatainak egy összefoglalóját a Hatóság részére elérhetővé kell tenni kiértékelés céljából.

| (d) | Adatok elemzése. A nem kielégítő megközelítéseket és/vagy automatikus leszállásokat dokumentálni és elemezni kell. |
| --- | --- |

(d)

Adatok elemzése. A nem kielégítő megközelítéseket és/vagy automatikus leszállásokat dokumentálni és elemezni kell.

| (e) | Folyamatos monitorolás






  (1) | Az első engedély megszerzését követően az üzemben tartó folyamatosan monitorolja az üzemeltetést, hogy feltárjon minden nemkívánatos tendenciát, mielőtt az veszélyessé válna. A hajózószemélyzet jelentéseit lehet használni erre a célra. |
| --- | --- | --- |

(e)

Folyamatos monitorolás

(1)

Az első engedély megszerzését követően az üzemben tartó folyamatosan monitorolja az üzemeltetést, hogy feltárjon minden nemkívánatos tendenciát, mielőtt az veszélyessé válna. A hajózószemélyzet jelentéseit lehet használni erre a célra.

| (2) | Az alábbi információt 12 hónapig meg kell őrizni:






  (i) | repülőgép-típusonként az olyan megközelítések összes száma, amelyekben II vagy III kategóriájú fedélzeti felszerelést használtak kielégítő valóságos vagy gyakorló megközelítésekhez az érvényes II vagy III kategóriájú minimumok mellett; és |
| --- | --- | --- |

(2)

Az alábbi információt 12 hónapig meg kell őrizni:

(i)

repülőgép-típusonként az olyan megközelítések összes száma, amelyekben II vagy III kategóriájú fedélzeti felszerelést használtak kielégítő valóságos vagy gyakorló megközelítésekhez az érvényes II vagy III kategóriájú minimumok mellett; és

| (ii) | a nem kielégítő megközelítések és/vagy automatikus leszállások száma repülőterenként és repülőgép lajstromozásonként, a következő kategóriákban:






  (A) | fedélzeti berendezések hibái; |
| --- | --- | --- |

(ii)

a nem kielégítő megközelítések és/vagy automatikus leszállások száma repülőterenként és repülőgép lajstromozásonként, a következő kategóriákban:

(A)

fedélzeti berendezések hibái;

| (B) | nehézségek földi eszközökkel; |
| --- | --- |

(B)

nehézségek földi eszközökkel;

| (C) | megszakított megközelítések az ATC utasításai miatt; vagy |
| --- | --- |

(C)

megszakított megközelítések az ATC utasításai miatt; vagy

| (D) | egyéb okok. |
| --- | --- |

(D)

egyéb okok.

| (3) | Az üzemben tartó dolgozzon ki egy eljárást minden repülőgép automatikus leszálló rendszere teljesítményének monitorolására. |
| --- | --- |

(3)

Az üzemben tartó dolgozzon ki egy eljárást minden repülőgép automatikus leszálló rendszere teljesítményének monitorolására.

| (f) | Átmeneti időszakok






  (1) | Megelőző II vagy III kategóriás gyakorlat nélküli üzemben tartók






  (i) | Korábbi II vagy III kategóriás üzemeltetési gyakorlattal nem rendelkező üzemben tartók számára abban az esetben engedélyezhető a II vagy IIIA kategóriájú üzemeltetés, ha az adott repülőgép típuson minimum 6 hónapos I kategóriás üzemeltetési gyakorlatot szereznek. |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

Átmeneti időszakok

(1)

Megelőző II vagy III kategóriás gyakorlat nélküli üzemben tartók

(i)

Korábbi II vagy III kategóriás üzemeltetési gyakorlattal nem rendelkező üzemben tartók számára abban az esetben engedélyezhető a II vagy IIIA kategóriájú üzemeltetés, ha az adott repülőgép típuson minimum 6 hónapos I kategóriás üzemeltetési gyakorlatot szereznek.

| (ii) | Az adott repülőgéptípuson a 6 hónapos II vagy IIIB kategóriájú üzemeltetés teljesítését követően az üzemben tartó számára engedélyezhető a IIIB kategóriás üzemeltetés. Ezen engedély megadásakor a hatóság előírhat a legalacsonyabbnál magasabb minimumokat is egy további időszakra. A minimum megnövelése rendszerint csak az RVR-re és/vagy az elhatározási magasság nélküli üzemeltetés korlátozására vonatkozik, és úgy kell megválasztani, hogy ne tegye szükségessé az üzemeltetési eljárások semmilyen megváltoztatását. |
| --- | --- |

(ii)

Az adott repülőgéptípuson a 6 hónapos II vagy IIIB kategóriájú üzemeltetés teljesítését követően az üzemben tartó számára engedélyezhető a IIIB kategóriás üzemeltetés. Ezen engedély megadásakor a hatóság előírhat a legalacsonyabbnál magasabb minimumokat is egy további időszakra. A minimum megnövelése rendszerint csak az RVR-re és/vagy az elhatározási magasság nélküli üzemeltetés korlátozására vonatkozik, és úgy kell megválasztani, hogy ne tegye szükségessé az üzemeltetési eljárások semmilyen megváltoztatását.

| (2) | Megelőző II vagy III kategóriás gyakorlattal rendelkező üzemben tartók. A megelőző II vagy III kategóriás gyakorlattal rendelkező üzemben tartó kérésére a Hatóságtól engedélyt kaphat egy csökkentett átmeneti időszakra. |
| --- | --- |

(2)

Megelőző II vagy III kategóriás gyakorlattal rendelkező üzemben tartók. A megelőző II vagy III kategóriás gyakorlattal rendelkező üzemben tartó kérésére a Hatóságtól engedélyt kaphat egy csökkentett átmeneti időszakra.

| (g) | II és III kategóriájú és LVTO berendezések karbantartása. Az üzemben tartó dolgozza ki a fedélzeti irányító rendszerek karbantartási utasítását a gyártóval kapcsolatot tartva és azt beépíteni az OPS 1.910-ben előírt repülőgép karbantartási programjába, amelyet a Hatóságnak kell jóváhagynia. |
| --- | --- |

(g)

II és III kategóriájú és LVTO berendezések karbantartása. Az üzemben tartó dolgozza ki a fedélzeti irányító rendszerek karbantartási utasítását a gyártóval kapcsolatot tartva és azt beépíteni az OPS 1.910-ben előírt repülőgép karbantartási programjába, amelyet a Hatóságnak kell jóváhagynia.

| (h) | Kiválasztható repülőterek és kifutópályák






  (1) | Minden repülőgéptípus-fedélzeti felszerelés-kifutópálya kombinációt verifikálni kell legalább egy II kategóriájú vagy jobb feltételekkel végrehajtott sikeres megközelítéssel és leszállással a III kategóriás üzemeltetés megkezdése előtt. |
| --- | --- | --- |

(h)

Kiválasztható repülőterek és kifutópályák

(1)

Minden repülőgéptípus-fedélzeti felszerelés-kifutópálya kombinációt verifikálni kell legalább egy II kategóriájú vagy jobb feltételekkel végrehajtott sikeres megközelítéssel és leszállással a III kategóriás üzemeltetés megkezdése előtt.

| (2) | Szabálytalan pályaküszöb előtti tereppel vagy más előrelátható vagy ismert hiányosságokkal rendelkező kifutópályára minden repülőgéptípus-fedélzeti felszerelés-kifutópálya kombinációt verifikálni kell I kategóriájú vagy jobb körülmények között a II vagy III kategóriájú üzemeltetés megkezdése előtt. |
| --- | --- |

(2)

Szabálytalan pályaküszöb előtti tereppel vagy más előrelátható vagy ismert hiányosságokkal rendelkező kifutópályára minden repülőgéptípus-fedélzeti felszerelés-kifutópálya kombinációt verifikálni kell I kategóriájú vagy jobb körülmények között a II vagy III kategóriájú üzemeltetés megkezdése előtt.

| (3) | Ha az üzemben tartó ugyanazon légijármű-típus eltérő változatain ugyanazokat az alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használja, vagy eltérő alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használ ugyanazon légijármű-típuson, be kell mutatnia, hogy a különböző változatok kielégítő teljesítményűek, de nem szükséges teljes üzemi bemutatót végrehajtania minden változat/kifutópálya kombinációra. |
| --- | --- |

(3)

Ha az üzemben tartó ugyanazon légijármű-típus eltérő változatain ugyanazokat az alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használja, vagy eltérő alapvető repülésvezérlő és kijelző rendszereket használ ugyanazon légijármű-típuson, be kell mutatnia, hogy a különböző változatok kielégítő teljesítményűek, de nem szükséges teljes üzemi bemutatót végrehajtania minden változat/kifutópálya kombinációra.

| (4) | Az ugyanazon repülőgéptípus/változat és fedélzeti felszerelés kombinációt használó üzemben tartók ennek a bekezdésnek a teljesítése során felhasználhatják egymás tapasztalatait és nyilvántartásait. |
| --- | --- |

(4)

Az ugyanazon repülőgéptípus/változat és fedélzeti felszerelés kombinációt használó üzemben tartók ennek a bekezdésnek a teljesítése során felhasználhatják egymás tapasztalatait és nyilvántartásait.

Az OPS 1.450 1. függeléke

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Oktatás és minősítések

| (a) | Általános: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagjainak oktatása kis látótávolságnál történő üzemeltetésre foglaljon magába strukturált földi tanfolyamokat, repülőgépszimulátoros és/vagy repülőgépes oktatást. Az üzemben tartó az alábbi (2) és (3) albekezdésekben előírt módon szűkítheti a tanfolyam tartalmát, ha a szűkített tanfolyam tartalma a Hatóság számára elfogadható.






  (1) | A hajózószemélyzet II vagy III kategóriás gyakorlat nélküli tagjai végezzék el az alábbi (b), (c) és (d) albekezdésekben leírt teljes oktatási programot. |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagjainak oktatása kis látótávolságnál történő üzemeltetésre foglaljon magába strukturált földi tanfolyamokat, repülőgépszimulátoros és/vagy repülőgépes oktatást. Az üzemben tartó az alábbi (2) és (3) albekezdésekben előírt módon szűkítheti a tanfolyam tartalmát, ha a szűkített tanfolyam tartalma a Hatóság számára elfogadható.

(1)

A hajózószemélyzet II vagy III kategóriás gyakorlat nélküli tagjai végezzék el az alábbi (b), (c) és (d) albekezdésekben leírt teljes oktatási programot.

| (2) | A hajózószemélyzet más üzemben tartónál II vagy III kategóriás gyakorlatot szerzett tagjai rövidített földi tanfolyamot végezhetnek. |
| --- | --- |

(2)

A hajózószemélyzet más üzemben tartónál II vagy III kategóriás gyakorlatot szerzett tagjai rövidített földi tanfolyamot végezhetnek.

| (3) | A hajózószemélyzetnek az üzemben tartónál II vagy III kategóriás gyakorlatot szerzett tagjai rövidített földi, repülőgépszimulátoros és/vagy repülőgépes tanfolyamot végezhetnek. A rövidített tanfolyam tartalmazza legalább a (d) pont (1) albekezdésének, valamint alkalmazhatóságuk szerint a (d) pont(2)(i) vagy (ii) és (3)(i) albekezdéseinek követelményeit. |
| --- | --- |

(3)

A hajózószemélyzetnek az üzemben tartónál II vagy III kategóriás gyakorlatot szerzett tagjai rövidített földi, repülőgépszimulátoros és/vagy repülőgépes tanfolyamot végezhetnek. A rövidített tanfolyam tartalmazza legalább a (d) pont (1) albekezdésének, valamint alkalmazhatóságuk szerint a (d) pont(2)(i) vagy (ii) és (3)(i) albekezdéseinek követelményeit.

| (b) | Földi oktatás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kis látótávolságú üzemeltetés földi tanfolyama legalább a következőket tárgyalja:






  (1) | az ILS és/vagy MLS jellemzői és korlátai; |
| --- | --- | --- |

(b)

Földi oktatás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kis látótávolságú üzemeltetés földi tanfolyama legalább a következőket tárgyalja:

(1)

az ILS és/vagy MLS jellemzői és korlátai;

| (2) | a vizuális kisegítő eszközök jellemzői; |
| --- | --- |

(2)

a vizuális kisegítő eszközök jellemzői;

| (3) | a köd jellemzői; |
| --- | --- |

(3)

a köd jellemzői;

| (4) | a konkrét fedélzeti rendszer üzemeltetési képességei és korlátai; |
| --- | --- |

(4)

a konkrét fedélzeti rendszer üzemeltetési képességei és korlátai;

| (5) | a csapadék, jéglerakódás, alacsony szintű szélnyírás és a turbulencia hatásai; |
| --- | --- |

(5)

a csapadék, jéglerakódás, alacsony szintű szélnyírás és a turbulencia hatásai;

| (6) | a speciális repülőgép-meghibásodások hatásai; |
| --- | --- |

(6)

a speciális repülőgép-meghibásodások hatásai;

| (7) | az RVR mérő rendszerek használata és korlátai; |
| --- | --- |

(7)

az RVR mérő rendszerek használata és korlátai;

| (8) | az akadályok elkerülési követelményeinek elvei; |
| --- | --- |

(8)

az akadályok elkerülési követelményeinek elvei;

| (9) | a földi eszközök meghibásodásának felismerése és az ekkor végrehajtandó tevékenységek; |
| --- | --- |

(9)

a földi eszközök meghibásodásának felismerése és az ekkor végrehajtandó tevékenységek;

| (10) | a földi mozgások alkalmával végrehajtandó eljárások és betartandó óvórendszabályok, amikor az RVR legfeljebb 400 méter, valamint a további előírt tevékenységek a felszálláshoz 150 méter (D kategóriájú repülőgépek esetén 200 m) alatti körülmények között; |
| --- | --- |

(10)

a földi mozgások alkalmával végrehajtandó eljárások és betartandó óvórendszabályok, amikor az RVR legfeljebb 400 méter, valamint a további előírt tevékenységek a felszálláshoz 150 méter (D kategóriájú repülőgépek esetén 200 m) alatti körülmények között;

| (11) | a rádió-magasságmérő alapján meghatározott elhatározási magasságok jelentősége, valamint a megközelítési szakasz terep-kontúrjának hatása a rádió-magasságmérőn jelzett értékekre és az automatikus megközelítési/leszállási rendszerekre; |
| --- | --- |

(11)

a rádió-magasságmérő alapján meghatározott elhatározási magasságok jelentősége, valamint a megközelítési szakasz terep-kontúrjának hatása a rádió-magasságmérőn jelzett értékekre és az automatikus megközelítési/leszállási rendszerekre;

| (12) | a riasztási magasság fontossága és jelentősége, valamint a meghibásodások esetén végrehajtandó tevékenységek a riasztási magasság felett és alatt; |
| --- | --- |

(12)

a riasztási magasság fontossága és jelentősége, valamint a meghibásodások esetén végrehajtandó tevékenységek a riasztási magasság felett és alatt;

| (13) | a pilóták képzettségi követelményei ahhoz, hogy jóváhagyást kapjanak kis látótávolság melletti felszállások és II vagy III kategóriájú üzemeltetés végrehajtására; és |
| --- | --- |

(13)

a pilóták képzettségi követelményei ahhoz, hogy jóváhagyást kapjanak kis látótávolság melletti felszállások és II vagy III kategóriájú üzemeltetés végrehajtására; és

| (14) | a helyes ülés és szemmagasság-beállítás fontossága. |
| --- | --- |

(14)

a helyes ülés és szemmagasság-beállítás fontossága.

| (c) | Repülőgépszimulátoros oktatás és/vagy repülőgépes oktatás






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kis látótávolságú üzemeltetés repülőgépszimulátoros és/vagy repülőgépes oktatása tartalmazza a következőket:






  (i) | a berendezések kielégítő működésének ellenőrzése mind a földön mind repülés közben; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Repülőgépszimulátoros oktatás és/vagy repülőgépes oktatás

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a kis látótávolságú üzemeltetés repülőgépszimulátoros és/vagy repülőgépes oktatása tartalmazza a következőket:

(i)

a berendezések kielégítő működésének ellenőrzése mind a földön mind repülés közben;

| (ii) | a földi eszközök állapotában bekövetkezett változások hatása a minimumokra; |
| --- | --- |

(ii)

a földi eszközök állapotában bekövetkezett változások hatása a minimumokra;

| (iii) | automatikus repülésvezérlő rendszerek és automatikus leszállási állapotközlők monitorolása, hangsúlyt fektetve a ezen rendszerek meghibásodása esetén végrehajtandó tevékenységekre; |
| --- | --- |

(iii)

automatikus repülésvezérlő rendszerek és automatikus leszállási állapotközlők monitorolása, hangsúlyt fektetve a ezen rendszerek meghibásodása esetén végrehajtandó tevékenységekre;

| (iv) | meghibásodás – mint a hajtóművek, elektromos rendszerek, hidraulikák vagy repülésvezérlő rendszerek hibái – esetén végrehajtandó tevékenységek; |
| --- | --- |

(iv)

meghibásodás – mint a hajtóművek, elektromos rendszerek, hidraulikák vagy repülésvezérlő rendszerek hibái – esetén végrehajtandó tevékenységek;

| (v) | az ismert működésképtelenségek hatásai és a minimális felszerelési lista használata; |
| --- | --- |

(v)

az ismert működésképtelenségek hatásai és a minimális felszerelési lista használata;

| (vi) | a Légialkalmassági Bizonyítványból eredő üzemeltetési korlátozások; |
| --- | --- |

(vi)

a Légialkalmassági Bizonyítványból eredő üzemeltetési korlátozások;

| (vii) | eligazítás az elhatározási magasságban szükséges vizuális útmutatókról és információ a siklópályától vagy az iránysávtól történő maximális megengedett eltérésről; és |
| --- | --- |

(vii)

eligazítás az elhatározási magasságban szükséges vizuális útmutatókról és információ a siklópályától vagy az iránysávtól történő maximális megengedett eltérésről; és

| (viii) | a riasztási magasság fontossága és jelentősége, valamint a meghibásodások esetén végrehajtandó tevékenységek a riasztási magasság felett és alatt. |
| --- | --- |

(viii)

a riasztási magasság fontossága és jelentősége, valamint a meghibásodások esetén végrehajtandó tevékenységek a riasztási magasság felett és alatt.

| (2) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagját kiképzi feladatai ellátására és utasítja a személyzet többi tagjával szükséges koordinációra. A repülőgépszimulátorokat a lehető legnagyobb mértékben használni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagját kiképzi feladatai ellátására és utasítja a személyzet többi tagjával szükséges koordinációra. A repülőgépszimulátorokat a lehető legnagyobb mértékben használni kell.

| (3) | Az oktatást szakaszokra kell osztani, amelyek átfogják a szabályos üzemeltetést repülőgép, illetve berendezés meghibásodása nélkül, de minden várhatóan előforduló időjárási körülmény között és azon repülőgép és berendezés meghibásodások részletes ismertetését, amelyek hatással lehetnek a II vagy III kategóriájú üzemeltetésre. Amennyiben a repülőgép rendszerei között vannak hibrid vagy egyéb speciális rendszerek (mint pl. head up display vagy a látásjavító eszközök), a hajózószemélyzet tagjai kötelesek gyakorolni ezek használatát szabályos és rendellenes helyzetek esetén az oktatás repülőgépszimulátoros periódusában. |
| --- | --- |

(3)

Az oktatást szakaszokra kell osztani, amelyek átfogják a szabályos üzemeltetést repülőgép, illetve berendezés meghibásodása nélkül, de minden várhatóan előforduló időjárási körülmény között és azon repülőgép és berendezés meghibásodások részletes ismertetését, amelyek hatással lehetnek a II vagy III kategóriájú üzemeltetésre. Amennyiben a repülőgép rendszerei között vannak hibrid vagy egyéb speciális rendszerek (mint pl. head up display vagy a látásjavító eszközök), a hajózószemélyzet tagjai kötelesek gyakorolni ezek használatát szabályos és rendellenes helyzetek esetén az oktatás repülőgépszimulátoros periódusában.

| (4) | Gyakorolni kell a cselekvésképtelenség esetére kis látótávolságon történő felszálláshoz és II és III kategóriájú üzemeltetéshez megfelelő eljárásokat. |
| --- | --- |

(4)

Gyakorolni kell a cselekvésképtelenség esetére kis látótávolságon történő felszálláshoz és II és III kategóriájú üzemeltetéshez megfelelő eljárásokat.

| (5) | A repülőgépszimulátor nélküli repülőgépekre az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépes oktatás azon szakaszának teljesítése, amely a II kategóriájú üzemeltetés vizuális eseteire specializált, egy külön erre a célra jóváhagyott repülőgépszimulátoron történjen. Ezen oktatás legalább 4 megközelítést foglaljon magában. A típusra jellemző oktatás és eljárások gyakorlása a repülőgépen történjen. |
| --- | --- |

(5)

A repülőgépszimulátor nélküli repülőgépekre az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépes oktatás azon szakaszának teljesítése, amely a II kategóriájú üzemeltetés vizuális eseteire specializált, egy külön erre a célra jóváhagyott repülőgépszimulátoron történjen. Ezen oktatás legalább 4 megközelítést foglaljon magában. A típusra jellemző oktatás és eljárások gyakorlása a repülőgépen történjen.

| (6) | A II és III kategóriájú alaptanfolyam legalább a következő gyakorlatokat tartalmazza:






  (i) | megközelítés a repülőgépbe beszerelt megfelelő repülésirányítási, robotpilóta és vezérlő rendszerek mellett a megfelelő elhatározási magasságig és tartalmazza az átmenetet a vizuális repülésre és leszállásra; |
| --- | --- | --- |

(6)

A II és III kategóriájú alaptanfolyam legalább a következő gyakorlatokat tartalmazza:

(i)

megközelítés a repülőgépbe beszerelt megfelelő repülésirányítási, robotpilóta és vezérlő rendszerek mellett a megfelelő elhatározási magasságig és tartalmazza az átmenetet a vizuális repülésre és leszállásra;

| (ii) | megközelítés az összes hajtómű működtetésével a repülőgépbe beszerelt megfelelő repülésirányítási, robotpilóta és vezérlő rendszerek mellett a megfelelő elhatározási magasságig és utána egy megszakított megközelítés, mindezt külső referencia nélkül; |
| --- | --- |

(ii)

megközelítés az összes hajtómű működtetésével a repülőgépbe beszerelt megfelelő repülésirányítási, robotpilóta és vezérlő rendszerek mellett a megfelelő elhatározási magasságig és utána egy megszakított megközelítés, mindezt külső referencia nélkül;

| (iii) | ahol értelmezhető, automatikus kilebegtetést, leszállást és kigurulást biztosító automatikus repülési rendszereket használó megközelítések; és |
| --- | --- |

(iii)

ahol értelmezhető, automatikus kilebegtetést, leszállást és kigurulást biztosító automatikus repülési rendszereket használó megközelítések; és

| (iv) | az alkalmazandó rendszerek normális üzemeltetése az elhatározási magasságon a vizuális útmutatók beszerzésével és azok nélkül. |
| --- | --- |

(iv)

az alkalmazandó rendszerek normális üzemeltetése az elhatározási magasságon a vizuális útmutatók beszerzésével és azok nélkül.

| (7) | Az oktatás további szakaszai legalább tartalmazzák a következőket:






  (i) | megközelítéseket hajtómű meghibásodás esetén a megközelítés különböző fázisaiban; |
| --- | --- | --- |

(7)

Az oktatás további szakaszai legalább tartalmazzák a következőket:

(i)

megközelítéseket hajtómű meghibásodás esetén a megközelítés különböző fázisaiban;

| (ii) | megközelítéseket a kritikus berendezések (pl. elektromos rendszerek, automatikus repülési rendszerek, földi vagy fedélzeti ILS/MLS rendszerek és állapotjelzők) meghibásodása esetén; |
| --- | --- |

(ii)

megközelítéseket a kritikus berendezések (pl. elektromos rendszerek, automatikus repülési rendszerek, földi vagy fedélzeti ILS/MLS rendszerek és állapotjelzők) meghibásodása esetén;

| (iii) | megközelítéseket, ahol az automatikus repülési berendezés meghibásodása alacsony magasságon a következők egyikét igényli;






  (A) | visszatérés kézi repülésre a kilebegtetés, leszállás és kigurulás vagy megszakított megközelítés irányítására; vagy |
| --- | --- | --- |

(iii)

megközelítéseket, ahol az automatikus repülési berendezés meghibásodása alacsony magasságon a következők egyikét igényli;

(A)

visszatérés kézi repülésre a kilebegtetés, leszállás és kigurulás vagy megszakított megközelítés irányítására; vagy

| (B) | visszatérés kézi repülésre vagy korlátozott automatikus vezérlési módra az elhatározási magasságról, azon vagy az alatt megszakított megközelítések irányítására, ideértve azokat is, amelyek a kifutópályára történő leszállásra vezethetnek; |
| --- | --- |

(B)

visszatérés kézi repülésre vagy korlátozott automatikus vezérlési módra az elhatározási magasságról, azon vagy az alatt megszakított megközelítések irányítására, ideértve azokat is, amelyek a kifutópályára történő leszállásra vezethetnek;

| (iv) | rendszerek olyan meghibásodása, amely az iránysávtól vagy a siklópályától történő nagymértékű eltéréshez vezet, mind az elhatározási magasság felett, mind az alatt az üzemeltetésre engedélyezett minimális láthatósági feltételek mellett. Ezenkívül gyakorolni kell a kézi leszállással történő folytatást, ha a felső útmutató monitor (head up display) jelenti az automatikus rendszer korlátozott üzemmódját vagy a felső útmutató monitor az egyetlen kilebegtetési mód; és |
| --- | --- |

(iv)

rendszerek olyan meghibásodása, amely az iránysávtól vagy a siklópályától történő nagymértékű eltéréshez vezet, mind az elhatározási magasság felett, mind az alatt az üzemeltetésre engedélyezett minimális láthatósági feltételek mellett. Ezenkívül gyakorolni kell a kézi leszállással történő folytatást, ha a felső útmutató monitor (head up display) jelenti az automatikus rendszer korlátozott üzemmódját vagy a felső útmutató monitor az egyetlen kilebegtetési mód; és

| (v) | a repülőgép-típusra vagy változatra jellemző meghibásodások és eljárások. |
| --- | --- |

(v)

a repülőgép-típusra vagy változatra jellemző meghibásodások és eljárások.

| (8) | Az oktatási program biztosítsa azon hibák kezelésének gyakorlását, amelyek nagyobb minimumokhoz való visszatérést tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(8)

Az oktatási program biztosítsa azon hibák kezelésének gyakorlását, amelyek nagyobb minimumokhoz való visszatérést tesznek szükségessé.

| (9) | Az oktatási program tartalmazza a repülőgép kezelését abban az esetben, amikor egy hibára nem reagáló III kategóriájú megközelítés esetén a hiba a robotpilóta lekapcsolódását okozza az elhatározási magasságon vagy az alatt amikor a legutolsó jelentett RVR 300 m vagy annál kevesebb. |
| --- | --- |

(9)

Az oktatási program tartalmazza a repülőgép kezelését abban az esetben, amikor egy hibára nem reagáló III kategóriájú megközelítés esetén a hiba a robotpilóta lekapcsolódását okozza az elhatározási magasságon vagy az alatt amikor a legutolsó jelentett RVR 300 m vagy annál kevesebb.

| (10) | Ha legfeljebb 400 m-es RVR mellett végeznek felszállást, oktatást kell tartani a folytatott és megszakított felszállást eredményező rendszer- és hajtóműmeghibásodásokról is. |
| --- | --- |

(10)

Ha legfeljebb 400 m-es RVR mellett végeznek felszállást, oktatást kell tartani a folytatott és megszakított felszállást eredményező rendszer- és hajtóműmeghibásodásokról is.

| (d) | Típusátképzési követelmények kis látótávolság melletti felszállások és II és III kategóriájú üzemeltetés folytatásához. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja elvégezze az alábbi oktatást a kis látótávolság eljárásairól, ha átkerül egy új típusra vagy változatra, amelyen alacsony látótávolság melletti felszállást vagy II és III kategóriájú üzemeltetést fognak végrehajtani. A hajózószemélyzet tagjainak a rövidített tanfolyam végzéséhez szükséges gyakorlatával szembeni követelményeket a fenti (a) pont (2) és (3) albekezdései tartalmazzák:






  (1) | Földi oktatás. A fenti (b) albekezdésben előírt követelmények, figyelembe véve a hajózószemélyzet tagjának II és III kategóriás képzettségét és gyakorlatát. |
| --- | --- | --- |

(d)

Típusátképzési követelmények kis látótávolság melletti felszállások és II és III kategóriájú üzemeltetés folytatásához. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja elvégezze az alábbi oktatást a kis látótávolság eljárásairól, ha átkerül egy új típusra vagy változatra, amelyen alacsony látótávolság melletti felszállást vagy II és III kategóriájú üzemeltetést fognak végrehajtani. A hajózószemélyzet tagjainak a rövidített tanfolyam végzéséhez szükséges gyakorlatával szembeni követelményeket a fenti (a) pont (2) és (3) albekezdései tartalmazzák:

(1)

Földi oktatás. A fenti (b) albekezdésben előírt követelmények, figyelembe véve a hajózószemélyzet tagjának II és III kategóriás képzettségét és gyakorlatát.

| (2) | Repülőgépszimulátor oktatás és/vagy repülőgépes oktatás.






  (i) | legalább 8 megközelítés és leszállás egy repülőgépszimulátorban. |
| --- | --- | --- |

(2)

Repülőgépszimulátor oktatás és/vagy repülőgépes oktatás.

(i)

legalább 8 megközelítés és leszállás egy repülőgépszimulátorban.

| (ii) | ahol nincs az adott repülőgépet reprezentáló repülőgépszimulátor, legalább 3 megközelítés, ezen belül legalább egy átstartolás szükséges a repülőgépen. |
| --- | --- |

(ii)

ahol nincs az adott repülőgépet reprezentáló repülőgépszimulátor, legalább 3 megközelítés, ezen belül legalább egy átstartolás szükséges a repülőgépen.

| (iii) | megfelelő további oktatás, ha bármely speciális berendezésre van szükség, mint a felső útmutató monitor vagy látásjavító berendezés. |
| --- | --- |

(iii)

megfelelő további oktatás, ha bármely speciális berendezésre van szükség, mint a felső útmutató monitor vagy látásjavító berendezés.

| (3) | A hajózószemélyzet minősítése. A hajózószemélyzet minősítésének követelményei az üzemben tartóhoz és az üzemeltetett repülőgéptípushoz adaptáltak.






  (i) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőszemélyzet minden tagja ellenőrzésen esik át, mielőtt II vagy III kategóriájú üzemeltetést végez. |
| --- | --- | --- |

(3)

A hajózószemélyzet minősítése. A hajózószemélyzet minősítésének követelményei az üzemben tartóhoz és az üzemeltetett repülőgéptípushoz adaptáltak.

(i)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőszemélyzet minden tagja ellenőrzésen esik át, mielőtt II vagy III kategóriájú üzemeltetést végez.

| (ii) | A fenti (i) albekezdésben leírt ellenőrzés helyettesíthető a fenti (d) pont (2) albekezdése szerinti szimulátoros és/vagy repülőgépes oktatás sikeres elvégzésével. |
| --- | --- |

(ii)

A fenti (i) albekezdésben leírt ellenőrzés helyettesíthető a fenti (d) pont (2) albekezdése szerinti szimulátoros és/vagy repülőgépes oktatás sikeres elvégzésével.

| (4) | Felügyelet alatti útvonalrepülés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja részt vesz a következő felügyelet alatti útvonalrepülésen:






  (i) | A II kategóriára, ha kézi leszállás szükséges, legalább 3 leszállás kikapcsolt robotpilótával; |
| --- | --- | --- |

(4)

Felügyelet alatti útvonalrepülés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja részt vesz a következő felügyelet alatti útvonalrepülésen:

(i)

A II kategóriára, ha kézi leszállás szükséges, legalább 3 leszállás kikapcsolt robotpilótával;

| (ii) | A III kategóriára legalább 3 automatikus leszállás, kivéve, hogy csak 1 automatikus leszállás szükséges, ha elvégezték a fenti (d) pont (2) albekezdésében foglalt oktatást egy nulla repült idő melletti típusátképzésre alkalmas repülőgépszimulátoron. |
| --- | --- |

(ii)

A III kategóriára legalább 3 automatikus leszállás, kivéve, hogy csak 1 automatikus leszállás szükséges, ha elvégezték a fenti (d) pont (2) albekezdésében foglalt oktatást egy nulla repült idő melletti típusátképzésre alkalmas repülőgépszimulátoron.

| (e) | Típus- és parancsnoki gyakorlat. A II/III kategóriájú üzemeltetés megkezdése előtt a következő további követelmények vonatkoznak a parancsnokokra vagy pilótákra, akikre a repülés vezetését bízzák, és akik újak az adott repülőgéptípuson:






  (1) | 50 óra vagy 20 szektor az adott típuson, a felügyelet alatti útvonalrepülést beleértve; és |
| --- | --- | --- |

(e)

Típus- és parancsnoki gyakorlat. A II/III kategóriájú üzemeltetés megkezdése előtt a következő további követelmények vonatkoznak a parancsnokokra vagy pilótákra, akikre a repülés vezetését bízzák, és akik újak az adott repülőgéptípuson:

(1)

50 óra vagy 20 szektor az adott típuson, a felügyelet alatti útvonalrepülést beleértve; és

| (2) | 100 m-re meg kell növelni az érvényes II vagy III kategóriájú RVR minimumot, kivéve ha előtte egy üzemben tartónál II vagy III kategóriájú üzemeltetésre minősítve lettek, amíg a típuson el nem érték az összesen 100 órát vagy 40 szektort, a felügyelet alatti útvonalrepülést beleértve. |
| --- | --- |

(2)

100 m-re meg kell növelni az érvényes II vagy III kategóriájú RVR minimumot, kivéve ha előtte egy üzemben tartónál II vagy III kategóriájú üzemeltetésre minősítve lettek, amíg a típuson el nem érték az összesen 100 órát vagy 40 szektort, a felügyelet alatti útvonalrepülést beleértve.

| (3) | A Hatóság engedélyezheti a fenti parancsnoki gyakorlati követelmények csökkentését a hajózószemélyzet azon tagjai számára, akiknek van II vagy III kategóriás parancsnoki gyakorlatuk. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóság engedélyezheti a fenti parancsnoki gyakorlati követelmények csökkentését a hajózószemélyzet azon tagjai számára, akiknek van II vagy III kategóriás parancsnoki gyakorlatuk.

| (f) | Alacsony látótávolság melletti felszállás 150/200 m alatti RVR-nél






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy 150 m alatti (D kategóriájú repülőgépek esetén 200 m alatti) RVR-nél történő felszállások engedélyezése előtt az alábbi oktatásra kerül sor:






  (i) | Normál felszállás minimális engedélyezett RVR feltételek között; |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

Alacsony látótávolság melletti felszállás 150/200 m alatti RVR-nél

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy 150 m alatti (D kategóriájú repülőgépek esetén 200 m alatti) RVR-nél történő felszállások engedélyezése előtt az alábbi oktatásra kerül sor:

(i)

Normál felszállás minimális engedélyezett RVR feltételek között;

| (ii) | Felszállás minimális engedélyezett RVR feltételek között egy hajtómű meghibásodásával V1 és V2 között, mihelyt azt a biztonsági megfontolások megengedik; és |
| --- | --- |

(ii)

Felszállás minimális engedélyezett RVR feltételek között egy hajtómű meghibásodásával V1 és V2 között, mihelyt azt a biztonsági megfontolások megengedik; és

| (iii) | Felszállás minimális engedélyezett RVR feltételek között egy hajtómű meghibásodásával a V1 előtt, ami visszautasított felszálláshoz vezet. |
| --- | --- |

(iii)

Felszállás minimális engedélyezett RVR feltételek között egy hajtómű meghibásodásával a V1 előtt, ami visszautasított felszálláshoz vezet.

| (2) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fenti (1) albekezdés által előírt oktatást egy repülőgépszimulátorban végezzék. Ennek az oktatásnak ki kell terjednie valamennyi speciális eljárás és berendezés használatára. Ahol nincs az adott repülőgépet reprezentáló repülőgépszimulátor, a Hatóság engedélyezheti, hogy ezt az oktatást egy repülőgépen végezzék el a minimális RVR feltételek követelménye nélkül. (Lásd az OPS 1.965. 1. függelékét) |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fenti (1) albekezdés által előírt oktatást egy repülőgépszimulátorban végezzék. Ennek az oktatásnak ki kell terjednie valamennyi speciális eljárás és berendezés használatára. Ahol nincs az adott repülőgépet reprezentáló repülőgépszimulátor, a Hatóság engedélyezheti, hogy ezt az oktatást egy repülőgépen végezzék el a minimális RVR feltételek követelménye nélkül. (Lásd az OPS 1.965. 1. függelékét)

| (3) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja ellenőrzésen essen át, mielőtt kis látótávolság melletti felszállásokat végezne 150 m alatti (D kategóriájú repülőgépek esetén 200 m alatti) RVR-ek mellett, ha vonatkozik rá. A fenti (i) albekezdésben leírt ellenőrzés helyettesíthető a fenti (f) pont (1) albekezdésében előírt repülőgépes típusátképzési oktatással. |
| --- | --- |

(3)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja ellenőrzésen essen át, mielőtt kis látótávolság melletti felszállásokat végezne 150 m alatti (D kategóriájú repülőgépek esetén 200 m alatti) RVR-ek mellett, ha vonatkozik rá. A fenti (i) albekezdésben leírt ellenőrzés helyettesíthető a fenti (f) pont (1) albekezdésében előírt repülőgépes típusátképzési oktatással.

| (g) | Felfrissítő oktatás és ellenőrzés – Kis látótávolság melletti üzemeltetés






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a normál felfrissítő oktatáshoz és az üzemben tartó szakértelem-ellenőrzéséhez kapcsolódva ellenőrizzék a pilóta tudását és képességét azon típusú üzemeltetés folytatására, amelyre engedéllyel rendelkezik és ellenőrzésen esett át. Az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemeltetői szakértelem-ellenőrzés érvényességi idején belül szükséges megközelítések száma legalább három, amelyek egyike helyettesíthető egy jóváhagyott II és III kategóriájú eljárásokat alkalmazó megközelítéssel és leszállással a repülőgépen. Az üzemben tartó szakértelem-ellenőrzése során egy megszakított megközelítést kell teljesíteni. Ha az üzemben tartó jogosult felszállást végrehajtani 150/200 m alatti RVR-en, legalább egy LVTO-t kell repülni az érvényes legalkalmasabb minimumokon az üzemben tartó szakértelem-ellenőrzése során. |
| --- | --- | --- |

(g)

Felfrissítő oktatás és ellenőrzés – Kis látótávolság melletti üzemeltetés

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a normál felfrissítő oktatáshoz és az üzemben tartó szakértelem-ellenőrzéséhez kapcsolódva ellenőrizzék a pilóta tudását és képességét azon típusú üzemeltetés folytatására, amelyre engedéllyel rendelkezik és ellenőrzésen esett át. Az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemeltetői szakértelem-ellenőrzés érvényességi idején belül szükséges megközelítések száma legalább három, amelyek egyike helyettesíthető egy jóváhagyott II és III kategóriájú eljárásokat alkalmazó megközelítéssel és leszállással a repülőgépen. Az üzemben tartó szakértelem-ellenőrzése során egy megszakított megközelítést kell teljesíteni. Ha az üzemben tartó jogosult felszállást végrehajtani 150/200 m alatti RVR-en, legalább egy LVTO-t kell repülni az érvényes legalkalmasabb minimumokon az üzemben tartó szakértelem-ellenőrzése során.

| (2) | A III kategóriájú üzemeltetéshez az üzemben tartó használjon egy repülőgépszimulátort. |
| --- | --- |

(2)

A III kategóriájú üzemeltetéshez az üzemben tartó használjon egy repülőgépszimulátort.

| (3) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszerrel ellátott repülőgépek III kategóriájú üzemeltetésekor legalább egyszer három egymást követő üzemben tartói szakértelem-ellenőrzés során egy, a robotpilóta elhatározási magasságon vagy az alatt bekövetkezett meghibásodása következtében megszakított megközelítést hajtsanak végre legfeljebb 300 m utolsó jelentett RVR-nél. |
| --- | --- |

(3)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy hibára nem reagáló repülésvezérlő rendszerrel ellátott repülőgépek III kategóriájú üzemeltetésekor legalább egyszer három egymást követő üzemben tartói szakértelem-ellenőrzés során egy, a robotpilóta elhatározási magasságon vagy az alatt bekövetkezett meghibásodása következtében megszakított megközelítést hajtsanak végre legfeljebb 300 m utolsó jelentett RVR-nél.

| (4) | A Hatóság engedélyezhet felfrissítő oktatást és ellenőrzést azon II kategóriájú és LVTO üzemeltetés esetén, ahol nincs az adott repülőgépet reprezentáló repülőgépszimulátor vagy annak elfogadható helyettesítője. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság engedélyezhet felfrissítő oktatást és ellenőrzést azon II kategóriájú és LVTO üzemeltetés esetén, ahol nincs az adott repülőgépet reprezentáló repülőgépszimulátor vagy annak elfogadható helyettesítője.

Megjegyzés: Az LTVO és II/III kategóriájú repülések automatikus megközelítésen alapuló közelmúltbeli gyakorlati követelményeit az ebben a bekezdésben előírt időszakos oktatással és ellenőrzéssel kell fenntartani.

Az OPS 1.455 1. függeléke

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Üzemeltetési eljárások

| (a) | Általános. Az üzemeltetés kis látótávolságnál kiterjed a következőkre:






  (1) | kézi felszállás (elektronikus irányító rendszerrel vagy anélkül); |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános. Az üzemeltetés kis látótávolságnál kiterjed a következőkre:

(1)

kézi felszállás (elektronikus irányító rendszerrel vagy anélkül);

| (2) | automatikusba kapcsolt üzemmódú megközelítés a DH alattig, kézi kilebegtetéssel, leszállással és kigurulással; |
| --- | --- |

(2)

automatikusba kapcsolt üzemmódú megközelítés a DH alattig, kézi kilebegtetéssel, leszállással és kigurulással;

| (3) | automatikusba kapcsolt üzemmódú megközelítés a DH alattig, automatikus kilebegtetéssel, leszállással és kézi kigurulással; és |
| --- | --- |

(3)

automatikusba kapcsolt üzemmódú megközelítés a DH alattig, automatikus kilebegtetéssel, leszállással és kézi kigurulással; és

| (4) | automatikusba kapcsolt üzemmódú megközelítés a DH alattig, automatikus kilebegtetéssel, leszállással és kigurulással, ha az érvényes RVR legalább 400 m. |
| --- | --- |

(4)

automatikusba kapcsolt üzemmódú megközelítés a DH alattig, automatikus kilebegtetéssel, leszállással és kigurulással, ha az érvényes RVR legalább 400 m.

1. megjegyzés: Ezen üzemmódok bármelyikénél vegyes rendszer használható.

2. megjegyzés: Más irányító rendszerek vagy kijelzők igazolhatók és jóváhagyhatók.

| (b) | Eljárások és üzemeltetési utasítások






  (1) | Az eljárások és adott utasítások pontos jellege és terjedelme a használt fedélzeti berendezésektől és a követett fedélzeti repülési eljárásoktól függ. Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben világosan határozza meg a hajózószemélyzet tagjainak feladatait a felszállás, megközelítés, kilebegtetés, kigurulás és megszakított megközelítés során. Különös hangsúlyt kell helyezni a hajózószemélyzet felelősségére a nem vizuális feltételekről a vizuális feltételekre történő áttérés során és a romló láthatóság vagy meghibásodások előfordulása esetén alkalmazandó eljárásokra. Különös figyelmet kell fordítani a repülési fedélzeti feladatok olyan megosztására, amely biztosítja hogy a leszállásról vagy megszakított megközelítésről döntő pilóta munkaterhelése lehetővé tegye számára, hogy a felügyeleti és döntési folyamatra koncentrálhasson. |
| --- | --- | --- |

(b)

Eljárások és üzemeltetési utasítások

(1)

Az eljárások és adott utasítások pontos jellege és terjedelme a használt fedélzeti berendezésektől és a követett fedélzeti repülési eljárásoktól függ. Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben világosan határozza meg a hajózószemélyzet tagjainak feladatait a felszállás, megközelítés, kilebegtetés, kigurulás és megszakított megközelítés során. Különös hangsúlyt kell helyezni a hajózószemélyzet felelősségére a nem vizuális feltételekről a vizuális feltételekre történő áttérés során és a romló láthatóság vagy meghibásodások előfordulása esetén alkalmazandó eljárásokra. Különös figyelmet kell fordítani a repülési fedélzeti feladatok olyan megosztására, amely biztosítja hogy a leszállásról vagy megszakított megközelítésről döntő pilóta munkaterhelése lehetővé tegye számára, hogy a felügyeleti és döntési folyamatra koncentrálhasson.

| (2) | Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben határozza meg a részletes üzemeltetési feladatokat és utasításokat. Az utasítások legyenek összhangban a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott korlátozásokkal és kötelező eljárásokkal és különösen terjedjenek ki az alábbiakra:






  (i) | a repülőgép berendezései kielégítő működésének ellenőrzése mind indulás előtt, mind repülés közben; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben határozza meg a részletes üzemeltetési feladatokat és utasításokat. Az utasítások legyenek összhangban a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott korlátozásokkal és kötelező eljárásokkal és különösen terjedjenek ki az alábbiakra:

(i)

a repülőgép berendezései kielégítő működésének ellenőrzése mind indulás előtt, mind repülés közben;

| (ii) | a földi eszközök és a fedélzeti berendezések állapotában bekövetkezett változások hatása a minimumokra; |
| --- | --- |

(ii)

a földi eszközök és a fedélzeti berendezések állapotában bekövetkezett változások hatása a minimumokra;

| (iii) | eljárások a felszállásra, megközelítésre, kilebegtetésre, leszállásra, kigurulásra és megszakított megközelítésre; |
| --- | --- |

(iii)

eljárások a felszállásra, megközelítésre, kilebegtetésre, leszállásra, kigurulásra és megszakított megközelítésre;

| (iv) | a meghibásodások, figyelmeztető jelzések és más rendellenes helyzetekben követendő eljárások; |
| --- | --- |

(iv)

a meghibásodások, figyelmeztető jelzések és más rendellenes helyzetekben követendő eljárások;

| (v) | a szükséges minimális vizuális referencia; |
| --- | --- |

(v)

a szükséges minimális vizuális referencia;

| (vi) | a helyes ülés és szemmagasság-beállítás fontossága; |
| --- | --- |

(vi)

a helyes ülés és szemmagasság-beállítás fontossága;

| (vii) | a vizuális referencia romlása folytán szükségessé váló tevékenység; |
| --- | --- |

(vii)

a vizuális referencia romlása folytán szükségessé váló tevékenység;

| (viii) | a személyzet feladatainak megosztása a fenti (i)-(iv) és (vi) albekezdéseknek megfelelő eljárások végrehajtásában, hogy a parancsnok főleg a felügyeletre és döntéshozatalra koncentrálhasson; |
| --- | --- |

(viii)

a személyzet feladatainak megosztása a fenti (i)-(iv) és (vi) albekezdéseknek megfelelő eljárások végrehajtásában, hogy a parancsnok főleg a felügyeletre és döntéshozatalra koncentrálhasson;

| (ix) | az a követelmény, hogy minden magassági figyelmeztetés 200 láb alatt a rádiós magasságmérőn alapuljon és hogy egy pilóta folyamatosan figyelje a repülőgép műszereit, amíg a leszállást be nem fejezték; |
| --- | --- |

(ix)

az a követelmény, hogy minden magassági figyelmeztetés 200 láb alatt a rádiós magasságmérőn alapuljon és hogy egy pilóta folyamatosan figyelje a repülőgép műszereit, amíg a leszállást be nem fejezték;

| (x) | az iránysávadó érzékenységi területének (Localiser Sensitive Area) megóvása; |
| --- | --- |

(x)

az iránysávadó érzékenységi területének (Localiser Sensitive Area) megóvása;

| (xi) | a szélsebességre, szélnyírásra, turbulenciára, a kifutópálya szennyezettségére vonatkozó információk és több RVR megállapítás használata; |
| --- | --- |

(xi)

a szélsebességre, szélnyírásra, turbulenciára, a kifutópálya szennyezettségére vonatkozó információk és több RVR megállapítás használata;

| (xii) | gyakorló megközelítések és leszállás eljárásai olyan kifutópályákon, ahol a teljes II és III kategóriájú repülőtéri eljárások nincsenek hatályban; |
| --- | --- |

(xii)

gyakorló megközelítések és leszállás eljárásai olyan kifutópályákon, ahol a teljes II és III kategóriájú repülőtéri eljárások nincsenek hatályban;

| (xiii) | a Légialkalmassági Bizonyítványból eredő üzemeltetési korlátozások; és |
| --- | --- |

(xiii)

a Légialkalmassági Bizonyítványból eredő üzemeltetési korlátozások; és

| (xiv) | információ az ILS siklópályától és/vagy iránysávtól megengedett legnagyobb eltérésről. |
| --- | --- |

(xiv)

információ az ILS siklópályától és/vagy iránysávtól megengedett legnagyobb eltérésről.

Az OPS 1.465 1. függeléke

Minimális látótávolságok VFR üzemeltetésre

| Légtér osztálya | | A B C D E
  (1. megjegyzés) | F G |
| --- | --- | --- | --- |
| | 900 m (3 000 láb) AMSL felett vagy több mint 300 m-rel (1 000 láb) a terep felett, amelyik magasabb | Legfeljebb 900 m (3 000 láb) AMSL-en vagy 300 m-rel (1 000 láb) a terep felett, amelyik magasabb |
| Távolság a felhőtől | | 1 500 m vízszintesen
  300 m (1 000 láb) függőlegesen | Felhőmentes és a felület látható |
| Repülési látótávolság | 8 km legalább 3 050 m (10 000 láb) AMSL-en (2. megjegyzés) 5 km 3 050 m (10 000 láb) AMSL alatt | 5 km (3. megjegyzés) |
| 1. megjegyzés: | VMC minimumok az A osztályú légtérre tájékoztató jelleggel vannak megadva, de nem jelentik a VFR repülések elfogadását az A osztályú légtérben |

Légtér osztálya

A B C D E

(1. megjegyzés)

F G

900 m (3 000 láb) AMSL felett vagy több mint 300 m-rel (1 000 láb) a terep felett, amelyik magasabb

Legfeljebb 900 m (3 000 láb) AMSL-en vagy 300 m-rel (1 000 láb) a terep felett, amelyik magasabb

Távolság a felhőtől

1 500 m vízszintesen

300 m (1 000 láb) függőlegesen

Felhőmentes és a felület látható

Repülési látótávolság

8 km legalább 3 050 m (10 000 láb) AMSL-en (2. megjegyzés) 5 km 3 050 m (10 000 láb) AMSL alatt

5 km (3. megjegyzés)

1. megjegyzés:

VMC minimumok az A osztályú légtérre tájékoztató jelleggel vannak megadva, de nem jelentik a VFR repülések elfogadását az A osztályú légtérben

| 2. megjegyzés: | Ha az átmeneti magasság 3 050 m (10 000 láb) AMSL alatt van, FL 100 használandó a 10 000 láb helyett. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

Ha az átmeneti magasság 3 050 m (10 000 láb) AMSL alatt van, FL 100 használandó a 10 000 láb helyett.

| 3. megjegyzés: | A és B kategóriájú repülőgépek üzemeltethetők 3 000 m-ig terjedő repülési látástávolságokig, ha a megfelelő ATS hatóság engedélyezi az 5 km-nél kisebb repülési látótávolságot, és a körülmények olyanok, hogy a találkozás valószínűsége más forgalommal alacsony és az IAS legfeljebb 140 kt. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

A és B kategóriájú repülőgépek üzemeltethetők 3 000 m-ig terjedő repülési látástávolságokig, ha a megfelelő ATS hatóság engedélyezi az 5 km-nél kisebb repülési látótávolságot, és a körülmények olyanok, hogy a találkozás valószínűsége más forgalommal alacsony és az IAS legfeljebb 140 kt.

F. RÉSZ

TELJESÍTMÉNY – ÁLTALÁNOS RÉSZ

OPS 1.470

Alkalmazhatóság

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a 9-nél nagyobb engedélyezett maximális utasülésszámú vagy 5 700 kg feletti maximális felszálló tömegű többhajtóműves turbólégcsavaros repülőgépeket és valamennyi többhajtóműves sugárhajtású repülőgépet a G résszel (»A« teljesítményosztály) összhangban üzemeltessenek. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a 9-nél nagyobb engedélyezett maximális utasülésszámú vagy 5 700 kg feletti maximális felszálló tömegű többhajtóműves turbólégcsavaros repülőgépeket és valamennyi többhajtóműves sugárhajtású repülőgépet a G résszel (»A« teljesítményosztály) összhangban üzemeltessenek.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a legfeljebb 9 engedélyezett maximális utasülésszámú és legfeljebb 5 700 kg maximális felszállótömegű légcsavaros repülőgépeket a H résszel (»B« teljesítményosztály) összhangban üzemeltessék. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a legfeljebb 9 engedélyezett maximális utasülésszámú és legfeljebb 5 700 kg maximális felszállótömegű légcsavaros repülőgépeket a H résszel (»B« teljesítményosztály) összhangban üzemeltessék.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a dugattyús motorokkal hajtott, 9-nél több engedélyezett maximális utasülésszámú vagy 5 700 kg-ot meghaladó maximális felszálló tömegű repülőgépeket az I résszel (»C« teljesítményosztály) összhangban üzemeltessék. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a dugattyús motorokkal hajtott, 9-nél több engedélyezett maximális utasülésszámú vagy 5 700 kg-ot meghaladó maximális felszálló tömegű repülőgépeket az I résszel (»C« teljesítményosztály) összhangban üzemeltessék.

| (d) | Ahol az egyedi tervezési jellemzők miatt nem mutatható ki teljes megfelelés a vonatkozó résznek (pl. szuperszónikus repülőgépek vagy hidroplánok), az üzemben tartó alkalmazzon elfogadott teljesítmény színvonalakat, amelyek a megfelelő résszel egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak. |
| --- | --- |

(d)

Ahol az egyedi tervezési jellemzők miatt nem mutatható ki teljes megfelelés a vonatkozó résznek (pl. szuperszónikus repülőgépek vagy hidroplánok), az üzemben tartó alkalmazzon elfogadott teljesítmény színvonalakat, amelyek a megfelelő résszel egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak.

OPS 1.475

Általános

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép tömege:






  (1) | a felszállás megkezdésekor; vagy repülés közbeni újratervezés esetén |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép tömege:

(1)

a felszállás megkezdésekor; vagy repülés közbeni újratervezés esetén

| (2) | azon a ponton, ahonnan a módosított repülési terv alkalmazandó, nem nagyobb mint az a tömeg, amellyel betarthatók a megfelelő rész rendelkezései a folytatandó repülésre, figyelembe véve a tömeg várható csökkenését, ahogy a repülés folytatódik, és a speciális követelményben előírt üzemanyag-eldobást. |
| --- | --- |

(2)

azon a ponton, ahonnan a módosított repülési terv alkalmazandó, nem nagyobb mint az a tömeg, amellyel betarthatók a megfelelő rész rendelkezései a folytatandó repülésre, figyelembe véve a tömeg várható csökkenését, ahogy a repülés folytatódik, és a speciális követelményben előírt üzemanyag-eldobást.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben szereplő teljesítményadatokat használják a megfelelő rész követelményei betartásának meghatározásakor, szükség szerint a megfelelő részben leírt módon kiegészítve más adatokkal, amelyek a Hatóság számára elfogadhatóak. A megfelelő részben előírt tényezők használatakor figyelembe vehető valamennyi, a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben már szereplő teljesítmény tényező, hogy a tényezők kétszeres alkalmazását elkerüljék. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben szereplő teljesítményadatokat használják a megfelelő rész követelményei betartásának meghatározásakor, szükség szerint a megfelelő részben leírt módon kiegészítve más adatokkal, amelyek a Hatóság számára elfogadhatóak. A megfelelő részben előírt tényezők használatakor figyelembe vehető valamennyi, a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben már szereplő teljesítmény tényező, hogy a tényezők kétszeres alkalmazását elkerüljék.

| (c) | A megfelelő rész követelményeinek való megfelelés alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni a repülőgép konfigurációját, a környezeti feltételeket és a teljesítményre kedvezőtlen hatással lévő rendszerek üzemeltetését. |
| --- | --- |

(c)

A megfelelő rész követelményeinek való megfelelés alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni a repülőgép konfigurációját, a környezeti feltételeket és a teljesítményre kedvezőtlen hatással lévő rendszerek üzemeltetését.

| (d) | A teljesítmény szempontjából egy nedves kifutópálya, amely nem füves kifutópálya, száraznak tekinthető. |
| --- | --- |

(d)

A teljesítmény szempontjából egy nedves kifutópálya, amely nem füves kifutópálya, száraznak tekinthető.

| (e) | Az üzemben tartó vegye figyelembe az ábrázolási pontosságot, amikor a vonatkozó rész felszállási követelményeinek való megfelelést értékeli. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartó vegye figyelembe az ábrázolási pontosságot, amikor a vonatkozó rész felszállási követelményeinek való megfelelést értékeli.

OPS 1.480

Terminológia

| (a) | Az F, G, H, I és J részekben használt következő kifejezéseknek a következő a jelentése:






  (1) | A rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolság (ASDA). A felszállási nekifutás rendelkezésre álló hossza plusz a végbiztonsági pálya (stopway) hosszúsága, ha ilyen végbiztonsági pályát a megfelelő Hatóság rendelkezésre állónak nyilvánított és az képes a repülőgépnek a fennálló üzemi körülmények közötti tömegét elbírni. |
| --- | --- | --- |

(a)

Az F, G, H, I és J részekben használt következő kifejezéseknek a következő a jelentése:

(1)

A rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolság (ASDA). A felszállási nekifutás rendelkezésre álló hossza plusz a végbiztonsági pálya (stopway) hosszúsága, ha ilyen végbiztonsági pályát a megfelelő Hatóság rendelkezésre állónak nyilvánított és az képes a repülőgépnek a fennálló üzemi körülmények közötti tömegét elbírni.

| (2) | Szennyezett kifutópálya. Egy kifutópálya akkor tekinthető szennyezettnek, ha a használt szükséges hosszon és szélességen a kifutópálya felületének több mint 25 %-át (elkülönült vagy egybefüggő területeken) a következők borítják:






  (i) | Több mint 3 mm (0,125 hüvelyk) mély vízfelület vagy latyak vagy laza hó, amely több mint 3 mm (0,125 hüvelyk) vízzel egyenértékű; |
| --- | --- | --- |

(2)

Szennyezett kifutópálya. Egy kifutópálya akkor tekinthető szennyezettnek, ha a használt szükséges hosszon és szélességen a kifutópálya felületének több mint 25 %-át (elkülönült vagy egybefüggő területeken) a következők borítják:

(i)

Több mint 3 mm (0,125 hüvelyk) mély vízfelület vagy latyak vagy laza hó, amely több mint 3 mm (0,125 hüvelyk) vízzel egyenértékű;

| (ii) | Szilárd tömeggé összenyomódott hó, amely ellenáll a további nyomásnak és felszedéskor egyben marad vagy nagyobb darabokra törik (tömörített hó); vagy |
| --- | --- |

(ii)

Szilárd tömeggé összenyomódott hó, amely ellenáll a további nyomásnak és felszedéskor egyben marad vagy nagyobb darabokra törik (tömörített hó); vagy

| (iii) | Jég, ideértve a nedves jeget. |
| --- | --- |

(iii)

Jég, ideértve a nedves jeget.

| (3) | Nyirkos kifutópálya. Egy kifutópálya akkor tekinthető nyirkosnak, ha a felülete nem száraz, de a nedvesség nem mutat fényes képet. |
| --- | --- |

(3)

Nyirkos kifutópálya. Egy kifutópálya akkor tekinthető nyirkosnak, ha a felülete nem száraz, de a nedvesség nem mutat fényes képet.

| (4) | Száraz kifutópálya. Egy száraz kifutópálya az, amely nem nedves és nem szennyezett, és idetartoznak azok a kifutópályák is, amelyeket speciálisan bordákkal vagy porózus burkolattal láttak el és »gyakorlatilag száraz« fékhatást nyújtó állapotban tartanak akkor is, ha nedvesség van jelen. |
| --- | --- |

(4)

Száraz kifutópálya. Egy száraz kifutópálya az, amely nem nedves és nem szennyezett, és idetartoznak azok a kifutópályák is, amelyeket speciálisan bordákkal vagy porózus burkolattal láttak el és »gyakorlatilag száraz« fékhatást nyújtó állapotban tartanak akkor is, ha nedvesség van jelen.

| (5) | Rendelkezésre álló leszállási úthossz (LDA). A kifutópálya azon hossza, amelyet a megfelelő Hatóság rendelkezésre állónak nyilvánított és amely alkalmas egy repülőgép leszállásának földi kifutására. |
| --- | --- |

(5)

Rendelkezésre álló leszállási úthossz (LDA). A kifutópálya azon hossza, amelyet a megfelelő Hatóság rendelkezésre állónak nyilvánított és amely alkalmas egy repülőgép leszállásának földi kifutására.

| (6) | Engedélyezett maximális utasülésszám. Egy adott repülőgép maximális utasférőhely-kapacitása, pilótaülések és a pilótafülkében lévő ülések, valamint légiutaskísérő ülések kivételével, ha azok vannak, amelyet az üzemben tartó használ, a Hatóság jóváhagyott és amely az Üzemben Tartási Kézikönyvben elő van írva. |
| --- | --- |

(6)

Engedélyezett maximális utasülésszám. Egy adott repülőgép maximális utasférőhely-kapacitása, pilótaülések és a pilótafülkében lévő ülések, valamint légiutaskísérő ülések kivételével, ha azok vannak, amelyet az üzemben tartó használ, a Hatóság jóváhagyott és amely az Üzemben Tartási Kézikönyvben elő van írva.

| (7) | Rendelkezésre álló felszállási úthossz (TODA). A rendelkezésre álló felszállási nekifutás hosszúsága, valamint a rendelkezésre álló felszállási biztonsági sáv hosszúsága. |
| --- | --- |

(7)

Rendelkezésre álló felszállási úthossz (TODA). A rendelkezésre álló felszállási nekifutás hosszúsága, valamint a rendelkezésre álló felszállási biztonsági sáv hosszúsága.

| (8) | Felszálló tömeg. A repülőgép felszálló tömege a felszállási nekifutás megkezdésekor szállított összes tárgyat és személyt beleszámítva vett tömege. |
| --- | --- |

(8)

Felszálló tömeg. A repülőgép felszálló tömege a felszállási nekifutás megkezdésekor szállított összes tárgyat és személyt beleszámítva vett tömege.

| (9) | Rendelkezésre álló felszállási nekifutás hossza (TORA). A kifutópálya azon hosszúsága, amelyet a Hatóság rendelkezésre állónak nyilvánított és amely alkalmas a repülőgép felszálláshoz történő nekifutására. |
| --- | --- |

(9)

Rendelkezésre álló felszállási nekifutás hossza (TORA). A kifutópálya azon hosszúsága, amelyet a Hatóság rendelkezésre állónak nyilvánított és amely alkalmas a repülőgép felszálláshoz történő nekifutására.

| (10) | Nedves kifutópálya. Egy kifutópályát akkor tekintenek nedvesnek, ha a kifutópálya felületét a fenti (a) pont (2) albekezdésében leírtnál kevesebb víz vagy azzal egyenértékű közeg borítja vagy ha elegendő nedvesség van a kifutópályán, hogy fényvisszaverőnek látsszék, de nincsenek jelentős területek álló vízzel borítva. |
| --- | --- |

(10)

Nedves kifutópálya. Egy kifutópályát akkor tekintenek nedvesnek, ha a kifutópálya felületét a fenti (a) pont (2) albekezdésében leírtnál kevesebb víz vagy azzal egyenértékű közeg borítja vagy ha elegendő nedvesség van a kifutópályán, hogy fényvisszaverőnek látsszék, de nincsenek jelentős területek álló vízzel borítva.

| (b) | A »gyorsulási-megállási távolság«, a »felszállási úthossz«, »felszálló pálya«, »nettó felszállási repülési pálya«, »nettó repülési útvonal útközben egy üzemképtelen hajtóművel« és a »nettó repülési útvonal útközben két üzemképtelen hajtóművel« jelentését a repülőgép vonatkozásában azon légialkalmassági követelmények határozzák meg, amelyek keretében a repülőgépet bizonyítvánnyal ellátták, vagy ahogy azokat a Hatóság előírja, ha úgy találja, hogy a definíció nem megfelelő a teljesítményhez kapcsolódó üzemeltetési korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(b)

A »gyorsulási-megállási távolság«, a »felszállási úthossz«, »felszálló pálya«, »nettó felszállási repülési pálya«, »nettó repülési útvonal útközben egy üzemképtelen hajtóművel« és a »nettó repülési útvonal útközben két üzemképtelen hajtóművel« jelentését a repülőgép vonatkozásában azon légialkalmassági követelmények határozzák meg, amelyek keretében a repülőgépet bizonyítvánnyal ellátták, vagy ahogy azokat a Hatóság előírja, ha úgy találja, hogy a definíció nem megfelelő a teljesítményhez kapcsolódó üzemeltetési korlátozásoknak.

G. RÉSZ

»A« TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY

OPS 1.485

Általános

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatokat az ezen rész követelményei betartásának meghatározásakor szükség szerint egészítsék ki a megfelelő részben leírt módon a Hatóság számára elfogadható más adatokkal, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítmény adatok nem elegendőek az alábbiakhoz hasonló tételek tekintetében:






  (1) | számolva az ésszerűen várható kedvezőtlen üzemeltetési körülményekkel, mint a fel- és leszállás szennyezett kifutópályákon; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatokat az ezen rész követelményei betartásának meghatározásakor szükség szerint egészítsék ki a megfelelő részben leírt módon a Hatóság számára elfogadható más adatokkal, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítmény adatok nem elegendőek az alábbiakhoz hasonló tételek tekintetében:

(1)

számolva az ésszerűen várható kedvezőtlen üzemeltetési körülményekkel, mint a fel- és leszállás szennyezett kifutópályákon; és

| (2) | a hajtómű meghibásodásának figyelembe vétele a repülés összes fázisában. |
| --- | --- |

(2)

a hajtómű meghibásodásának figyelembe vétele a repülés összes fázisában.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy nedves és szennyezett kifutópálya esetében a Hatóság számára elfogadható, a nagy repülőgépek Légialkalmassági Bizonyítvánnyal való ellátására vonatkozó követelményeivel összhangban meghatározott vagy azokkal egyenértékű teljesítmény adatokat használjanak. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy nedves és szennyezett kifutópálya esetében a Hatóság számára elfogadható, a nagy repülőgépek Légialkalmassági Bizonyítvánnyal való ellátására vonatkozó követelményeivel összhangban meghatározott vagy azokkal egyenértékű teljesítmény adatokat használjanak.

OPS 1.490

Felszállás

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben a felszállásra kijelölt repülőtér barometrikus/nyomás magasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb felszálló tömeget. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben a felszállásra kijelölt repülőtér barometrikus/nyomás magasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb felszálló tömeget.

| (b) | Az üzemben tartó a legnagyobb engedélyezett felszálló tömeg meghatározásakor tartsa be a következő előírásokat:






  (1) | A gyorsulási-megállási távolság nem haladhatja meg a rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolságot; |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó a legnagyobb engedélyezett felszálló tömeg meghatározásakor tartsa be a következő előírásokat:

(1)

A gyorsulási-megállási távolság nem haladhatja meg a rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolságot;

| (2) | A felszállási úthossz nem haladhatja meg a rendelkezésre álló felszállási úthosszat, és a felszállási biztonsági sáv hossza nem haladhatja meg a rendelkezésre álló felszálló pálya felét; |
| --- | --- |

(2)

A felszállási úthossz nem haladhatja meg a rendelkezésre álló felszállási úthosszat, és a felszállási biztonsági sáv hossza nem haladhatja meg a rendelkezésre álló felszálló pálya felét;

| (3) | A nekifutás hossza nem haladhatja meg a rendelkezésre álló nekifutási hosszat; |
| --- | --- |

(3)

A nekifutás hossza nem haladhatja meg a rendelkezésre álló nekifutási hosszat;

| (4) | A jelen bekezdés alkalmazásával kell bemutatni, hogy azonos V1 értéket használnak megszakított és folytatott felszállás esetén; és |
| --- | --- |

(4)

A jelen bekezdés alkalmazásával kell bemutatni, hogy azonos V1 értéket használnak megszakított és folytatott felszállás esetén; és

| (5) | Egy nedves vagy szennyezett kifutópályán a felszálló tömeg nem haladhatja meg a száraz kifutópályára ugyanolyan körülmények közötti felszállásra engedélyezettet. |
| --- | --- |

(5)

Egy nedves vagy szennyezett kifutópályán a felszálló tömeg nem haladhatja meg a száraz kifutópályára ugyanolyan körülmények közötti felszállásra engedélyezettet.

| (c) | A fenti (b) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:






  (1) | a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát; |
| --- | --- | --- |

(c)

A fenti (b) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:

(1)

a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát;

| (2) | a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; |
| --- | --- |

(2)

a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet;

| (3) | a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát; |
| --- | --- |

(3)

a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát;

| (4) | a kifutópálya lejtését a felszállás irányába; |
| --- | --- |

(4)

a kifutópálya lejtését a felszállás irányába;

| (5) | a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át; és |
| --- | --- |

(5)

a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át; és

| (6) | a kifutópályahossz elvesztését a repülőgép felszállás előtti egyenesbe állítása miatt, ha felmerül. |
| --- | --- |

(6)

a kifutópályahossz elvesztését a repülőgép felszállás előtti egyenesbe állítása miatt, ha felmerül.

OPS 1.495

Felszállási akadálymentesség

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nettó felszállási repülési útvonal legalább 35 láb függőleges távolsággal vagy legalább 90 m plusz 0.125*D vízszintes távolsággal elkerül minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől vagy a felszállási úthossz végétől ha a rendelkezésre álló felszállási úthossz vége előtt egy fordulót terveznek. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125*D vízszintes akadálymentesség távolsága. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a nettó felszállási repülési útvonal legalább 35 láb függőleges távolsággal vagy legalább 90 m plusz 0.125*D vízszintes távolsággal elkerül minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől vagy a felszállási úthossz végétől ha a rendelkezésre álló felszállási úthossz vége előtt egy fordulót terveznek. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125*D vízszintes akadálymentesség távolsága.

| (b) | A fenti (a) albekezdés alkalmazásának bemutatásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:






  (1) | a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés alkalmazásának bemutatásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:

(1)

a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor;

| (2) | a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát; |
| --- | --- |

(2)

a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát;

| (3) | a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; és |
| --- | --- |

(3)

a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; és

| (4) | a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át. |
| --- | --- |

(4)

a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át.

| (c) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:






  (1) | a pálya változtatásai (track) nem engedélyezettek addig a pontig, amíg a nettó felszállási repülési útvonal el nem éri a szárny-fesztávolság felének megfelelő magasságot és legalább 50 lábat a rendelkezésre álló felszállási pálya magassága felett. Ezután 400 láb magasságig feltételezendő, hogy a repülőgép dőlésszöge nem lesz 15°-nál több. 400 láb felett 15°-nál nagyobb, de legfeljebb 25°-os dőlésszög tervezhető; |
| --- | --- | --- |

(c)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:

(1)

a pálya változtatásai (track) nem engedélyezettek addig a pontig, amíg a nettó felszállási repülési útvonal el nem éri a szárny-fesztávolság felének megfelelő magasságot és legalább 50 lábat a rendelkezésre álló felszállási pálya magassága felett. Ezután 400 láb magasságig feltételezendő, hogy a repülőgép dőlésszöge nem lesz 15°-nál több. 400 láb felett 15°-nál nagyobb, de legfeljebb 25°-os dőlésszög tervezhető;

| (2) | a nettó felszállási repülési pálya bármely pontjának, amelyen a repülőgép dőlésszöge 15°-nál nagyobb, minden, ennek a pontnak az (a), (d) és (e) albekezdéseiben előírt vízszintes távolságokon belüli akadályt legalább 50 áb függőleges térközzel kell elkerülnie; és |
| --- | --- |

(2)

a nettó felszállási repülési pálya bármely pontjának, amelyen a repülőgép dőlésszöge 15°-nál nagyobb, minden, ennek a pontnak az (a), (d) és (e) albekezdéseiben előírt vízszintes távolságokon belüli akadályt legalább 50 áb függőleges térközzel kell elkerülnie; és

| (3) | az üzemben tartónak alkalmaznia kell a Hatóság által jóváhagyott speciális eljárásokat 200 láb és 400 láb között 20°, és 400 láb felett legfeljebb 30°-os megnövelt dőlésszögek használata esetén (Lásd az OPS 1.495 (c) pont (3) albekezdésének 1. függelékét). |
| --- | --- |

(3)

az üzemben tartónak alkalmaznia kell a Hatóság által jóváhagyott speciális eljárásokat 200 láb és 400 láb között 20°, és 400 láb felett legfeljebb 30°-os megnövelt dőlésszögek használata esetén (Lásd az OPS 1.495 (c) pont (3) albekezdésének 1. függelékét).

| (4) | Megfelelő tartalékot kell biztosítani a dőlésszögnek az üzemi sebességre és a repülési útvonalra gyakorolt hatására, beleértve a megnövekedett üzemi sebesség miatti távolságnöveléseket. |
| --- | --- |

(4)

Megfelelő tartalékot kell biztosítani a dőlésszögnek az üzemi sebességre és a repülési útvonalra gyakorolt hatására, beleértve a megnövekedett üzemi sebesség miatti távolságnöveléseket.

| (d) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat (track), az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:






  (1) | 300 m, ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy |
| --- | --- | --- |

(d)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat (track), az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:

(1)

300 m, ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy

| (2) | 600 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén. |
| --- | --- |

(2)

600 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén.

| (e) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal (track) 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:






  (1) | 600 m, ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy |
| --- | --- | --- |

(e)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal (track) 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:

(1)

600 m, ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy

| (2) | 900 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén. |
| --- | --- |

(2)

900 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén.

| (f) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az előre nem látható körülményekre, hogy megfeleljen az OPS 1.495 követelményeinek és biztonságos útvonalat biztosítson, amely elkerüli az akadályokat, hogy a repülőgép vagy be tudja tartani az OPS 1.500 repülés közbeni előírásait, vagy szálljon le a kiinduló repülőtéren, vagy egy felszállási kitérő repülőtéren. |
| --- | --- |

(f)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az előre nem látható körülményekre, hogy megfeleljen az OPS 1.495 követelményeinek és biztonságos útvonalat biztosítson, amely elkerüli az akadályokat, hogy a repülőgép vagy be tudja tartani az OPS 1.500 repülés közbeni előírásait, vagy szálljon le a kiinduló repülőtéren, vagy egy felszállási kitérő repülőtéren.

OPS 1.500

Útközben – Egy hajtómű üzemképtelensége

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülés közben várható meteorológiai körülményeknek megfelelő, a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott, útközben egy üzemképtelen hajtóművel teljesítendő nettó repülési útvonal adatai teljesítsék vagy a (b) vagy a (c) albekezdés követelményeit az útvonal minden pontján. A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív 1 500 lábbal azon repülőtér fölött, ahol a hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. A jégtelenítő rendszerek működését igénylő meteorológiai körülmények között figyelembe kell venni használatuk hatását a nettó repülési útvonalra. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülés közben várható meteorológiai körülményeknek megfelelő, a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott, útközben egy üzemképtelen hajtóművel teljesítendő nettó repülési útvonal adatai teljesítsék vagy a (b) vagy a (c) albekezdés követelményeit az útvonal minden pontján. A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív 1 500 lábbal azon repülőtér fölött, ahol a hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. A jégtelenítő rendszerek működését igénylő meteorológiai körülmények között figyelembe kell venni használatuk hatását a nettó repülési útvonalra.

| (b) | A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív legalább 1 000 m magasságon a terep és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadály fölött. |
| --- | --- |

(b)

A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív legalább 1 000 m magasságon a terep és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadály fölött.

| (c) | A nettó repülési útvonal biztosítsa a repülőgép számára a repülés folytatását az utazórepülés magasságáról arra a repülőtérre, ahol a leszállás végrehajtható az OPS 1.515 és 1.520 közül az alkalmazható előírásai szerint úgy, hogy a nettó repülési útvonal legalább 2 000 láb függőleges távolságra elkerülje a terepet és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt, az alábbi (1)-(4) pontokban leírtakkal összhangban:






  (1) | A hajtómű meghibásodását az útvonal legkritikusabb pontján kell feltételezni; |
| --- | --- | --- |

(c)

A nettó repülési útvonal biztosítsa a repülőgép számára a repülés folytatását az utazórepülés magasságáról arra a repülőtérre, ahol a leszállás végrehajtható az OPS 1.515 és 1.520 közül az alkalmazható előírásai szerint úgy, hogy a nettó repülési útvonal legalább 2 000 láb függőleges távolságra elkerülje a terepet és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt, az alábbi (1)-(4) pontokban leírtakkal összhangban:

(1)

A hajtómű meghibásodását az útvonal legkritikusabb pontján kell feltételezni;

| (2) | Figyelembe kell venni a szél hatását a repülési útvonalra; |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe kell venni a szél hatását a repülési útvonalra;

| (3) | Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges üzemanyagtartalékkal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén; és |
| --- | --- |

(3)

Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges üzemanyagtartalékkal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén; és

| (4) | A repülőtér, ahol a hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik, feleljen meg a következő feltételeknek:






  (i) | Teljesítik a várható leszállási tömeghez tartozó teljesítménykövetelményeket; és |
| --- | --- | --- |

(4)

A repülőtér, ahol a hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik, feleljen meg a következő feltételeknek:

(i)

Teljesítik a várható leszállási tömeghez tartozó teljesítménykövetelményeket; és

| (ii) | Az időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok bármely kombinációja és a repülőtéri állapotjelentések azt jelzik, hogy a leszállás becsült időpontjában biztonságos leszállást lehet végrehajtani. |
| --- | --- |

(ii)

Az időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok bármely kombinációja és a repülőtéri állapotjelentések azt jelzik, hogy a leszállás becsült időpontjában biztonságos leszállást lehet végrehajtani.

| (d) | Az OPS 1.500-nak való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti (b) és (c) albekezdések szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet. |
| --- | --- |

(d)

Az OPS 1.500-nak való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti (b) és (c) albekezdések szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet.

OPS 1.505

Útközben – Három vagy több hajtóműves repülőgépek, két hajtómű üzemképtelen

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy három vagy több hajtóművel rendelkező repülőgép szándékolt pályáján sehol sem lesz az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, kivéve, ha megfelel az alábbi (b)-(f) albekezdéseknek. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy három vagy több hajtóművel rendelkező repülőgép szándékolt pályáján sehol sem lesz az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, kivéve, ha megfelel az alábbi (b)-(f) albekezdéseknek.

| (b) | A nettó repülési útvonal szakaszának két üzemképtelen hajtóművel adatai tegyék lehetővé, hogy a repülőgép folytassa a repülést a várható meteorológiai körülmények között attól a ponttól, ahol a két hajtómű egyszerre jelentkező meghibásodását feltételezik, egy olyan repülőtérre, ahol le lehet szállni és teljesen meg lehet állni a két üzemképtelen hajtóművel történő leszállásra előírt eljárás használatával. A nettó repülési útvonal legalább 2 000 láb függőleges távolságra kerülje el a terepet és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt. A jégtelenítő rendszerek működését igénylő meteorológiai körülmények között és magasságokon figyelembe kell venni használatuk hatását a nettó repülési útvonalra. Ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet, az üzemben tartó növelje meg a fenti szélességi határokat 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre). |
| --- | --- |

(b)

A nettó repülési útvonal szakaszának két üzemképtelen hajtóművel adatai tegyék lehetővé, hogy a repülőgép folytassa a repülést a várható meteorológiai körülmények között attól a ponttól, ahol a két hajtómű egyszerre jelentkező meghibásodását feltételezik, egy olyan repülőtérre, ahol le lehet szállni és teljesen meg lehet állni a két üzemképtelen hajtóművel történő leszállásra előírt eljárás használatával. A nettó repülési útvonal legalább 2 000 láb függőleges távolságra kerülje el a terepet és az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt. A jégtelenítő rendszerek működését igénylő meteorológiai körülmények között és magasságokon figyelembe kell venni használatuk hatását a nettó repülési útvonalra. Ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet, az üzemben tartó növelje meg a fenti szélességi határokat 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre).

| (c) | A két hajtómű meghibásodását az útvonal azon szakaszának a legkritikusabb pontján kell feltételezni, amelyen a repülőgép az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek. |
| --- | --- |

(c)

A két hajtómű meghibásodását az útvonal azon szakaszának a legkritikusabb pontján kell feltételezni, amelyen a repülőgép az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek.

| (d) | A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív 1 500 lábbal azon repülőtér fölött, ahol a két hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. |
| --- | --- |

(d)

A nettó repülési útvonal gradiense legyen pozitív 1 500 lábbal azon repülőtér fölött, ahol a két hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik.

| (e) | Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges üzemanyagtartalékkal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges üzemanyagtartalékkal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén.

| (f) | A repülőgép várható tömege azon a helyen, ahol a két hajtómű meghibásodását feltételezik, nem lehet kevesebb annál, ami tartalmazza a repülés folytatásához elegendő üzemanyagot azon repülőtérig, ahol a leszállás végrehajtása várható, valamint a megérkezéshez közvetlenül a leszállási hely fölé legalább 1 500 lábra, majd ezt követően vízszintes repüléshez 15 percig. |
| --- | --- |

(f)

A repülőgép várható tömege azon a helyen, ahol a két hajtómű meghibásodását feltételezik, nem lehet kevesebb annál, ami tartalmazza a repülés folytatásához elegendő üzemanyagot azon repülőtérig, ahol a leszállás végrehajtása várható, valamint a megérkezéshez közvetlenül a leszállási hely fölé legalább 1 500 lábra, majd ezt követően vízszintes repüléshez 15 percig.

OPS 1.510

Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő becsült leszállási időpontban várható magasságra és környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb leszálló tömeget. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő becsült leszállási időpontban várható magasságra és környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb leszálló tömeget.

| (b) | 2,5 %-nál nagyobb megszakított megközelítési gradienssel történő műszeres megközelítések esetén az üzemben tartó győződjön meg arról, hogy a repülőgép várható leszálló tömege lehetővé tesz egy megszakított megközelítést legalább az egy üzemképtelen hajtóművel végzett megszakított megközelítés konfigurációjának és sebességének (lásd a nagy repülőgépek Légialkalmassági Bizonyítvánnyal történő ellátására vonatkozó követelményeit) gradiensével azonos emelkedési gradienssel. Egy alternatív módszer használatát a Hatóságnak kell jóváhagynia. |
| --- | --- |

(b)

2,5 %-nál nagyobb megszakított megközelítési gradienssel történő műszeres megközelítések esetén az üzemben tartó győződjön meg arról, hogy a repülőgép várható leszálló tömege lehetővé tesz egy megszakított megközelítést legalább az egy üzemképtelen hajtóművel végzett megszakított megközelítés konfigurációjának és sebességének (lásd a nagy repülőgépek Légialkalmassági Bizonyítvánnyal történő ellátására vonatkozó követelményeit) gradiensével azonos emelkedési gradienssel. Egy alternatív módszer használatát a Hatóságnak kell jóváhagynia.

| (c) | 200 láb alatti elhatározási magasságú műszeres megközelítésekre az üzemben tartó ellenőrizze, hogy a repülőgép várható leszálló tömege lehetővé tesz-e üzemképtelen kritikus hajtóművel és az átstartoláshoz használt sebességel és konfigurációban egy legalább 2,5 %-os vagy a közzétett mértékű megszakított megközelítés emelkedési gradienst, amelyik nagyobb (lásd a CS AWO 243-at). Egy alternatív módszer használatát a Hatóságnak kell jóváhagynia. |
| --- | --- |

(c)

200 láb alatti elhatározási magasságú műszeres megközelítésekre az üzemben tartó ellenőrizze, hogy a repülőgép várható leszálló tömege lehetővé tesz-e üzemképtelen kritikus hajtóművel és az átstartoláshoz használt sebességel és konfigurációban egy legalább 2,5 %-os vagy a közzétett mértékű megszakított megközelítés emelkedési gradienst, amelyik nagyobb (lásd a CS AWO 243-at). Egy alternatív módszer használatát a Hatóságnak kell jóváhagynia.

OPS 1.515

Leszállás – Száraz kifutópályák

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a cél- és kitérő repülőtéren történő becsült leszállási időpontban az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást (full stop landing)a pályaküszöb fölött 50 lábról:






  (1) | sugárhajtású repülőgépekre a rendelkezésre álló leszállási úthossz 60 %-án belül; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a cél- és kitérő repülőtéren történő becsült leszállási időpontban az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást (full stop landing)a pályaküszöb fölött 50 lábról:

(1)

sugárhajtású repülőgépekre a rendelkezésre álló leszállási úthossz 60 %-án belül; vagy

| (2) | turbólégcsavaros repülőgépekre a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül; |
| --- | --- |

(2)

turbólégcsavaros repülőgépekre a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül;

| (3) | Meredek megközelítési eljárások esetén a Hatóság engedélyezheti a fenti (a) pont (1) és (2) albekezdései közül a megfelelővel összhangban meghatározott leszállási úthossz adatok alkalmazását, 50 láb alatti, de legalább 35 láb ablakmagasságot (screen height) alapul véve. (Lásd az OPS 1.515 (a) pont (3) bekezdésének 1. függelékét); |
| --- | --- |

(3)

Meredek megközelítési eljárások esetén a Hatóság engedélyezheti a fenti (a) pont (1) és (2) albekezdései közül a megfelelővel összhangban meghatározott leszállási úthossz adatok alkalmazását, 50 láb alatti, de legalább 35 láb ablakmagasságot (screen height) alapul véve. (Lásd az OPS 1.515 (a) pont (3) bekezdésének 1. függelékét);

| (4) | A fenti (a) pont (1) és (2) albekezdései betartásának alkalmazásához a Hatóság kivételesen engedélyezheti, ha meggyőződött szükségességéről (lásd az 1. függeléket), rövid leszállási úthossz üzemeltetés használatát az 1. és 2. függelékkel és valamennyi olyan további feltétellel összhangban, amelyeket a Hatóság szükségesnek ítél az adott esetben egy elfogadható biztonsági szint eléréséhez. |
| --- | --- |

(4)

A fenti (a) pont (1) és (2) albekezdései betartásának alkalmazásához a Hatóság kivételesen engedélyezheti, ha meggyőződött szükségességéről (lásd az 1. függeléket), rövid leszállási úthossz üzemeltetés használatát az 1. és 2. függelékkel és valamennyi olyan további feltétellel összhangban, amelyeket a Hatóság szükségesnek ítél az adott esetben egy elfogadható biztonsági szint eléréséhez.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:






  (1) | A magasságot a repülőtéren; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:

(1)

A magasságot a repülőtéren;

| (2) | A szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a hátszél összetevő legalább 150 %-át; és |
| --- | --- |

(2)

A szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a hátszél összetevő legalább 150 %-át; és

| (3) | A kifutópálya lejtését a leszállás irányába, ha +/– 2 %-nál nagyobb. |
| --- | --- |

(3)

A kifutópálya lejtését a leszállás irányába, ha +/– 2 %-nál nagyobb.

| (c) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a következőket kell feltételezni:






  (1) | a repülőgép a legkedvezőbb kifutópályán fog leszállni szélcsendben; és |
| --- | --- | --- |

(c)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a következőket kell feltételezni:

(1)

a repülőgép a legkedvezőbb kifutópályán fog leszállni szélcsendben; és

| (2) | a repülőgép azon a kifutópályán fog leszállni, amelyet a legvalószínűbben kijelölnek a várható szélsebességet és -irányt és a repülőgép földi kiszolgálási jellemzőit és más tényezőket, mint a leszállást segítő eszközöket és a terepet figyelembe véve. |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép azon a kifutópályán fog leszállni, amelyet a legvalószínűbben kijelölnek a várható szélsebességet és -irányt és a repülőgép földi kiszolgálási jellemzőit és más tényezőket, mint a leszállást segítő eszközöket és a terepet figyelembe véve.

| (d) | Ha az üzemben tartó nem tudja betartani a fenti (c) pont (1) albekezdését egy egy kifutópályával rendelkező repülőtérre, ahol a leszállás egy adott szélösszetevőtől függ, egy repülőgép akkor indítható el, ha 2 olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amelyek az (a), (b) és (c) albekezdések teljes betartását teszik lehetővé. A megközelítés megkezdése előtt a célrepülőtéren való leszálláshoz a parancsnok győződjön meg arról, hogy a leszállás az OPS 1.510-nek és a fenti (a) és (b) albekezdéseknek teljesen megfelelően hajtható végre. |
| --- | --- |

(d)

Ha az üzemben tartó nem tudja betartani a fenti (c) pont (1) albekezdését egy egy kifutópályával rendelkező repülőtérre, ahol a leszállás egy adott szélösszetevőtől függ, egy repülőgép akkor indítható el, ha 2 olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amelyek az (a), (b) és (c) albekezdések teljes betartását teszik lehetővé. A megközelítés megkezdése előtt a célrepülőtéren való leszálláshoz a parancsnok győződjön meg arról, hogy a leszállás az OPS 1.510-nek és a fenti (a) és (b) albekezdéseknek teljesen megfelelően hajtható végre.

| (e) | Ha az üzemben tartó nem képes batartani a fenti (c) pont (2) albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az (a), (b) és (c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(e)

Ha az üzemben tartó nem képes batartani a fenti (c) pont (2) albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az (a), (b) és (c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé.

OPS 1.520

Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz az OPS 1.515-tel összhangban meghatározott előírt leszállási úthossznak legalább 115 %-a legyen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz az OPS 1.515-tel összhangban meghatározott előírt leszállási úthossznak legalább 115 %-a legyen.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább a fenti (a) albekezdéssel összhangban megállapított és a jóváhagyott szennyezett leszállási úthossz adatokkal vagy a Hatóság által jóváhagyott egyenértékesükkel megállapított leszállási úthossz legalább 115 %-a közül a nagyobbik legyen. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább a fenti (a) albekezdéssel összhangban megállapított és a jóváhagyott szennyezett leszállási úthossz adatokkal vagy a Hatóság által jóváhagyott egyenértékesükkel megállapított leszállási úthossz legalább 115 %-a közül a nagyobbik legyen.

| (c) | Használható a fenti (a) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.515 (a) pontja által szükséges leszállási úthossz egy nedves kifutópályán, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról nedves kifutópályákra. |
| --- | --- |

(c)

Használható a fenti (a) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.515 (a) pontja által szükséges leszállási úthossz egy nedves kifutópályán, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról nedves kifutópályákra.

| (d) | Használható a fenti (b) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.515 (a) pontja által szükséges leszállási úthossz egy szennyezett kifutópályán, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról szennyezett kifutópályákra. |
| --- | --- |

(d)

Használható a fenti (b) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.515 (a) pontja által szükséges leszállási úthossz egy szennyezett kifutópályán, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról szennyezett kifutópályákra.

| (e) | A fenti (a), (b) és (c) albekezdések betartásának alkalmazásakor az OPS 1.515 kritériumait kell megfelelően alkalmazni, kivéve, hogy a fenti (b) albekezdésre nem kell alkalmazni az OPS 1.515 (a) pont (1) és (2) albekezdéseit. |
| --- | --- |

(e)

A fenti (a), (b) és (c) albekezdések betartásának alkalmazásakor az OPS 1.515 kritériumait kell megfelelően alkalmazni, kivéve, hogy a fenti (b) albekezdésre nem kell alkalmazni az OPS 1.515 (a) pont (1) és (2) albekezdéseit.

Az OPS 1.495 (c) pont (3) albekezdés 1. függeléke

Megnövelt dőlésszögek jóváhagyása

| (a) | Külön jóváhagyást igénylő megnövelt dőlésszögek használatához a következő feltételeknek kell megfelelni:






  (1) | A Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazzon jóváhagyott adatokat az üzemi sebesség és adatok szükséges növelésére, hogy lehetővé tegye a repülési útvonal megszerkesztését a megnövelt dőlésszögek és sebességek figyelembevételével. |
| --- | --- | --- |

(a)

Külön jóváhagyást igénylő megnövelt dőlésszögek használatához a következő feltételeknek kell megfelelni:

(1)

A Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazzon jóváhagyott adatokat az üzemi sebesség és adatok szükséges növelésére, hogy lehetővé tegye a repülési útvonal megszerkesztését a megnövelt dőlésszögek és sebességek figyelembevételével.

| (2) | Vizuális útmutatás álljon rendelkezésre a navigálás pontosságához. |
| --- | --- |

(2)

Vizuális útmutatás álljon rendelkezésre a navigálás pontosságához.

| (3) | Az időjárási minimumokat és szél határértékeket elő kell írni és a Hatóságnak jóvá kell hagyni minden kifutópályára. |
| --- | --- |

(3)

Az időjárási minimumokat és szél határértékeket elő kell írni és a Hatóságnak jóvá kell hagyni minden kifutópályára.

| (4) | Oktatás az OPS 1.975-tel összhangban. |
| --- | --- |

(4)

Oktatás az OPS 1.975-tel összhangban.

Az OPS 1.515 (a) pont (3) albekezdés 1. függeléke

Meredek megközelítési eljárások

| (a) | A hatóság jóváhagyhatja meredek megközelítési eljárások alkalmazását 4,5°-os, vagy ennél nagyobb siklópálya szögekkel, 50 láb alatti de legalább 35 láb ablakmagasság (screen height) esetén ha a következő feltételek teljesülnek:






  (1) | A repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő a legnagyobb jóváhagyott siklópálya szöget, valamennyi többi korlátozást, a normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat a meredek megközelítéshez úgy mint a repülőtér hosszadatainak a módosításait meredek megközelítési feltételek alkalmazásakor; |
| --- | --- | --- |

(a)

A hatóság jóváhagyhatja meredek megközelítési eljárások alkalmazását 4,5°-os, vagy ennél nagyobb siklópálya szögekkel, 50 láb alatti de legalább 35 láb ablakmagasság (screen height) esetén ha a következő feltételek teljesülnek:

(1)

A repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő a legnagyobb jóváhagyott siklópálya szöget, valamennyi többi korlátozást, a normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat a meredek megközelítéshez úgy mint a repülőtér hosszadatainak a módosításait meredek megközelítési feltételek alkalmazásakor;

| (2) | Legalább vizuális siklópálya jelző rendszert magába foglaló alkalmas siklópálya referenciák rendszerének kell rendelkezésre állnia minden repülőtéren, amelyen meredek megközelítési eljárásokat szándékoznak alkalmazni; és |
| --- | --- |

(2)

Legalább vizuális siklópálya jelző rendszert magába foglaló alkalmas siklópálya referenciák rendszerének kell rendelkezésre állnia minden repülőtéren, amelyen meredek megközelítési eljárásokat szándékoznak alkalmazni; és

| (3) | Elő kell írni és jóvá kell hagyni az időjárási minimumokat minden meredek megközelítéshez használandó kifutópályára. A következőket kell figyelembe venni:






  (i) | az akadályok helyzetét; |
| --- | --- | --- |

(3)

Elő kell írni és jóvá kell hagyni az időjárási minimumokat minden meredek megközelítéshez használandó kifutópályára. A következőket kell figyelembe venni:

(i)

az akadályok helyzetét;

| (ii) | a siklópálya referencia és a kifutópálya útmutatások (guidance) típusát, mint amilyenek a vizuális segédeszközök, MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB; |
| --- | --- |

(ii)

a siklópálya referencia és a kifutópálya útmutatások (guidance) típusát, mint amilyenek a vizuális segédeszközök, MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB;

| (iii) | a DH-n és MDA-n szükséges minimális vizuális referenciát; |
| --- | --- |

(iii)

a DH-n és MDA-n szükséges minimális vizuális referenciát;

| (iv) | a rendelkezésre álló fedélzeti berendezéseket; |
| --- | --- |

(iv)

a rendelkezésre álló fedélzeti berendezéseket;

| (v) | a pilóták minősítését és speciális szoktatását a repülőtérhez (special aerodrome familiarisation); |
| --- | --- |

(v)

a pilóták minősítését és speciális szoktatását a repülőtérhez (special aerodrome familiarisation);

| (vi) | a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásait és eljárásait; és |
| --- | --- |

(vi)

a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásait és eljárásait; és

| (vii) | a megszakított megközelítés kritériumait. |
| --- | --- |

(vii)

a megszakított megközelítés kritériumait.

Az OPS 1.515 (a) pont (4) albekezdés 1. függeléke

Rövid leszállási úthossz üzemeltetés

| (a) | A OPS 1. 515 (a)(4) albekezdésének alkalmazásában az engedélyezett leszálló tömeg kiszámításához használt távolság a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszát plusz a rendelkezésre álló közölt leszállási úthosszat tartalmazza. A Hatóság a következő feltételekkel összhangban engedélyezheti ezt az üzemeltetést:






  (1) | A rövid úthosszú leszállási üzemeltetés szükségességének bemutatása. Az üzemeltetésre világos közérdeknek és üzemeltetési szükségességnek kell fennállnia, vagy a repülőtér távoli volta, vagy a kifutópálya meghosszabbításának fizikai korlátai miatt. |
| --- | --- | --- |

(a)

A OPS 1. 515 (a)(4) albekezdésének alkalmazásában az engedélyezett leszálló tömeg kiszámításához használt távolság a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszát plusz a rendelkezésre álló közölt leszállási úthosszat tartalmazza. A Hatóság a következő feltételekkel összhangban engedélyezheti ezt az üzemeltetést:

(1)

A rövid úthosszú leszállási üzemeltetés szükségességének bemutatása. Az üzemeltetésre világos közérdeknek és üzemeltetési szükségességnek kell fennállnia, vagy a repülőtér távoli volta, vagy a kifutópálya meghosszabbításának fizikai korlátai miatt.

| (2) | Repülőgép és üzemeltetési fetételek.






  (i) | A rövid úthosszú leszállási üzemeltetést csak olyan repülőgépekre hagyják jóvá, amelyeken a függőleges távolság a pilóta szemének látósugara és a kerekek legalacsonyabb részének pályája között a repülőgép normál siklópályáján nem haladja meg a 3 métert. |
| --- | --- | --- |

(2)

Repülőgép és üzemeltetési fetételek.

(i)

A rövid úthosszú leszállási üzemeltetést csak olyan repülőgépekre hagyják jóvá, amelyeken a függőleges távolság a pilóta szemének látósugara és a kerekek legalacsonyabb részének pályája között a repülőgép normál siklópályáján nem haladja meg a 3 métert.

| (ii) | A repülőtéri üzemeltetési minimumok megállapításakor a látótávolság/RVR nem lehet 1,5 km-nél kisebb. Emellett a szélre vonatkozó korlátozásokat elő kell írni az Üzemben Tartási Kézikönyvben. |
| --- | --- |

(ii)

A repülőtéri üzemeltetési minimumok megállapításakor a látótávolság/RVR nem lehet 1,5 km-nél kisebb. Emellett a szélre vonatkozó korlátozásokat elő kell írni az Üzemben Tartási Kézikönyvben.

| (iii) | A pilóták minimális gyakorlatát, az oktatási követelményeket és a speciális szoktatást a repülőtérhez (special aerodrome familiarisation) ilyen üzemeltetésre az Üzemben Tartási Kézikönyvben kell előírni. |
| --- | --- |

(iii)

A pilóták minimális gyakorlatát, az oktatási követelményeket és a speciális szoktatást a repülőtérhez (special aerodrome familiarisation) ilyen üzemeltetésre az Üzemben Tartási Kézikönyvben kell előírni.

| (3) | Feltételezendő, hogy a biztonságosnak nyilvánított terület kezdete fölötti keresztezési magasság 50 láb. |
| --- | --- |

(3)

Feltételezendő, hogy a biztonságosnak nyilvánított terület kezdete fölötti keresztezési magasság 50 láb.

| (4) | További feltételek. A Hatóság előírhat olyan további feltételeket, amelyeket szükségesnek ítél meg a biztonságos üzemeltetéshez figyelembe véve a repülőgéptípus jellemzőit, a megközelítési terület domborzati jellemzőit, a rendelkezésre álló megközelítési segédeszközöket és a megszakított megközelítés/meggátolt leszállás (baulked landing) megfontolásait. Ilyen további feltétel lehet például a VASI/PAPI típusú vizuális lejtésjelző rendszer (slope indicator system) előírása. |
| --- | --- |

(4)

További feltételek. A Hatóság előírhat olyan további feltételeket, amelyeket szükségesnek ítél meg a biztonságos üzemeltetéshez figyelembe véve a repülőgéptípus jellemzőit, a megközelítési terület domborzati jellemzőit, a rendelkezésre álló megközelítési segédeszközöket és a megszakított megközelítés/meggátolt leszállás (baulked landing) megfontolásait. Ilyen további feltétel lehet például a VASI/PAPI típusú vizuális lejtésjelző rendszer (slope indicator system) előírása.

Az OPS 1.515 (a) pont (4) albekezdés 2. függeléke

Repülőtér kritériumai a rövid úthosszú leszálláshoz

| (a) | A biztonságos terület használatát a repülőtéri hatóságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(a)

A biztonságos terület használatát a repülőtéri hatóságnak jóvá kell hagynia.

| (b) | Az 1.515 (a) pont (4) albekezdés és ezen függelék előírásai szerint a biztonságosnak nyilvánított terület használható hossza nem haladhatja meg a 90 métert. |
| --- | --- |

(b)

Az 1.515 (a) pont (4) albekezdés és ezen függelék előírásai szerint a biztonságosnak nyilvánított terület használható hossza nem haladhatja meg a 90 métert.

| (c) | A biztonságosnak nyilvánított terület szélessége legalább a kifutópálya szélességének kétszerese és a szárnyfesztávolság kétszerese közül a nagyobbik legyen a meghosszabbított kifutópálya középvonalától számítva. |
| --- | --- |

(c)

A biztonságosnak nyilvánított terület szélessége legalább a kifutópálya szélességének kétszerese és a szárnyfesztávolság kétszerese közül a nagyobbik legyen a meghosszabbított kifutópálya középvonalától számítva.

| (d) | A biztonságosnak nyilvánított területnek mentesnek kell lennie az akadályoktól és bemélyedésektől, amelyek veszélyeztetnének egy, a kifutópályát alácélzó (undershooting) repülőgépet és a biztonságosnak nyilvánított területen nem lehet semmilyen mozgó tárgy amíg a kifutópályát rövid úthosszú leszállási üzemeltetésre használják. |
| --- | --- |

(d)

A biztonságosnak nyilvánított területnek mentesnek kell lennie az akadályoktól és bemélyedésektől, amelyek veszélyeztetnének egy, a kifutópályát alácélzó (undershooting) repülőgépet és a biztonságosnak nyilvánított területen nem lehet semmilyen mozgó tárgy amíg a kifutópályát rövid úthosszú leszállási üzemeltetésre használják.

| (e) | A biztonságosnak nyilvánított terület lejtése nem haladhatja meg felfelé az 5 %-ot és lefelé a 2 %-ot a leszállás irányában. |
| --- | --- |

(e)

A biztonságosnak nyilvánított terület lejtése nem haladhatja meg felfelé az 5 %-ot és lefelé a 2 %-ot a leszállás irányában.

| (f) | Ennek az üzemeltetésnek a céljaira az OPS 1.480 (a) pont (5) albekezdésének nyomószilárdsági követelményét nem kell alkalmazni a biztonságosnak nyilvánított területre. |
| --- | --- |

(f)

Ennek az üzemeltetésnek a céljaira az OPS 1.480 (a) pont (5) albekezdésének nyomószilárdsági követelményét nem kell alkalmazni a biztonságosnak nyilvánított területre.

H. RÉSZ

»B« TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY

OPS 1.525

Általános

| (a) | Az üzemben tartó ne üzemeltessen egy hajtóműves repülőgépet:






  (1) | éjszaka; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó ne üzemeltessen egy hajtóműves repülőgépet:

(1)

éjszaka; vagy

| (2) | műszeres meteorológiai körülmények között, csak a speciális látva repülési szabályok szerint. |
| --- | --- |

(2)

műszeres meteorológiai körülmények között, csak a speciális látva repülési szabályok szerint.

Megjegyzés: Az egy hajtóműves repülőgépek üzemeltetésének korlátozásait az OPS 1.240 (a) pont (6) albekezdése tárgyalja.

| (b) | Az üzemben tartó egy hajtóműves repülőgépként kezelje azokat a két hajtóműves repülőgépeket, amelyek nem felelnek meg az OPS 1.525 (b) pont 1. függeléke szerinti emelkedési követelményeinek. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó egy hajtóműves repülőgépként kezelje azokat a két hajtóműves repülőgépeket, amelyek nem felelnek meg az OPS 1.525 (b) pont 1. függeléke szerinti emelkedési követelményeinek.

OPS 1.530

Felszállás

| (a) | Az üzemben tartó biztosítsa, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben a felszálláshoz használni szándékozott repülőtér nyomásmagasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt maximális felszálló tömeget. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó biztosítsa, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben a felszálláshoz használni szándékozott repülőtér nyomásmagasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt maximális felszálló tömeget.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt módosítatlan (unfactored) felszállási úthossz ne haladja meg a következőket:






  (1) | Ha egy 1,25-ös tényezővel szorozzák, a rendelkezésre álló nekifutás hosszát; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt módosítatlan (unfactored) felszállási úthossz ne haladja meg a következőket:

(1)

Ha egy 1,25-ös tényezővel szorozzák, a rendelkezésre álló nekifutás hosszát; vagy

| (2) | Ha végbiztonsági pálya (stop way) és/vagy leszállási biztonsági sáv áll rendelkezésre, a következőt:






  (i) | a rendelkezésre álló nekifutás hosszát; |
| --- | --- | --- |

(2)

Ha végbiztonsági pálya (stop way) és/vagy leszállási biztonsági sáv áll rendelkezésre, a következőt:

(i)

a rendelkezésre álló nekifutás hosszát;

| (ii) | ha egy 1,15-ös tényezővel szorozzák, a rendelkezésre álló felszállási úthosszat; és |
| --- | --- |

(ii)

ha egy 1,15-ös tényezővel szorozzák, a rendelkezésre álló felszállási úthosszat; és

| (iii) | ha egy 1.3-as tényezővel szorozzák, a rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolságot. |
| --- | --- |

(iii)

ha egy 1.3-as tényezővel szorozzák, a rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolságot.

| (c) | A fenti (b) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:






  (1) | a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor; |
| --- | --- | --- |

(c)

A fenti (b) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:

(1)

a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor;

| (2) | a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát; |
| --- | --- |

(2)

a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát;

| (3) | a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; |
| --- | --- |

(3)

a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet;

| (4) | a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát |
| --- | --- |

(4)

a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát

| (5) | a kifutópálya lejtését a felszállás irányába és |
| --- | --- |

(5)

a kifutópálya lejtését a felszállás irányába és

| (6) | a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át. |
| --- | --- |

(6)

a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át.

OPS 1.535

Akadálymentesség felszálláskor – Több hajtóműves repülőgépek

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a két vagy több hajtóművel rendelkező repülőgépek jelen albekezdéssel összhangban meghatározott felszállási repülési útvonala függőlegesen legalább 50 láb távolságban vagy vízszintesen legalább 90 m plusz 0.125*D távolságban elkerül minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől vagy a felszállási úthossz végétől, ha a rendelkezésre álló felszállási úthossz vége előtt egy fordulást terveznek, kivéve az alábbi (b) és (c) albekezdések előírásait. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0.125*D vízszintes akadály elkerülési távolság. A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a következőket kell feltételezni:






  (1) | a felszállási repülési útvonal az OPS 1.530 (b) pontja által szükséges felszállási úthossz végén 50 lábbal kezdődik a talajfelszín felett és 1 500 láb magasságban a talajfelszín felett ér véget; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a két vagy több hajtóművel rendelkező repülőgépek jelen albekezdéssel összhangban meghatározott felszállási repülési útvonala függőlegesen legalább 50 láb távolságban vagy vízszintesen legalább 90 m plusz 0.125*D távolságban elkerül minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől vagy a felszállási úthossz végétől, ha a rendelkezésre álló felszállási úthossz vége előtt egy fordulást terveznek, kivéve az alábbi (b) és (c) albekezdések előírásait. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0.125*D vízszintes akadály elkerülési távolság. A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a következőket kell feltételezni:

(1)

a felszállási repülési útvonal az OPS 1.530 (b) pontja által szükséges felszállási úthossz végén 50 lábbal kezdődik a talajfelszín felett és 1 500 láb magasságban a talajfelszín felett ér véget;

| (2) | a repülőgép nem dönthető be, mielőtt a repülőgép el nem érte az 50 láb magasságot e talajfelszín felett és utána a dőlésszög nem haladja meg a 15°-ot; |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép nem dönthető be, mielőtt a repülőgép el nem érte az 50 láb magasságot e talajfelszín felett és utána a dőlésszög nem haladja meg a 15°-ot;

| (3) | a kritikus hajtómű meghibásodása az összes hajtóművel végzett felszállás repülési útvonalának azon pontján következik be, ahol az akadályok elkerülését szolgáló vizuális referenciák elvesztése várható; |
| --- | --- |

(3)

a kritikus hajtómű meghibásodása az összes hajtóművel végzett felszállás repülési útvonalának azon pontján következik be, ahol az akadályok elkerülését szolgáló vizuális referenciák elvesztése várható;

| (4) | a felszállási repülési útvonal gradiense 50 lábtól a feltételezett hajtómű meghibásodásig egyenlő az összes hajtóművel végzett emelkedés és az repülés közbeni konfigurációra történő átmenet átlagos gradiensének 0,77-es tényezővel megszorzott értékével; és |
| --- | --- |

(4)

a felszállási repülési útvonal gradiense 50 lábtól a feltételezett hajtómű meghibásodásig egyenlő az összes hajtóművel végzett emelkedés és az repülés közbeni konfigurációra történő átmenet átlagos gradiensének 0,77-es tényezővel megszorzott értékével; és

| (5) | a felszállási repülési útvonal gradiense a fenti (4) albekezdéssel összhangban elért magasságtól a felszállási repülési útvonal végéig egyenlő az egy üzemképtelen hajtóművel végzett útközbeni emelkedés Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jelzett gradiensével. |
| --- | --- |

(5)

a felszállási repülési útvonal gradiense a fenti (4) albekezdéssel összhangban elért magasságtól a felszállási repülési útvonal végéig egyenlő az egy üzemképtelen hajtóművel végzett útközbeni emelkedés Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jelzett gradiensével.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:






  (1) | 300 m, ha a repülést vizuális útvonalnavigációt lehetővé tevő feltételek között végzik, vagy ha rendelkezésre állnak olyan navigációs segédeszközök, amelyek lehetővé teszik a pilótának, hogy a tervezett repülési útvonalat ugyanazon pontossággal tartsa (Lásd az OPS 1.535 (b) pont (1) és (c) pont (1) albekezdések 1. függelékét); vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:

(1)

300 m, ha a repülést vizuális útvonalnavigációt lehetővé tevő feltételek között végzik, vagy ha rendelkezésre állnak olyan navigációs segédeszközök, amelyek lehetővé teszik a pilótának, hogy a tervezett repülési útvonalat ugyanazon pontossággal tartsa (Lásd az OPS 1.535 (b) pont (1) és (c) pont (1) albekezdések 1. függelékét); vagy

| (2) | 600 m, az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén. |
| --- | --- |

(2)

600 m, az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén.

| (c) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:






  (1) | 600 m vizuális útvonalnavigációt lehetővé tevő feltételek közötti repülés esetén (Lásd az OPS 1.535 (b) pont (1) és (c) pont (1) albekezdések 1. függelékét); |
| --- | --- | --- |

(c)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:

(1)

600 m vizuális útvonalnavigációt lehetővé tevő feltételek közötti repülés esetén (Lásd az OPS 1.535 (b) pont (1) és (c) pont (1) albekezdések 1. függelékét);

| (2) | 900 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén. |
| --- | --- |

(2)

900 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén.

| (d) | A fenti (a), (b) és (c) albekezdéseknek való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:






  (1) | a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor; |
| --- | --- | --- |

(d)

A fenti (a), (b) és (c) albekezdéseknek való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:

(1)

a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor;

| (2) | a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát; |
| --- | --- |

(2)

a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát;

| (3) | a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; és |
| --- | --- |

(3)

a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; és

| (4) | a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át. |
| --- | --- |

(4)

a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át.

OPS 1.540

Útvonal – Több hajtóműves repülőgépek

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép képes a repülésre várható meteorológiai körülmények között és egy hajtómű meghibásodása esetén folytatni a repülést a többi hajtómű legnagyobb előírt folyamatos teljesítménye mellett az Üzemben Tartási Kézikönyvben a biztonságos repülésre előírt vonatkozó legkisebb magasságok felett 1 000 láb magasságig egy olyan repülőtér felett, amelyen a teljesíteni tudják a teljesítménykövetelményeket. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép képes a repülésre várható meteorológiai körülmények között és egy hajtómű meghibásodása esetén folytatni a repülést a többi hajtómű legnagyobb előírt folyamatos teljesítménye mellett az Üzemben Tartási Kézikönyvben a biztonságos repülésre előírt vonatkozó legkisebb magasságok felett 1 000 láb magasságig egy olyan repülőtér felett, amelyen a teljesíteni tudják a teljesítménykövetelményeket.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:






  (1) | Nem szabad feltételezni, hogy a repülőgép magasabban repül annál a magasságnál, ahol az emelkedési sebesség 300 láb/perc valamennyi hajtómű előirt legnagyobb folyamatos teljesítményen történő működésekor; és |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:

(1)

Nem szabad feltételezni, hogy a repülőgép magasabban repül annál a magasságnál, ahol az emelkedési sebesség 300 láb/perc valamennyi hajtómű előirt legnagyobb folyamatos teljesítményen történő működésekor; és

| (2) | a feltételezett repülés közbeni gradiens egy üzemképtelen hajtóművel való süllyedés vagy emelkedés bruttó gradiense legyen, amelyiket végzik, megnövelve, illetve lecsökkentve egy 0,5 %-os gradienssel. |
| --- | --- |

(2)

a feltételezett repülés közbeni gradiens egy üzemképtelen hajtóművel való süllyedés vagy emelkedés bruttó gradiense legyen, amelyiket végzik, megnövelve, illetve lecsökkentve egy 0,5 %-os gradienssel.

OPS 1.542

Útvonal – Egy hajtóműves repülőgépek

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép képes legyen a repülésre várható meteorológiai körülmények között és a hajtómű meghibásodása esetén elérni egy olyan helyre, ahol biztonságos kényszerleszállást lehet végrehajtani. Szárazföldi repülőgépekre egy szárazföldi hely szükséges, kivéve, ha a Hatóság mást hagyott jóvá. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép képes legyen a repülésre várható meteorológiai körülmények között és a hajtómű meghibásodása esetén elérni egy olyan helyre, ahol biztonságos kényszerleszállást lehet végrehajtani. Szárazföldi repülőgépekre egy szárazföldi hely szükséges, kivéve, ha a Hatóság mást hagyott jóvá.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:






  (1) | nem szabad feltételezni, hogy a repülőgép magasabban repül annál a magasságnál, ahol az emelkedési sebesség 300 láb/perc a hajtómű előirt legnagyobb folyamatos teljesítményen történő működésekor; és |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor:

(1)

nem szabad feltételezni, hogy a repülőgép magasabban repül annál a magasságnál, ahol az emelkedési sebesség 300 láb/perc a hajtómű előirt legnagyobb folyamatos teljesítményen történő működésekor; és

| (2) | a feltételezett repülés közbeni gradiens a süllyedés bruttó gradiense legyen, megnövelve egy 0,5 %-os gradienssel. |
| --- | --- |

(2)

a feltételezett repülés közbeni gradiens a süllyedés bruttó gradiense legyen, megnövelve egy 0,5 %-os gradienssel.

OPS 1.545

Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő várható leszállási időpontban várható magasságra és környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb leszálló tömeget.

OPS 1.550

Leszállás – Száraz kifutópálya

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a várható leszállási időpontra az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást a pályaküszöb fölött 50 lábról a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül a cél- és kitérő repülőtéren.






  (1) | A Hatóság engedélyezheti ezzel a bekezdéssel összhangban meghatározott leszállási úthossz adatok alkalmazását, 50 láb alatti, de legalább 35 láb ablakmagasságot (screen height) alapul véve. (Lásd az OPS 1.550 (a) pontjának 1. függelékét); |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a várható leszállási időpontra az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást a pályaküszöb fölött 50 lábról a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül a cél- és kitérő repülőtéren.

(1)

A Hatóság engedélyezheti ezzel a bekezdéssel összhangban meghatározott leszállási úthossz adatok alkalmazását, 50 láb alatti, de legalább 35 láb ablakmagasságot (screen height) alapul véve. (Lásd az OPS 1.550 (a) pontjának 1. függelékét);

| (2) | A Hatóság engedélyezhet rövid leszállási úthosszú üzemeltetést az OPS 1.550 (a) bekezdése 2. függelékének feltételeivel összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság engedélyezhet rövid leszállási úthosszú üzemeltetést az OPS 1.550 (a) bekezdése 2. függelékének feltételeivel összhangban.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:






  (1) | a repülőtér magasságát; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:

(1)

a repülőtér magasságát;

| (2) | az szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a hátszél összetevő legalább 150 %-át. |
| --- | --- |

(2)

az szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a hátszél összetevő legalább 150 %-át.

| (3) | a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát; és |
| --- | --- |

(3)

a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát; és

| (4) | a kifutópálya lejtését a leszállás irányába; |
| --- | --- |

(4)

a kifutópálya lejtését a leszállás irányába;

| (c) | Egy repülőgépnek a fenti (a) albekezdéssel összhangban történő elindításához fel kell tételezni a következőket:






  (1) | a repülőgép a legkedvezőbb kifutópályán fog leszállni szélcsendben; és |
| --- | --- | --- |

(c)

Egy repülőgépnek a fenti (a) albekezdéssel összhangban történő elindításához fel kell tételezni a következőket:

(1)

a repülőgép a legkedvezőbb kifutópályán fog leszállni szélcsendben; és

| (2) | a repülőgép azon a kifutópályán fog leszállni, amelyet a legvalószínűbben kijelölnek a valószínű szélsebességet és -irányt és a repülőgép földi kiszolgálási jellemzőit és más tényezőket, mint a leszállást segítő eszközöket és a terepet figyelembe véve. |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép azon a kifutópályán fog leszállni, amelyet a legvalószínűbben kijelölnek a valószínű szélsebességet és -irányt és a repülőgép földi kiszolgálási jellemzőit és más tényezőket, mint a leszállást segítő eszközöket és a terepet figyelembe véve.

| (d) | Ha az üzemben tartó nem képes batartani a fenti (c) pont (2) albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az (a), (b) és (c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(d)

Ha az üzemben tartó nem képes batartani a fenti (c) pont (2) albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az (a), (b) és (c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé.

OPS 1.555

Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább az OPS 1.550-nel összhangban meghatározott szükséges leszállási úthossz 1,15-ös tényezővel szorzott értéke legyen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább az OPS 1.550-nel összhangban meghatározott szükséges leszállási úthossz 1,15-ös tényezővel szorzott értéke legyen.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a Hatóság számára ezen körülményekre elfogadható adatok használatával meghatározott leszállási úthossz ne haladja meg a rendelkezésre álló leszállási úthosszat. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a feltételezett érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a Hatóság számára ezen körülményekre elfogadható adatok használatával meghatározott leszállási úthossz ne haladja meg a rendelkezésre álló leszállási úthosszat.

| (c) | Használható a fenti (a) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.550 (a) által szükséges leszállási úthossz egy nedves kifutópályán, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról nedves kifutópályákra. |
| --- | --- |

(c)

Használható a fenti (a) albekezdés által előírtnál rövidebb, de legalább az OPS 1.550 (a) által szükséges leszállási úthossz egy nedves kifutópályán, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv specifikus további információt tartalmaz a leszállási úthosszakról nedves kifutópályákra.

Az OPS 1.525 (b) pontjának 1. függeléke

Általános – Felszálló és leszállási emelkedés

(Ennek a függeléknek a követelményei az 1994. március 11-én hatályos JAR-23.63 (c)(1) albekezdésén és a JAR-23.63 (c)(2) albekezdésén alapulnak)

| (a) | Felszálló emelkedés






  (1) | Minden hajtómű működik






  (i) | A felszállás után az emelkedés állandó gradiense legyen legalább 4 % a következők mellett:






  (A) | minden hajtómű felszálló teljesítményen; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

Felszálló emelkedés

(1)

Minden hajtómű működik

(i)

A felszállás után az emelkedés állandó gradiense legyen legalább 4 % a következők mellett:

(A)

minden hajtómű felszálló teljesítményen;

| (B) | a futómű kibocsátva, kivéve, ha a futómű legfeljebb 7 másodperc alatt behúzható, ekkor feltételezhető, hogy be van húzva; |
| --- | --- |

(B)

a futómű kibocsátva, kivéve, ha a futómű legfeljebb 7 másodperc alatt behúzható, ekkor feltételezhető, hogy be van húzva;

| (C) | a fékszárnyak felszálló helyzetben; és |
| --- | --- |

(C)

a fékszárnyak felszálló helyzetben; és

| (D) | az emelkedési sebesség legalább az 1,1 VMC és 1,2 VS1 közül a nagyobb. |
| --- | --- |

(D)

az emelkedési sebesség legalább az 1,1 VMC és 1,2 VS1 közül a nagyobb.

| (2) | Egy üzemképtelen hajtóművel






  (i) | A folyamatos emelkedési gradiens legyen mérhetően pozitív 400 lábbal a felszálló talajfelszín felett a következők mellett:






  (A) | a kritikus hajtómű üzemképtelen és légcsavarja minimális ellenállású (vitorla) helyzetben; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Egy üzemképtelen hajtóművel

(i)

A folyamatos emelkedési gradiens legyen mérhetően pozitív 400 lábbal a felszálló talajfelszín felett a következők mellett:

(A)

a kritikus hajtómű üzemképtelen és légcsavarja minimális ellenállású (vitorla) helyzetben;

| (B) | a megmaradt hajtómű felszálló teljesítményen; |
| --- | --- |

(B)

a megmaradt hajtómű felszálló teljesítményen;

| (C) | a futómű behúzva; |
| --- | --- |

(C)

a futómű behúzva;

| (D) | a fékszárnyak felszálló helyzetben; és |
| --- | --- |

(D)

a fékszárnyak felszálló helyzetben; és

| (E) | az emelkedési sebesség egyenlő az 50 lábnál elérttel. |
| --- | --- |

(E)

az emelkedési sebesség egyenlő az 50 lábnál elérttel.

| (ii) | A folyamatos emelkedési gradiens legalább 0,75 % legyen 1 500 lábbal a felszálló talajfelszín felett a következők mellett:






  (A) | a kritikus hajtómű üzemképtelen és légcsavarja minimális ellenállású helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(ii)

A folyamatos emelkedési gradiens legalább 0,75 % legyen 1 500 lábbal a felszálló talajfelszín felett a következők mellett:

(A)

a kritikus hajtómű üzemképtelen és légcsavarja minimális ellenállású helyzetben;

| (B) | a megmaradt hajtómű legfeljebb maximális folyamatos teljesítményen; |
| --- | --- |

(B)

a megmaradt hajtómű legfeljebb maximális folyamatos teljesítményen;

| (C) | a futómű behúzva; |
| --- | --- |

(C)

a futómű behúzva;

| (D) | a fékszárnyak behúzva; és |
| --- | --- |

(D)

a fékszárnyak behúzva; és

| (E) | az emelkedési sebesség legalább 1,2 VS1. |
| --- | --- |

(E)

az emelkedési sebesség legalább 1,2 VS1.

| (b) | Leszállási emelkedés






  (1) | Minden hajtómű működik






  (i) | A folyamatos emelkedési gradiens legyen legalább 2,5 % a következők mellett:






  (A) | nem nagyobb tolóerő vagy teljesítmény, mint amely 8 másodperccel a teljesítményszabályozóknak a minimális repülési alapteljesítmény-helyzetből történő elmozdításának megkezdése után rendelkezésre áll; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Leszállási emelkedés

(1)

Minden hajtómű működik

(i)

A folyamatos emelkedési gradiens legyen legalább 2,5 % a következők mellett:

(A)

nem nagyobb tolóerő vagy teljesítmény, mint amely 8 másodperccel a teljesítményszabályozóknak a minimális repülési alapteljesítmény-helyzetből történő elmozdításának megkezdése után rendelkezésre áll;

| (B) | a futómű kibocsátott helyzetben; |
| --- | --- |

(B)

a futómű kibocsátott helyzetben;

| (C) | a fékszárnyak leszállási helyzetben; és |
| --- | --- |

(C)

a fékszárnyak leszállási helyzetben; és

| (D) | az emelkedési sebesség egyenlő VREF-fel. |
| --- | --- |

(D)

az emelkedési sebesség egyenlő VREF-fel.

| (2) | Egy hajtómű üzemképtelen






  (i) | a folyamatos emelkedési gradiens legalább 0,75 % legyen 1 500 lábbal a felszállási talajfelszín felett a következők mellett:






  (A) | a kritikus hajtómű üzemképtelen és légcsavarja minimális ellenállású (vitorla) helyzetben; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Egy hajtómű üzemképtelen

(i)

a folyamatos emelkedési gradiens legalább 0,75 % legyen 1 500 lábbal a felszállási talajfelszín felett a következők mellett:

(A)

a kritikus hajtómű üzemképtelen és légcsavarja minimális ellenállású (vitorla) helyzetben;

| (B) | a megmaradt hajtómű legfeljebb maximális folyamatos teljesítményen; |
| --- | --- |

(B)

a megmaradt hajtómű legfeljebb maximális folyamatos teljesítményen;

| (C) | a futómű behúzva; |
| --- | --- |

(C)

a futómű behúzva;

| (D) | a fékszárnyak behúzva; és |
| --- | --- |

(D)

a fékszárnyak behúzva; és

| (E) | az emelkedési sebesség legalább 1,2 VS1. |
| --- | --- |

(E)

az emelkedési sebesség legalább 1,2 VS1.

Az OPS 1.535 (b) pont (1) és (c) pont (1) albekezdései 1. függeléke

Felszállási repülési útvonal – Vizuális útvonal navigáció

A vizuális útvonal navigáció lehetővé tételéhez az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetéskor fennálló időjárási körülmények, ideértve a felhőalapot és a látótávolságot, olyanok legyenek, hogy az akadályok és/vagy föld referenciapontjai láthatóak és azonosíthatóak legyenek. Az Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő az érintett repülőterekre a minimális időjárási feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a hajózószemélyzet folyamatosan meghatározza a repülési útvonalat a földi referenciapontokhoz képest, hogy az akadályok és a terep biztonságos elkerülését biztosítsa a következőképpen:

| (a) | Az eljárást jól meg kell határozni a földi referenciapontok vonatkozásában, hogy a repült pályát elemezni lehessen az akadálymentességi követelmények szempontjából; |
| --- | --- |

(a)

Az eljárást jól meg kell határozni a földi referenciapontok vonatkozásában, hogy a repült pályát elemezni lehessen az akadálymentességi követelmények szempontjából;

| (b) | Az eljárásnak a repülőgép képességeinek keretein belül kell lennie az előrehaladási sebesség, a dőlésszög és a szélhatások tekintetében; |
| --- | --- |

(b)

Az eljárásnak a repülőgép képességeinek keretein belül kell lennie az előrehaladási sebesség, a dőlésszög és a szélhatások tekintetében;

| (c) | Az eljárás írott és ábrás leírását biztosítani kell a hajózószemélyzet használatára; és |
| --- | --- |

(c)

Az eljárás írott és ábrás leírását biztosítani kell a hajózószemélyzet használatára; és

| (d) | Elő kell írni a korlátozó környezeti feltételeket (pl. szél, felhő, látótávolság, nappal/éjszaka, környezeti világítás, akadályok kivilágítása). |
| --- | --- |

(d)

Elő kell írni a korlátozó környezeti feltételeket (pl. szél, felhő, látótávolság, nappal/éjszaka, környezeti világítás, akadályok kivilágítása).

Az OPS 1.550 (a) pontjának 1. függeléke

Meredek megközelítési eljárások

| (a) | A hatóság jóváhagyhatja meredek megközelítési eljárások alkalmazását 4,5°-os, vagy ennél nagyobb siklópálya szögekkel, 50 láb alatti, de legalább 35*láb ablakmagasság (screen height) esetén ha a következő feltételek teljesülnek:






  (1) | A repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő a legnagyobb jóváhagyott siklópálya szöget, valamennyi többi korlátozást, a normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat a meredek megközelítéshez és a repülőtéri hosszúsági adatok módosítását a meredek megközelítés feltételeinek alkalmazásakor; |
| --- | --- | --- |

(a)

A hatóság jóváhagyhatja meredek megközelítési eljárások alkalmazását 4,5°-os, vagy ennél nagyobb siklópálya szögekkel, 50 láb alatti, de legalább 35*láb ablakmagasság (screen height) esetén ha a következő feltételek teljesülnek:

(1)

A repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő a legnagyobb jóváhagyott siklópálya szöget, valamennyi többi korlátozást, a normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat a meredek megközelítéshez és a repülőtéri hosszúsági adatok módosítását a meredek megközelítés feltételeinek alkalmazásakor;

| (2) | Legalább vizuális siklópálya jelző rendszert magába foglaló alkalmas siklópálya referenciák rendszerének kell rendelkezésre állnia minden repülőtéren, amelyen meredek megközelítési eljárásokat szándékoznak alkalmazni; és |
| --- | --- |

(2)

Legalább vizuális siklópálya jelző rendszert magába foglaló alkalmas siklópálya referenciák rendszerének kell rendelkezésre állnia minden repülőtéren, amelyen meredek megközelítési eljárásokat szándékoznak alkalmazni; és

| (3) | Elő kell írni és jóvá kell hagyni az időjárási minimumokat minden meredek megközelítéshez használatos kifutópályára. A következőket kell figyelembe venni:






  (i) | az akadályok helyzetét; |
| --- | --- | --- |

(3)

Elő kell írni és jóvá kell hagyni az időjárási minimumokat minden meredek megközelítéshez használatos kifutópályára. A következőket kell figyelembe venni:

(i)

az akadályok helyzetét;

| (ii) | a siklópálya referencia és a kifutópálya útmutatások (guidance) típusát, mint amilyenek a vizuális segédeszközök, MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB; |
| --- | --- |

(ii)

a siklópálya referencia és a kifutópálya útmutatások (guidance) típusát, mint amilyenek a vizuális segédeszközök, MLS, 3D-NAV, ILS, LLZ, VOR, NDB;

| (iii) | a DH-n és MDA-n szükséges minimális vizuális referenciát; |
| --- | --- |

(iii)

a DH-n és MDA-n szükséges minimális vizuális referenciát;

| (iv) | a rendelkezésre álló fedélzeti berendezéseket; |
| --- | --- |

(iv)

a rendelkezésre álló fedélzeti berendezéseket;

| (v) | a pilóták minősítését és speciális szoktatását a repülőtérhez (special aerodrome familiarisation); |
| --- | --- |

(v)

a pilóták minősítését és speciális szoktatását a repülőtérhez (special aerodrome familiarisation);

| (vi) | a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásait és eljárásait; és |
| --- | --- |

(vi)

a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásait és eljárásait; és

| (vii) | a megszakított megközelítés kritériumait. |
| --- | --- |

(vii)

a megszakított megközelítés kritériumait.

Az OPS 1. 550 (a) pontjának 2. függeléke

Rövid leszállási úthossz üzemeltetés

| (a) | Az OPS 1.550 (a) pont (2) albekezdésének alkalmazásában az engedélyezett leszálló tömeg kiszámításához használt távolság a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszát plusz a rendelkezésre álló közölt leszállási úthosszat tartalmazza. A Hatóság a következő feltételekkelösszhangban engedélyezheti ezt az üzemeltetést:






  (1) | A biztonságosnak nyilvánított terület használatát a repülőtéri hatóságnak jóvá kell hagynia; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az OPS 1.550 (a) pont (2) albekezdésének alkalmazásában az engedélyezett leszálló tömeg kiszámításához használt távolság a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszát plusz a rendelkezésre álló közölt leszállási úthosszat tartalmazza. A Hatóság a következő feltételekkelösszhangban engedélyezheti ezt az üzemeltetést:

(1)

A biztonságosnak nyilvánított terület használatát a repülőtéri hatóságnak jóvá kell hagynia;

| (2) | A biztonságosnak nyilvánított területnek mentesnek kell lennie az akadályoktól és bemélyedésektől, amelyek veszélyeztetnének egy, a kifutópályát alácélzó (undershooting) repülőgépet és a biztonságosnak nyilvánított területen nem lehet semmilyen mozgó tárgy amíg a kifutópályát rövid úthosszú leszállási üzemeltetésre használják; |
| --- | --- |

(2)

A biztonságosnak nyilvánított területnek mentesnek kell lennie az akadályoktól és bemélyedésektől, amelyek veszélyeztetnének egy, a kifutópályát alácélzó (undershooting) repülőgépet és a biztonságosnak nyilvánított területen nem lehet semmilyen mozgó tárgy amíg a kifutópályát rövid úthosszú leszállási üzemeltetésre használják;

| (3) | A biztonságosnak nyilvánított terület lejtése nem haladhatja meg felfelé az 5 %-ot és lefelé a 2 %-ot a leszállás irányában; |
| --- | --- |

(3)

A biztonságosnak nyilvánított terület lejtése nem haladhatja meg felfelé az 5 %-ot és lefelé a 2 %-ot a leszállás irányában;

| (4) | A e melléklet előírásai szerint biztonságosnak nyilvánított terület használható hossza nem haladhatja meg a 90 métert; |
| --- | --- |

(4)

A e melléklet előírásai szerint biztonságosnak nyilvánított terület használható hossza nem haladhatja meg a 90 métert;

| (5) | A biztonságosnak nyilvánított terület szélessége legalább a kifutópálya szélességének kétszerese legyen a meghosszabbított kifutópálya középvonalától számítva; |
| --- | --- |

(5)

A biztonságosnak nyilvánított terület szélessége legalább a kifutópálya szélességének kétszerese legyen a meghosszabbított kifutópálya középvonalától számítva;

| (6) | Feltételezendő, hogy a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszának kezdete fölötti keresztezési magasság legalább 50 láb. |
| --- | --- |

(6)

Feltételezendő, hogy a biztonságosnak nyilvánított terület használható hosszának kezdete fölötti keresztezési magasság legalább 50 láb.

| (7) | Ennek az üzemeltetésnek a céljaira az OPS 1.480 (a) pont (5) albekezdésének nyomószilárdsági követelményét nem kell alkalmazni a biztonságosnak nyilvánított területre. |
| --- | --- |

(7)

Ennek az üzemeltetésnek a céljaira az OPS 1.480 (a) pont (5) albekezdésének nyomószilárdsági követelményét nem kell alkalmazni a biztonságosnak nyilvánított területre.

| (8) | Elő kell írni és jóvá kell hagyni az időjárási minimumokat minden használandó kifutópályára és ezek nem lehetnek kisebbek, mint a VFR és a nem precíziós megközelítés minimumai közül a nagyobbak; |
| --- | --- |

(8)

Elő kell írni és jóvá kell hagyni az időjárási minimumokat minden használandó kifutópályára és ezek nem lehetnek kisebbek, mint a VFR és a nem precíziós megközelítés minimumai közül a nagyobbak;

| (9) | Elő kell írni a pilótákkal szembeni követelményeket (OPS 1.975 (a) pont hivatkozása); |
| --- | --- |

(9)

Elő kell írni a pilótákkal szembeni követelményeket (OPS 1.975 (a) pont hivatkozása);

| (10) | A Hatóság előírhat olyan további feltételeket, amelyek szükségesek a biztonságos üzemeltetéshez figyelembe véve a repülőgéptípus jellemzőit, a megközelítési segédeszközöket és a megszakított megközelítés/meggátolt leszállás (baulked landing) megfontolásait. |
| --- | --- |

(10)

A Hatóság előírhat olyan további feltételeket, amelyek szükségesek a biztonságos üzemeltetéshez figyelembe véve a repülőgéptípus jellemzőit, a megközelítési segédeszközöket és a megszakított megközelítés/meggátolt leszállás (baulked landing) megfontolásait.

I. RÉSZ

»C« TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY

OPS 1.560

Általános

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatokat az ezen rész követelményeinek való megfelelés meghatározásakor szükség szerint egészítsék ki a Hatóság számára elfogadható más adatokkal, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben szereplő jóváhagyott teljesítmény adatok nem elegendőek.

OPS 1.565

Felszállás

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben a felszállásra kijelölt repülőtér barometrikus/nyomás magasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb felszálló tömeget. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszálló tömeg ne haladja meg a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben a felszállásra kijelölt repülőtér barometrikus/nyomás magasságára és az ottani környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb felszálló tömeget.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azokra a repülőgépekre, amelyek Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyve olyan felszállási úthossz adatokat tartalmaz, amelyek nem tartalmazzák a hajtóművek meghibásodásának számbavételét, a repülőgép által az 50 láb talajfelszín feletti magasság eléréséhez a felszállási nekifutás kezdetétől minden hajtóműnek a maximális előírt felszállási teljesítményen való működése mellett szükséges távolság, megszorozva a következő tényezők egyikével:






  (1) | 1,33 két hajtóműves repülőgépekre; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azokra a repülőgépekre, amelyek Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyve olyan felszállási úthossz adatokat tartalmaz, amelyek nem tartalmazzák a hajtóművek meghibásodásának számbavételét, a repülőgép által az 50 láb talajfelszín feletti magasság eléréséhez a felszállási nekifutás kezdetétől minden hajtóműnek a maximális előírt felszállási teljesítményen való működése mellett szükséges távolság, megszorozva a következő tényezők egyikével:

(1)

1,33 két hajtóműves repülőgépekre; vagy

| (2) | 1,25 három hajtóműves repülőgépekre; vagy |
| --- | --- |

(2)

1,25 három hajtóműves repülőgépekre; vagy

| (3) | 1,18 négy hajtóműves repülőgépekre, ne haladja meg az azon a repülőtéren rendelkezésre álló felszállási pályát, amelyen a felszállást végre kívánják hajtani. |
| --- | --- |

(3)

1,18 négy hajtóműves repülőgépekre, ne haladja meg az azon a repülőtéren rendelkezésre álló felszállási pályát, amelyen a felszállást végre kívánják hajtani.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azon repülőgépekre, amelyek Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyve olyan felszállási pályahossz adatokat tartalmaz, amelyek figyelembe veszik a hajtómű-meghibásodást, a következő követelmények teljesüljenek a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv előírásaival összhangban:






  (1) | A gyorsulási-megállási távolság nem haladja meg a rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolságot; |
| --- | --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azon repülőgépekre, amelyek Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyve olyan felszállási pályahossz adatokat tartalmaz, amelyek figyelembe veszik a hajtómű-meghibásodást, a következő követelmények teljesüljenek a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv előírásaival összhangban:

(1)

A gyorsulási-megállási távolság nem haladja meg a rendelkezésre álló gyorsulási-megállási távolságot;

| (2) | A felszállási úthossz nem haladja meg a rendelkezésre álló felszállási úthosszat, és emellett a biztonsági sáv hossza nem haladja meg a rendelkezésre álló pályahossz felét; |
| --- | --- |

(2)

A felszállási úthossz nem haladja meg a rendelkezésre álló felszállási úthosszat, és emellett a biztonsági sáv hossza nem haladja meg a rendelkezésre álló pályahossz felét;

| (3) | A nekifutás hossza nem haladja meg a rendelkezésre álló nekifutáshosszat; |
| --- | --- |

(3)

A nekifutás hossza nem haladja meg a rendelkezésre álló nekifutáshosszat;

| (4) | A jelen bekezdés betartását azonos V1 értéket használva kell bemutatni a megszakított és a folytatott felszállás esetére; és |
| --- | --- |

(4)

A jelen bekezdés betartását azonos V1 értéket használva kell bemutatni a megszakított és a folytatott felszállás esetére; és

| (5) | Egy nedves vagy szennyezett kifutópályán a felszálló tömeg nem haladhatja meg a száraz kifutópályára ugyanolyan körülmények közötti felszállásra engedélyezettet. |
| --- | --- |

(5)

Egy nedves vagy szennyezett kifutópályán a felszálló tömeg nem haladhatja meg a száraz kifutópályára ugyanolyan körülmények közötti felszállásra engedélyezettet.

| (d) | A fenti (b) és (c) albekezdések betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:






  (1) | a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát; |
| --- | --- | --- |

(d)

A fenti (b) és (c) albekezdések betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó a következőket vegye figyelembe:

(1)

a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát;

| (2) | a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; |
| --- | --- |

(2)

a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet;

| (3) | a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát; |
| --- | --- |

(3)

a kifutópálya felületének állapotát és a kifutópálya felületének típusát;

| (4) | a kifutópálya lejtését a felszállás irányába; |
| --- | --- |

(4)

a kifutópálya lejtését a felszállás irányába;

| (5) | a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át; és |
| --- | --- |

(5)

a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át; és

| (6) | a kifutópályahossz bármilyen mértékű elvesztését a repülőgép felszállás előtti egyenesbe állítása miatt, ha felmerül. |
| --- | --- |

(6)

a kifutópályahossz bármilyen mértékű elvesztését a repülőgép felszállás előtti egyenesbe állítása miatt, ha felmerül.

OPS 1.570

Felszállási akadálymentesség

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszállási repülési útvonal egy üzemképtelen hajtóművel legalább 50 láb plusz 0,01*D függőleges távolsággal vagy legalább 90 m plusz 0,125*D vízszintes távolsággal elkerüljön minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125*D vízszintes akadály elkerülési távolság. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felszállási repülési útvonal egy üzemképtelen hajtóművel legalább 50 láb plusz 0,01*D függőleges távolsággal vagy legalább 90 m plusz 0,125*D vízszintes távolsággal elkerüljön minden akadályt, ahol D az a vízszintes távolság, amelyet a repülőgép megtett a rendelkezésre álló felszállási úthossz végétől. 60 m-nél kisebb szárny-fesztávolságú repülőgépek esetén használható a repülőgép fél szárny-fesztávolsága plusz 60 m plusz 0,125*D vízszintes akadály elkerülési távolság.

| (b) | A felszállási repülési útvonal az OPS 1.530 (b) vagy (c) pontja közül a vonatkozó által szükséges felszállási úthossz végén 50 lábbal kezdődik a talajfelszín felett és 1 500 láb magasságban a talajfelszín felett ér véget. |
| --- | --- |

(b)

A felszállási repülési útvonal az OPS 1.530 (b) vagy (c) pontja közül a vonatkozó által szükséges felszállási úthossz végén 50 lábbal kezdődik a talajfelszín felett és 1 500 láb magasságban a talajfelszín felett ér véget.

| (c) | Az (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:






  (1) | a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor; |
| --- | --- | --- |

(c)

Az (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:

(1)

a repülőgép tömegét a felszállási nekifutás megkezdésekor;

| (2) | a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát; |
| --- | --- |

(2)

a repülőtér barometrikus/nyomás magasságát;

| (3) | a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; és |
| --- | --- |

(3)

a repülőtéren uralkodó környezeti hőmérsékletet; és

| (4) | a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át. |
| --- | --- |

(4)

a jelentett szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a jelentett hátszél összetevő legalább 150 %-át.

| (d) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a pálya változtatásai nem engedélyezettek a felszállási repülési útvonal azon pontjáig, amíg el nem érik az 50 lábat a talajfelszín felett. Ezután 400 láb magasságig feltételezendő, hogy a repülőgép dőlésszöge nem lesz 15°-nál több. 400 láb felett 15°-nál nagyobb, de legfeljebb 25°-os dőlésszög engedélyezhető. Megfelelő tartalékot kell biztosítani a dőlésszögnek az üzemi sebességre és repülési útvonalra gyakorolt hatására, beleértve a megnövekedett üzemi sebesség miatti távolságnöveléseket. |
| --- | --- |

(d)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor a pálya változtatásai nem engedélyezettek a felszállási repülési útvonal azon pontjáig, amíg el nem érik az 50 lábat a talajfelszín felett. Ezután 400 láb magasságig feltételezendő, hogy a repülőgép dőlésszöge nem lesz 15°-nál több. 400 láb felett 15°-nál nagyobb, de legfeljebb 25°-os dőlésszög engedélyezhető. Megfelelő tartalékot kell biztosítani a dőlésszögnek az üzemi sebességre és repülési útvonalra gyakorolt hatására, beleértve a megnövekedett üzemi sebesség miatti távolságnöveléseket.

| (e) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:






  (1) | 300 m, ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy |
| --- | --- | --- |

(e)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal nem igényel 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:

(1)

300 m, ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy

| (2) | 600 m, az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén. |
| --- | --- |

(2)

600 m, az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén.

| (f) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat (track) igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:






  (1) | 600 m,ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy |
| --- | --- | --- |

(f)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor, amikor a szándékolt repülési útvonal 15°-nál nagyobb irányváltoztatásokat (track) igényel, az üzemben tartónak nem kell figyelembe vennie azokat az akadályokat, amelyek oldaltávolsága nagyobb a következőknél:

(1)

600 m,ha a pilóta képes a szükséges navigációs pontosságot tartani az akadály számításba vételi körzetében; vagy

| (2) | 900 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén. |
| --- | --- |

(2)

900 m az összes többi feltételekkel folytatott repülés esetén.

| (g) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az előre nem látható körülményekre, hogy megfeleljen az OPS 1.570 követelményeinek és biztonságos útvonalat biztosítson, amely elkerüli az akadályokat, vagy hogy a repülőgép vagy meg tudjon felelni az OPS 1.580 repülés közbeni előírásainak, vagy szálljon le a kiinduló repülőtéren, vagy egy felszállási kitérő repülőtéren. |
| --- | --- |

(g)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat az előre nem látható körülményekre, hogy megfeleljen az OPS 1.570 követelményeinek és biztonságos útvonalat biztosítson, amely elkerüli az akadályokat, vagy hogy a repülőgép vagy meg tudjon felelni az OPS 1.580 repülés közbeni előírásainak, vagy szálljon le a kiinduló repülőtéren, vagy egy felszállási kitérő repülőtéren.

OPS 1.575

Útvonal – Minden hajtómű működik

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép a repülésre várható meteorológiai körülmények között útvonalának vagy az attól tervezett bármely eltérésnek minden pontján képes lesz legalább 300 láb/perc sebességgel emelkedni minden hajtóműnek a következő feltételek között előírt maximális teljesítménye mellett:






  (1) | a berepülendő útvonal vagy az attól tervezett bármely eltérésnek a biztonságos repüléshez szükséges, az Üzemben Tartási Kézikönyvben a repülőgépre vonatkozóan előírt vagy az abban szereplő információ alapján kiszámított minimális magasságán; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép a repülésre várható meteorológiai körülmények között útvonalának vagy az attól tervezett bármely eltérésnek minden pontján képes lesz legalább 300 láb/perc sebességgel emelkedni minden hajtóműnek a következő feltételek között előírt maximális teljesítménye mellett:

(1)

a berepülendő útvonal vagy az attól tervezett bármely eltérésnek a biztonságos repüléshez szükséges, az Üzemben Tartási Kézikönyvben a repülőgépre vonatkozóan előírt vagy az abban szereplő információ alapján kiszámított minimális magasságán; és

| (2) | az OPS 1.580 és az 1.585 közül az alkalmazható feltételeinek megfelelő minimális magasságokon. |
| --- | --- |

(2)

az OPS 1.580 és az 1.585 közül az alkalmazható feltételeinek megfelelő minimális magasságokon.

OPS 1.580

Útvonal – Egy hajtómű üzemképtelensége

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülésre várható meteorológiai körülmények között bármelyik hajtómű meghibásodásakor útvonalának vagy az attól tervezett bármely eltérésnek minden pontján a repülőgép képes lesz a másik vagy a többi hajtómű maximális folyamatos teljesítménnyel történő működése mellett folytatni a repülést az utazórepülés magasságáról azon repülőtérre, ahol a leszállás végrehajtható az OPS 1.595 és OPS 1.600 közül az alkalmazható előírásai szerint úgy, hogy legalább az alábbi függőleges távolságra elkerülje az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt:






  (1) | 1 000 láb, ha az emelkedési sebesség legalább nulla vagy nagyobb; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülésre várható meteorológiai körülmények között bármelyik hajtómű meghibásodásakor útvonalának vagy az attól tervezett bármely eltérésnek minden pontján a repülőgép képes lesz a másik vagy a többi hajtómű maximális folyamatos teljesítménnyel történő működése mellett folytatni a repülést az utazórepülés magasságáról azon repülőtérre, ahol a leszállás végrehajtható az OPS 1.595 és OPS 1.600 közül az alkalmazható előírásai szerint úgy, hogy legalább az alábbi függőleges távolságra elkerülje az útvonal mentén a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt:

(1)

1 000 láb, ha az emelkedési sebesség legalább nulla vagy nagyobb; vagy

| (2) | 2 000 láb, ha az emelkedési sebesség nullánál kisebb. |
| --- | --- |

(2)

2 000 láb, ha az emelkedési sebesség nullánál kisebb.

| (b) | A nettó repülési útvonal lejtése legyen pozitív 450 m-rel (1 500 lábbal) azon repülőtér fölött, ahol egy hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik. |
| --- | --- |

(b)

A nettó repülési útvonal lejtése legyen pozitív 450 m-rel (1 500 lábbal) azon repülőtér fölött, ahol egy hajtómű meghibásodása után a leszállást feltételezik.

| (c) | Ennek az albekezdésnek az alkalmazásában a rendelkezésre álló emelkedési sebességet az előírt bruttó emelkedési sebességnél 150 láb/perccel kevesebbnek kell venni. |
| --- | --- |

(c)

Ennek az albekezdésnek az alkalmazásában a rendelkezésre álló emelkedési sebességet az előírt bruttó emelkedési sebességnél 150 láb/perccel kevesebbnek kell venni.

| (d) | Az ezen bekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti (a) albekezdés szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet. |
| --- | --- |

(d)

Az ezen bekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti (a) albekezdés szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet.

| (e) | Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges tartalék üzemanyaggal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges tartalék üzemanyaggal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén.

OPS 1.585

Útvonal – Három vagy több hajtóműves repülőgépek, két hajtómű üzemképtelen

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy három vagy több hajtóművel rendelkező repülőgép szándékolt pályáján sehol sem lesz az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, kivéve, ha megfelel az alábbi (b)-(e) albekezdéseknek. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy három vagy több hajtóművel rendelkező repülőgép szándékolt pályáján sehol sem lesz az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek, kivéve, ha megfelel az alábbi (b)-(e) albekezdéseknek.

| (b) | A repülési útvonalnak két üzemképtelen hajtóművel lehetővé kell tennie a repülőgép repülésének folytatását a várható meteorológiai körülmények között, a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt legalább 2 000 láb függőleges távolságra elkerülve egy olyan repülőtérig, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek. |
| --- | --- |

(b)

A repülési útvonalnak két üzemképtelen hajtóművel lehetővé kell tennie a repülőgép repülésének folytatását a várható meteorológiai körülmények között, a tervezett repülési pálya mindkét oldalán 9,3 km (5 tengeri mérföld) távolságon belül lévő összes akadályt legalább 2 000 láb függőleges távolságra elkerülve egy olyan repülőtérig, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek.

| (c) | A két hajtómű meghibásodását az útvonal azon szakaszának a legkritikusabb pontján kell feltételezni, amelyen a repülőgép az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek. |
| --- | --- |

(c)

A két hajtómű meghibásodását az útvonal azon szakaszának a legkritikusabb pontján kell feltételezni, amelyen a repülőgép az összes hajtóművel standard hőmérsékleten szélcsendben hosszú távon elérhető utazósebességgel 90 percnél távolabb egy olyan repülőtértől, amely megfelel a várható leszállási tömegre vonatkozó teljesítménykövetelményeknek.

| (d) | A repülőgép várható tömege azon a helyen, ahol a két hajtómű meghibásodását feltételezik, nem lehet kevesebb annál, ami tartalmazza a repülés folytatásához elegendő üzemanyagot azon repülőtérig, ahol a leszállás végrehajtása várható, valamint a megérkezéshez közvetlenül a leszállási hely fölé legalább 450 m-re (1 500 lábra), majd ezt követően vízszintes repüléshez 15 percig. |
| --- | --- |

(d)

A repülőgép várható tömege azon a helyen, ahol a két hajtómű meghibásodását feltételezik, nem lehet kevesebb annál, ami tartalmazza a repülés folytatásához elegendő üzemanyagot azon repülőtérig, ahol a leszállás végrehajtása várható, valamint a megérkezéshez közvetlenül a leszállási hely fölé legalább 450 m-re (1 500 lábra), majd ezt követően vízszintes repüléshez 15 percig.

| (e) | Ennek az albekezdésnek az alkalmazásában a rendelkezésre álló emelkedési sebességet az előírtnál 150 láb/perccel kevesebbnek kell venni. |
| --- | --- |

(e)

Ennek az albekezdésnek az alkalmazásában a rendelkezésre álló emelkedési sebességet az előírtnál 150 láb/perccel kevesebbnek kell venni.

| (f) | Az ezen bekezdésnek való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti (a) albekezdés szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet. |
| --- | --- |

(f)

Az ezen bekezdésnek való megfelelés alkalmazásakor az üzemben tartó növelje meg a fenti (a) albekezdés szélességi határait 18,5 km-re (10 tengeri mérföldre), ha a navigációs pontosság nem éri el a 95 %-os behatárolási (containment) szintet.

| (g) | Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges tartalék üzemanyaggal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén. |
| --- | --- |

(g)

Az üzemanyag-eldobás olyan mértékben engedélyezett, amely megfelel a repülőtér szükséges tartalék üzemanyaggal történő elérésének biztonságos eljárások használata esetén.

OPS 1.590

Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 (a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő várható leszállási időpontban várható magasságra és, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben számolnak vele, a cél- és kitérő repülőtéren a leszállás várható idején várható környezeti hőmérsékletre a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt legnagyobb leszálló tömeget.

OPS 1.595

Leszállás – Száraz kifutópályák

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a várható leszállási időpontra az OPS 1.475 (a)-val összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást a pályaküszöb fölött 50 lábról a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül a cél- és bármely kitérő repülőtéren. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek a várható leszállási időpontra az OPS 1.475 (a)-val összhangban meghatározott leszálló tömege tegyen lehetővé egy teljes megállásos leszállást a pályaküszöb fölött 50 lábról a rendelkezésre álló leszállási úthossz 70 %-án belül a cél- és bármely kitérő repülőtéren.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:






  (1) | a repülőtér magasságát; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartásának alkalmazásakor az üzemben tartó vegye figyelembe a következőket:

(1)

a repülőtér magasságát;

| (2) | az szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a hátszél összetevő legalább 150 %-át; |
| --- | --- |

(2)

az szembeszél összetevő legfeljebb 50 %-át vagy a hátszél összetevő legalább 150 %-át;

| (3) | a kifutópálya felületének típusát; és |
| --- | --- |

(3)

a kifutópálya felületének típusát; és

| (4) | a kifutópálya lejtését a leszállás irányába. |
| --- | --- |

(4)

a kifutópálya lejtését a leszállás irányába.

| (c) | Egy repülőgépnek a fenti (a) albekezdéssel összhangban történő elindításához fel kell tételezni a következőket:






  (1) | a repülőgép a legkedvezőbb kifutópályán fog leszállni szélcsendben; és |
| --- | --- | --- |

(c)

Egy repülőgépnek a fenti (a) albekezdéssel összhangban történő elindításához fel kell tételezni a következőket:

(1)

a repülőgép a legkedvezőbb kifutópályán fog leszállni szélcsendben; és

| (2) | a repülőgép azon a kifutópályán fog leszállni, amelyet a legvalószínűbben kijelölnek a valószínű szélsebességet és -irányt és a repülőgép földi kiszolgálási jellemzőit és más tényezőket, mint a leszállást segítő eszközöket és a terepet figyelembe véve. |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép azon a kifutópályán fog leszállni, amelyet a legvalószínűbben kijelölnek a valószínű szélsebességet és -irányt és a repülőgép földi kiszolgálási jellemzőit és más tényezőket, mint a leszállást segítő eszközöket és a terepet figyelembe véve.

| (d) | Ha az üzemben tartó nem képes betartani a fenti (c) pont (2) albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az (a), (b) és (c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(d)

Ha az üzemben tartó nem képes betartani a fenti (c) pont (2) albekezdését a célrepülőtérre, a repülőgép akkor indítható el, ha egy olyan kitérő repülőtér van kijelölve, amely az (a), (b) és (c) albekezdéseknek való teljes megfelelést tesz lehetővé.

OPS 1.600

Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább az OPS 1.595-nel összhangban meghatározott szükséges leszállási úthossz 1,15-ös tényezővel szorzott értéke legyen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya nedves lehet, a rendelkezésre álló leszállási úthossz legalább az OPS 1.595-nel összhangban meghatározott szükséges leszállási úthossz 1,15-ös tényezővel szorzott értéke legyen.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a Hatóság számára ezen körülményekre elfogadható adatok használatával meghatározott leszállási úthossz ne haladja meg a rendelkezésre álló leszállási úthosszat. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a megfelelő időjárásjelentések vagy előrejelzések vagy azok kombinációja azt jelzi, hogy a várható érkezési időpontban a kifutópálya szennyezett lehet, a Hatóság számára ezen körülményekre elfogadható adatok használatával meghatározott leszállási úthossz ne haladja meg a rendelkezésre álló leszállási úthosszat.

J. RÉSZ

TÖMEG ÉS SÚLYPONT

OPS 1.605

Általános

(Lásd az OPS 1.605 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép terhelése, tömege és tömegközéppontja az üzemeltetés minden fázisában megfeleljen a jóváhagyott Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt korlátozásoknak, vagy az Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásainak, ha azok szigorúbbak. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgép terhelése, tömege és tömegközéppontja az üzemeltetés minden fázisában megfeleljen a jóváhagyott Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt korlátozásoknak, vagy az Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásainak, ha azok szigorúbbak.

| (b) | Az üzemben tartó tényleges súlyméréssel határozza meg a repülőgép tömegét és tömegközéppontját a repülőgép üzemeltetésének megkezdése előtt, majd ezt követően 4 évenként, ha egyedi tömegértéket alkalmaz, vagy pedig 9 évenként, ha a repülőgép flotta tömegértékét alkalmazza. A módosítások és javítások összesített hatásait a tömegre és egyensúlyra számításba kell venni és pontosan dokumentálni. Továbbá, ha a módosítások hatása a tömegre és a tömegközéppont számításra nem pontosan ismert, kötelező a repülőgép újbóli súlymérése. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó tényleges súlyméréssel határozza meg a repülőgép tömegét és tömegközéppontját a repülőgép üzemeltetésének megkezdése előtt, majd ezt követően 4 évenként, ha egyedi tömegértéket alkalmaz, vagy pedig 9 évenként, ha a repülőgép flotta tömegértékét alkalmazza. A módosítások és javítások összesített hatásait a tömegre és egyensúlyra számításba kell venni és pontosan dokumentálni. Továbbá, ha a módosítások hatása a tömegre és a tömegközéppont számításra nem pontosan ismert, kötelező a repülőgép újbóli súlymérése.

| (c) | Az üzemben tartó határozza meg a repülőgép száraz üzemeltetési tömegében foglalt összes üzemeltetéssel kapcsolatos tárgy és személyzeti tag tömegét súlyméréssel vagy szabványos tömegértékek alkalmazásával. Ezenkívül kötelező meghatározni, hogy ezek elhelyezése hogyan befolyásolja a repülőgép tömegközéppontját. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartó határozza meg a repülőgép száraz üzemeltetési tömegében foglalt összes üzemeltetéssel kapcsolatos tárgy és személyzeti tag tömegét súlyméréssel vagy szabványos tömegértékek alkalmazásával. Ezenkívül kötelező meghatározni, hogy ezek elhelyezése hogyan befolyásolja a repülőgép tömegközéppontját.

| (d) | Az üzemben tartó határozza meg a forgalmi terhelés tömegét, beleértve bármely ballasztot, tényleges súlyméréssel vagy az OPS 1.620-ban előírt szabványos utas és poggyász tömegek alkalmazásával. |
| --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó határozza meg a forgalmi terhelés tömegét, beleértve bármely ballasztot, tényleges súlyméréssel vagy az OPS 1.620-ban előírt szabványos utas és poggyász tömegek alkalmazásával.

| (e) | Az üzemben tartó határozza meg az üzemanyag tömegét a tényleges fajsúly alapján, vagy ha ez nem ismert, az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadott módszerrel összhangban számított fajsúly alapján. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartó határozza meg az üzemanyag tömegét a tényleges fajsúly alapján, vagy ha ez nem ismert, az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadott módszerrel összhangban számított fajsúly alapján.

OPS 1.607

Terminológia

| (a) | Száraz üzemeltetési tömeg. Egy adott üzemeltetési típusra készen álló repülőgép összes tömege az összes felhasználható üzemanyag és forgalmi terhelés nélkül. Ez a tömeg a következőkhöz hasonló tételeket tartalmaz:






  (1) | személyzet és a személyzet poggyásza; |
| --- | --- | --- |

(a)

Száraz üzemeltetési tömeg. Egy adott üzemeltetési típusra készen álló repülőgép összes tömege az összes felhasználható üzemanyag és forgalmi terhelés nélkül. Ez a tömeg a következőkhöz hasonló tételeket tartalmaz:

(1)

személyzet és a személyzet poggyásza;

| (2) | Élelmezési és elmozdítható utaskiszolgálási berendezések; és |
| --- | --- |

(2)

Élelmezési és elmozdítható utaskiszolgálási berendezések; és

| (3) | ivóvíz és a mellékhelyiségben használatos vegyszerek. |
| --- | --- |

(3)

ivóvíz és a mellékhelyiségben használatos vegyszerek.

| (b) | Maximális üzemanyag nélküli tömeg. Egy repülőgép legnagyobb engedélyezett tömege felhasználható üzemanyag nélkül. Az egyes tartályokban lévő üzemanyag tömegét akkor kell az üzemanyag nélküli tömegbe beszállítani, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásai kifejezetten megemlítik. |
| --- | --- |

(b)

Maximális üzemanyag nélküli tömeg. Egy repülőgép legnagyobb engedélyezett tömege felhasználható üzemanyag nélkül. Az egyes tartályokban lévő üzemanyag tömegét akkor kell az üzemanyag nélküli tömegbe beszállítani, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv korlátozásai kifejezetten megemlítik.

| (c) | Maximális szerkezeti leszálló tömeg. A repülőgép engedélyezett legnagyobb össztömege normál körülmények közötti leszállásra. |
| --- | --- |

(c)

Maximális szerkezeti leszálló tömeg. A repülőgép engedélyezett legnagyobb össztömege normál körülmények közötti leszállásra.

| (d) | Maximális szerkezeti felszálló tömeg. A repülőgép engedélyezett legnagyobb össztömege a felszállási nekifutás megkezdésekor. |
| --- | --- |

(d)

Maximális szerkezeti felszálló tömeg. A repülőgép engedélyezett legnagyobb össztömege a felszállási nekifutás megkezdésekor.

| (e) | Az utasok kategorizálása.






  (1) | Felnőttek, férfiak és nők meghatározása: 12 éves korú személyek és e kor feletteik. |
| --- | --- | --- |

(e)

Az utasok kategorizálása.

(1)

Felnőttek, férfiak és nők meghatározása: 12 éves korú személyek és e kor feletteik.

| (2) | Gyermekek meghatározása: olyan személyek, akik legalább két évesek, de 12 éves kor alattiak. |
| --- | --- |

(2)

Gyermekek meghatározása: olyan személyek, akik legalább két évesek, de 12 éves kor alattiak.

| (3) | Csecsemők a 2 évesnél fiatalabb személyek. |
| --- | --- |

(3)

Csecsemők a 2 évesnél fiatalabb személyek.

| (f) | Forgalmi terhelés. Az utasok, a poggyász és rakomány összes tömege, beleértve valamennyi nem fizető rakományt. |
| --- | --- |

(f)

Forgalmi terhelés. Az utasok, a poggyász és rakomány összes tömege, beleértve valamennyi nem fizető rakományt.

OPS 1.610

Terhelés, tömeg és súlypont

Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben határozza meg a terhelés és a tömeg és súlypont rendszerek alapelveit és módszereit, amelyek teljesítik az OPS 1.605 követelményeit. Ezen rendszer vonatkozzon az összes alkalmazni tervezett üzemeltetési típusra.

OPS 1.615

Személyzet tömegének értékei

| (a) | Az üzemben tartó a száraz üzemeltetési tömeg meghatározásához a következő tömegértékeket alkalmazza:






  (1) | a tényleges tömegeket, a személyzet valamennyi poggyászát beleértve; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó a száraz üzemeltetési tömeg meghatározásához a következő tömegértékeket alkalmazza:

(1)

a tényleges tömegeket, a személyzet valamennyi poggyászát beleértve; vagy

| (2) | standard tömegeket, a kézipoggyászt beleértve 85 kg-ot a hajózószemélyzet és 75 kg-ot a légiutas-kísérő személyzet tagjaira; vagy |
| --- | --- |

(2)

standard tömegeket, a kézipoggyászt beleértve 85 kg-ot a hajózószemélyzet és 75 kg-ot a légiutas-kísérő személyzet tagjaira; vagy

| (3) | más, a Hatóság számára elfogadható standard tömegeket. |
| --- | --- |

(3)

más, a Hatóság számára elfogadható standard tömegeket.

| (b) | Az üzemben tartó korrigálja a száraz üzemeltetési tömeget a további poggyászok számításba vételéhez. Ezen további poggyászok elhelyezését figyelembe kell venni a repülőgép tömegközéppontjának meghatározásakor. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó korrigálja a száraz üzemeltetési tömeget a további poggyászok számításba vételéhez. Ezen további poggyászok elhelyezését figyelembe kell venni a repülőgép tömegközéppontjának meghatározásakor.

OPS 1.620

Utasok és poggyász tömegének értéke

| (a) | Az üzemben tartó vagy tényleges súlyméréssel állapítsa meg az utasok és a feladott poggyászok tömegét, megmérve minden egyes személy és poggyász tömegét, vagy pedig az alábbi 1-3. táblázatokban megadott standard tömegértékek alkalmazásával, kivéve, ha a rendelkezésre álló utasülések száma 10-nél kisebb. Ilyen esetekben az utasok tömegértéke meghatározható az utasok által vagy nevükben tett nyilatkozat alkalmazásával, hozzáadva egy előre meghatározott állandó értéket a kézipoggyász és az öltözék figyelembevételéhez. (Az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza az eljárást, hogy mely esetekben választják a tényleges vagy a standard tömegértékeket, valamint a szóbeli nyilatkozatok alkalmazásakor követendő eljárásokat). |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó vagy tényleges súlyméréssel állapítsa meg az utasok és a feladott poggyászok tömegét, megmérve minden egyes személy és poggyász tömegét, vagy pedig az alábbi 1-3. táblázatokban megadott standard tömegértékek alkalmazásával, kivéve, ha a rendelkezésre álló utasülések száma 10-nél kisebb. Ilyen esetekben az utasok tömegértéke meghatározható az utasok által vagy nevükben tett nyilatkozat alkalmazásával, hozzáadva egy előre meghatározott állandó értéket a kézipoggyász és az öltözék figyelembevételéhez. (Az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza az eljárást, hogy mely esetekben választják a tényleges vagy a standard tömegértékeket, valamint a szóbeli nyilatkozatok alkalmazásakor követendő eljárásokat).

| (b) | Amennyiben a tömegértéket tényleges súlyméréssel határozza meg, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a súlymérés terjedjen ki az utasok személyes tárgyaira és kézipoggyászára is. Ezen súlymérés végrehajtása közvetlenül a beszállás előtt történjen egy közeli helyszínen. |
| --- | --- |

(b)

Amennyiben a tömegértéket tényleges súlyméréssel határozza meg, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a súlymérés terjedjen ki az utasok személyes tárgyaira és kézipoggyászára is. Ezen súlymérés végrehajtása közvetlenül a beszállás előtt történjen egy közeli helyszínen.

| (c) | Amennyiben az utasok tömegértékének meghatározásához szabványos tömegértékeket alkalmaznak, az alábbi 1. és 2. táblázatokban megadott standard tömegértékeket kell alkalmazni. A standard tömegértékek magukba foglalják a kézipoggyászt, valamint az utasülésen a felnőtt személlyel együtt tartózkodó 2 évesnél fiatalabb csecsemőt is. A külön utasüléseken helyet foglaló csecsemőket a jelen albekezdés szempontjából gyermekekként kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(c)

Amennyiben az utasok tömegértékének meghatározásához szabványos tömegértékeket alkalmaznak, az alábbi 1. és 2. táblázatokban megadott standard tömegértékeket kell alkalmazni. A standard tömegértékek magukba foglalják a kézipoggyászt, valamint az utasülésen a felnőtt személlyel együtt tartózkodó 2 évesnél fiatalabb csecsemőt is. A külön utasüléseken helyet foglaló csecsemőket a jelen albekezdés szempontjából gyermekekként kell figyelembe venni.

| (d) | Utasok tömegének értéke – 20 vagy több ülés






  (1) | Ha a repülőgépen rendelkezésre álló összes utasülés száma legalább 20, az 1. táblázatban található női és férfi standard tömegeket kell használni. Alternatívaként olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló összes utasülés száma legalább 30, az 1. táblázatban »minden felnőtt«-re vonatkozó tömegeket lehet használni. |
| --- | --- | --- |

(d)

Utasok tömegének értéke – 20 vagy több ülés

(1)

Ha a repülőgépen rendelkezésre álló összes utasülés száma legalább 20, az 1. táblázatban található női és férfi standard tömegeket kell használni. Alternatívaként olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló összes utasülés száma legalább 30, az 1. táblázatban »minden felnőtt«-re vonatkozó tömegeket lehet használni.

| (2) | Az 1. táblázat alkalmazásában az üdülési charter egy olyan charter járat, amelyet kizárólag egy üdülési csomag elemének szántak. Az üdülési charter tömegek akkor használhatóak, ha a repülőgépen lévő utasülések legfeljebb 5 %-át használják bizonyos utaskategóriák nem-fizető szállítására.
  1. táblázat








  Utasülések száma | Legalább 20 | Legalább 30
  Összes felnőtt |
| --- | --- | --- | --- |
| Női | Férfi |
| Minden járat üdülési charter kivételével | 88 kg | 70 kg | 84 kg |
| Üdülési charter | 83 kg | 69 kg | 76 kg |
| Gyermekek | 35 kg | 35 kg | 35 kg |

(2)

Az 1. táblázat alkalmazásában az üdülési charter egy olyan charter járat, amelyet kizárólag egy üdülési csomag elemének szántak. Az üdülési charter tömegek akkor használhatóak, ha a repülőgépen lévő utasülések legfeljebb 5 %-át használják bizonyos utaskategóriák nem-fizető szállítására.

1. táblázat

Utasülések száma

Legalább 20

Legalább 30

Összes felnőtt

Női

Férfi

Minden járat üdülési charter kivételével

88 kg

70 kg

84 kg

Üdülési charter

83 kg

69 kg

76 kg

Gyermekek

35 kg

35 kg

35 kg

| (e) | Utasok tömegének értéke – legfeljebb 19 ülés.






  (1) | Ha a repülőgépen rendelkezésre álló összes utasülés száma legfeljebb 19, a 2. táblázatban található standard tömegeket kell használni. |
| --- | --- | --- |

(e)

Utasok tömegének értéke – legfeljebb 19 ülés.

(1)

Ha a repülőgépen rendelkezésre álló összes utasülés száma legfeljebb 19, a 2. táblázatban található standard tömegeket kell használni.

| (2) | Azokon a járatokon, ahol az utastérbe nem visznek kézipoggyászt vagy a kézipoggyászt külön veszik számításba, a fenti női és férfi tömegekből 6 kg levonható. Olyan cikkek, mint egy felöltő, egy esernyő, egy kis kézitáska vagy erszény, olvasmány vagy kis fényképezőgép ezen albekezdés alkalmazásában nem számít kézipoggyásznak.
  2. táblázat








  Utasülések száma | 1 – 5 | 6 – 9 | 10 – 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Férfi | 104 kg | 96 kg | 92 kg |
| Női | 86 kg | 78 kg | 74 kg |
| Gyermek | 35 kg | 35 kg | 35 kg |

(2)

Azokon a járatokon, ahol az utastérbe nem visznek kézipoggyászt vagy a kézipoggyászt külön veszik számításba, a fenti női és férfi tömegekből 6 kg levonható. Olyan cikkek, mint egy felöltő, egy esernyő, egy kis kézitáska vagy erszény, olvasmány vagy kis fényképezőgép ezen albekezdés alkalmazásában nem számít kézipoggyásznak.

2. táblázat

Utasülések száma

1 – 5

6 – 9

10 – 19

Férfi

104 kg

96 kg

92 kg

Női

86 kg

78 kg

74 kg

Gyermek

35 kg

35 kg

35 kg

| (f) | Poggyász tömeg értékei






  (1) | Ha a repülőgépen rendelkezésre álló összes utasülés száma legalább 20, a 3. táblázatban található standard értékeket kell használni a feladott poggyász minden darabjára. Legfeljebb 19 utasüléssel rendelkező repülőgépek esetén a feladott poggyász súlyméréssel meghatározott tényleges súlyát kell használni. |
| --- | --- | --- |

(f)

Poggyász tömeg értékei

(1)

Ha a repülőgépen rendelkezésre álló összes utasülés száma legalább 20, a 3. táblázatban található standard értékeket kell használni a feladott poggyász minden darabjára. Legfeljebb 19 utasüléssel rendelkező repülőgépek esetén a feladott poggyász súlyméréssel meghatározott tényleges súlyát kell használni.

| (2) | A 3. táblázat alkalmazásában:






  (i) | Belföldi járat azt a járatot jelenti, amelynek indulási és célállomása egy állam határain belülre esik; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 3. táblázat alkalmazásában:

(i)

Belföldi járat azt a járatot jelenti, amelynek indulási és célállomása egy állam határain belülre esik;

| (ii) | Az európai régión belüli járatok olyan nem belföldi járatok, amelyek indulási és célállomása az OPS 1.620 (f) pont 1. függelékében leírt területen belülre esik; és |
| --- | --- |

(ii)

Az európai régión belüli járatok olyan nem belföldi járatok, amelyek indulási és célállomása az OPS 1.620 (f) pont 1. függelékében leírt területen belülre esik; és

| (iii) | Interkontinentális járat egy olyan nem európai régión belüli járat, amelynek indulási és célállomása eltérő földrészen van.
  3. táblázat
  20 vagy több ülés






  Járat típusa | Poggyász standard tömege |
| --- | --- | --- |
| Belföldi | 11 kg |
| Európai régión belüli | 13 kg |
| Interkontinentális | 15 kg |
| Minden egyéb | 13 kg |

(iii)

Interkontinentális járat egy olyan nem európai régión belüli járat, amelynek indulási és célállomása eltérő földrészen van.

3. táblázat

20 vagy több ülés

Járat típusa

Poggyász standard tömege

Belföldi

11 kg

Európai régión belüli

13 kg

Interkontinentális

15 kg

Minden egyéb

13 kg

| (g) | Ha egy üzemben tartó az 1-3. táblázatokban szereplő standard tömeg értékektől eltérő értékeket kíván használni, indokait közölnie kell a Hatósággal és előzetes jóváhagyást kell szereznie. Be kell nyújtania jóváhagyásra egy részletes súlymérési felülvizsgálati programot és az OPS 1.620 (g) pontjának 1. függelékében megadott statisztikai elemzési módszert kell használnia. A súlymérés felülvizsgálati program eredményeinek Hatóság általi felülvizsgálata és jóváhagyása után a módosított standard tömeg értékek csak erre az üzemben tartóra lesznek érvényesek. A módosított standard tömeg értékek csak a felmérés elvégzésének körülményeivel azonos körülmények között használhatók. Ahol a módosított standard tömeg értékek meghaladják az 1-3. táblázatban szereplő értékeket, ezen magasabb értékeket kell használni. |
| --- | --- |

(g)

Ha egy üzemben tartó az 1-3. táblázatokban szereplő standard tömeg értékektől eltérő értékeket kíván használni, indokait közölnie kell a Hatósággal és előzetes jóváhagyást kell szereznie. Be kell nyújtania jóváhagyásra egy részletes súlymérési felülvizsgálati programot és az OPS 1.620 (g) pontjának 1. függelékében megadott statisztikai elemzési módszert kell használnia. A súlymérés felülvizsgálati program eredményeinek Hatóság általi felülvizsgálata és jóváhagyása után a módosított standard tömeg értékek csak erre az üzemben tartóra lesznek érvényesek. A módosított standard tömeg értékek csak a felmérés elvégzésének körülményeivel azonos körülmények között használhatók. Ahol a módosított standard tömeg értékek meghaladják az 1-3. táblázatban szereplő értékeket, ezen magasabb értékeket kell használni.

| (h) | Valamennyi olyan járaton, amelyet jelentős számú olyan utast szállítóként azonosítanak, akiknek a kézipoggyászt is magába foglaló tömege várhatóan meghaladja a standard utas-tömeget, az üzemben tartó súlyméréssel vagy egy megfelelő tömegnövelés hozzáadásával határozza meg az ilyen utasok tényleges tömegét. |
| --- | --- |

(h)

Valamennyi olyan járaton, amelyet jelentős számú olyan utast szállítóként azonosítanak, akiknek a kézipoggyászt is magába foglaló tömege várhatóan meghaladja a standard utas-tömeget, az üzemben tartó súlyméréssel vagy egy megfelelő tömegnövelés hozzáadásával határozza meg az ilyen utasok tényleges tömegét.

| (i) | Ha standard tömeg értékeket használnak a feladott poggyászra és utasok jelentős száma ad fel olyan poggyászt, amelynek tömege várhatóan meghaladja a standard tömeget, az üzemben tartó súlyméréssel vagy egy megfelelő tömegnövelés hozzáadásával határozza meg az ilyen poggyász tényleges tömegét. |
| --- | --- |

(i)

Ha standard tömeg értékeket használnak a feladott poggyászra és utasok jelentős száma ad fel olyan poggyászt, amelynek tömege várhatóan meghaladja a standard tömeget, az üzemben tartó súlyméréssel vagy egy megfelelő tömegnövelés hozzáadásával határozza meg az ilyen poggyász tényleges tömegét.

| (j) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnokot értesítik, ha a rakomány tömegének meghatározására nem standard módszert használtak és hogy ezt a módszert ismertessék a tömeg és súlypont dokumentációban. |
| --- | --- |

(j)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnokot értesítik, ha a rakomány tömegének meghatározására nem standard módszert használtak és hogy ezt a módszert ismertessék a tömeg és súlypont dokumentációban.

OPS 1.625

Tömeg és súlypont dokumentáció

(Lásd az OPS 1.625 1- függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó minden egyes repülés megkezdése előtt készítse el a tömeg és súlypont dokumentációt, meghatározva a terhelést, valamint a terhelés elosztását. A tömeg és súlypont dokumentáció tegye lehetővé a parancsnok számára, hogy meggyőződjön arról, hogy a terhelés, valamint a terhelés elosztása által nem történhet meg a repülőgép tömeg és súlypont határértékeinek túllépése. A tömeg és súlypont dokumentációt készítő személy nevét a dokumentumon jelezni kell. A repülőgép rakodását felügyelő személy az aláírásával köteles igazolni, hogy a terhelés és annak elosztása a tömeg és súlypont dokumentáció szerint történt. Ezen dokumentáció a parancsnok által elfogadható legyen, s ezt a parancsnok ellenjegyzésével vagy azzal egyenértékű módon jelezze. (Lásd az OPS 1.1055 (a) pont (12) albekezdését is). |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó minden egyes repülés megkezdése előtt készítse el a tömeg és súlypont dokumentációt, meghatározva a terhelést, valamint a terhelés elosztását. A tömeg és súlypont dokumentáció tegye lehetővé a parancsnok számára, hogy meggyőződjön arról, hogy a terhelés, valamint a terhelés elosztása által nem történhet meg a repülőgép tömeg és súlypont határértékeinek túllépése. A tömeg és súlypont dokumentációt készítő személy nevét a dokumentumon jelezni kell. A repülőgép rakodását felügyelő személy az aláírásával köteles igazolni, hogy a terhelés és annak elosztása a tömeg és súlypont dokumentáció szerint történt. Ezen dokumentáció a parancsnok által elfogadható legyen, s ezt a parancsnok ellenjegyzésével vagy azzal egyenértékű módon jelezze. (Lásd az OPS 1.1055 (a) pont (12) albekezdését is).

| (b) | Az üzemben tartó határozza meg az eljárásokat a terhelés utolsó pillanatban történő megváltoztatásához. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó határozza meg az eljárásokat a terhelés utolsó pillanatban történő megváltoztatásához.

| (c) | A Hatóság jóváhagyásától függően az üzemben tartó használhatja a fenti (a) és (b) bekezdésekben szükséges eljárás egy alternatíváját is. |
| --- | --- |

(c)

A Hatóság jóváhagyásától függően az üzemben tartó használhatja a fenti (a) és (b) bekezdésekben szükséges eljárás egy alternatíváját is.

Az OPS 1.605 1. függeléke

Tömeg és súlypont – Általános

(Lásd az OPS 1.605-öt)

| (a) | Egy repülőgép száraz üzemeltetési tömegének meghatározása






  (1) | Egy repülőgép súlymérése






  (i) | Az új repülőgépek súlyát rendszerint lemérik a gyárban, s ez elegendő az üzembe állításhoz újbóli súlymérés nélkül, ha megtörténik a tömeg és tömegközéppont számítás dokumentációk korrigálása a repülőgép módosításainak megfelelően. Nem szükséges súlymérést végezni az átvevő üzemben tartó általi használatba vétel előtt a repülőgép átruházásakor egy jóváhagyott tömegérték ellenőrzési programmal rendelkező üzemben tartótól egy másik, jóváhagyott tömegérték ellenőrzési programmal rendelkező üzemben tartó részére, kivéve, ha a legutóbbi súlymérés óta több mint 4 év eltelt. |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Egy repülőgép száraz üzemeltetési tömegének meghatározása

(1)

Egy repülőgép súlymérése

(i)

Az új repülőgépek súlyát rendszerint lemérik a gyárban, s ez elegendő az üzembe állításhoz újbóli súlymérés nélkül, ha megtörténik a tömeg és tömegközéppont számítás dokumentációk korrigálása a repülőgép módosításainak megfelelően. Nem szükséges súlymérést végezni az átvevő üzemben tartó általi használatba vétel előtt a repülőgép átruházásakor egy jóváhagyott tömegérték ellenőrzési programmal rendelkező üzemben tartótól egy másik, jóváhagyott tömegérték ellenőrzési programmal rendelkező üzemben tartó részére, kivéve, ha a legutóbbi súlymérés óta több mint 4 év eltelt.

| (ii) | Minden repülőgép tömegét és a tömegközéppontjának (CG) helyzetét rendszeresen újra meg kell határozni. A két súlymérés közötti maximális időtartamot az üzemben tartó határozza meg, és az feleljen meg az OPS 1.605 (b) pontja előírásainak. Ezenkívül minden egyes repülőgép esetében kötelező végrehajtani a tömeg és tömegközéppont helyzet (CG) újbóli meghatározását az alábbi módok egyikével:






  (A) | súlyméréssel; vagy |
| --- | --- | --- |

(ii)

Minden repülőgép tömegét és a tömegközéppontjának (CG) helyzetét rendszeresen újra meg kell határozni. A két súlymérés közötti maximális időtartamot az üzemben tartó határozza meg, és az feleljen meg az OPS 1.605 (b) pontja előírásainak. Ezenkívül minden egyes repülőgép esetében kötelező végrehajtani a tömeg és tömegközéppont helyzet (CG) újbóli meghatározását az alábbi módok egyikével:

(A)

súlyméréssel; vagy

| (B) | számítással, ha az üzemben tartó a választott számítási módszer érvényességét indokolni tudja, minden alkalommal, ha a száraz üzemeltetési tömeg összesített változása meghaladja a maximális leszálló tömeg 0,5 %-át vagy a tömegközéppont helyzet teljes változása meghaladja a átlagos aerodinamikai húrhossz 0,5 %-át. |
| --- | --- |

(B)

számítással, ha az üzemben tartó a választott számítási módszer érvényességét indokolni tudja, minden alkalommal, ha a száraz üzemeltetési tömeg összesített változása meghaladja a maximális leszálló tömeg 0,5 %-át vagy a tömegközéppont helyzet teljes változása meghaladja a átlagos aerodinamikai húrhossz 0,5 %-át.

| (2) | Flotta tömege és tömegközéppont (CG) helyzete






  (i) | Azonos repülőgéptípusból és konfigurációból álló flotta, vagy csoport esetében az átlagos száraz üzemeltetési tömeg és CG helyzet használható a flotta tömegértékeként és CG helyzeteként, amennyiben minden egyes repülőgép száraz üzemeltetési tömege és CG helyzete megfelel az alábbi (ii) albekezdésben megadott tűréshatároknak. Ezenkívül alkalmazni kell az alábbi (iii), (iv) és (a)(3) albekezdésekben megadott kritériumokat is. |
| --- | --- | --- |

(2)

Flotta tömege és tömegközéppont (CG) helyzete

(i)

Azonos repülőgéptípusból és konfigurációból álló flotta, vagy csoport esetében az átlagos száraz üzemeltetési tömeg és CG helyzet használható a flotta tömegértékeként és CG helyzeteként, amennyiben minden egyes repülőgép száraz üzemeltetési tömege és CG helyzete megfelel az alábbi (ii) albekezdésben megadott tűréshatároknak. Ezenkívül alkalmazni kell az alábbi (iii), (iv) és (a)(3) albekezdésekben megadott kritériumokat is.

| (ii) | Tűréshatárok






  (A) | Ha egy flottából egy repülőgép megmért vagy kiszámított száraz üzemeltetési tömege a maximális leszálló tömeg ± 0,5 %-ánál nagyobb mértékben eltér a megállapított száraz üzemeltetési tömegtől, vagy a CG helyzet a átlagos aerodinamikai húrhossz ± 0,5 %-ánál nagyobb mértékben eltér a flotta CG helyzetétől, ezen repülőgépet törölni kell a flottából. Összeállíthatók különböző flották, mindegyik külön közepes tömegértékkel. |
| --- | --- | --- |

(ii)

Tűréshatárok

(A)

Ha egy flottából egy repülőgép megmért vagy kiszámított száraz üzemeltetési tömege a maximális leszálló tömeg ± 0,5 %-ánál nagyobb mértékben eltér a megállapított száraz üzemeltetési tömegtől, vagy a CG helyzet a átlagos aerodinamikai húrhossz ± 0,5 %-ánál nagyobb mértékben eltér a flotta CG helyzetétől, ezen repülőgépet törölni kell a flottából. Összeállíthatók különböző flották, mindegyik külön közepes tömegértékkel.

| (B) | Azokban az esetekben, amikor egy repülőgép tömege belül van a flotta száraz üzemeltetési tömegének tűréshatárán, de CG helyzete a flotta megengedett tűréshatárán kívül esik, a repülőgép még üzemeltethető a vonatkozó flotta száraz üzemeltetési tömege szerint, de egyedi CG helyzettel. |
| --- | --- |

(B)

Azokban az esetekben, amikor egy repülőgép tömege belül van a flotta száraz üzemeltetési tömegének tűréshatárán, de CG helyzete a flotta megengedett tűréshatárán kívül esik, a repülőgép még üzemeltethető a vonatkozó flotta száraz üzemeltetési tömege szerint, de egyedi CG helyzettel.

| (C) | Ha egy repülőgép a flotta többi repülőgépével összehasonlítva fizikai, pontosan számbavehető módon tér el a flotta más repülőgépeitől (például a konyha vagy az ülések konfigurációjában), amely a flotta tűréshatárainak túllépését okozza, ez a repülőgép megtartható a flottában, ha a tömeget és/vagy a CG helyzetét ezen repülőgépre megfelelően korrigálják. |
| --- | --- |

(C)

Ha egy repülőgép a flotta többi repülőgépével összehasonlítva fizikai, pontosan számbavehető módon tér el a flotta más repülőgépeitől (például a konyha vagy az ülések konfigurációjában), amely a flotta tűréshatárainak túllépését okozza, ez a repülőgép megtartható a flottában, ha a tömeget és/vagy a CG helyzetét ezen repülőgépre megfelelően korrigálják.

| (D) | Azokat a repülőgépeket, amelyekre nem tettek közzé átlagos aerodinamikai húrhosszat, egyedi tömeg és CG helyzet értékeikkel kell üzemeltetni vagy külön tanulmányozásnak és jóváhagyásnak kell őket alávetni. |
| --- | --- |

(D)

Azokat a repülőgépeket, amelyekre nem tettek közzé átlagos aerodinamikai húrhosszat, egyedi tömeg és CG helyzet értékeikkel kell üzemeltetni vagy külön tanulmányozásnak és jóváhagyásnak kell őket alávetni.

| (iii) | A flotta értékek használata






  (A) | Egy repülőgép súlyának megmérését követően, vagy ha a repülőgép felszereltségében vagy konfigurációjában bármilyen változás történik, az üzemben tartó felülvizsgálja, hogy ez a repülőgép a fenti (2) pont (ii) albekezdésében előírt tűréshatárokon belülre esik. |
| --- | --- | --- |

(iii)

A flotta értékek használata

(A)

Egy repülőgép súlyának megmérését követően, vagy ha a repülőgép felszereltségében vagy konfigurációjában bármilyen változás történik, az üzemben tartó felülvizsgálja, hogy ez a repülőgép a fenti (2) pont (ii) albekezdésében előírt tűréshatárokon belülre esik.

| (B) | Azok a repülőgépek, amelyek súlya a flotta tömegének legutolsó kiértékelése óta nem lett megmérve, a flottában tarthatók és a flotta értékeivel üzemeltethetők, ha az egyedi értékeiket számítással felülvizsgálják és azok a fenti (2) pont (ii) albekezdésében meghatározott tűréshatárokon belülre esnek. Ha ezek az értékek már nem esnek a megengedett tűréshatárokon belülre, az üzemben tartó vagy határozzon meg új flotta értékeket, amelyek teljesítik a fenti (2) pont (i) és (ii) albekezdéseinek követelményeit, vagy a határokon kívül eső repülőgépeket saját egyedi értékeikkel üzemeltesse. |
| --- | --- |

(B)

Azok a repülőgépek, amelyek súlya a flotta tömegének legutolsó kiértékelése óta nem lett megmérve, a flottában tarthatók és a flotta értékeivel üzemeltethetők, ha az egyedi értékeiket számítással felülvizsgálják és azok a fenti (2) pont (ii) albekezdésében meghatározott tűréshatárokon belülre esnek. Ha ezek az értékek már nem esnek a megengedett tűréshatárokon belülre, az üzemben tartó vagy határozzon meg új flotta értékeket, amelyek teljesítik a fenti (2) pont (i) és (ii) albekezdéseinek követelményeit, vagy a határokon kívül eső repülőgépeket saját egyedi értékeikkel üzemeltesse.

| (C) | Egy repülőgépnek a flotta értékekkel üzemeltetett flottához való hozzáadásához az üzemben tartó vizsgálja felül súlyméréssel vagy számítással, hogy tényleges értékei a fenti (2) pont (ii) albekezdése tűréshatárain belül vannak. |
| --- | --- |

(C)

Egy repülőgépnek a flotta értékekkel üzemeltetett flottához való hozzáadásához az üzemben tartó vizsgálja felül súlyméréssel vagy számítással, hogy tényleges értékei a fenti (2) pont (ii) albekezdése tűréshatárain belül vannak.

| (iv) | A fenti (2) pont (i) albekezdés betartásához a flotta értékeket legalább minden flottatömeg-kiértékelés végén aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(iv)

A fenti (2) pont (i) albekezdés betartásához a flotta értékeket legalább minden flottatömeg-kiértékelés végén aktualizálni kell.

| (3) | A flottaérték megállapításához lemérendő repülőgépek száma






  (i) | Ha »n« a flotta értékeket használó flotta repülőgépeinek száma, az üzemben tartónak két flottatömeg-kiértékelés közötti időszakban legalább az alábbi táblázatban meghatározott számú repülőgépet kell lemérnie:






  A flotta repülőgépeinek száma | Mérések minimális száma |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 vagy 3 | N |
| 4–9 | (n + 3)/2 |
| 10 vagy több | (n + 51)/10 |

(3)

A flottaérték megállapításához lemérendő repülőgépek száma

(i)

Ha »n« a flotta értékeket használó flotta repülőgépeinek száma, az üzemben tartónak két flottatömeg-kiértékelés közötti időszakban legalább az alábbi táblázatban meghatározott számú repülőgépet kell lemérnie:

A flotta repülőgépeinek száma

Mérések minimális száma

2 vagy 3

N

4–9

(n + 3)/2

10 vagy több

(n + 51)/10

| (ii) | A lemérendő repülőgépek kiválasztásakor a flotta azon repülőgépeit kell kiválasztani, amelyeket a leghosszabb ideje nem mértek le. |
| --- | --- |

(ii)

A lemérendő repülőgépek kiválasztásakor a flotta azon repülőgépeit kell kiválasztani, amelyeket a leghosszabb ideje nem mértek le.

| (iii) | A 2 flottatömeg-kiértékelés közötti időtartam nem haladhatja meg a 48 hónapot. |
| --- | --- |

(iii)

A 2 flottatömeg-kiértékelés közötti időtartam nem haladhatja meg a 48 hónapot.

| (4) | Súlymérési eljárás






  (i) | A mérést vagy a gyártónak vagy egy elfogadott karbantartó szervezetnek kell elvégeznie. |
| --- | --- | --- |

(4)

Súlymérési eljárás

(i)

A mérést vagy a gyártónak vagy egy elfogadott karbantartó szervezetnek kell elvégeznie.

| (ii) | Az elfogadott gyakorlatnak megfelelő normál óvintézkedéseket kell foganatosítani, mint amilyenek:






  (A) | a repülőgép és felszerelése teljességének ellenőrzése; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Az elfogadott gyakorlatnak megfelelő normál óvintézkedéseket kell foganatosítani, mint amilyenek:

(A)

a repülőgép és felszerelése teljességének ellenőrzése;

| (B) | annak meghatározása, hogy a folyadékokat korrektül számbaveszik; |
| --- | --- |

(B)

annak meghatározása, hogy a folyadékokat korrektül számbaveszik;

| (C) | annak biztosítása, hogy a repülőgép tiszta; és |
| --- | --- |

(C)

annak biztosítása, hogy a repülőgép tiszta; és

| (D) | annak biztosítása, hogy a súlymérés egy zárt épületben történjék. |
| --- | --- |

(D)

annak biztosítása, hogy a súlymérés egy zárt épületben történjék.

| (iii) | A súlyméréshez használt valamennyi berendezést korrektül hitelesíteni és nullázni kell és a gyártó utasításaival összhangban kell használni. Minden mérleget vagy a gyártó, egy polgári súly- és mértékhitelesítő vagy egy szabályosan felhatalmazott szervezet két éven vagy a mérőberendezés gyártója által meghatározott időn belül hitelesítsen, amelyik kevesebb. A berendezés tegye lehetővé a repülőgép súlyának pontos megállapítását. |
| --- | --- |

(iii)

A súlyméréshez használt valamennyi berendezést korrektül hitelesíteni és nullázni kell és a gyártó utasításaival összhangban kell használni. Minden mérleget vagy a gyártó, egy polgári súly- és mértékhitelesítő vagy egy szabályosan felhatalmazott szervezet két éven vagy a mérőberendezés gyártója által meghatározott időn belül hitelesítsen, amelyik kevesebb. A berendezés tegye lehetővé a repülőgép súlyának pontos megállapítását.

| (b) | Speciális standard tömegek a forgalmi terheléshez. Az utasok és a feladott poggyász tömegén kívül az üzemben tartó a Hatósághoz a rakomány más tételeire is benyújthat standard tömegeket jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(b)

Speciális standard tömegek a forgalmi terheléshez. Az utasok és a feladott poggyász tömegén kívül az üzemben tartó a Hatósághoz a rakomány más tételeire is benyújthat standard tömegeket jóváhagyásra.

| (c) | A repülőgép berakodása






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgépeinek berakodását képzett személyzet felügyeletével végzik. |
| --- | --- | --- |

(c)

A repülőgép berakodása

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülőgépeinek berakodását képzett személyzet felügyeletével végzik.

| (2) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a rakomány berakodása a repülőgép tömegének és egyensúlyának kiszámításához használt adatokkal összhangban történjen. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a rakomány berakodása a repülőgép tömegének és egyensúlyának kiszámításához használt adatokkal összhangban történjen.

| (3) | Az üzemben tartó tartsa be a többi szerkezeti korlátozást, mint a padló teherbírásának, a folyóméterenkénti terhelésnek, az adott csomagtérben elhelyezhető maximális tömegnek és/vagy a maximális ülésszámnak a korlátozásait. |
| --- | --- |

(3)

Az üzemben tartó tartsa be a többi szerkezeti korlátozást, mint a padló teherbírásának, a folyóméterenkénti terhelésnek, az adott csomagtérben elhelyezhető maximális tömegnek és/vagy a maximális ülésszámnak a korlátozásait.

| (d) | Tömegközéppont tűrés értékek






  (1) | Üzemeltetési CG burkológörbe. Amennyiben az egyensúlyszámításban nincs pontosan számításba véve az alkalmazott üléselosztás, valamint a széksoronkénti utasok számának hatása, az egyes csomagterekben lévő rakomány és az egyes tartályokban lévő üzemanyag hatása, a engedélyezett CG-burkológörbét egy üzemeltetési tűréssel kell bővíteni. A tömegközéppont tűrés meghatározásakor figyelembe kell venni a lehetséges eltéréseket a feltételezett terheléselosztástól. Szabad ülésválasztás esetén az üzemben tartó vezessen be eljárásokat annak biztosítására, hogy szélsőséges hosszirányú üléselosztás esetén a hajózószemélyzet vagy a légiutas-kísérők elvégezzék a korrekciót. A tömegközéppont tűrés és az ehhez kapcsolódó üzemeltetési eljárások, beleértve az utasok elhelyezésére vonatkozó feltételezéseket, legyenek elfogadhatóak a Hatóság számára. |
| --- | --- | --- |

(d)

Tömegközéppont tűrés értékek

(1)

Üzemeltetési CG burkológörbe. Amennyiben az egyensúlyszámításban nincs pontosan számításba véve az alkalmazott üléselosztás, valamint a széksoronkénti utasok számának hatása, az egyes csomagterekben lévő rakomány és az egyes tartályokban lévő üzemanyag hatása, a engedélyezett CG-burkológörbét egy üzemeltetési tűréssel kell bővíteni. A tömegközéppont tűrés meghatározásakor figyelembe kell venni a lehetséges eltéréseket a feltételezett terheléselosztástól. Szabad ülésválasztás esetén az üzemben tartó vezessen be eljárásokat annak biztosítására, hogy szélsőséges hosszirányú üléselosztás esetén a hajózószemélyzet vagy a légiutas-kísérők elvégezzék a korrekciót. A tömegközéppont tűrés és az ehhez kapcsolódó üzemeltetési eljárások, beleértve az utasok elhelyezésére vonatkozó feltételezéseket, legyenek elfogadhatóak a Hatóság számára.

| (2) | Repülés közbeni tömegközéppont. A fenti (d) pont (1) albekezdésén túlmenően az üzemben győződjön meg arról, hogy az eljárások teljes mértékben számításba veszik a tömegközéppont repülés közbeni szélsőséges változásait is, amelyeket az utasok/személyzet mozgása és az üzemanyag fogyasztás/áttáplálás okoz. |
| --- | --- |

(2)

Repülés közbeni tömegközéppont. A fenti (d) pont (1) albekezdésén túlmenően az üzemben győződjön meg arról, hogy az eljárások teljes mértékben számításba veszik a tömegközéppont repülés közbeni szélsőséges változásait is, amelyeket az utasok/személyzet mozgása és az üzemanyag fogyasztás/áttáplálás okoz.

Az OPS 1.620 (f) pontjának 1. függeléke

Az európai régión belüli járatok területének meghatározása

Az OPS 1.620 (f) bekezdésének alkalmazásában az európai régión belüli járatok olyan nem belföldi repülések, amelyeket a következő pontokat összekötő állandó irányszögű vonalakon belül végeznek:

| — | N7200 | E04500 |
| --- | --- | --- |
| — | N4000 | E04500 |
| — | N3500 | E03700 |
| — | N3000 | E03700 |
| — | N3000 | W00600 |
| — | N2700 | W00900 |
| — | N2700 | W03000 |
| — | N6700 | W03000 |
| — | N7200 | W01000 |
| — | N7200 | E04500 |

—

N7200

E04500

—

N4000

E04500

—

N3500

E03700

—

N3000

E03700

—

N3000

W00600

—

N2700

W00900

—

N2700

W03000

—

N6700

W03000

—

N7200

W01000

—

N7200

E04500

amint az az alábbi 1. ábrán látható:

1. ábra

Európai régió

Image

Az OPS 1.620 (g) pontjának 1. függeléke

Eljárás az utasok és poggyász felülvizsgált standard tömegértékeinek megállapításához

| (a) | Utasok






  (1) | Súly mintavételi módszer. Az utasok és kézipoggyászuk átlagos tömegét súlyméréssel kell megállapítani, véletlen mintákat véve. A véletlen minták vétele legyen jellegénél és terjedelménél fogva reprezentatív az utastömegre, figyelembe véve az üzemeltetés típusát, a járatok gyakoriságát a különböző útvonalakon, az oda és vissza járatokat, a vonatkozó szezont és a repülőgép üléskapacitását. |
| --- | --- | --- |

(a)

Utasok

(1)

Súly mintavételi módszer. Az utasok és kézipoggyászuk átlagos tömegét súlyméréssel kell megállapítani, véletlen mintákat véve. A véletlen minták vétele legyen jellegénél és terjedelménél fogva reprezentatív az utastömegre, figyelembe véve az üzemeltetés típusát, a járatok gyakoriságát a különböző útvonalakon, az oda és vissza járatokat, a vonatkozó szezont és a repülőgép üléskapacitását.

| (2) | Mintanagyság. A vizsgálati program legalább a következő létszámok lemérését tartalmazza:






  (i) | Egy kísérleti mintából normál statisztikai eljárásokat használva az összes felnőttre 1 %, a külön női és férfi tömegekre 2 % relatív konfidenciaintervallumot (pontosságot) alapul véve kiszámolt utasszámot; és |
| --- | --- | --- |

(2)

Mintanagyság. A vizsgálati program legalább a következő létszámok lemérését tartalmazza:

(i)

Egy kísérleti mintából normál statisztikai eljárásokat használva az összes felnőttre 1 %, a külön női és férfi tömegekre 2 % relatív konfidenciaintervallumot (pontosságot) alapul véve kiszámolt utasszámot; és

| (ii) | repülőgépekre, amelyek:






  (A) | utasülés kapacitása legalább 40, összesen 2 000 utas; vagy |
| --- | --- | --- |

(ii)

repülőgépekre, amelyek:

(A)

utasülés kapacitása legalább 40, összesen 2 000 utas; vagy

| (B) | amelyek utasülés kapacitása 40-nél kevesebb, az utasülés kapacitás 50-szeresét. |
| --- | --- |

(B)

amelyek utasülés kapacitása 40-nél kevesebb, az utasülés kapacitás 50-szeresét.

| (3) | Utasok tömege. Az utasok tömege tartalmazza a repülőgépre felszálláskor magukkal vitt személyes tárgyaik tömegét is. A véletlen utastömeg mintavétel során a csecsemőket az őket kísérő felnőttekkel együtt kell mérni (Lásd az OPS 1.620 (c), (d) és (e) pontjait is). |
| --- | --- |

(3)

Utasok tömege. Az utasok tömege tartalmazza a repülőgépre felszálláskor magukkal vitt személyes tárgyaik tömegét is. A véletlen utastömeg mintavétel során a csecsemőket az őket kísérő felnőttekkel együtt kell mérni (Lásd az OPS 1.620 (c), (d) és (e) pontjait is).

| (4) | Súlymérés helye. Az utasok mérésének helyét a repülőgéphez a lehető legközelebb kell megválasztani, olyan helyen, ahol az utasok tömegének megváltozása személyes tárgyaktól való megszabadulás vagy új személyes tárgyak magukhoz vétele miatt a repülőgépre szállás előtt nem valószínű. |
| --- | --- |

(4)

Súlymérés helye. Az utasok mérésének helyét a repülőgéphez a lehető legközelebb kell megválasztani, olyan helyen, ahol az utasok tömegének megváltozása személyes tárgyaktól való megszabadulás vagy új személyes tárgyak magukhoz vétele miatt a repülőgépre szállás előtt nem valószínű.

| (5) | Súlymérő eszköz. Az utasok mérésére szolgáló eszköz méréshatára legalább 150 kg legyen. A tömegeket legalább 500 g-os lépésekben mutassa. A mérőeszköz pontossága legalább 0,5 % és 200 g közül a nagyobbik legyen. |
| --- | --- |

(5)

Súlymérő eszköz. Az utasok mérésére szolgáló eszköz méréshatára legalább 150 kg legyen. A tömegeket legalább 500 g-os lépésekben mutassa. A mérőeszköz pontossága legalább 0,5 % és 200 g közül a nagyobbik legyen.

| (6) | A tömeg értékek feljegyzése. Az utastömeg-felmérésben részt vevő minden járatra a tömegeket, a hozzájuk tartozó utaskategóriát (pl.: nő/férfi/gyermek) és a járatszámot fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

(6)

A tömeg értékek feljegyzése. Az utastömeg-felmérésben részt vevő minden járatra a tömegeket, a hozzájuk tartozó utaskategóriát (pl.: nő/férfi/gyermek) és a járatszámot fel kell jegyezni.

| (b) | Feladott csomag. A minimális szükséges mintanagyság az átlagos poggyásztömegen alapuló felülvizsgált standard poggyásztömeg értékek meghatározásának eljárásában alapvetően azonos az utasokra alkalmazott és az (a) pont (1) albekezdésében leírt eljárással. A poggyászra a relatív konfidenciaintervallum (pontosság) 1 %. Legalább 2 000 darab feladott poggyászt le kell mérni. |
| --- | --- |

(b)

Feladott csomag. A minimális szükséges mintanagyság az átlagos poggyásztömegen alapuló felülvizsgált standard poggyásztömeg értékek meghatározásának eljárásában alapvetően azonos az utasokra alkalmazott és az (a) pont (1) albekezdésében leírt eljárással. A poggyászra a relatív konfidenciaintervallum (pontosság) 1 %. Legalább 2 000 darab feladott poggyászt le kell mérni.

| (c) | Az utasok és a feladott poggyász felülvizsgált standard tömegértékeinek meghatározása






  (1) | Annak biztosítására, hogy az utasokra és a feladott poggyászra a méréssel megállapított tényleges tömeg helyett a felülvizsgált standard tömegértékek használata ne hasson hátrányosan az üzemeltetési biztonságra, statisztikai elemzést kell végezni. Ezen elemzés az utasok és a poggyász standard tömegértékeit és más adatokat is eredményez. |
| --- | --- | --- |

(c)

Az utasok és a feladott poggyász felülvizsgált standard tömegértékeinek meghatározása

(1)

Annak biztosítására, hogy az utasokra és a feladott poggyászra a méréssel megállapított tényleges tömeg helyett a felülvizsgált standard tömegértékek használata ne hasson hátrányosan az üzemeltetési biztonságra, statisztikai elemzést kell végezni. Ezen elemzés az utasok és a poggyász standard tömegértékeit és más adatokat is eredményez.

| (2) | Legalább 20 utasüléssel rendelkező repülőgépeken ezek az átlagos felülvizsgált férfi és női tömegértékek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(2)

Legalább 20 utasüléssel rendelkező repülőgépeken ezek az átlagos felülvizsgált férfi és női tömegértékek alkalmazhatók.

| (3) | Kisebb repülőgépeken a következő növelő tényezőket kell az átlagos utastömeghez hozzáadni, hogy a felülvizsgált standard tömegértékeket megkapjuk:






  Utasülések száma | Szükséges hozzáadandó tömeg |
| --- | --- | --- |
| 1–5 | 16 kg |
| 6–9 | 8 kg |
| 10–19 | 4 kg |

(3)

Kisebb repülőgépeken a következő növelő tényezőket kell az átlagos utastömeghez hozzáadni, hogy a felülvizsgált standard tömegértékeket megkapjuk:

Utasülések száma

Szükséges hozzáadandó tömeg

1–5

16 kg

6–9

8 kg

10–19

4 kg

Alternatívaként az összes felnőttre vonatkozó felülvizsgált (átlagos) standard tömegértékek használhatók legalább 30 utasüléssel rendelkező repülőgépekre. Felülvizsgált (átlagos) standard feladott poggyász tömegértékek legalább 20 utasüléssel rendelkező repülőgépekre használhatók.

| (4) | Az üzemben tartók választhatják részletes felmérési program benyújtását jóváhagyásra a Hatósághoz és ezt követően az eltérést a felülvizsgált standard tömegértéktől, ha ezt az eltérő értéket az ebben a függelékben részletezett eljárással határozzák meg. Ezeket az eltéréseket 5 évnél nem hosszabb időközönként felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(4)

Az üzemben tartók választhatják részletes felmérési program benyújtását jóváhagyásra a Hatósághoz és ezt követően az eltérést a felülvizsgált standard tömegértéktől, ha ezt az eltérő értéket az ebben a függelékben részletezett eljárással határozzák meg. Ezeket az eltéréseket 5 évnél nem hosszabb időközönként felül kell vizsgálni.

| (5) | Az összes felnőttre vonatkozó felülvizsgált standard tömegértékeket 80/20 %-os férfi/nő arányra kell alapozni minden járatnál, kivéve az üdülési charterjáratokat, ahol az arány 50/50. Ha egy üzemben tartó bizonyos útvonalakon vagy járatokon eltérő arány alkalmazására kíván jóváhagyást kapni, akkor a Hatósághoz olyan adatokat kell benyújtania, amelyek bemutatják, hogy az alternatív férfi/nő arány óvatos és a legalább 100 reprezentatív járat férfi/nő arányának legalább 84 %-át lefedi. |
| --- | --- |

(5)

Az összes felnőttre vonatkozó felülvizsgált standard tömegértékeket 80/20 %-os férfi/nő arányra kell alapozni minden járatnál, kivéve az üdülési charterjáratokat, ahol az arány 50/50. Ha egy üzemben tartó bizonyos útvonalakon vagy járatokon eltérő arány alkalmazására kíván jóváhagyást kapni, akkor a Hatósághoz olyan adatokat kell benyújtania, amelyek bemutatják, hogy az alternatív férfi/nő arány óvatos és a legalább 100 reprezentatív járat férfi/nő arányának legalább 84 %-át lefedi.

| (6) | A megállapított átlagos tömegértékeket a következő egész kg-ra kell kerekíteni. A feladott poggyász tömegértékeit a következő 0,5 kg-ra kell kerekíteni, ha így jön ki. |
| --- | --- |

(6)

A megállapított átlagos tömegértékeket a következő egész kg-ra kell kerekíteni. A feladott poggyász tömegértékeit a következő 0,5 kg-ra kell kerekíteni, ha így jön ki.

Az OPS 1.625 1. függeléke

Tömeg és súlypont dokumentáció

| (a) | Tömeg és súlypont dokumentáció






  (1) | Tartalom






  (i) | A tömeg és súlypont dokumentáció a következő információt tartalmazza:






  (A) | repülőgép lajtstromjel és típus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

Tömeg és súlypont dokumentáció

(1)

Tartalom

(i)

A tömeg és súlypont dokumentáció a következő információt tartalmazza:

(A)

repülőgép lajtstromjel és típus;

| (B) | a járat azonosító száma és dátuma; |
| --- | --- |

(B)

a járat azonosító száma és dátuma;

| (C) | a parancsnok személye; |
| --- | --- |

(C)

a parancsnok személye;

| (D) | a dokumentumot elkészítő személye; |
| --- | --- |

(D)

a dokumentumot elkészítő személye;

| (E) | a repülőgép száraz üzemeltetési tömege és az ennek megfelelő CG; |
| --- | --- |

(E)

a repülőgép száraz üzemeltetési tömege és az ennek megfelelő CG;

| (F) | az üzemanyag tömege felszálláskor és az útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag tömege; |
| --- | --- |

(F)

az üzemanyag tömege felszálláskor és az útvonalrepüléshez szükséges üzemanyag tömege;

| (G) | az üzemanyagon kívüli egyéb fogyó anyagok tömege; |
| --- | --- |

(G)

az üzemanyagon kívüli egyéb fogyó anyagok tömege;

| (H) | a rakomány összetevői, beleértve az utasokat, poggyászt, szállított árut és ballasztot; |
| --- | --- |

(H)

a rakomány összetevői, beleértve az utasokat, poggyászt, szállított árut és ballasztot;

| (I) | a felszállási tömeg, leszállási tömeg és üzemanyag nélküli tömeg; |
| --- | --- |

(I)

a felszállási tömeg, leszállási tömeg és üzemanyag nélküli tömeg;

| (J) | a rakomány elosztása; |
| --- | --- |

(J)

a rakomány elosztása;

| (K) | a repülőgép vonatkozó CG helyzete; és |
| --- | --- |

(K)

a repülőgép vonatkozó CG helyzete; és

| (L) | a korlátozó tömeg és CG értékek. |
| --- | --- |

(L)

a korlátozó tömeg és CG értékek.

| (ii) | A Hatóság jóváhagyása esetén az üzemben tartó ezen adatok némelyikét elhagyhatja a tömeg és súlypont dokumentációból. |
| --- | --- |

(ii)

A Hatóság jóváhagyása esetén az üzemben tartó ezen adatok némelyikét elhagyhatja a tömeg és súlypont dokumentációból.

| (2) | Változások az utolsó pillanatban. Ha a tömeg és súlypont dokumentáció elkészülte után bármely változás történik utolsó pillanatban, ezt a parancsnok tudomására kell hozni és az utolsó pillanatban történt változást be kell vezetni a tömeg és súlypont dokumentációba. Az utasok számában vagy a csomagtér terhelésében az utolsó pillanatban megengedhető legnagyobb változást az Üzemben Tartási Kézikönyvben kell előírni. Ha ezt az értéket túllépik, új tömeg és súlypont dokumentációt kell készíteni. |
| --- | --- |

(2)

Változások az utolsó pillanatban. Ha a tömeg és súlypont dokumentáció elkészülte után bármely változás történik utolsó pillanatban, ezt a parancsnok tudomására kell hozni és az utolsó pillanatban történt változást be kell vezetni a tömeg és súlypont dokumentációba. Az utasok számában vagy a csomagtér terhelésében az utolsó pillanatban megengedhető legnagyobb változást az Üzemben Tartási Kézikönyvben kell előírni. Ha ezt az értéket túllépik, új tömeg és súlypont dokumentációt kell készíteni.

| (b) | Számítógépes rendszerek. Ha a tömeg és súlypont dokumentációt egy számítógépes tömeg és súlypont rendszer állítja elő, az üzemben tartónak felül kell vizsgálnia a kimenő adatok teljességét. Fel kell állítania egy rendszert, amely a kimenő adatok legfeljebb 6 havonkénti felülvizsgálatával ellenőrzi, hogy a bemenő adatok változását helyesen veszi-e be a rendszer és hogy a rendszer folyamatosan helyesen működik-e. |
| --- | --- |

(b)

Számítógépes rendszerek. Ha a tömeg és súlypont dokumentációt egy számítógépes tömeg és súlypont rendszer állítja elő, az üzemben tartónak felül kell vizsgálnia a kimenő adatok teljességét. Fel kell állítania egy rendszert, amely a kimenő adatok legfeljebb 6 havonkénti felülvizsgálatával ellenőrzi, hogy a bemenő adatok változását helyesen veszi-e be a rendszer és hogy a rendszer folyamatosan helyesen működik-e.

| (c) | Fedélzeti tömeg és súlypont rendszerek. Az üzemben tartó szerezze be a Hatóság jóváhagyását, ha az indítás elsődleges eszközeként számítógépes fedélzeti tömeg és súlypont rendszert kíván alkalmazni. |
| --- | --- |

(c)

Fedélzeti tömeg és súlypont rendszerek. Az üzemben tartó szerezze be a Hatóság jóváhagyását, ha az indítás elsődleges eszközeként számítógépes fedélzeti tömeg és súlypont rendszert kíván alkalmazni.

| (d) | Adatkapcsolat. Ha a tömeg és súlypont dokumentációt adatkapcsolat útján küldik a repülőgépeknek, a parancsnok által elfogadott végleges tömeg és súlypont dokumentáció egy példánya álljon a földön rendelkezésre. |
| --- | --- |

(d)

Adatkapcsolat. Ha a tömeg és súlypont dokumentációt adatkapcsolat útján küldik a repülőgépeknek, a parancsnok által elfogadott végleges tömeg és súlypont dokumentáció egy példánya álljon a földön rendelkezésre.

K. RÉSZ

MŰSZEREK ÉS BERENDEZÉSEK

OPS 1.630

Általános bevezetés

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy járat nem indul el, mielőtt a jelen rész által előírt műszerek és eszközök nincsenek:






  (1) | jóváhagyva, a (c) albekezdésben foglalt kivétellel, és a rájuk vonatkozó követelményekkel összhangban beszerelve, beleértve a minimális teljesítményszintet és az üzemeltetési és légialkalmassági követelményeket; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy járat nem indul el, mielőtt a jelen rész által előírt műszerek és eszközök nincsenek:

(1)

jóváhagyva, a (c) albekezdésben foglalt kivétellel, és a rájuk vonatkozó követelményekkel összhangban beszerelve, beleértve a minimális teljesítményszintet és az üzemeltetési és légialkalmassági követelményeket; és

| (2) | üzemképes állapotban a folytatandó üzemeltetéshez, a MEL-ben foglalt kivételekkel (OPS 1.030 hivatkozása). |
| --- | --- |

(2)

üzemképes állapotban a folytatandó üzemeltetéshez, a MEL-ben foglalt kivételekkel (OPS 1.030 hivatkozása).

| (b) | A műszerek és berendezések minimális teljesítményszintjei az alkalmazandó Európai Műszaki Szabvány Utasítások (ETSO) Leírásaiban (CS-TSO) megadott vonatkozó Európai Műszaki Szabvány Utasításokban (ETSO) előírtak, kivéve, ha az üzemeltetési vagy légialkalmassági szabályok más teljesítményszinteket írnak elő. A OPS kiadásakor az ETSO-tól eltérő tervezési és teljesítmény-előírásoknak megfelelő műszerek és berendezések használatban vagy felszerelve maradhatnak, kivéve ha ez a rész további követelményeket ír elő. A már jóváhagyott műszereknek és berendezéseknek nem kell megfelelniük a felülvizsgált ETSO-nak vagy egy, az ETSO-tól eltérő felülvizsgált előírásnak, kivéve, ha egy visszamenőleges hatályú követelmény van előírva. |
| --- | --- |

(b)

A műszerek és berendezések minimális teljesítményszintjei az alkalmazandó Európai Műszaki Szabvány Utasítások (ETSO) Leírásaiban (CS-TSO) megadott vonatkozó Európai Műszaki Szabvány Utasításokban (ETSO) előírtak, kivéve, ha az üzemeltetési vagy légialkalmassági szabályok más teljesítményszinteket írnak elő. A OPS kiadásakor az ETSO-tól eltérő tervezési és teljesítmény-előírásoknak megfelelő műszerek és berendezések használatban vagy felszerelve maradhatnak, kivéve ha ez a rész további követelményeket ír elő. A már jóváhagyott műszereknek és berendezéseknek nem kell megfelelniük a felülvizsgált ETSO-nak vagy egy, az ETSO-tól eltérő felülvizsgált előírásnak, kivéve, ha egy visszamenőleges hatályú követelmény van előírva.

| (c) | A következőknek nincs szükségük berendezés-jóváhagyásra:






  (1) | az OPS 1.635-ban hivatkozott biztosítékok; |
| --- | --- | --- |

(c)

A következőknek nincs szükségük berendezés-jóváhagyásra:

(1)

az OPS 1.635-ban hivatkozott biztosítékok;

| (2) | az OPS 1.640 (a) pont (4) albekezdésében hivatkozott elektromos kézi lámpák; |
| --- | --- |

(2)

az OPS 1.640 (a) pont (4) albekezdésében hivatkozott elektromos kézi lámpák;

| (3) | az OPS 1.650 (b) és 1.652 (b) pontjaiban hivatkozott pontos időmérők; |
| --- | --- |

(3)

az OPS 1.650 (b) és 1.652 (b) pontjaiban hivatkozott pontos időmérők;

| (4) | Az OPS 1.652 (n) pontjában hivatkozott térképtartó. |
| --- | --- |

(4)

Az OPS 1.652 (n) pontjában hivatkozott térképtartó.

| (5) | Az OPS 1.745-ben hivatkozott elsősegélynyújtó készletek; |
| --- | --- |

(5)

Az OPS 1.745-ben hivatkozott elsősegélynyújtó készletek;

| (6) | Az OPS 1.755-ben hivatkozott egészségügyi vészmentő dobozok; |
| --- | --- |

(6)

Az OPS 1.755-ben hivatkozott egészségügyi vészmentő dobozok;

| (7) | Az OPS 1.810-ben hivatkozott hangosbeszélők; |
| --- | --- |

(7)

Az OPS 1.810-ben hivatkozott hangosbeszélők;

| (8) | Az OPS 1.835 (a) és (c) pontjaiban hivatkozott életmentő és pirotechnikai jelzőberendezések; és |
| --- | --- |

(8)

Az OPS 1.835 (a) és (c) pontjaiban hivatkozott életmentő és pirotechnikai jelzőberendezések; és

| (9) | Az OPS 1.840-ben hivatkozott horgonyok és felszerelések vízi repülőgépek és kétéltű repülőgépek vízi nyűgözésére, lehorgonyzására és manőverezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az OPS 1.840-ben hivatkozott horgonyok és felszerelések vízi repülőgépek és kétéltű repülőgépek vízi nyűgözésére, lehorgonyzására és manőverezésére.

| (d) | Ha egy berendezést a hajózószemélyzet egy tagjának repülés közben szolgálati helyén kell használnia, az legyen szolgálati helyéről könnyen kezelhető. Ha egy példányt a hajózószemélyzet több tagjának kell használnia, azt úgy kell felszerelni, hogy valamennyi olyan szolgálati helyről könnyen kezelhető legyen, amelyről működtetni kell. |
| --- | --- |

(d)

Ha egy berendezést a hajózószemélyzet egy tagjának repülés közben szolgálati helyén kell használnia, az legyen szolgálati helyéről könnyen kezelhető. Ha egy példányt a hajózószemélyzet több tagjának kell használnia, azt úgy kell felszerelni, hogy valamennyi olyan szolgálati helyről könnyen kezelhető legyen, amelyről működtetni kell.

| (e) | Azokat a műszereket, amelyeket a hajózószemélyzet valamelyik tagjának kell használnia, úgy kell elhelyezni, hogy a hajózószemélyzet ezen tagja szolgálati helyéről jól lássa kijelzését a lehető legkisebb eltérést igényelve a repülési útvonal mentén előre tekintve szokásosan felvett helyzetétől és látásirányától. Ha egy több hajózószemélyzeti tag által üzemeltetett repülőgépen egy műszer egyetlen példányára van szükség, azt úgy kell felszerelni, hogy minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről látható legyen. |
| --- | --- |

(e)

Azokat a műszereket, amelyeket a hajózószemélyzet valamelyik tagjának kell használnia, úgy kell elhelyezni, hogy a hajózószemélyzet ezen tagja szolgálati helyéről jól lássa kijelzését a lehető legkisebb eltérést igényelve a repülési útvonal mentén előre tekintve szokásosan felvett helyzetétől és látásirányától. Ha egy több hajózószemélyzeti tag által üzemeltetett repülőgépen egy műszer egyetlen példányára van szükség, azt úgy kell felszerelni, hogy minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről látható legyen.

OPS 1.635

Túláramvédelmi eszközök

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyen biztosítékokat használnak, ha a repülés közben használatra rendelkezésre álló tartalék biztosítékok száma a biztosítékok számának legalább 10 %-a minden egyes teljesítményfokozatban, vagy teljesítményfokozatonként három, ha az több.

OPS 1.640

A repülőgép üzemi fényei

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következőkkel:

| (a) | Nappali repülésre:






  (1) | ütközéselhárító fényrendszer; |
| --- | --- | --- |

(a)

Nappali repülésre:

(1)

ütközéselhárító fényrendszer;

| (2) | a repülőgép villamos rendszeréről ellátott világítás, amely elegendő világítást biztosít minden műszer és berendezés számára, amely a repülőgép biztonságos üzemeltetéséhez szükséges; |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép villamos rendszeréről ellátott világítás, amely elegendő világítást biztosít minden műszer és berendezés számára, amely a repülőgép biztonságos üzemeltetéséhez szükséges;

| (3) | a repülőgép villamos rendszeréről ellátott világítás, amely minden utasfülkében biztosítja a világítást; és |
| --- | --- |

(3)

a repülőgép villamos rendszeréről ellátott világítás, amely minden utasfülkében biztosítja a világítást; és

| (4) | a hajózószemélyzet minden előírt tagja részére egy elektromos kézilámpa, amely kijelölt szolgálati helyükön ülve könnyen elérhető a hajózószemélyzet tagjai számára. |
| --- | --- |

(4)

a hajózószemélyzet minden előírt tagja részére egy elektromos kézilámpa, amely kijelölt szolgálati helyükön ülve könnyen elérhető a hajózószemélyzet tagjai számára.

| (b) | Éjszakai repüléshez a fenti (a) pontban előírtakon kívül a következők:






  (1) | navigációs/helyzetjelző fények; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Éjszakai repüléshez a fenti (a) pontban előírtakon kívül a következők:

(1)

navigációs/helyzetjelző fények; és

| (2) | két leszállófény vagy egy, két külön energiaellátással rendelkező világítótesttel rendelkező fény; és |
| --- | --- |

(2)

két leszállófény vagy egy, két külön energiaellátással rendelkező világítótesttel rendelkező fény; és

| (3) | a Tengeren történő ütközések megakadályozásáról szóló nemzetközi szabályok által előírt világítás, ha a repülőgép vízi vagy kétéltű repülőgép. |
| --- | --- |

(3)

a Tengeren történő ütközések megakadályozásáról szóló nemzetközi szabályok által előírt világítás, ha a repülőgép vízi vagy kétéltű repülőgép.

OPS 1.645

Ablaktörlők

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg-nál több legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet, ha minden pilótaülés fel van szerelve egy ablaktörlővel vagy azzal egyenértékű eszközzel, amely tisztán tartja a szélvédőt csapadék esetén.

OPS 1.650

VFR szerinti nappali üzemeltetés – Repülési és navigációs műszerek és kapcsolódó berendezések

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet nappal és látva repülési szabályok (VFR) szerint repülőgépet, ha fel van szerelve a következő albekezdésekben előírt repülési és navigációs műszerekkel és kapcsolódó felszereléssel és – ha értelmezhető – ezek feltételei között:

| (a) | egy mágnesen iránytű; |
| --- | --- |

(a)

egy mágnesen iránytű;

| (b) | egy pontos időmérő, amely órában, percben és másodpercben mutatja az időt; |
| --- | --- |

(b)

egy pontos időmérő, amely órában, percben és másodpercben mutatja az időt;

| (c) | egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez; |
| --- | --- |

(c)

egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez;

| (d) | egy csomóban hitelesített repülési sebesség mérő; |
| --- | --- |

(d)

egy csomóban hitelesített repülési sebesség mérő;

| (e) | egy függőleges sebesség mérő (variométer); |
| --- | --- |

(e)

egy függőleges sebesség mérő (variométer);

| (f) | egy fordulás- és csúszásmérő vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordináló; |
| --- | --- |

(f)

egy fordulás- és csúszásmérő vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordináló;

| (g) | egy műhorizont (dőlésmérő); |
| --- | --- |

(g)

egy műhorizont (dőlésmérő);

| (h) | egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű; és |
| --- | --- |

(h)

egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű; és

| (i) | a külső levegő hőmérsékletet a pilótafülkében jelző műszer, Celsius fokokra kalibrálva. |
| --- | --- |

(i)

a külső levegő hőmérsékletet a pilótafülkében jelző műszer, Celsius fokokra kalibrálva.

| (j) | Azon repülések esetén, amelyek időtartama nem haladja meg a 60 percet, a felszállás és a leszállás azonos repülőtéren történik, valamint ezen repülőtértől 50 nm (tengeri mérföld) távolságon belül maradnak, a fenti (f), (g) és (h) albekezdésekben megadott műszerek és az alábbi (k) pont (4), (5) és (6) albekezdéseiben megadott műszerek helyettesíthetők egy fordulás- és csúszásmérővel vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordinálóval, vagy pedig egy műhorizonttal és csúszásjelzővel együttesen. |
| --- | --- |

(j)

Azon repülések esetén, amelyek időtartama nem haladja meg a 60 percet, a felszállás és a leszállás azonos repülőtéren történik, valamint ezen repülőtértől 50 nm (tengeri mérföld) távolságon belül maradnak, a fenti (f), (g) és (h) albekezdésekben megadott műszerek és az alábbi (k) pont (4), (5) és (6) albekezdéseiben megadott műszerek helyettesíthetők egy fordulás- és csúszásmérővel vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordinálóval, vagy pedig egy műhorizonttal és csúszásjelzővel együttesen.

| (k) | Ha két pilóta van előírva, a második pilóta szolgálati helye a következő külön műszerekkel rendelkezzen:






  (1) | egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez; |
| --- | --- | --- |

(k)

Ha két pilóta van előírva, a második pilóta szolgálati helye a következő külön műszerekkel rendelkezzen:

(1)

egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez;

| (2) | egy csomóban hitelesített repülési sebesség mérő; |
| --- | --- |

(2)

egy csomóban hitelesített repülési sebesség mérő;

| (3) | egy függőleges sebesség mérő (variométer); |
| --- | --- |

(3)

egy függőleges sebesség mérő (variométer);

| (4) | egy fordulás- és csúszásmérő vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordináló; |
| --- | --- |

(4)

egy fordulás- és csúszásmérő vagy egy csúszásmérőt tartalmazó forduláskoordináló;

| (5) | egy műhorizont (dőlésmérő); és |
| --- | --- |

(5)

egy műhorizont (dőlésmérő); és

| (6) | egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű. |
| --- | --- |

(6)

egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű.

| (l) | Mindegyik sebességmérő rendszerben legyen egy fűtött Pitot-cső, vagy ezzel egyenértékű berendezés, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, az alábbi repülőgépeken:






  (1) | amelyek 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömeggel vagy 9-nél több legnagyobb jóváhagyott utasülés-számmal rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

(l)

Mindegyik sebességmérő rendszerben legyen egy fűtött Pitot-cső, vagy ezzel egyenértékű berendezés, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, az alábbi repülőgépeken:

(1)

amelyek 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömeggel vagy 9-nél több legnagyobb jóváhagyott utasülés-számmal rendelkeznek;

| (2) | amelyeket legkorábban 1999. április 1-jén láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal |
| --- | --- |

(2)

amelyeket legkorábban 1999. április 1-jén láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal

| (m) | Ha duplikált műszerek vannak előírva, a követelmény minden pilótának külön kijelzőt és külön választókapcsolót vagy más kapcsolódó berendezést jelent, ahogy indokolt. |
| --- | --- |

(m)

Ha duplikált műszerek vannak előírva, a követelmény minden pilótának külön kijelzőt és külön választókapcsolót vagy más kapcsolódó berendezést jelent, ahogy indokolt.

| (n) | Minden repülőgépet el kell látni annak jelzésére alkalmas eszközzel, ha a szükséges repülési műszerek energiaellátása nem megfelelő; és |
| --- | --- |

(n)

Minden repülőgépet el kell látni annak jelzésére alkalmas eszközzel, ha a szükséges repülési műszerek energiaellátása nem megfelelő; és

| (o) | Minden repülőgép, amelyen a kompresszibilitási indikátorokat az előírt repülési sebesség mérők nem jelzik másképpen, rendelkezzen Mach-szám-mérővel minden pilóta műszerfalán. |
| --- | --- |

(o)

Minden repülőgép, amelyen a kompresszibilitási indikátorokat az előírt repülési sebesség mérők nem jelzik másképpen, rendelkezzen Mach-szám-mérővel minden pilóta műszerfalán.

| (p) | Az üzemben tartó csak akkor folytasson VFR szerinti nappali üzemeltetést, ha a repülőgép fel van szerelve gémes mikrofonos headsettel vagy ezzel egyenértékű felszereléssel minden, a pilótafülkében szolgálatot teljesítő hajózószemélyzeti tag számára. |
| --- | --- |

(p)

Az üzemben tartó csak akkor folytasson VFR szerinti nappali üzemeltetést, ha a repülőgép fel van szerelve gémes mikrofonos headsettel vagy ezzel egyenértékű felszereléssel minden, a pilótafülkében szolgálatot teljesítő hajózószemélyzeti tag számára.

OPS 1.652

IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetés – Repülési és navigációs műszerek és kapcsolódó berendezések

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a műszeres repülési szabályok (IFR) szerint vagy éjszaka, ha fel van szerelve a következő albekezdésekben szereplő repülési és navigációs műszerekkel és kapcsolódó felszereléssel és – ha értelmezhető – csak ezek feltételei között:

| (a) | egy mágnesen iránytű; |
| --- | --- |

(a)

egy mágnesen iránytű;

| (b) | egy pontos időmérő, amely órában, percben és másodpercben mutatja az időt; |
| --- | --- |

(b)

egy pontos időmérő, amely órában, percben és másodpercben mutatja az időt;

| (c) | két érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez; Ezen magasságmérőknek forgószámlálós vagy azzal egyenértékű kijelzővel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(c)

két érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez; Ezen magasságmérőknek forgószámlálós vagy azzal egyenértékű kijelzővel kell rendelkezniük.

| (d) | Egy repülési sebesség mérő rendszer egy fűtött Pitot-csővel vagy ezzel egyenértékű berendezéssel, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, egy, a Pitot-cső meghibásodására figyelmeztető jelzővel együtt. A Pitot-cső meghibásodásának jelzője nem követelmény azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb kilenc vagy a legnagyobb engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg és amelyeket 1998. április 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal; |
| --- | --- |

(d)

Egy repülési sebesség mérő rendszer egy fűtött Pitot-csővel vagy ezzel egyenértékű berendezéssel, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, egy, a Pitot-cső meghibásodására figyelmeztető jelzővel együtt. A Pitot-cső meghibásodásának jelzője nem követelmény azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb kilenc vagy a legnagyobb engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg és amelyeket 1998. április 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal;

| (e) | egy függőleges sebesség mérő (variométer); |
| --- | --- |

(e)

egy függőleges sebesség mérő (variométer);

| (f) | egy fordulás- és csúszásmérő; |
| --- | --- |

(f)

egy fordulás- és csúszásmérő;

| (g) | egy műhorizont (dőlésmérő); |
| --- | --- |

(g)

egy műhorizont (dőlésmérő);

| (h) | egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű; |
| --- | --- |

(h)

egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű;

| (i) | a külső levegő hőmérsékletet a pilótafülkében jelző műszer, Celsius fokokra kalibrálva; és |
| --- | --- |

(i)

a külső levegő hőmérsékletet a pilótafülkében jelző műszer, Celsius fokokra kalibrálva; és

| (j) | két független statikus nyomás rendszer, kivéve, hogy legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű légcsavaros repülőgépeken elegendő egy statikus nyomás rendszer és egy alternatív statikus nyomást biztosító rendszer. |
| --- | --- |

(j)

két független statikus nyomás rendszer, kivéve, hogy legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű légcsavaros repülőgépeken elegendő egy statikus nyomás rendszer és egy alternatív statikus nyomást biztosító rendszer.

| (k) | Ha két pilóta van előírva, a második pilóta szolgálati helye a következő külön műszerekkel rendelkezzen:






  (1) | egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez és amely lehet a (c) albekezdés által szükséges 2 magasságmérő egyike. Ezen magasságmérőknek forgószámlálós vagy azzal egyenértékű kijelzővel kell rendelkezniük. |
| --- | --- | --- |

(k)

Ha két pilóta van előírva, a második pilóta szolgálati helye a következő külön műszerekkel rendelkezzen:

(1)

egy érzékeny barometrikus magasságmérő lábban hitelesítve hektopascalban/millibarban hitelesített mellékskálával a repülés közben valószínűen beállítandó minden légköri nyomásra történő helyesbítéshez és amely lehet a (c) albekezdés által szükséges 2 magasságmérő egyike. Ezen magasságmérőknek forgószámlálós vagy azzal egyenértékű kijelzővel kell rendelkezniük.

| (2) | egy repülési sebesség mérő rendszer egy fűtött Pitot-csővel vagy ezzel egyenértékű berendezéssel, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, egy, a Pitot-cső meghibásodására figyelmeztető jelzővel együtt. A Pitot-cső meghibásodásának jelzője nem követelmény azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb kilenc vagy a legnagyobb engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg és amelyeket 1998. április 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal; |
| --- | --- |

(2)

egy repülési sebesség mérő rendszer egy fűtött Pitot-csővel vagy ezzel egyenértékű berendezéssel, hogy megakadályozza a meghibásodást nedvességkondenzáció vagy jegesedés következtében, egy, a Pitot-cső meghibásodására figyelmeztető jelzővel együtt. A Pitot-cső meghibásodásának jelzője nem követelmény azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb kilenc vagy a legnagyobb engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg és amelyeket 1998. április 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal;

| (3) | egy függőleges sebesség mérő (variométer); |
| --- | --- |

(3)

egy függőleges sebesség mérő (variométer);

| (4) | egy fordulás- és csúszásmérő; |
| --- | --- |

(4)

egy fordulás- és csúszásmérő;

| (5) | egy műhorizont (dőlésmérő); és |
| --- | --- |

(5)

egy műhorizont (dőlésmérő); és

| (6) | egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű. |
| --- | --- |

(6)

egy pörgettyűs (stabilizált) iránytű.

| (l) | Az 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 9-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülés-számú repülőgépeket fel kell szerelni egy tartalék dőlésmérővel (műhorizonttal), amelyet bármelyik pilótaülésből lehet használni, amelynek:






  (1) | energiaellátása folyamatos a normál üzemeltetés során és amely a normál elektromos ellátó rendszer teljes üzemképtelenné válása után a normál elektromos ellátó rendszertől független forrásból kap megtáplálást; |
| --- | --- | --- |

(l)

Az 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 9-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülés-számú repülőgépeket fel kell szerelni egy tartalék dőlésmérővel (műhorizonttal), amelyet bármelyik pilótaülésből lehet használni, amelynek:

(1)

energiaellátása folyamatos a normál üzemeltetés során és amely a normál elektromos ellátó rendszer teljes üzemképtelenné válása után a normál elektromos ellátó rendszertől független forrásból kap megtáplálást;

| (2) | a normál elektromos ellátó rendszer teljes üzemképtelenné válását követően legalább 30 percig megbízhatóan működik a vészenergia-ellátó rendszer többi terhelését és az üzemeltetési eljárásokat figyelembe véve; |
| --- | --- |

(2)

a normál elektromos ellátó rendszer teljes üzemképtelenné válását követően legalább 30 percig megbízhatóan működik a vészenergia-ellátó rendszer többi terhelését és az üzemeltetési eljárásokat figyelembe véve;

| (3) | függetlenül működik az összes többi dőlésjelző rendszertől; |
| --- | --- |

(3)

függetlenül működik az összes többi dőlésjelző rendszertől;

| (4) | automatikusan lép működésbe a normál elektromos ellátó rendszer teljes üzemképtelenné válása után; és |
| --- | --- |

(4)

automatikusan lép működésbe a normál elektromos ellátó rendszer teljes üzemképtelenné válása után; és

| (5) | az üzemeltetés valamennyi fázisában kielégítően ki van világítva, kivéve azokat a repülőgépeket, |
| --- | --- |

(5)

az üzemeltetés valamennyi fázisában kielégítően ki van világítva, kivéve azokat a repülőgépeket,

amelyek maximális engedélyezett felszálló tömege legfeljebb 5 700 kg, amelyeket 1995. április 1-jén már lajstromba vettek egy tagállamban, és amelyek a baloldali műszerfalon fel vannak szerelve egy tartalék dőlésmérővel.

| (m) | A fenti (1) albekezdés betartásakor világosnak kell lenni a hajózószemélyzet számára, hogy az említett albekezdés által szükséges tartalék dőlésmérő mikor működik vészenergia-ellátásról. Ha a tartalék dőlésmérőnek saját energiaellátása van, legyen egy kapcsolódó jelzés a műszeren vagy a műszerfalon, amikor ezt az energiaforrást használják. |
| --- | --- |

(m)

A fenti (1) albekezdés betartásakor világosnak kell lenni a hajózószemélyzet számára, hogy az említett albekezdés által szükséges tartalék dőlésmérő mikor működik vészenergia-ellátásról. Ha a tartalék dőlésmérőnek saját energiaellátása van, legyen egy kapcsolódó jelzés a műszeren vagy a műszerfalon, amikor ezt az energiaforrást használják.

| (n) | egy térképtartó könnyen olvasható helyzetben, amely éjszakai üzemeltetéshez kivilágítható. |
| --- | --- |

(n)

egy térképtartó könnyen olvasható helyzetben, amely éjszakai üzemeltetéshez kivilágítható.

| (o) | Ha a tartalék dőlésmérő műszer a CS 25.1303(b)(4) albekezdésének vagy egyenértékű előírásnak megfelelően bizonyítvánnyal ellátott, a fordulás- és csúszásmérők helyettesíthetők csúszásmérőkkel. |
| --- | --- |

(o)

Ha a tartalék dőlésmérő műszer a CS 25.1303(b)(4) albekezdésének vagy egyenértékű előírásnak megfelelően bizonyítvánnyal ellátott, a fordulás- és csúszásmérők helyettesíthetők csúszásmérőkkel.

| (p) | Ha duplikált műszerek vannak előírva, a követelmény minden pilótának külön kijelzőt és külön választókapcsolót vagy más kapcsolódó berendezést jelent, ahogy indokolt; |
| --- | --- |

(p)

Ha duplikált műszerek vannak előírva, a követelmény minden pilótának külön kijelzőt és külön választókapcsolót vagy más kapcsolódó berendezést jelent, ahogy indokolt;

| (q) | Minden repülőgépet el kell látni annak jelzésére alkalmas eszközzel, ha a szükséges repülési műszerek energiaellátása nem megfelelő; és |
| --- | --- |

(q)

Minden repülőgépet el kell látni annak jelzésére alkalmas eszközzel, ha a szükséges repülési műszerek energiaellátása nem megfelelő; és

| (r) | Minden repülőgép, amelyen a kompresszibilitási indikátorokat az előírt repülési sebesség mérők nem jelzik másképpen, rendelkezzen Mach-szám-mérővel minden pilóta műszerfalán. |
| --- | --- |

(r)

Minden repülőgép, amelyen a kompresszibilitási indikátorokat az előírt repülési sebesség mérők nem jelzik másképpen, rendelkezzen Mach-szám-mérővel minden pilóta műszerfalán.

| (s) | Az üzemben tartó csak akkor folytahat IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetést, ha a repülőgép fel van szerelve gémes mikrofonos headsettel vagy ezzel egyenértékű felszereléssel minden, a pilótafülkében szolgálatot teljesítő hajózószemélyzeti tag számára és egy adás gombbal minden előírt pilóta kormánykerekén. |
| --- | --- |

(s)

Az üzemben tartó csak akkor folytahat IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetést, ha a repülőgép fel van szerelve gémes mikrofonos headsettel vagy ezzel egyenértékű felszereléssel minden, a pilótafülkében szolgálatot teljesítő hajózószemélyzeti tag számára és egy adás gombbal minden előírt pilóta kormánykerekén.

OPS 1.655

Kiegészítő berendezések egypilótás IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetésre

Az üzemben tartó csak akkor folytathat egypilótás IFR üzemeltetést, ha a repülőgép el van látva egy robotpilótával, amely legalább a magasság- és iránytartást biztosítja.

OPS 1.660

Magassági figyelmeztető rendszer

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet légcsavaros gázturbinás hajtóműves repülőgépet 5 700 kg-nál nagyobb maximális engedélyezett felszálló tömeggel, vagy 9-nél nagyobb engedélyezett utasülésszámmal, vagy sugárhajtású repülőgépet, ha a repülőgépben rendelkezésre áll a magassági figyelmeztető rendszer, amely alkalmas a következőkre:






  (1) | figyelmeztetni a hajózószemélyzetet, ha elérték az előre kiválasztott magasságot; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet légcsavaros gázturbinás hajtóműves repülőgépet 5 700 kg-nál nagyobb maximális engedélyezett felszálló tömeggel, vagy 9-nél nagyobb engedélyezett utasülésszámmal, vagy sugárhajtású repülőgépet, ha a repülőgépben rendelkezésre áll a magassági figyelmeztető rendszer, amely alkalmas a következőkre:

(1)

figyelmeztetni a hajózószemélyzetet, ha elérték az előre kiválasztott magasságot; és

| (2) | legalább hangjelzéssel figyelmeztetni a hajózószemélyzetet, ha egy előre kiválasztott magasságtól eltérés történt felfelé vagy lefelé,
  kivéve a legfeljebb 5 700 kg maximális engedélyezett felszálló tömegű és 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépeket, amelyeket 1972. április 1-je előtt láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelyek 1995. április 1-jén már lajstromban voltak egy tagállamban. |
| --- | --- |

(2)

legalább hangjelzéssel figyelmeztetni a hajózószemélyzetet, ha egy előre kiválasztott magasságtól eltérés történt felfelé vagy lefelé,

kivéve a legfeljebb 5 700 kg maximális engedélyezett felszálló tömegű és 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépeket, amelyeket 1972. április 1-je előtt láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelyek 1995. április 1-jén már lajstromban voltak egy tagállamban.

OPS 1.665

Földközelségjelző rendszer és terepre figyelmeztető rendszer

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy legnagyobb engedélyezett utas-ülésszáma a 9-et, ha fel van szerelve egy földközelségjelző rendszerrel, amelyben van egy terepveszélyt előrejelző rendszer (TAWS) is.. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy legnagyobb engedélyezett utas-ülésszáma a 9-et, ha fel van szerelve egy földközelségjelző rendszerrel, amelyben van egy terepveszélyt előrejelző rendszer (TAWS) is..

| (b) | A földközelségjelző rendszernek automatikusan, hangjelzésekkel, amelyeket vizuális jelek is kiegészíthetnek, időbeni és megkülönböztethető figyelmeztetést kell adnia a hajózószemélyzet számára a süllyedés sebességéről, a föld közelségéről, felszállás vagy átstartolás utáni magasságvesztésről, helytelen leszállási konfigurációról és a siklópályától lefelé történő eltérésről. |
| --- | --- |

(b)

A földközelségjelző rendszernek automatikusan, hangjelzésekkel, amelyeket vizuális jelek is kiegészíthetnek, időbeni és megkülönböztethető figyelmeztetést kell adnia a hajózószemélyzet számára a süllyedés sebességéről, a föld közelségéről, felszállás vagy átstartolás utáni magasságvesztésről, helytelen leszállási konfigurációról és a siklópályától lefelé történő eltérésről.

| (c) | A terepre figyelmeztető rendszernek automatikusan, vizuális és hangjelzések és egy terepre figyelmeztető kijelzés útján elegendő reakcióidőt kell biztosítania a hajózószemélyzet számára, hogy el lehessen kerülni a terepnek való szabályozott nekirepülést és előrejelző képességet és terepelkerülési küszöbértéket kell nyújtania. |
| --- | --- |

(c)

A terepre figyelmeztető rendszernek automatikusan, vizuális és hangjelzések és egy terepre figyelmeztető kijelzés útján elegendő reakcióidőt kell biztosítania a hajózószemélyzet számára, hogy el lehessen kerülni a terepnek való szabályozott nekirepülést és előrejelző képességet és terepelkerülési küszöbértéket kell nyújtania.

OPS 1.668

Összeütközés-elhárító fedélzeti rendszer

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy legnagyobb engedélyezett utasülésszáma a 9-et, ha fel van szerelve egy legalább ACAS II teljesítményszintű összeütközés-elhárító rendszerrel.

OPS 1.670

Fedélzeti időjárási radarberendezés

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltetheti a következőket:






  (1) | egy repülőgépet túlnyomásos kabinnal; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltetheti a következőket:

(1)

egy repülőgépet túlnyomásos kabinnal; vagy

| (2) | egy túlnyomás nélküli repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege több, mint 5 700 kg; vagy |
| --- | --- |

(2)

egy túlnyomás nélküli repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege több, mint 5 700 kg; vagy

| (3) | egy túlnyomás nélküli repülőgépet, amelynek legnagyobb jóváhagyott utasülés-száma 9-nél nagyobb, ha fel van szerelve egy fedélzeti időjárási radarberendezéssel, ha egy ilyen repülőgépet éjszaka vagy műszeres meteorológiai körülmények között üzemelteti olyan területeken, ahol zivatarok vagy más, fedélzeti időjárási radarral észlelhetőnek tekintett potenciálisan veszélyes időjárási körülmények várhatók az útvonal mentén. |
| --- | --- |

(3)

egy túlnyomás nélküli repülőgépet, amelynek legnagyobb jóváhagyott utasülés-száma 9-nél nagyobb, ha fel van szerelve egy fedélzeti időjárási radarberendezéssel, ha egy ilyen repülőgépet éjszaka vagy műszeres meteorológiai körülmények között üzemelteti olyan területeken, ahol zivatarok vagy más, fedélzeti időjárási radarral észlelhetőnek tekintett potenciálisan veszélyes időjárási körülmények várhatók az útvonal mentén.

| (b) | Túlnyomás nélküli, 5 700 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű, 9-et nem meghaladó legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú légcsavaros repülőgépeken a fedélzeti időjárási radarberendezés helyettesíthető más berendezéssel, amely képes észlelni a zivatarokat és más potenciálisan veszélyes időjárási körülményeket, amelyeket fedélzeti időjárási radarral észlelhetőnek tekintenek, ha azt a Hatóság jóváhagyja. |
| --- | --- |

(b)

Túlnyomás nélküli, 5 700 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű, 9-et nem meghaladó legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú légcsavaros repülőgépeken a fedélzeti időjárási radarberendezés helyettesíthető más berendezéssel, amely képes észlelni a zivatarokat és más potenciálisan veszélyes időjárási körülményeket, amelyeket fedélzeti időjárási radarral észlelhetőnek tekintenek, ha azt a Hatóság jóváhagyja.

OPS 1.675

Berendezések jegesedési körülmények közötti üzemeltetéshez

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha bizonyítványt kapott és fel van szerelve jegesedési körülmények közötti üzemeltetéshez. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha bizonyítványt kapott és fel van szerelve jegesedési körülmények közötti üzemeltetéshez.

| (b) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha fel van szerelve a keletkező jeget megvilágító vagy felderítő eszközökkel. A használt megvilágításnak olyan típusúnak kell lennie, hogy ne okozzon olyan csillogást vagy fényvisszaverődést, amely a személyzet tagjait hátráltatná feladataik ellátásában. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet várható vagy tényleges jegesedési körülmények között, ha fel van szerelve a keletkező jeget megvilágító vagy felderítő eszközökkel. A használt megvilágításnak olyan típusúnak kell lennie, hogy ne okozzon olyan csillogást vagy fényvisszaverődést, amely a személyzet tagjait hátráltatná feladataik ellátásában.

OPS 1.680

Kozmikus sugárzást jelző berendezés

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet 15 000 m (49 000 láb) felett, ha: (1) fel van szerelve az összes kapott kozmikus sugárzás (vagyis a csillagközi és napi eredetű ionizáló és neutronsugárzás összegének) dózisát és kumulált értékét minden járaton folyamatosan mérő és jelző műszerrel, vagy (2) egy, a Hatóság számára elfogadható fedélzeti negyedévenkénti sugárzásminta-vevő rendszerrel.

OPS 1.685

Hajózószemélyzet fedélzeti telefonrendszere

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, amelyen a hajózószemélyzet létszáma egynél nagyobb, ha fel van szerelve hajózószemélyzeti fedélzeti telefonrendszerrel, beleértve a hajózószemélyzet minden tagjának használatára szolgáló fejhallgatókat és mikrofonokat, amelyek nem kézben tartandóak,

OPS 1.690

Személyzet fedélzeti telefonrendszere

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 15 000 kg-ot meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 19-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha fel van szerelve személyzeti telefonrendszerrel, kivéve azokat a repülőgépeket, amelyeket 1965. április 1-je előtt láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelyek 1995. április 1-jén már lajstromban voltak egy tagállamban. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 15 000 kg-ot meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 19-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha fel van szerelve személyzeti telefonrendszerrel, kivéve azokat a repülőgépeket, amelyeket 1965. április 1-je előtt láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelyek 1995. április 1-jén már lajstromban voltak egy tagállamban.

| (b) | A jelen bekezdés által megkövetelt személyzeti tagi telefonrendszernek a következőkre kell képesnek lennie:






  (1) | Az utastájékoztató rendszertől függetlenül működjön, kivéve a kézi eszközöket, fejhallgatókat, mikrofonokat, választókapcsolókat és jelzőeszközöket; |
| --- | --- | --- |

(b)

A jelen bekezdés által megkövetelt személyzeti tagi telefonrendszernek a következőkre kell képesnek lennie:

(1)

Az utastájékoztató rendszertől függetlenül működjön, kivéve a kézi eszközöket, fejhallgatókat, mikrofonokat, választókapcsolókat és jelzőeszközöket;

| (2) | Kétirányú kommunikációt biztosítson a hajózószemélyzet fülkéje és a következők között:






  (i) | minden utasfülke; |
| --- | --- | --- |

(2)

Kétirányú kommunikációt biztosítson a hajózószemélyzet fülkéje és a következők között:

(i)

minden utasfülke;

| (ii) | minden, az utasfedélzettől eltérő szinten elhelyezkedő konyha; és |
| --- | --- |

(ii)

minden, az utasfedélzettől eltérő szinten elhelyezkedő konyha; és

| (iii) | minden külön személyzeti fülke, amely nem az utasfedélzeten található és nem közelíthető meg könnyen egy utasfülkéből; |
| --- | --- |

(iii)

minden külön személyzeti fülke, amely nem az utasfedélzeten található és nem közelíthető meg könnyen egy utasfülkéből;

| (3) | Könnyen elérhető legyen használat céljából minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről a hajózószemélyzet fülkéiben; |
| --- | --- |

(3)

Könnyen elérhető legyen használat céljából minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről a hajózószemélyzet fülkéiben;

| (4) | Könnyen elérhető legyen használat céljából minden szükséges légiutas-kísérő személyzeti szolgálati helyről minden különálló vagy páros padlószintű vészkijáratnál; |
| --- | --- |

(4)

Könnyen elérhető legyen használat céljából minden szükséges légiutas-kísérő személyzeti szolgálati helyről minden különálló vagy páros padlószintű vészkijáratnál;

| (5) | Rendelkezzen egy hang és vizuális jelzéseket alkalmazó riasztórendszerrel, hogy a hajózószemélyzet tagjai riaszthassák a légiutas-kísérőket, valamint a légiutas-kísérő személyzet tagjai riaszthassák a hajózószemélyzetet; |
| --- | --- |

(5)

Rendelkezzen egy hang és vizuális jelzéseket alkalmazó riasztórendszerrel, hogy a hajózószemélyzet tagjai riaszthassák a légiutas-kísérőket, valamint a légiutas-kísérő személyzet tagjai riaszthassák a hajózószemélyzetet;

| (6) | Rendelkezzen eszközökkel annak eldöntéséhez, hogy a hívás egy normál hívás, vagy vészhívás; és |
| --- | --- |

(6)

Rendelkezzen eszközökkel annak eldöntéséhez, hogy a hívás egy normál hívás, vagy vészhívás; és

| (7) | A földi tartózkodás folyamán biztosítsa a kétirányú kommunikációt a földi személyzet és a hajózószemélyzet legalább két tagja között. |
| --- | --- |

(7)

A földi tartózkodás folyamán biztosítsa a kétirányú kommunikációt a földi személyzet és a hajózószemélyzet legalább két tagja között.

OPS 1.695

Utastájékoztató rendszer

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 19-nél nagyobb maximális jóváhagyott utasülés-számú repülőgépet, ha fel van szerelve utastájékoztató rendszerrel. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 19-nél nagyobb maximális jóváhagyott utasülés-számú repülőgépet, ha fel van szerelve utastájékoztató rendszerrel.

| (b) | A jelen bekezdés által megkövetelt utastájékoztató rendszer legyen képes a következőkre:






  (1) | A telefonrendszerektől függetlenül működjön, kivéve a kézi eszközöket, fejhallgatókat, mikrofonokat, választókapcsolókat és jelzőeszközöket; |
| --- | --- | --- |

(b)

A jelen bekezdés által megkövetelt utastájékoztató rendszer legyen képes a következőkre:

(1)

A telefonrendszerektől függetlenül működjön, kivéve a kézi eszközöket, fejhallgatókat, mikrofonokat, választókapcsolókat és jelzőeszközöket;

| (2) | Könnyen elérhető legyen használat céljából minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről; |
| --- | --- |

(2)

Könnyen elérhető legyen használat céljából minden szükséges hajózószemélyzeti szolgálati helyről;

| (3) | Minden padlószinten szükséges utas vészkijárathoz, amely mellett van egy közeli légiutas-kísérő személyzeti ülőhely, legyen egy mikrofonja, amely könnyen elérhető a légiutaskísérő személyzet ott ülő tagja számára azzal a kivétellel, hogy egy mikrofon több kijárathoz is tartozhat, ha a kijáratok közelsége segítség nélkül lehetővé teszi a szóbeli kommunikációt a légiutas-kísérő személyzet ülő tagjai között; |
| --- | --- |

(3)

Minden padlószinten szükséges utas vészkijárathoz, amely mellett van egy közeli légiutas-kísérő személyzeti ülőhely, legyen egy mikrofonja, amely könnyen elérhető a légiutaskísérő személyzet ott ülő tagja számára azzal a kivétellel, hogy egy mikrofon több kijárathoz is tartozhat, ha a kijáratok közelsége segítség nélkül lehetővé teszi a szóbeli kommunikációt a légiutas-kísérő személyzet ülő tagjai között;

| (4) | Legyen 10 másodpercen belül működtethető a légiutas-kísérő személyzet mindazon szolgálati helyeken lévő tagjai számára, amelyekről használata elérhető; és |
| --- | --- |

(4)

Legyen 10 másodpercen belül működtethető a légiutas-kísérő személyzet mindazon szolgálati helyeken lévő tagjai számára, amelyekről használata elérhető; és

| (5) | Legyen hallható és érthető minden utasülésben, mellékhelyiségben és légiutas-kísérő személyzeti ülőhelyen és munkahelyen. |
| --- | --- |

(5)

Legyen hallható és érthető minden utasülésben, mellékhelyiségben és légiutas-kísérő személyzeti ülőhelyen és munkahelyen.

OPS 1.700

Pilótafülke hangrögzítők-1

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 1998. április 1-jén vagy azután először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, amely:






  (1) | többhajtóműves, turbinahajtású és 9-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 1998. április 1-jén vagy azután először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, amely:

(1)

többhajtóműves, turbinahajtású és 9-nél nagyobb legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú; vagy

| (2) | amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg,
  ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely időléptékben rögzíti a következőket:






  (i) | a rádión a pilótafülkéből adott vagy ott vett szóbeli kommunikációt; |
| --- | --- | --- |

(2)

amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg,

ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely időléptékben rögzíti a következőket:

(i)

a rádión a pilótafülkéből adott vagy ott vett szóbeli kommunikációt;

| (ii) | a pilótafülke hangkörnyezetét, beleértve, megszakítás nélkül, az összes használatban lévő gémes és gégemikrofon által vett hangjeleket; |
| --- | --- |

(ii)

a pilótafülke hangkörnyezetét, beleértve, megszakítás nélkül, az összes használatban lévő gémes és gégemikrofon által vett hangjeleket;

| (iii) | a hajózószemélyzet tagjainak a repülőgép telefonrendszerén keresztüli szóbeli kommunikációját a pilótafülkében; |
| --- | --- |

(iii)

a hajózószemélyzet tagjainak a repülőgép telefonrendszerén keresztüli szóbeli kommunikációját a pilótafülkében;

| (iv) | a navigációs vagy megközelítési segédeszközöket azonosító szóbeli és hangkommunikációt, amelyeket egy fejhallgatóba vagy hangszóróba táplálnak be; és |
| --- | --- |

(iv)

a navigációs vagy megközelítési segédeszközöket azonosító szóbeli és hangkommunikációt, amelyeket egy fejhallgatóba vagy hangszóróba táplálnak be; és

| (v) | a hajózószemélyzet pilótafülkében lévő tagjainak az utastájékoztató rendszer segítségével folytatott szóbeli kommunikációját, ha van ilyen. |
| --- | --- |

(v)

a hajózószemélyzet pilótafülkében lévő tagjainak az utastájékoztató rendszer segítségével folytatott szóbeli kommunikációját, ha van ilyen.

| (b) | A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi két órájában rögzített információt megőrizni azzal a kivétellel, hogy a legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek esetén ez az időszak 30 percre csökkenthető. |
| --- | --- |

(b)

A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi két órájában rögzített információt megőrizni azzal a kivétellel, hogy a legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek esetén ez az időszak 30 percre csökkenthető.

| (c) | A pilótafülke hangrögzítő automatikusan induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. Ezenkívül, az elektromos energia rendelkezésre állásától függően, a pilótafülke hangrögzítő a lehető legkorábban kezdje el a rögzítést a hajtóművek indulása előtt végrehajtott repülés előtt pilótafülkei ellenőrzések alatt a hajtóművek repülés végén történő leállítását követő pilótafülkei ellenőrzésekig. |
| --- | --- |

(c)

A pilótafülke hangrögzítő automatikusan induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. Ezenkívül, az elektromos energia rendelkezésre állásától függően, a pilótafülke hangrögzítő a lehető legkorábban kezdje el a rögzítést a hajtóművek indulása előtt végrehajtott repülés előtt pilótafülkei ellenőrzések alatt a hajtóművek repülés végén történő leállítását követő pilótafülkei ellenőrzésekig.

| (d) | A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
| --- | --- |

(d)

A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel.

OPS 1.705

Pilótafülke hangrögzítők-2

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet többhajtóműves gázturbinás repülőgépet, amelyet 1990. január 1-je és 1998. március 31-e között láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 5 700 kg vagy annál kevesebb, és amelynek legnagyobb jóváhagyott utas-ülésszáma 9-nél nagyobb, ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely rögzíti a következőket:






  (1) | a rádión a pilótafülkéből adott vagy ott vett szóbeli kommunikációt; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet többhajtóműves gázturbinás repülőgépet, amelyet 1990. január 1-je és 1998. március 31-e között láttak el először Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 5 700 kg vagy annál kevesebb, és amelynek legnagyobb jóváhagyott utas-ülésszáma 9-nél nagyobb, ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely rögzíti a következőket:

(1)

a rádión a pilótafülkéből adott vagy ott vett szóbeli kommunikációt;

| (2) | a pilótafülke hangkörnyezetét, beleértve, ahol lehetséges, megszakítás nélkül, az összes használatban lévő kézi és fejhallgatós mikrofon által vett hangjeleket; |
| --- | --- |

(2)

a pilótafülke hangkörnyezetét, beleértve, ahol lehetséges, megszakítás nélkül, az összes használatban lévő kézi és fejhallgatós mikrofon által vett hangjeleket;

| (3) | a hajózószemélyzet tagjainak a repülőgép telefonrendszerén keresztüli szóbeli kommunikációját a pilótafülkében; |
| --- | --- |

(3)

a hajózószemélyzet tagjainak a repülőgép telefonrendszerén keresztüli szóbeli kommunikációját a pilótafülkében;

| (4) | a navigációs vagy megközelítési segédeszközöket azonosító szóbeli és hangkommunikációt, amelyeket egy fejhallgatóba vagy hangszóróba táplálnak be; és |
| --- | --- |

(4)

a navigációs vagy megközelítési segédeszközöket azonosító szóbeli és hangkommunikációt, amelyeket egy fejhallgatóba vagy hangszóróba táplálnak be; és

| (5) | a hajózószemélyzet pilótafülkében lévő tagjainak az utastájékoztató rendszer segítségével folytatott szóbeli kommunikációját, ha van ilyen. |
| --- | --- |

(5)

a hajózószemélyzet pilótafülkében lévő tagjainak az utastájékoztató rendszer segítségével folytatott szóbeli kommunikációját, ha van ilyen.

| (b) | A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi 30 percében rögzített információt megőrizni. |
| --- | --- |

(b)

A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi 30 percében rögzített információt megőrizni.

| (c) | A pilótafülke hangrögzítő induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. Ezenkívül, az elektromos energia rendelkezésre állásától függően, a pilótafülke hangrögzítő a lehető legkorábban kezdje el a rögzítést a hajtóművek indulása előtt végrehajtott repülés előtt pilótafülkei ellenőrzések alatt a hajtóművek repülés végén történő leállítását követő pilótafülkei ellenőrzésekig. |
| --- | --- |

(c)

A pilótafülke hangrögzítő induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. Ezenkívül, az elektromos energia rendelkezésre állásától függően, a pilótafülke hangrögzítő a lehető legkorábban kezdje el a rögzítést a hajtóművek indulása előtt végrehajtott repülés előtt pilótafülkei ellenőrzések alatt a hajtóművek repülés végén történő leállítását követő pilótafülkei ellenőrzésekig.

| (d) | A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
| --- | --- |

(d)

A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel.

OPS 1.710

Pilótafülke hangrögzítők-3

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet, amelyet 1998. április 1-je között láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely rögzíti a következőket:






  (1) | a rádión a pilótafülkéből adott vagy ott vett szóbeli kommunikációt; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet, amelyet 1998. április 1-je között láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, ha fel van szerelve egy pilótafülke hangrögzítővel, amely rögzíti a következőket:

(1)

a rádión a pilótafülkéből adott vagy ott vett szóbeli kommunikációt;

| (2) | a pilótafülke hangkörnyezetét; |
| --- | --- |

(2)

a pilótafülke hangkörnyezetét;

| (3) | a hajózószemélyzet tagjainak a repülőgép telefonrendszerén keresztüli szóbeli kommunikációját a pilótafülkében; |
| --- | --- |

(3)

a hajózószemélyzet tagjainak a repülőgép telefonrendszerén keresztüli szóbeli kommunikációját a pilótafülkében;

| (4) | a navigációs vagy megközelítési segédeszközöket azonosító szóbeli és hangkommunikációt, amelyeket egy fejhallgatóba vagy hangszóróba táplálnak be; és |
| --- | --- |

(4)

a navigációs vagy megközelítési segédeszközöket azonosító szóbeli és hangkommunikációt, amelyeket egy fejhallgatóba vagy hangszóróba táplálnak be; és

| (5) | a hajózószemélyzet pilótafülkében lévő tagjainak az utastájékoztató rendszer segítségével folytatott szóbeli kommunikációját, ha van ilyen. |
| --- | --- |

(5)

a hajózószemélyzet pilótafülkében lévő tagjainak az utastájékoztató rendszer segítségével folytatott szóbeli kommunikációját, ha van ilyen.

| (b) | A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi 30 percében rögzített információt megőrizni. |
| --- | --- |

(b)

A pilótafülke hangrögzítő legyen képes legalább a működésének legutóbbi 30 percében rögzített információt megőrizni.

| (c) | A pilótafülke hangrögzítő induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
| --- | --- |

(c)

A pilótafülke hangrögzítő induljon el a repülőgép saját hajtóművével történő mozgása előtt, és rögzítsen folyamatosan a repülés végéig, amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni.

| (d) | A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
| --- | --- |

(d)

A pilótafülke hangrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel.

OPS 1.715

Fedélzeti adatrögzítők-1

(Lásd az OPS 1.715 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyet 1998. április 1-jén vagy azután láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amely:






  (1) | többhajtóműves és amelynek legnagyobb engedélyezett utasülésszáma 9-nél több;vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyet 1998. április 1-jén vagy azután láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amely:

(1)

többhajtóműves és amelynek legnagyobb engedélyezett utasülésszáma 9-nél több;vagy

| (2) | amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege több, mint 5 700 kg, |
| --- | --- |

(2)

amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege több, mint 5 700 kg,

ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll.

| (b) | A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat azzal a kivétellel, hogy a legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken egy az időtartam 10 órára csökkenthető. |
| --- | --- |

(b)

A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat azzal a kivétellel, hogy a legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken egy az időtartam 10 órára csökkenthető.

| (c) | A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:






  (1) | Az OPS 1.715 1. függelékének A1 vagy A2 táblázatában felsorolt paramétereket, amelyik értelmezhető; |
| --- | --- | --- |

(c)

A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:

(1)

Az OPS 1.715 1. függelékének A1 vagy A2 táblázatában felsorolt paramétereket, amelyik értelmezhető;

| (2) | 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszállási tömegű repülőgépeken az OPS 1.715 1. függelékének B táblázatában szereplő további paramétereket; |
| --- | --- |

(2)

27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszállási tömegű repülőgépeken az OPS 1.715 1. függelékének B táblázatában szereplő további paramétereket;

| (3) | A fenti (a) pontban leírt repülőgépeken a fedélzeti adatrögzítő rögzítse valamennyi, a repülőgép újszerű vagy egyedi kialakításához vagy üzemeltetési jellemzőihez kapcsolódó egyedi paramétereket, ahogy azokat a Hatóság a típusbizonyítvány vagy a kiegészítő típusbizonyítvány kiadásakor meghatározza; és |
| --- | --- |

(3)

A fenti (a) pontban leírt repülőgépeken a fedélzeti adatrögzítő rögzítse valamennyi, a repülőgép újszerű vagy egyedi kialakításához vagy üzemeltetési jellemzőihez kapcsolódó egyedi paramétereket, ahogy azokat a Hatóság a típusbizonyítvány vagy a kiegészítő típusbizonyítvány kiadásakor meghatározza; és

| (4) | elektronikus kijelző rendszerrel ellátott repülőgépeken az OPS 1.715 1. függelékének C táblázatában felsorolt paramétereket azzal a kivétellel, hogy a 2002. augusztus 20-a előtt először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépeken a következő paramétereket:






  (i) | amelyekre nem áll rendelkezésre az érzékelő; vagy |
| --- | --- | --- |

(4)

elektronikus kijelző rendszerrel ellátott repülőgépeken az OPS 1.715 1. függelékének C táblázatában felsorolt paramétereket azzal a kivétellel, hogy a 2002. augusztus 20-a előtt először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépeken a következő paramétereket:

(i)

amelyekre nem áll rendelkezésre az érzékelő; vagy

| (ii) | amelyekhez a repülőgépnek az adatokat generáló rendszerét vagy berendezését módosítani kell; vagy |
| --- | --- |

(ii)

amelyekhez a repülőgépnek az adatokat generáló rendszerét vagy berendezését módosítani kell; vagy

| (iii) | amelyeknek jelei nem kompatibilisek a rögzítőrendszerrel; nem kell rögzíteni, ha ez a Hatóság számára elfogadható. |
| --- | --- |

(iii)

amelyeknek jelei nem kompatibilisek a rögzítőrendszerrel; nem kell rögzíteni, ha ez a Hatóság számára elfogadható.

| (d) | Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval. |
| --- | --- |

(d)

Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval.

| (e) | A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
| --- | --- |

(e)

A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni.

| (f) | A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
| --- | --- |

(f)

A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel.

| (g) | Az 1998. április 1-je és 2001. április 1-je között először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépek nem kötelesek megfelelni az OPS 1.715 (c) pontjának, ha a Hatóság jóváhagyja és ha:






  (1) | Az OPS 1.715 (c) pontjának való megfelelés nem érhető el a repülőgép rendszereinek és berendezéseinek (kivéve a fedélzeti adatrögzítő rendszert) jelentős módosítása nélkül; és |
| --- | --- | --- |

(g)

Az 1998. április 1-je és 2001. április 1-je között először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépek nem kötelesek megfelelni az OPS 1.715 (c) pontjának, ha a Hatóság jóváhagyja és ha:

(1)

Az OPS 1.715 (c) pontjának való megfelelés nem érhető el a repülőgép rendszereinek és berendezéseinek (kivéve a fedélzeti adatrögzítő rendszert) jelentős módosítása nélkül; és

| (2) | a repülőgép megfelel az OPS 1.715 (c) pontjának azzal a kivétellel, hogy az OPS 1.720 1. függeléke A táblázatának 15b paraméterét nem kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(2)

a repülőgép megfelel az OPS 1.715 (c) pontjának azzal a kivétellel, hogy az OPS 1.720 1. függeléke A táblázatának 15b paraméterét nem kell rögzíteni.

OPS 1.720

Fedélzeti adatrögzítők-2

(Lásd az OPS 1.720 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyet először 1990. június 1-je után, de 1998. április 1-je előtt láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg, ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyet először 1990. június 1-je után, de 1998. április 1-je előtt láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg, ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll.

| (b) | A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat. |
| --- | --- |

(b)

A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat.

| (c) | A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:






  (1) | Az OPS 1.720 1. függelékének A táblázatában felsorolt paramétereket; és |
| --- | --- | --- |

(c)

A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:

(1)

Az OPS 1.720 1. függelékének A táblázatában felsorolt paramétereket; és

| 2) | 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszállási tömegű repülőgépeken az OPS 1.720 1. függelékének B táblázatában szereplő további paramétereket. |
| --- | --- |

2)

27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszállási tömegű repülőgépeken az OPS 1.720 1. függelékének B táblázatában szereplő további paramétereket.

| (d) | A legfeljebb 27 000 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken, ha az a Hatóság számára elfogadható, az OPS 1.720 1. függeléke A táblázatának 14. és 15b paramétereit nem kell rögzíteni, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:






  (1) | nem áll könnyen rendelkezésre az érzékelő, |
| --- | --- | --- |

(d)

A legfeljebb 27 000 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken, ha az a Hatóság számára elfogadható, az OPS 1.720 1. függeléke A táblázatának 14. és 15b paramétereit nem kell rögzíteni, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:

(1)

nem áll könnyen rendelkezésre az érzékelő,

| (2) | nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás a fedélzeti rögzítő rendszerben, |
| --- | --- |

(2)

nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás a fedélzeti rögzítő rendszerben,

| (3) | az adatokat generáló berendezést módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

az adatokat generáló berendezést módosítani kell.

| (e) | A 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken, ha az elfogadható a Hatóság számára, a következő paramétereket nem kell rögzíteni: az OPS 1.720 1. függeléke A táblázatának 15b és az 1. függelék B táblázatából a 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 és 31-et, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:






  (1) | nem áll könnyen rendelkezésre az érzékelő, |
| --- | --- | --- |

(e)

A 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken, ha az elfogadható a Hatóság számára, a következő paramétereket nem kell rögzíteni: az OPS 1.720 1. függeléke A táblázatának 15b és az 1. függelék B táblázatából a 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 és 31-et, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:

(1)

nem áll könnyen rendelkezésre az érzékelő,

| (2) | nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás a fedélzeti adatrögzítő rendszerben, |
| --- | --- |

(2)

nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás a fedélzeti adatrögzítő rendszerben,

| (3) | az adatokat generáló berendezést módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

az adatokat generáló berendezést módosítani kell,

| (4) | A navigációs adatok (NAV frekvenciaválasztás, DME távolság, szélesség, hosszúság, földhöz képesti sebesség és széleltérítés) nem állnak digitális formában rendelkezésre. |
| --- | --- |

(4)

A navigációs adatok (NAV frekvenciaválasztás, DME távolság, szélesség, hosszúság, földhöz képesti sebesség és széleltérítés) nem állnak digitális formában rendelkezésre.

| (f) | Azokat az egyes paramétereket, amelyek számítással levezethetők a többi rögzített paraméterből, nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható. |
| --- | --- |

(f)

Azokat az egyes paramétereket, amelyek számítással levezethetők a többi rögzített paraméterből, nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható.

| (g) | Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval; |
| --- | --- |

(g)

Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval;

| (h) | A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
| --- | --- |

(h)

A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni.

| (i) | A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel. |
| --- | --- |

(i)

A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszközzel.

OPS 1.725

Fedélzeti adatrögzítők-3

(Lásd az OPS 1.725 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelyet 1990. január 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg, ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelyet 1990. január 1-je előtt láttak el először egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal és amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 5 700 kg, ha fel van szerelve egy digitális adatrögzítési és tárolási módszert használó fedélzeti adatrögzítővel, amelyhez a tárolóeszközön lévő adatok könnyű előhívási módszere rendelkezésre áll.

| (b) | A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat. |
| --- | --- |

(b)

A fedélzeti adatrögzítő legyen képes megőrizni a működésének legutóbbi 25 órájában rögzített adatokat.

| (c) | A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:






  (1) | Az OPS 1.725 1. függelékének A táblázatában felsorolt paramétereket. |
| --- | --- | --- |

(c)

A fedélzeti adatrögzítő időléptékben rögzítse a következőket:

(1)

Az OPS 1.725 1. függelékének A táblázatában felsorolt paramétereket.

| (2) | Azokon a repülőgépeken, anelyek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 27 000 kg és amelyek típusa először 1969. szeptember 30-a után kapott típusbizonyítványt, ezen felül az OPS 1.725 jelen bekezdése 1. sz függeléke B táblázatának 6-15b paraméterét. A következő paramétereket nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható: az OPS 1.725 1. függeléke B táblázatából a 13, 14 és 15b-t, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:






  (i) | nem áll könnyen rendelkezésre az érzékelő, |
| --- | --- | --- |

(2)

Azokon a repülőgépeken, anelyek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege nagyobb, mint 27 000 kg és amelyek típusa először 1969. szeptember 30-a után kapott típusbizonyítványt, ezen felül az OPS 1.725 jelen bekezdése 1. sz függeléke B táblázatának 6-15b paraméterét. A következő paramétereket nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható: az OPS 1.725 1. függeléke B táblázatából a 13, 14 és 15b-t, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:

(i)

nem áll könnyen rendelkezésre az érzékelő,

| (ii) | nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás a fedélzeti adatrögzítő rendszerben, |
| --- | --- |

(ii)

nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás a fedélzeti adatrögzítő rendszerben,

| (iii) | az adatokat generáló berendezést módosítani kell; és |
| --- | --- |

(iii)

az adatokat generáló berendezést módosítani kell; és

| (3) | ha elegendő kapacitás áll rendelkezésre a fedélzeti rögzítő rendszerben, az érzékelő könnyen rendelkezésre áll és nincs szükség az adatrokat generáló berendezés módosítására:






  (i) | olyan repülőgépeken, amelyeket először 1989. január 1-jén vagy azután láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelyek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 5 700 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 27 000 kg, az OPS 1.725 1. függeléke B táblázatának 6-15b paramétereit; és |
| --- | --- | --- |

(3)

ha elegendő kapacitás áll rendelkezésre a fedélzeti rögzítő rendszerben, az érzékelő könnyen rendelkezésre áll és nincs szükség az adatrokat generáló berendezés módosítására:

(i)

olyan repülőgépeken, amelyeket először 1989. január 1-jén vagy azután láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelyek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 5 700 kg-nál nagyobb, de legfeljebb 27 000 kg, az OPS 1.725 1. függeléke B táblázatának 6-15b paramétereit; és

| (ii) | olyan repülőgépeken, amelyeket először 1987. január 1-jén vagy azután láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelyek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 27 000 kg-nál nagyobb, az OPS 1.725 1. függeléke B táblázatának többi paraméterét. |
| --- | --- |

(ii)

olyan repülőgépeken, amelyeket először 1987. január 1-jén vagy azután láttak el egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal, és amelyek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege 27 000 kg-nál nagyobb, az OPS 1.725 1. függeléke B táblázatának többi paraméterét.

| (d) | Azokat az egyes paramétereket, amelyek számítással levezethetők a többi rögzített paraméterből, nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható. |
| --- | --- |

(d)

Azokat az egyes paramétereket, amelyek számítással levezethetők a többi rögzített paraméterből, nem kell rögzíteni, ha az a Hatóság számára elfogadható.

| (e) | Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval. |
| --- | --- |

(e)

Az adatokat a repülőgép olyan adatforrásaiból kell venni, amelyek pontos összefüggést tesznek lehetővé a hajózószemélyzet számára kijelzett információval.

| (f) | A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni. |
| --- | --- |

(f)

A fedélzeti adatrögzítő automatikusan kezdje el a rögzítést mielőtt a repülőgép képes lesz saját hajtóművével mozogni, és automatikusan álljon le amikor a repülőgép már nem képes saját hajtóművével mozogni.

| (g) | A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszözzel. |
| --- | --- |

(g)

A fedélzeti adatrögzítő rendelkezzen víz alatti megtalálását segítő eszözzel.

OPS 1.727

Kombinált rögzítő

| (a) | A pilótafülke hangrögzítőre és a fedélzeti adatrögzítőre vonatkozó követelmények a következő módon is teljesíthetőek:






  (1) | egy kombinált rögzítő, ha a repülőgépet vagy csak egy pilótafülke hangrögzítővel vagy csak egy fedélzeti adatrögzítővel kell felszerelni; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

A pilótafülke hangrögzítőre és a fedélzeti adatrögzítőre vonatkozó követelmények a következő módon is teljesíthetőek:

(1)

egy kombinált rögzítő, ha a repülőgépet vagy csak egy pilótafülke hangrögzítővel vagy csak egy fedélzeti adatrögzítővel kell felszerelni; vagy

| (2) | egy kombinált rögzítő, ha egy legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet egy pilótafülke hangrögzítővel és egy fedélzeti adatrögzítővel kell felszerelni; vagy |
| --- | --- |

(2)

egy kombinált rögzítő, ha egy legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet egy pilótafülke hangrögzítővel és egy fedélzeti adatrögzítővel kell felszerelni; vagy

| (3) | két kombinált rögzítő, ha egy 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet egy pilótafülke hangrögzítővel és egy fedélzeti adatrögzítővel kell felszerelni. |
| --- | --- |

(3)

két kombinált rögzítő, ha egy 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet egy pilótafülke hangrögzítővel és egy fedélzeti adatrögzítővel kell felszerelni.

| (b) | A kombinált rögzítő egy fedélzeti adatrögzítő, amely a következőket rögzíti:






  (1) | a pilótafülke hangrögzítőkre vonatkozó pont által megkövetelt összes szóbeli kommunikációt és hangkörnyezetet; és |
| --- | --- | --- |

(b)

A kombinált rögzítő egy fedélzeti adatrögzítő, amely a következőket rögzíti:

(1)

a pilótafülke hangrögzítőkre vonatkozó pont által megkövetelt összes szóbeli kommunikációt és hangkörnyezetet; és

| (2) | a fedélzeti adatrögzítőkre vonatkozó pont által megkövetelt adatokat, az azok által a pontok által megkövetelt tulajdonságokkal. |
| --- | --- |

(2)

a fedélzeti adatrögzítőkre vonatkozó pont által megkövetelt adatokat, az azok által a pontok által megkövetelt tulajdonságokkal.

OPS 1.730

Ülések, ülések biztonsági övei, hevederek és gyermekrögzítő eszközök

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következőkkel:






  (1) | ülés vagy fekvőhely minden legalább 2 éves korú személy számára; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következőkkel:

(1)

ülés vagy fekvőhely minden legalább 2 éves korú személy számára;

| (2) | biztonsági öv átlós vállhevederrel vagy anélkül vagy biztonsági heveder mindegyik ülésen minden legalább 2 éves korú utas használatára; |
| --- | --- |

(2)

biztonsági öv átlós vállhevederrel vagy anélkül vagy biztonsági heveder mindegyik ülésen minden legalább 2 éves korú utas használatára;

| (3) | kiegészítésként gyermeköv, vagy egyéb rögzítő eszköz minden egyes csecsemő számára; |
| --- | --- |

(3)

kiegészítésként gyermeköv, vagy egyéb rögzítő eszköz minden egyes csecsemő számára;

| (4) | az alábbi (b) pontban leírt kivétellel egy biztonsági öv vállhevederrel minden egyes hajózószemélyzeti valamint a pilótaülések melletti ülésen, beleértve egy olyan szerkezetet, amely hirtelen lassulás esetén automatikusan rögzíti a benne ülő személy felsőtestét; |
| --- | --- |

(4)

az alábbi (b) pontban leírt kivétellel egy biztonsági öv vállhevederrel minden egyes hajózószemélyzeti valamint a pilótaülések melletti ülésen, beleértve egy olyan szerkezetet, amely hirtelen lassulás esetén automatikusan rögzíti a benne ülő személy felsőtestét;

| (5) | az alábbi (b) pontban megadott kivétellel, egy biztonsági öv vállhevederrel minden egyes légiutas-kísérő személyzeti és megfigyelői ülésen. Ez a követelmény nem zárja ki azonban, hogy a légiutaskísérő-személyzet tagjai, akiket a szükséges légiutaskísérő-személyzet létszámon túlmenően visznek magukkal, utasüléseket használjanak; és |
| --- | --- |

(5)

az alábbi (b) pontban megadott kivétellel, egy biztonsági öv vállhevederrel minden egyes légiutas-kísérő személyzeti és megfigyelői ülésen. Ez a követelmény nem zárja ki azonban, hogy a légiutaskísérő-személyzet tagjai, akiket a szükséges légiutaskísérő-személyzet létszámon túlmenően visznek magukkal, utasüléseket használjanak; és

| (6) | ülések a légiutaskísérő-személyzet számára a padlószinten szükséges vészkijáratokhoz közel azzal a kivétellel, hogy ha az utasok vészevakuálását segítené a légiutaskísérőszemélyzet tagjainak máshova történő ültetése, elfogadható más elhelyezés. Ezek az ülések a repülőgép hossztengelyétől 15°-on belül nézzenek előre vagy hátra. |
| --- | --- |

(6)

ülések a légiutaskísérő-személyzet számára a padlószinten szükséges vészkijáratokhoz közel azzal a kivétellel, hogy ha az utasok vészevakuálását segítené a légiutaskísérőszemélyzet tagjainak máshova történő ültetése, elfogadható más elhelyezés. Ezek az ülések a repülőgép hossztengelyétől 15°-on belül nézzenek előre vagy hátra.

| (b) | Minden vállhevederrel rendelkező biztonsági öv egy ponton legyen kioldható. |
| --- | --- |

(b)

Minden vállhevederrel rendelkező biztonsági öv egy ponton legyen kioldható.

| c) | 5 700 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken egy átlós vállhevederrel ellátott biztonsági öv, 2 730 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken pedig egy biztonsági öv megengedhető a vállhevederrel ellátott biztonsági öv helyett, ha nem ésszerűen megvalósítható az utóbbi felszerelése. |
| --- | --- |

c)

5 700 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken egy átlós vállhevederrel ellátott biztonsági öv, 2 730 kg-ot nem meghaladó legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépeken pedig egy biztonsági öv megengedhető a vállhevederrel ellátott biztonsági öv helyett, ha nem ésszerűen megvalósítható az utóbbi felszerelése.

OPS 1.731

»Biztonsági öveket becsatolni« és »Dohányozni tilos« jelzések

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyben nem látható minden utasülés a pilótafülkéből, ha fel van szerelve olyan eszközzel, amellyel minden utas és a légiutaskísérő-személyzet számára jelezni lehet, hogy mikor kell rögzíteni a biztonsági öveket és mikor nem megengedett a dohányzás.

OPS 1.735

Belső ajtók és függönyök

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következő felszereléssel:

| (a) | egy 19-nél nagyobb legnagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépen egy ajtó az utastér és a pilótafülke között »csak személyzetnek« felirattal és záró eszközzel, amely megakadályozza, hogy az utasok a hajózószemélyzet egy tagjának engedélye nélkül kinyissák; |
| --- | --- |

(a)

egy 19-nél nagyobb legnagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépen egy ajtó az utastér és a pilótafülke között »csak személyzetnek« felirattal és záró eszközzel, amely megakadályozza, hogy az utasok a hajózószemélyzet egy tagjának engedélye nélkül kinyissák;

| (b) | minden, egy utasfülkét egy másik, vészkijárati funkcióval rendelkező fülkétől elválasztó ajtó kinyitására szolgáló eszközzel. A nyitóeszközökhöz könnyen hozzá kell férni; |
| --- | --- |

(b)

minden, egy utasfülkét egy másik, vészkijárati funkcióval rendelkező fülkétől elválasztó ajtó kinyitására szolgáló eszközzel. A nyitóeszközökhöz könnyen hozzá kell férni;

| (c) | ha át kell menni egy ajtón vagy függönyön, amely az utasteret más területektől elválasztja, hogy elérjenek bármely előírt vészkijáratot bármelyik utasüléstől, az ajtónak vagy függönynek eszközzel kell rendelkeznie a nyitott állapotban történő rögzítéshez; |
| --- | --- |

(c)

ha át kell menni egy ajtón vagy függönyön, amely az utasteret más területektől elválasztja, hogy elérjenek bármely előírt vészkijáratot bármelyik utasüléstől, az ajtónak vagy függönynek eszközzel kell rendelkeznie a nyitott állapotban történő rögzítéshez;

| (d) | egy felirat minden belső ajtón vagy függöny mellett, amelyik egy utas-vészkijárathoz biztosít hozzáférést, jelezve, hogy fel- és leszállás közben nyitott állapotban kell őket rögzíteni; és |
| --- | --- |

(d)

egy felirat minden belső ajtón vagy függöny mellett, amelyik egy utas-vészkijárathoz biztosít hozzáférést, jelezve, hogy fel- és leszállás közben nyitott állapotban kell őket rögzíteni; és

| (e) | a személyzet minden tagjának eszköz bármely olyan ajtó kinyitására, amelyhez normál esetben hozzáférnek az utasok és amelyet az utasok bezárhatnak. |
| --- | --- |

(e)

a személyzet minden tagjának eszköz bármely olyan ajtó kinyitására, amelyhez normál esetben hozzáférnek az utasok és amelyet az utasok bezárhatnak.

OPS 1.745

Elsősegélynyújtó készletek

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemltethet repülőgépet, ha az el van látva a következő mennyiségű könnyen hozzáférhető elsősegélynyújtó készlettel:






  Beállított utasülések száma | Szükséges elsősegély-készletek száma |
| --- | --- | --- |
| 0–99 | 1 |
| 100–199 | 2 |
| 200–299 | 3 |
| 300 és több | 4 |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemltethet repülőgépet, ha az el van látva a következő mennyiségű könnyen hozzáférhető elsősegélynyújtó készlettel:

Beállított utasülések száma

Szükséges elsősegély-készletek száma

0–99

1

100–199

2

200–299

3

300 és több

4

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az elsősegélynyújtó-készleteket:






  (1) | rendszeresen megvizsgálják, hogy a lehetőségekhez mérten meggyőződjenek arról, hogy tartalmuk szándékolt használatukhoz szükséges állapotban van; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az elsősegélynyújtó-készleteket:

(1)

rendszeresen megvizsgálják, hogy a lehetőségekhez mérten meggyőződjenek arról, hogy tartalmuk szándékolt használatukhoz szükséges állapotban van; és

| (2) | rendszeresen feltöltik a címkéiken található utasításoknak megfelelően vagy ahogy azt a körülmények megkövetelik. |
| --- | --- |

(2)

rendszeresen feltöltik a címkéiken található utasításoknak megfelelően vagy ahogy azt a körülmények megkövetelik.

OPS 1.755

Egészségügyi vészmentő dobozok

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 30 feletti legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha el van látva egy egészségügyi vészmentő dobozzal, ha a tervezett útvonal bármely pontja több, mint 60 percnyi repülésre van (normál utazósebességgel) egy olyan repülőtértől, amelyen képzett orvosi segítség áll várhatóan rendelkezésre. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 30 feletti legnagyobb jóváhagyott utasülésszámú repülőgépet, ha el van látva egy egészségügyi vészmentő dobozzal, ha a tervezett útvonal bármely pontja több, mint 60 percnyi repülésre van (normál utazósebességgel) egy olyan repülőtértől, amelyen képzett orvosi segítség áll várhatóan rendelkezésre.

| (b) | A parancsnok gondoskodjon arról, hogy gyógyszereket csak a képzett orvosok, ápolónők és a hasonlóan képzett személyzet ad. |
| --- | --- |

(b)

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy gyógyszereket csak a képzett orvosok, ápolónők és a hasonlóan képzett személyzet ad.

| (c) | Szállítási feltételek






  (1) | Az egészségügyi vészmentő dobozt portól és nedvességtől védve és biztonságos feltételek között kell tartani, ahol az megvalósítható, a pilótafülkében; és |
| --- | --- | --- |

(c)

Szállítási feltételek

(1)

Az egészségügyi vészmentő dobozt portól és nedvességtől védve és biztonságos feltételek között kell tartani, ahol az megvalósítható, a pilótafülkében; és

| (2) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az egészségügyi vészmentő dobozokat:






  (i) | rendszeresen megvizsgálják, hogy a lehetőségekhez mérten meggyőződjenek arról, hogy tartalmuk szándékolt használatukhoz szükséges állapotban van; és |
| --- | --- | --- |

(2)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az egészségügyi vészmentő dobozokat:

(i)

rendszeresen megvizsgálják, hogy a lehetőségekhez mérten meggyőződjenek arról, hogy tartalmuk szándékolt használatukhoz szükséges állapotban van; és

| (ii) | Rendszeresen feltöltik a címkéiken található utasításoknak megfelelően vagy ahogy azt a körülmények megkövetelik. |
| --- | --- |

(ii)

Rendszeresen feltöltik a címkéiken található utasításoknak megfelelően vagy ahogy azt a körülmények megkövetelik.

OPS 1.760

Oxigén elsősegélynyújtáshoz

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal 25 000 láb feletti magasságokon, ha a légiutaskísérő-személyzet egy tagját kell szállítani, ha fel van szerelve hígítatlan oxigén készlettel azon utasok számára, akik fiziológiai okokból oxigént igényelhetnek a kabin nyomásának csökkenése esetén. Az oxigén mennyiségét legalább 3 száraz normál köbméter (STPD)/perc/fő árammal kell számolni és a teljes repülésre biztosítani kell 8 000 láb barometrikus magasság felett a kabin nyomásának csökkenése esetén a szállított utaslétszám legalább 2 %-a, de semmi esetre sem egy főnél kevesebb részére. Elegendő számú, de kettőnél semmiképpen sem kevesebb adagolóegység álljon rendelkezésre, eszközökkel a légiutaskísérő-személyzet számára a készlet használatára. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal 25 000 láb feletti magasságokon, ha a légiutaskísérő-személyzet egy tagját kell szállítani, ha fel van szerelve hígítatlan oxigén készlettel azon utasok számára, akik fiziológiai okokból oxigént igényelhetnek a kabin nyomásának csökkenése esetén. Az oxigén mennyiségét legalább 3 száraz normál köbméter (STPD)/perc/fő árammal kell számolni és a teljes repülésre biztosítani kell 8 000 láb barometrikus magasság felett a kabin nyomásának csökkenése esetén a szállított utaslétszám legalább 2 %-a, de semmi esetre sem egy főnél kevesebb részére. Elegendő számú, de kettőnél semmiképpen sem kevesebb adagolóegység álljon rendelkezésre, eszközökkel a légiutaskísérő-személyzet számára a készlet használatára.

| (b) | Egy adott üzemeltetéshez szükséges elsősegélynyújtási oxigén mennyiségét a barometrikus magasságok és a repülés időtartama alapján kell meghatározni, a minden üzemeltetésre és útvonalra megállapított üzemeltetési eljárásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(b)

Egy adott üzemeltetéshez szükséges elsősegélynyújtási oxigén mennyiségét a barometrikus magasságok és a repülés időtartama alapján kell meghatározni, a minden üzemeltetésre és útvonalra megállapított üzemeltetési eljárásokkal összhangban.

| (c) | A biztosított oxigénberendezés legyen alkalmas minden felhasználó részére legalább percenként négy liter STPD oxigénáram biztosítására. Bármely magasságon az áramlást legalább percenként két literre (STPD) csökkentő eszközök biztosíthatók. |
| --- | --- |

(c)

A biztosított oxigénberendezés legyen alkalmas minden felhasználó részére legalább percenként négy liter STPD oxigénáram biztosítására. Bármely magasságon az áramlást legalább percenként két literre (STPD) csökkentő eszközök biztosíthatók.

OPS 1.770

Kiegészítő oxigén – repülőgépek túlnyomásos kabinnal

(Lásd az OPS 1.770 1. függelékét)

| (a) | Általános






  (1) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal 10 000 láb feletti magasságokon, ha biztosítva van a jelen bekezdés által előírt oxigénellátást tárolni és elosztani képes kiegészítő oxigén berendezés. |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános

(1)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal 10 000 láb feletti magasságokon, ha biztosítva van a jelen bekezdés által előírt oxigénellátást tárolni és elosztani képes kiegészítő oxigén berendezés.

| (2) | A szükséges kiegészítő oxigén mennyiségét a barometrikus magasság, a repülés időtartama és azon feltételezés alapján határozzák meg, hogy az utastér túlnyomásának elvesztése azon a magasságon vagy a repülés azon pontján következik be, amely az oxigénszükséglet szempontjából a legkritikusabb, és hogy a meghibásodás után a repülőgép a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt vészhelyzeti eljárásokkal összhangban fog leereszkedni a megteendő útvonal szempontjából biztonságos magasságba, amely biztonságos repülést és leszállást tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(2)

A szükséges kiegészítő oxigén mennyiségét a barometrikus magasság, a repülés időtartama és azon feltételezés alapján határozzák meg, hogy az utastér túlnyomásának elvesztése azon a magasságon vagy a repülés azon pontján következik be, amely az oxigénszükséglet szempontjából a legkritikusabb, és hogy a meghibásodás után a repülőgép a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt vészhelyzeti eljárásokkal összhangban fog leereszkedni a megteendő útvonal szempontjából biztonságos magasságba, amely biztonságos repülést és leszállást tesz lehetővé.

| (3) | Az utastér túlnyomásának elvesztését követően az utastér magasságát a repülőgép barometrikus magasságával azonosnak kell venni, kivéve, ha a Hatóságnak bemutatják, hogy a kabin vagy a túlnyomás biztosító rendszer valószínű meghibásodása nem eredményezi az utastér barometrikus magasságának a repülőgép barometrikus magasságával egyenlővé válását. Ezen körülmények között a bemutatott legnagyobb utastér barometrikus magasság használható az oxigénszükséglet meghatározásához. |
| --- | --- |

(3)

Az utastér túlnyomásának elvesztését követően az utastér magasságát a repülőgép barometrikus magasságával azonosnak kell venni, kivéve, ha a Hatóságnak bemutatják, hogy a kabin vagy a túlnyomás biztosító rendszer valószínű meghibásodása nem eredményezi az utastér barometrikus magasságának a repülőgép barometrikus magasságával egyenlővé válását. Ezen körülmények között a bemutatott legnagyobb utastér barometrikus magasság használható az oxigénszükséglet meghatározásához.

| (b) | Oxigénberendezés és ellátás követelményei






  (1) | A hajózószemélyzet tagjai






  (i) | A hajózószemélyzetnek a pilótafülkében szolgálatot teljesítő minden tagját el kell látni kiegészítő oxigénnel az 1. függelékkel összhangban. Ha a pilótafülke üléseiben helyet foglaló minden személyt a hajózószemélyzet oxigénellátó forrásából látnak el oxigénnel, akkor őket az oxigénellátás szempontjából a hajózószemélyzet pilótafülkében szolgálatot teljesítő tagjainak kell tekinteni. Azokat a pilótafülke üléseiben helyet foglalókat, akiket nem a hajózószemélyzet oxigénellátó forrásából látnak el, az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Oxigénberendezés és ellátás követelményei

(1)

A hajózószemélyzet tagjai

(i)

A hajózószemélyzetnek a pilótafülkében szolgálatot teljesítő minden tagját el kell látni kiegészítő oxigénnel az 1. függelékkel összhangban. Ha a pilótafülke üléseiben helyet foglaló minden személyt a hajózószemélyzet oxigénellátó forrásából látnak el oxigénnel, akkor őket az oxigénellátás szempontjából a hajózószemélyzet pilótafülkében szolgálatot teljesítő tagjainak kell tekinteni. Azokat a pilótafülke üléseiben helyet foglalókat, akiket nem a hajózószemélyzet oxigénellátó forrásából látnak el, az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni.

| (ii) | A hajózószemélyzetnek a fenti (b) pont (1)(i) albekezdése által nem érintett tagjait az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(ii)

A hajózószemélyzetnek a fenti (b) pont (1)(i) albekezdése által nem érintett tagjait az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni.

| (iii) | Az oxigénálarcokat úgy kell elhelyezni, hogy a hajózószemélyzet tagjai által szolgálati helyükön tartózkodva közvetlenül elérhetők legyenek. |
| --- | --- |

(iii)

Az oxigénálarcokat úgy kell elhelyezni, hogy a hajózószemélyzet tagjai által szolgálati helyükön tartózkodva közvetlenül elérhetők legyenek.

| (iv) | A 25 000 láb felett üzemelő repülőgépek hajózószemélyzeti tagjainak használatára szánt oxigénálarcok gyorsan felvehető típusúak legyenek. |
| --- | --- |

(iv)

A 25 000 láb felett üzemelő repülőgépek hajózószemélyzeti tagjainak használatára szánt oxigénálarcok gyorsan felvehető típusúak legyenek.

| (2) | A légiutaskísérő-személyzet tagjai, a személyzet további tagjai és az utasok






  (i) | A légiutaskísérő-személyzet tagjait és az utasokat az 1. függelékkel összhangban kell kiegészítő oxigénnel ellátni, kivéve, ha az alábbi (v) albekezdés vonatkozik rájuk. A minimális előírt légiutaskísérői létszámon túl szállított légiutaskísérő-személyzeti tagokat és a személyzet további tagjait az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni. |
| --- | --- | --- |

(2)

A légiutaskísérő-személyzet tagjai, a személyzet további tagjai és az utasok

(i)

A légiutaskísérő-személyzet tagjait és az utasokat az 1. függelékkel összhangban kell kiegészítő oxigénnel ellátni, kivéve, ha az alábbi (v) albekezdés vonatkozik rájuk. A minimális előírt légiutaskísérői létszámon túl szállított légiutaskísérő-személyzeti tagokat és a személyzet további tagjait az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni.

| (ii) | A 25 000 láb barometrikus magasság felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket elegendő számú tartalék csatlakozással és álarccal és/vagy elegendő hordozható álarccal ellátott oxigénellátó egységgel kell felszerelni a légiutaskísérő-személyzet összes szükséges tagja számára. A tartalék csatlakozásokat és/vagy hordozható oxigénegységeket egyenletesen kell az utastérben elosztani, hogy biztosítsák az oxigén azonnali rendelkezésre állását a légiutaskísérő-személyzet minden szükséges tagja számára, függetlenül attól, hogy hol tartózkodik az utastér túlnyomásának elvesztésekor. |
| --- | --- |

(ii)

A 25 000 láb barometrikus magasság felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket elegendő számú tartalék csatlakozással és álarccal és/vagy elegendő hordozható álarccal ellátott oxigénellátó egységgel kell felszerelni a légiutaskísérő-személyzet összes szükséges tagja számára. A tartalék csatlakozásokat és/vagy hordozható oxigénegységeket egyenletesen kell az utastérben elosztani, hogy biztosítsák az oxigén azonnali rendelkezésre állását a légiutaskísérő-személyzet minden szükséges tagja számára, függetlenül attól, hogy hol tartózkodik az utastér túlnyomásának elvesztésekor.

| (iii) | A 25 000 láb barometrikus magasság felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket el kell látni egy oxigénellátó terminálhoz kapcsolt oxigénadagoló egységgel minden ülésben helyet foglaló személy számára, bárhol ül. Az adagoló egységek és csatlakozók összes száma legalább 10 %-kal haladja meg az ülőhelyek számát. A többletegységeket egyenletesen kell az utastérben elosztani. |
| --- | --- |

(iii)

A 25 000 láb barometrikus magasság felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket el kell látni egy oxigénellátó terminálhoz kapcsolt oxigénadagoló egységgel minden ülésben helyet foglaló személy számára, bárhol ül. Az adagoló egységek és csatlakozók összes száma legalább 10 %-kal haladja meg az ülőhelyek számát. A többletegységeket egyenletesen kell az utastérben elosztani.

| (iv) | A 25 000 láb barometrikus magasság felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket, vagy azokat, amelyek legfeljebb 25 000 láb magasságban repülve nem tudnak 4 másodpercen belül biztonságosan leereszkedni 13 000 lábra, és amelyek egyedi Légialkalmassági Bizonyítványát 1998. november 9-én vagy azután adták ki, minden, bárhol helyet foglaló személy számára azonnal rendelkezésre álló, automatikusan használható oxigénberendezéssel kell felszerelni. Az adagoló egységek és csatlakozók összes száma legalább 10 %-kal haladja meg az ülőhelyek számát. A többletegységeket egyenletesen kell az utastérben elosztani. |
| --- | --- |

(iv)

A 25 000 láb barometrikus magasság felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket, vagy azokat, amelyek legfeljebb 25 000 láb magasságban repülve nem tudnak 4 másodpercen belül biztonságosan leereszkedni 13 000 lábra, és amelyek egyedi Légialkalmassági Bizonyítványát 1998. november 9-én vagy azután adták ki, minden, bárhol helyet foglaló személy számára azonnal rendelkezésre álló, automatikusan használható oxigénberendezéssel kell felszerelni. Az adagoló egységek és csatlakozók összes száma legalább 10 %-kal haladja meg az ülőhelyek számát. A többletegységeket egyenletesen kell az utastérben elosztani.

| (v) | Az 1. függelékben előírt oxigén követelmények 25 000 láb feletti repülésre nem jogosított repülőgépek esetén csökkenthetők a 10 000 és 13 000 láb utastér barometrikus magasság közötti repülési időre a légiutas-kísérő személyzet valamennyi szükséges tagja és az utasok legalább 10 %-a számára. ha a repülőgép a megteendő útvonal minden pontján képes biztonságosan leereszkedni 13 000 láb utastér barometrikus magasságra. |
| --- | --- |

(v)

Az 1. függelékben előírt oxigén követelmények 25 000 láb feletti repülésre nem jogosított repülőgépek esetén csökkenthetők a 10 000 és 13 000 láb utastér barometrikus magasság közötti repülési időre a légiutas-kísérő személyzet valamennyi szükséges tagja és az utasok legalább 10 %-a számára. ha a repülőgép a megteendő útvonal minden pontján képes biztonságosan leereszkedni 13 000 láb utastér barometrikus magasságra.

OPS 1.775

Kiegészítő oxigén – Repülőgépek nem túlnyomásos kabinnal

(Lásd az OPS 1.775 1. függelékét)

| (a) | Általános






  (1) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet nem túlnyomásos kabinnal 10 000 láb feletti magasságokon, ha biztosítva van a megkövetelt oxigénellátást tárolni és elosztani képes kiegészítő oxigén berendezés. |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános

(1)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet nem túlnyomásos kabinnal 10 000 láb feletti magasságokon, ha biztosítva van a megkövetelt oxigénellátást tárolni és elosztani képes kiegészítő oxigén berendezés.

| (2) | A fenntartáshoz szükséges kiegészítő oxigén mennyiségét a repülési magasság és a repülés időtartama alapján, az Üzemben Tartási Kézikönyvben az egyes üzemeltetésre előírt eljárásokkal, a megteendő útvonallal és a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt vészhelyzeti eljárásokkal összhangban határozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

A fenntartáshoz szükséges kiegészítő oxigén mennyiségét a repülési magasság és a repülés időtartama alapján, az Üzemben Tartási Kézikönyvben az egyes üzemeltetésre előírt eljárásokkal, a megteendő útvonallal és a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt vészhelyzeti eljárásokkal összhangban határozzák meg.

| (3) | A 10 000 láb feletti barometrikus magasságok felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket lássák el a szükséges oxigénkészleteket tárolni és adagolni képes felszereléssel. |
| --- | --- |

(3)

A 10 000 láb feletti barometrikus magasságok felett üzemeltetni szándékozott repülőgépeket lássák el a szükséges oxigénkészleteket tárolni és adagolni képes felszereléssel.

| (b) | Oxigénellátás követelményei






  (1) | A hajózószemélyzet tagjai. A hajózószemélyzetnek a pilótafülkében szolgálatot teljesítő minden tagját el kell látni kiegészítő oxigénnel az 1. függelékkel összhangban. Ha a pilótafülke üléseiben helyet foglaló minden személyt a hajózószemélyzet oxigénellátó forrásából látnak el oxigénnel, akkor őket az oxigénellátás szempontjából a hajózószemélyzet pilótafülkében szolgálatot teljesítő tagjainak kell tekinteni. |
| --- | --- | --- |

(b)

Oxigénellátás követelményei

(1)

A hajózószemélyzet tagjai. A hajózószemélyzetnek a pilótafülkében szolgálatot teljesítő minden tagját el kell látni kiegészítő oxigénnel az 1. függelékkel összhangban. Ha a pilótafülke üléseiben helyet foglaló minden személyt a hajózószemélyzet oxigénellátó forrásából látnak el oxigénnel, akkor őket az oxigénellátás szempontjából a hajózószemélyzet pilótafülkében szolgálatot teljesítő tagjainak kell tekinteni.

| (2) | A légiutaskísérő-személyzet tagjai, a személyzet további tagjai és az utasok. A légiutaskísérő-személyzet tagjait és az utasokat az 1. függelékkel összhangban kell kiegészítő oxigénnel ellátni. A minimális szükséges légiutaskísérői létszámon túl szállított légiutaskísérő-személyzeti tagokat és a személyzet további tagjait az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(2)

A légiutaskísérő-személyzet tagjai, a személyzet további tagjai és az utasok. A légiutaskísérő-személyzet tagjait és az utasokat az 1. függelékkel összhangban kell kiegészítő oxigénnel ellátni. A minimális szükséges légiutaskísérői létszámon túl szállított légiutaskísérő-személyzeti tagokat és a személyzet további tagjait az oxigénellátás szempontjából utasoknak kell tekinteni.

OPS 1.780

Személyzet légzésvédelmi felszerelése

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal vagy repülőgépet nem túlnyomásos kabinnal, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy amelynek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma 19-nél több, ha:






  (1) | rendelkezik a hajózószemélyzet minden tagjának szemét, orrát és száját pilótafülkében teljesített szolgálatuk folyamán védő és legalább 15 percig oxigént biztosító felszereléssel. A légzésvédő felszerelést (PBE) el lehet látni az OPS 1.770 (b) pont (1) albekezdése vagy a OPS 1.775 (b) pont (1) albekezdése által megkövetelt kiegészítő oxigénellátó rendszerből. Ezen túlmenően, ha a hajózószemélyzet tagjainak száma egynél több és nem visznek légiutaskísérő-személyzetet, a hajózószemélyzet egy tagjának szemét, orrát és száját védő és legalább 15 percig lélegzésre alkalmas gázt biztosító hordozható felszerelést kell a fedélzeten tartani; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet túlnyomásos kabinnal vagy repülőgépet nem túlnyomásos kabinnal, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy amelynek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma 19-nél több, ha:

(1)

rendelkezik a hajózószemélyzet minden tagjának szemét, orrát és száját pilótafülkében teljesített szolgálatuk folyamán védő és legalább 15 percig oxigént biztosító felszereléssel. A légzésvédő felszerelést (PBE) el lehet látni az OPS 1.770 (b) pont (1) albekezdése vagy a OPS 1.775 (b) pont (1) albekezdése által megkövetelt kiegészítő oxigénellátó rendszerből. Ezen túlmenően, ha a hajózószemélyzet tagjainak száma egynél több és nem visznek légiutaskísérő-személyzetet, a hajózószemélyzet egy tagjának szemét, orrát és száját védő és legalább 15 percig lélegzésre alkalmas gázt biztosító hordozható felszerelést kell a fedélzeten tartani; és

| (2) | rendelkezik elegendő számú, a hajózószemélyzet minden előírt tagjának szemét, orrát és száját védő és legalább 15 percig lélegzésre alkalmas gázt biztosító hordozható felszereléssel. |
| --- | --- |

(2)

rendelkezik elegendő számú, a hajózószemélyzet minden előírt tagjának szemét, orrát és száját védő és legalább 15 percig lélegzésre alkalmas gázt biztosító hordozható felszereléssel.

| (b) | A hajózószemélyzet tagjainak használatára szánt PBE legyen kényelmesen elhelyezve a pilótafülkében és azonnali használatra könnyen elérhető kijelölt szolgálati helyükön. |
| --- | --- |

(b)

A hajózószemélyzet tagjainak használatára szánt PBE legyen kényelmesen elhelyezve a pilótafülkében és azonnali használatra könnyen elérhető kijelölt szolgálati helyükön.

| (c) | A légiutaskísérő-személyzet tagjainak használatára szánt PBE legyen minden szükséges légiutaskísérő-személyzeti szolgálat hely mellett elhelyezve. |
| --- | --- |

(c)

A légiutaskísérő-személyzet tagjainak használatára szánt PBE legyen minden szükséges légiutaskísérő-személyzeti szolgálat hely mellett elhelyezve.

| (d) | Egy további könnyen hozzáférhető hordozható PBE-t kell biztosítani és elhelyezni az OPS 1.790 (c) és (d) pontja által megkövetelt kézi tűzoltóberendezés mellett, azzal a kivétellel, hogy ha a tűzoltókészüléket a raktérben helyezték el, a PBE-t azon kívül, de bejáratához közel kell elhelyezni. |
| --- | --- |

(d)

Egy további könnyen hozzáférhető hordozható PBE-t kell biztosítani és elhelyezni az OPS 1.790 (c) és (d) pontja által megkövetelt kézi tűzoltóberendezés mellett, azzal a kivétellel, hogy ha a tűzoltókészüléket a raktérben helyezték el, a PBE-t azon kívül, de bejáratához közel kell elhelyezni.

| (e) | A PBE nem akadályozhatja meg használata közben a kommunikációt, ahol azt az OPS 1.685, OPS 1.690, OPS 1.810 és OPS 1.850 megkövetelik. |
| --- | --- |

(e)

A PBE nem akadályozhatja meg használata közben a kommunikációt, ahol azt az OPS 1.685, OPS 1.690, OPS 1.810 és OPS 1.850 megkövetelik.

OPS 1.790

Kézi tűzoltókészülékek

Az üzemben tartó nem üzemeltethet repülőgépet, ha nincsenek biztosítva kézi tűzoltókészülékek a személyzeti, utas- és szükség szerint rakomány-fülkékben és konyhákban az alábbiakkal összhangban:

| (a) | Az oltóközeg típusa és mennyisége legyen alkalmas azon tüzek oltására, amelyek valószínűen előfordulnak abban a fülkében, ahova az oltókészüléket használatra szánják és a személyfülkékben tartsa minimumon a mérgező gáz felhalmozódásának veszélyét; |
| --- | --- |

(a)

Az oltóközeg típusa és mennyisége legyen alkalmas azon tüzek oltására, amelyek valószínűen előfordulnak abban a fülkében, ahova az oltókészüléket használatra szánják és a személyfülkékben tartsa minimumon a mérgező gáz felhalmozódásának veszélyét;

| (b) | A pilótafülkében legyen legalább egy halon 1211-et (brómklórdifluor-metánt, CBrClF2) tartalmazó, a hajózószemélyzet használatára kényelmesen elhelyezett kézi tűzoltókészülék; |
| --- | --- |

(b)

A pilótafülkében legyen legalább egy halon 1211-et (brómklórdifluor-metánt, CBrClF2) tartalmazó, a hajózószemélyzet használatára kényelmesen elhelyezett kézi tűzoltókészülék;

| (c) | Legalább egy kézi tűzoltókészülék legyen elhelyezve vagy használatra kényelmesen elérhető minden egyes, nem a fő utasfedélzeten elhelyezett konyhában; |
| --- | --- |

(c)

Legalább egy kézi tűzoltókészülék legyen elhelyezve vagy használatra kényelmesen elérhető minden egyes, nem a fő utasfedélzeten elhelyezett konyhában;

| (d) | Legalább egy könnyen hozzáférhető kézi tűzoltókészülék álljon rendelkezésre minden A vagy B osztályú rakomány- vagy poggyászfülkében, amelyhez a személyzet tagjai repülés közben hozzáférnek; és |
| --- | --- |

(d)

Legalább egy könnyen hozzáférhető kézi tűzoltókészülék álljon rendelkezésre minden A vagy B osztályú rakomány- vagy poggyászfülkében, amelyhez a személyzet tagjai repülés közben hozzáférnek; és

| (e) | Legalább az alábbi számú kézi tűzoltókészüléket kell kényelmesen elhelyezni az utasfülké(k)ben:






  Legnagyobb jóváhagyott utasülés-szám | Oltókészülékek száma |
| --- | --- | --- |
| 7–30 | 1 |
| 31–60 | 2 |
| 61–200 | 3 |
| 201–300 | 4 |
| 301–400 | 5 |
| 401–500 | 6 |
| 501–600 | 7 |
| 601 vagy több | 8 |

(e)

Legalább az alábbi számú kézi tűzoltókészüléket kell kényelmesen elhelyezni az utasfülké(k)ben:

Legnagyobb jóváhagyott utasülés-szám

Oltókészülékek száma

7–30

1

31–60

2

61–200

3

201–300

4

301–400

5

401–500

6

501–600

7

601 vagy több

8

Ha két vagy több oltókészülék szükséges, azokat egyenletesen kell az utasfülkében elhelyezni.

| (f) | A 31 és 60 közötti legnagyobb jóváhagyott utasülés-számú repülőgép utasfülkéjében az előírt tűzoltókészülékek közül legalább kettő oltóközegként halon 1211-et (brómklórdifluor-metánt, CBrClF2) vagy azzal egyenértékű közeget tartalmazzon. |
| --- | --- |

(f)

A 31 és 60 közötti legnagyobb jóváhagyott utasülés-számú repülőgép utasfülkéjében az előírt tűzoltókészülékek közül legalább kettő oltóközegként halon 1211-et (brómklórdifluor-metánt, CBrClF2) vagy azzal egyenértékű közeget tartalmazzon.

OPS 1.795

Balták és feszítővasak

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg-nál nagyobb legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépet, ha el van látva a pilótafülkében legalább egy baltával vagy feszítővassal. Ha a legnagyobb engedélyezett utasülésszám 200-nál több, egy további baltát vagy feszítővasat kell a fedélzeten tartani és a leghátsó konyhaterületen vagy annak közelében elhelyezni. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg-nál nagyobb legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépet, ha el van látva a pilótafülkében legalább egy baltával vagy feszítővassal. Ha a legnagyobb engedélyezett utasülésszám 200-nál több, egy további baltát vagy feszítővasat kell a fedélzeten tartani és a leghátsó konyhaterületen vagy annak közelében elhelyezni.

| (b) | Az utasfülkében elhelyezett balták vagy feszítővasak nem lehetnek láthatóak az utasok számára. |
| --- | --- |

(b)

Az utasfülkében elhelyezett balták vagy feszítővasak nem lehetnek láthatóak az utasok számára.

OPS 1.800

Áttörési pontok jelzése

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a törzs vészhelyzetben mentőcsapatok általi áttörésére alkalmas területeit a repülőgépen megjelölik, ezeket a területeket az alábbiakban bemutatott módon jelölik meg: A jelölések színe piros vagy sárga legyen, és ha szükséges, a háttérrel való kontraszt érdekében fehérrel rajzolják őket körbe. Ha a sarkok jelölései több mint 2 méterre vannak egymástól, 9 cm × 3 cm-es közbenső vonalakat illesszenek be, hogy legfeljebb 2 méter legyen a szomszédos jelek között.

Image

OPS 1.805

Vészkiürítés eszközei

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a következő vészkijárat nyílásmagasságokkal:






  (1) | amelyek több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett vannak, ha a repülőgép kibocsátott futóművel a földön áll; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a következő vészkijárat nyílásmagasságokkal:

(1)

amelyek több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett vannak, ha a repülőgép kibocsátott futóművel a földön áll; vagy

| (2) | amelyek több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett vannak a futómű egy vagy több lába összeomlása vagy kieresztésének elmulasztása esetén és amelyre 2000. április 1-jén vagy azután alkalmaztak először egy típusbizonyítványt, ha minden kijáratnál, amelyre az (1) vagy (2) albekezdés érvényes, rendelkezik olyan felszereléssel vagy eszközzel, amely lehetővé teszi az utasok és a személyzet számára, hogy vészhelyzet esetén biztonságosan elérjék a földet |
| --- | --- |

(2)

amelyek több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett vannak a futómű egy vagy több lába összeomlása vagy kieresztésének elmulasztása esetén és amelyre 2000. április 1-jén vagy azután alkalmaztak először egy típusbizonyítványt, ha minden kijáratnál, amelyre az (1) vagy (2) albekezdés érvényes, rendelkezik olyan felszereléssel vagy eszközzel, amely lehetővé teszi az utasok és a személyzet számára, hogy vészhelyzet esetén biztonságosan elérjék a földet

| (b) | Ilyen felszerelést vagy eszközt nem kell a szárny feletti kijáratoknál biztosítani, ha a repülőgép testén az a hely, ahol a menekülési útvonal véget ér, 1,83 méternél (6 lábnál) közelebb van a földhöz, ha a repülőgép a földön áll, a futómű ki van bocsátva és a fékszálérnyak felszállási vagy leszállási helyzetben vannak, amelyik fékszárny-állás a földtől messzebb van. |
| --- | --- |

(b)

Ilyen felszerelést vagy eszközt nem kell a szárny feletti kijáratoknál biztosítani, ha a repülőgép testén az a hely, ahol a menekülési útvonal véget ér, 1,83 méternél (6 lábnál) közelebb van a földhöz, ha a repülőgép a földön áll, a futómű ki van bocsátva és a fékszálérnyak felszállási vagy leszállási helyzetben vannak, amelyik fékszárny-állás a földtől messzebb van.

| (c) | Azokon a repülőgépeken, amelyeken hajózószemélyzet számára külön vészkijárat van megkövetelve, és:






  (1) | amelyeken a vészkijárat legalacsonyabb pontja több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett van, ha a futómű ki van bocsátva; vagy, |
| --- | --- | --- |

(c)

Azokon a repülőgépeken, amelyeken hajózószemélyzet számára külön vészkijárat van megkövetelve, és:

(1)

amelyeken a vészkijárat legalacsonyabb pontja több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett van, ha a futómű ki van bocsátva; vagy,

| (2) | amelyre 2000. április 1-jén vagy azután alkalmaztak először egy típusbizonyítványt, és több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett lenne a futómű egy vagy több lába összeomlása vagy kieresztésének elmulasztása esetén, legyen egy eszköz, amely segít a hajózószemélyzet összes tagjának a leszállásban, hogy vészhelyzet esetén biztonságosan elérjék a földet. |
| --- | --- |

(2)

amelyre 2000. április 1-jén vagy azután alkalmaztak először egy típusbizonyítványt, és több, mint 1,83 méterrel (6 lábbal) a föld felett lenne a futómű egy vagy több lába összeomlása vagy kieresztésének elmulasztása esetén, legyen egy eszköz, amely segít a hajózószemélyzet összes tagjának a leszállásban, hogy vészhelyzet esetén biztonságosan elérjék a földet.

OPS 1.810

Hangosbeszélők

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 60-nál nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú és legalább egy utast szállító repülőgépet, ha fel van szerelve az alábbi számú, a személyzet tagjai által vészkiürítés esetén könnyen hozzáférhető hordozható elemes hangosbeszélővel:






  (1) | Minden utasfedélzeten:






  Utasülésszám | Szükséges hangosbeszélők száma |
| --- | --- | --- | --- |
| 61–99 | 1 |
| 100 vagy több | 2 |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 60-nál nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú és legalább egy utast szállító repülőgépet, ha fel van szerelve az alábbi számú, a személyzet tagjai által vészkiürítés esetén könnyen hozzáférhető hordozható elemes hangosbeszélővel:

(1)

Minden utasfedélzeten:

Utasülésszám

Szükséges hangosbeszélők száma

61–99

1

100 vagy több

2

| (2) | Egynél több utasfedélzettel rendelkező repülőgépeken, ha az összes utasülésszám 60-nál több, legalább egy hangosbeszélő szükséges. |
| --- | --- |

(2)

Egynél több utasfedélzettel rendelkező repülőgépeken, ha az összes utasülésszám 60-nál több, legalább egy hangosbeszélő szükséges.

OPS 1.815

Vészvilágítás

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú utasszállító repülőgépet, ha el van látva független áramforrásról működő vészvilágítási rendszerrel, hogy megkönnyítse a repülőgép vészkiürítését. A vészvilágító rendszer tartalmazza a következőket:






  (1) | 19-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépeken:






  (i) | általános utastér-világító fényforrásokat |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú utasszállító repülőgépet, ha el van látva független áramforrásról működő vészvilágítási rendszerrel, hogy megkönnyítse a repülőgép vészkiürítését. A vészvilágító rendszer tartalmazza a következőket:

(1)

19-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú repülőgépeken:

(i)

általános utastér-világító fényforrásokat

| (ii) | a padlószintű vészkijáratok környezetének belső világítását; és |
| --- | --- |

(ii)

a padlószintű vészkijáratok környezetének belső világítását; és

| (iii) | a vészkijáratokat és helyüket jelző kivilágított jelzéseket. |
| --- | --- |

(iii)

a vészkijáratokat és helyüket jelző kivilágított jelzéseket.

| (iv) | Azokon a repülőgépeken, amelyek típusbizonyítvány vagy egyenértékű okmány iránti kérelmének benyújtása 1972. május 1-je előtt történt, éjszakai repülés esetén az összes szárnyra vezető kijárat és olyan kijárat külső vészkivilágítása szükséges, amelyeknél leereszkedést segítő eszközök vannak. |
| --- | --- |

(iv)

Azokon a repülőgépeken, amelyek típusbizonyítvány vagy egyenértékű okmány iránti kérelmének benyújtása 1972. május 1-je előtt történt, éjszakai repülés esetén az összes szárnyra vezető kijárat és olyan kijárat külső vészkivilágítása szükséges, amelyeknél leereszkedést segítő eszközök vannak.

| (v) | Azokon a repülőgépeken, amelyek típusbizonyítvány vagy egyenértékű okmány iránti kérelmének benyújtása 1972. május 1-jén vagy azután történt, éjszakai repülés esetén az összes utas vészkijárat külső vészkivilágítása. |
| --- | --- |

(v)

Azokon a repülőgépeken, amelyek típusbizonyítvány vagy egyenértékű okmány iránti kérelmének benyújtása 1972. május 1-jén vagy azután történt, éjszakai repülés esetén az összes utas vészkijárat külső vészkivilágítása.

| (vi) | Azokon a repülőgépeken, amelyekre először 1958. január 1-jén vagy azután adták ki a típusbizonyítványt, a padlón lévő menekülési útvonaljelző rendszer az utasfülké(k)ben. |
| --- | --- |

(vi)

Azokon a repülőgépeken, amelyekre először 1958. január 1-jén vagy azután adták ki a típusbizonyítványt, a padlón lévő menekülési útvonaljelző rendszer az utasfülké(k)ben.

| (2) | Azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb 19, és a CS-25-ben vagy a CS-23-ban szereplő bizonyítványkiadási feltételeknek megfelelő bizonyítványt kaptak:






  (i) | általános utastér-világító fényforrások; |
| --- | --- | --- |

(2)

Azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb 19, és a CS-25-ben vagy a CS-23-ban szereplő bizonyítványkiadási feltételeknek megfelelő bizonyítványt kaptak:

(i)

általános utastér-világító fényforrások;

| (ii) | a vészkijáratok környezetének belső világítása; és |
| --- | --- |

(ii)

a vészkijáratok környezetének belső világítása; és

| (iii) | a vészkijáratokat és helyüket jelző kivilágított jelzések. |
| --- | --- |

(iii)

a vészkijáratokat és helyüket jelző kivilágított jelzések.

| (3) | Azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb 19, és nem kaptak a CS-25-ben vagy a CS-23-ban szereplő bizonyítványkiadási feltételeknek megfelelő bizonyítványt, általános utastér-világító fényforrások. |
| --- | --- |

(3)

Azokon a repülőgépeken, amelyek legnagyobb jóváhagyott utasülésszáma legfeljebb 19, és nem kaptak a CS-25-ben vagy a CS-23-ban szereplő bizonyítványkiadási feltételeknek megfelelő bizonyítványt, általános utastér-világító fényforrások.

| (b) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet éjszaka legfeljebb 9 maximális engedélyezett utasülésszámú utasszállító repülőgépet, ha el van látva általános utastér-világító fényforrással, hogy megkönnyítse a repülőgép kiürítését. A rendszer használhatja a repülőgépre már felszerelt mennyezeti lámpákat vagy más fényforrásokat, amelyek képesek a repülőgép akkumulátorának kikapcsolása után is üzemképesek maradni. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet éjszaka legfeljebb 9 maximális engedélyezett utasülésszámú utasszállító repülőgépet, ha el van látva általános utastér-világító fényforrással, hogy megkönnyítse a repülőgép kiürítését. A rendszer használhatja a repülőgépre már felszerelt mennyezeti lámpákat vagy más fényforrásokat, amelyek képesek a repülőgép akkumulátorának kikapcsolása után is üzemképesek maradni.

OPS 1.820

Automatikus vészhelyzeti helyzetjel-adó

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet egy először 2002. január 1-jén vagy azután egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, ha el van látva egy automatikus vészhelyzeti helyzetjel-adóval (ELT), amely képes 121,5 MHz-en és 406 Hz-en adni. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet egy először 2002. január 1-jén vagy azután egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, ha el van látva egy automatikus vészhelyzeti helyzetjel-adóval (ELT), amely képes 121,5 MHz-en és 406 Hz-en adni.

| (b) | Az üzemben tartó csak akkor tarthat üzemben egy először 2002. január 1-je előtt egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, ha el van látva valamilyen típusú vészhelyzeti helyzetjel-adóval (ELT), amely képes 121,5 MHz-en és 406 MHz-en adni. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó csak akkor tarthat üzemben egy először 2002. január 1-je előtt egyedi Légialkalmassági Bizonyítvánnyal ellátott repülőgépet, ha el van látva valamilyen típusú vészhelyzeti helyzetjel-adóval (ELT), amely képes 121,5 MHz-en és 406 MHz-en adni.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden 406 MHz-en adni képes ELT-t az ICAO 10. függelékével összhangban kódoljanak és a kutatási és mentési műveletek kezdeményezéséért felelős nemzeti ügynökségnél vagy más kijelölt ügynökségnél nyilvántartásba vegyenek. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden 406 MHz-en adni képes ELT-t az ICAO 10. függelékével összhangban kódoljanak és a kutatási és mentési műveletek kezdeményezéséért felelős nemzeti ügynökségnél vagy más kijelölt ügynökségnél nyilvántartásba vegyenek.

OPS 1.825

Mentőmellények

| (a) | Szárazföldi repülőgépek. Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet szárazföldi repülőgépet:






  (1) | víz felett és a parttól több, mint 50 tengeri mérföld távolságban repülve; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Szárazföldi repülőgépek. Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet szárazföldi repülőgépet:

(1)

víz felett és a parttól több, mint 50 tengeri mérföld távolságban repülve; vagy

| (2) | egy olyan repülőtéren fel- vagy leszállva, amelynek felszállási vagy megközelítési útvonala úgy van elhelyezve víz felett, hogy hiba esetén valószínű lehet a vízre történő kényszerleszállás, ha el van látva a fedélzeten lévő minden személy számára vészhelyzeti helyzetjelző fényekkel felszerelt mentőmellényekkel. Minden mentőmellényt a szándékozott használója üléséről vagy fekvőhelyéről könnyen elérhető helyen kell tartani. A gyermekek mentőmellénye helyettesíthető vészhelyzeti helyzetjelző fénnyel felszerelt más jóváhagyott úszóeszközzel. |
| --- | --- |

(2)

egy olyan repülőtéren fel- vagy leszállva, amelynek felszállási vagy megközelítési útvonala úgy van elhelyezve víz felett, hogy hiba esetén valószínű lehet a vízre történő kényszerleszállás, ha el van látva a fedélzeten lévő minden személy számára vészhelyzeti helyzetjelző fényekkel felszerelt mentőmellényekkel. Minden mentőmellényt a szándékozott használója üléséről vagy fekvőhelyéről könnyen elérhető helyen kell tartani. A gyermekek mentőmellénye helyettesíthető vészhelyzeti helyzetjelző fénnyel felszerelt más jóváhagyott úszóeszközzel.

| (b) | Tengeri és kétéltű repülőgépek. Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet tengeri vagy kétéltű repülőgépet vízen, ha el van látva a fedélzeten lévő minden személy számára vészhelyzeti helyzetjelző fényekkel felszerelt mentőmellényekkel. Minden mentőmellényt a szándékozott használója üléséről vagy fekvőhelyéről könnyen elérhető helyen kell tartani. A gyermekek mentőmellénye helyettesíthető vészhelyzeti helyzetjelző fénnyel felszerelt más jóváhagyott úszóeszközzel. |
| --- | --- |

(b)

Tengeri és kétéltű repülőgépek. Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet tengeri vagy kétéltű repülőgépet vízen, ha el van látva a fedélzeten lévő minden személy számára vészhelyzeti helyzetjelző fényekkel felszerelt mentőmellényekkel. Minden mentőmellényt a szándékozott használója üléséről vagy fekvőhelyéről könnyen elérhető helyen kell tartani. A gyermekek mentőmellénye helyettesíthető vészhelyzeti helyzetjelző fénnyel felszerelt más jóváhagyott úszóeszközzel.

OPS 1.830

Mentőtutajok és vészhelyzeti helyzetjel-adók nagy távolságú víz feletti repülések esetére

| (a) | Víz feletti repülésre az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a szárazföldtől a következőknek megfelelőnél nagyobb, kényszerleszállásra alkalmas távolságon túl:






  (1) | 120 perc utazósebességen vagy 400 tengeri mérföld, amelyik kevesebb, olyan repülőgépek esetén, amelyek képesek a repülést a kritikus hajtómű/hajtóművek üzemképtelenné válásakor az útvonal vagy az attól tervezett kitérők bármelyik pontján egy repülőtérig folytatni; vagy |
| --- | --- | --- |

(a)

Víz feletti repülésre az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a szárazföldtől a következőknek megfelelőnél nagyobb, kényszerleszállásra alkalmas távolságon túl:

(1)

120 perc utazósebességen vagy 400 tengeri mérföld, amelyik kevesebb, olyan repülőgépek esetén, amelyek képesek a repülést a kritikus hajtómű/hajtóművek üzemképtelenné válásakor az útvonal vagy az attól tervezett kitérők bármelyik pontján egy repülőtérig folytatni; vagy

| 2) | 30 perc utazósebességen vagy 100 tengeri mérföld, amelyik kisebb, az összes többi repülőgép esetén, ha magukkal viszik a lenti (b) és (c) albekezdésekben előírt felszerelést. |
| --- | --- |

2)

30 perc utazósebességen vagy 100 tengeri mérföld, amelyik kisebb, az összes többi repülőgép esetén, ha magukkal viszik a lenti (b) és (c) albekezdésekben előírt felszerelést.

| (b) | Elegendő mentőtutaj a fedélzeten tartózkodó valamennyi személynek. Ha nincsenek biztosítva kielégítő kapacitású póttutajok, a tutajok névleges befogadóképességén felüli úszóképessége és befogadóképessége a repülőgépen helyet foglaló valamennyi személyt be kell fogadja, ha a legnagyobb névleges befogadóképességű tutaj kiesik. A mentőtutajok a következőkkel legyenek felszerelve:






  (1) | vészhelyzeti helyzetjelző fény; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Elegendő mentőtutaj a fedélzeten tartózkodó valamennyi személynek. Ha nincsenek biztosítva kielégítő kapacitású póttutajok, a tutajok névleges befogadóképességén felüli úszóképessége és befogadóképessége a repülőgépen helyet foglaló valamennyi személyt be kell fogadja, ha a legnagyobb névleges befogadóképességű tutaj kiesik. A mentőtutajok a következőkkel legyenek felszerelve:

(1)

vészhelyzeti helyzetjelző fény; és

| (2) | életmentő felszerelés, amely tartalmazza a végrehajtandó repüléshez megfelelő életbentartó eszközöket; és |
| --- | --- |

(2)

életmentő felszerelés, amely tartalmazza a végrehajtandó repüléshez megfelelő életbentartó eszközöket; és

| (c) | legalább két vészhelyzeti helyzetjel-adó (ELT-t), amelyek képesek az ICAO 10. függelék V. kötete 2. fejezetében leírt frekvenciákon adni. |
| --- | --- |

(c)

legalább két vészhelyzeti helyzetjel-adó (ELT-t), amelyek képesek az ICAO 10. függelék V. kötete 2. fejezetében leírt frekvenciákon adni.

OPS 1.835

Mentőfelszerelés

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet olyan területeken, ahol a kutatási és mentési műveletek különösen nehezek, ha fel van szerelve a következőkkel:

| (a) | jelzőberendezés az ICAO II. mellékletében leírt vészjelzések leadására alkalmas pirotechnikai jelzőeszközökkel; |
| --- | --- |

(a)

jelzőberendezés az ICAO II. mellékletében leírt vészjelzések leadására alkalmas pirotechnikai jelzőeszközökkel;

| (b) | legalább egy, az ICAO 10. függelék V. kötete 2. fejezetében leírt frekvenciákon adni képes ELT; és |
| --- | --- |

(b)

legalább egy, az ICAO 10. függelék V. kötete 2. fejezetében leírt frekvenciákon adni képes ELT; és

| (c) | további mentőfelszerelés a megtenni szándékozott útvonalra, figyelembe véve a fedélzeten lévő személyek számát azzal a kivétellel, hogy a (c) albekezdésben előírt felszerelést nem kell magukkal vinni, ha vagy:






  (1) | a következőknek megfelelő távolságon belül maradnak egy olyan területtől, ahogy a kutatás és mentés nem különösen nehéz:






  (i) | 120 perc az egy üzemképtelen hajtóművel elérhető utazósebességen olyan repülőgépek esetén, amelyek képesek a repülést a kritikus hajtómű/hajtóművek üzemképtelenné válásakor az útvonal vagy az attól tervezett kitérők bármelyik pontján egy repülőtérig folytatni; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

további mentőfelszerelés a megtenni szándékozott útvonalra, figyelembe véve a fedélzeten lévő személyek számát azzal a kivétellel, hogy a (c) albekezdésben előírt felszerelést nem kell magukkal vinni, ha vagy:

(1)

a következőknek megfelelő távolságon belül maradnak egy olyan területtől, ahogy a kutatás és mentés nem különösen nehéz:

(i)

120 perc az egy üzemképtelen hajtóművel elérhető utazósebességen olyan repülőgépek esetén, amelyek képesek a repülést a kritikus hajtómű/hajtóművek üzemképtelenné válásakor az útvonal vagy az attól tervezett kitérők bármelyik pontján egy repülőtérig folytatni; vagy

| (ii) | 30 perc utazósebességen az összes többi repülőgép esetén, |
| --- | --- |

(ii)

30 perc utazósebességen az összes többi repülőgép esetén,

vagy

| (2) | a CS-25-ben vagy a CS-23-ban szereplő bizonyítványkiadási feltételeknek megfelelő bizonyítványt kapott repülőgépek esetén bármely, kényszerleszállás végrehajtására alkalmas területtől utazósebességgel legfeljebb 90 percnek megfelelő távolság. |
| --- | --- |

(2)

a CS-25-ben vagy a CS-23-ban szereplő bizonyítványkiadási feltételeknek megfelelő bizonyítványt kapott repülőgépek esetén bármely, kényszerleszállás végrehajtására alkalmas területtől utazósebességgel legfeljebb 90 percnek megfelelő távolság.

OPS 1.840

Tengeri és kétéltű repülőgépek – Különféle felszerelések

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet tengeri vagy kétéltű repülőgépet vízen, ha fel van szerelve a következőkkel:






  (1) | egy tengeri horgony és más felszerelés a repülőgép méretének, súlyának és kezelési jellemzőinek megfelelő vízi nyűgözésének, lehorgonyzásának és manőverezésének megkönnyítésére; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet tengeri vagy kétéltű repülőgépet vízen, ha fel van szerelve a következőkkel:

(1)

egy tengeri horgony és más felszerelés a repülőgép méretének, súlyának és kezelési jellemzőinek megfelelő vízi nyűgözésének, lehorgonyzásának és manőverezésének megkönnyítésére; és

| (2) | a Tengeren történő ütközések megakadályozásáról szóló nemzetközi szabályokban előírt hangjelzések adására alkalmas felszerelés. |
| --- | --- |

(2)

a Tengeren történő ütközések megakadályozásáról szóló nemzetközi szabályokban előírt hangjelzések adására alkalmas felszerelés.

Az OPS 1.715 1. függeléke

Fedélzeti adatrögzítők – 1 – Rögzítendő paraméterek listája

A1. táblázat – 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik

| SZ. | PARAMÉTER |
| --- | --- |
| 1 | IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
| 2 | BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
| 3 | MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
| 4 | IRÁNYSZÖG |
| 5 | NORMÁL GYORSULÁS |
| 6 | BÓLINTÁS |
| 7 | DŐLÉS |
| 8 | KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA |
| 9 | MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TOLÓEREJE/TELJESÍTMÉNYE ÉS A TOLÓERŐ/TELJESÍTMÉNYVEZÉRLŐ KAR ÁLLÁSA A PILÓTAFÜLKÉBEN, HA ÉRTELMEZHETŐ |
| 10 | FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 11 | ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 12 | SUGÁRFÉK HELYZETE |
| 13 | FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
| 14 | ÖSSZES VAGY KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
| 15 | ROBOTPILÓTA, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AZ AUTOMATIKUS REPÜLÉSVEZÉRLŐ RENDSZER (AFCS) ÜZEMMÓDJA ÉS BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
| 16 | HOSSZANTI GYORSULÁS (TÖRZS TENGELYE) |
| 17 | OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS |

SZ.

PARAMÉTER

1

IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ

2

BAROMETRIKUS MAGASSÁG

3

MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG

4

IRÁNYSZÖG

5

NORMÁL GYORSULÁS

6

BÓLINTÁS

7

DŐLÉS

8

KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA

9

MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TOLÓEREJE/TELJESÍTMÉNYE ÉS A TOLÓERŐ/TELJESÍTMÉNYVEZÉRLŐ KAR ÁLLÁSA A PILÓTAFÜLKÉBEN, HA ÉRTELMEZHETŐ

10

FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

11

ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

12

SUGÁRFÉK HELYZETE

13

FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS

14

ÖSSZES VAGY KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET

15

ROBOTPILÓTA, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AZ AUTOMATIKUS REPÜLÉSVEZÉRLŐ RENDSZER (AFCS) ÜZEMMÓDJA ÉS BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA

16

HOSSZANTI GYORSULÁS (TÖRZS TENGELYE)

17

OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS

A2. táblázat – legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik

| SZ. | PARAMÉTER |
| --- | --- |
| 1 | IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
| 2 | BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
| 3 | MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
| 4 | IRÁNYSZÖG |
| 5 | NORMÁL GYORSULÁS |
| 6 | BÓLINTÁS |
| 7 | DŐLÉS |
| 8 | KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA |
| 9 | MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TOLÓEREJE/TELJESÍTMÉNYE ÉS A TOLÓERŐ/TELJESÍTMÉNYVEZÉRLŐ KAR ÁLLÁSA A PILÓTAFÜLKÉBEN, HA ÉRTELMEZHETŐ |
| 10 | FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 11 | ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 12 | SUGÁRFÉK HELYZETE |
| 13 | FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
| 14 | ÖSSZES VAGY KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
| 15 | ROBOTPILÓTA/AUTOMATIKUS GÁZSZABÁLYOZÁS BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
| 16 | ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) (HA ALKALMAS ÉRZÉKELŐ ÁLL RENDELKEZÉSRE) |
| 17 | HOSSZANTI GYORSULÁS (TÖRZS TENGELYE) |

SZ.

PARAMÉTER

1

IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ

2

BAROMETRIKUS MAGASSÁG

3

MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG

4

IRÁNYSZÖG

5

NORMÁL GYORSULÁS

6

BÓLINTÁS

7

DŐLÉS

8

KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA

9

MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TOLÓEREJE/TELJESÍTMÉNYE ÉS A TOLÓERŐ/TELJESÍTMÉNYVEZÉRLŐ KAR ÁLLÁSA A PILÓTAFÜLKÉBEN, HA ÉRTELMEZHETŐ

10

FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

11

ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

12

SUGÁRFÉK HELYZETE

13

FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS

14

ÖSSZES VAGY KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET

15

ROBOTPILÓTA/AUTOMATIKUS GÁZSZABÁLYOZÁS BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA

16

ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) (HA ALKALMAS ÉRZÉKELŐ ÁLL RENDELKEZÉSRE)

17

HOSSZANTI GYORSULÁS (TÖRZS TENGELYE)

B. táblázat – További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre

Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik

| SZ. | PARAMÉTER |
| --- | --- |
| 18 | ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS – KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY A PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS) |
| 19 | BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE |
| 20 | RÁDIÓ MAGASSÁG |
| 21 | VÍZSZINTES PÁLYAELTÉRÉS (ILS SIKLÓPÁLYA VAGY MLS EMELKEDÉS) |
| 22 | FÜGGŐLEGES PÁLYAELTÉRÉS (ILS IRÁNYSÁV VAGY MLS AZIMUT) |
| 23 | MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS |
| 24 | FIGYELMEZTETÉSEK |
| 25 | FENNTARTVA (A NAVIGÁCIÓS VEVŐ FREKVENCIA BEÁLLÍTÁSA AJÁNLOTT) |
| 26 | FENNTARTVA (DME TÁVOLSÁG, AJÁNLOTT) |
| 27 | FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE VAGY LÉGI/FÖLDI ÁLLAPOTA |
| 28 | FÖLDMEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER JELZÉSE |
| 29 | ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) |
| 30 | FIGYELMEZTETÉS ALACSONY NYOMÁSRA (HIDRAULIKUS ÉS PNEUMATIKUS TÁPLÁLÁS) |
| 31 | FÖLDHÖZ VISZONYÍTOTT SEBESSÉG |
| 32 | FUTÓMŰ VEZÉRLŐKAR HELYZETE |

SZ.

PARAMÉTER

18

ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS – KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY A PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS)

19

BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE

20

RÁDIÓ MAGASSÁG

21

VÍZSZINTES PÁLYAELTÉRÉS (ILS SIKLÓPÁLYA VAGY MLS EMELKEDÉS)

22

FÜGGŐLEGES PÁLYAELTÉRÉS (ILS IRÁNYSÁV VAGY MLS AZIMUT)

23

MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS

24

FIGYELMEZTETÉSEK

25

FENNTARTVA (A NAVIGÁCIÓS VEVŐ FREKVENCIA BEÁLLÍTÁSA AJÁNLOTT)

26

FENNTARTVA (DME TÁVOLSÁG, AJÁNLOTT)

27

FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE VAGY LÉGI/FÖLDI ÁLLAPOTA

28

FÖLDMEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER JELZÉSE

29

ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG)

30

FIGYELMEZTETÉS ALACSONY NYOMÁSRA (HIDRAULIKUS ÉS PNEUMATIKUS TÁPLÁLÁS)

31

FÖLDHÖZ VISZONYÍTOTT SEBESSÉG

32

FUTÓMŰ VEZÉRLŐKAR HELYZETE

C. táblázat – Elektronikus kijelző rendszerrel rendelkező repülőgépek

Megjegyzés: A középső oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentum A1.5 táblázatában szereplő sorozatszámokat tükrözik

| SZ. | SZ. | PARAMÉTER |
| --- | --- | --- |
| 33 | 6 | BEÁLLÍTOTT BAROMETRIKUS NYOMÁS (MINDEN PILÓTAÜLÉSBEN) |
| 34 | 7 | BEÁLLÍTOTT MAGASSÁG |
| 35 | 8 | BEÁLLÍTOTT SEBESSÉG |
| 36 | 9 | BEÁLLÍTOTT MACH-SZÁM |
| 37 | 10 | BEÁLLÍTOTT FÜGGŐLEGES SEBESSÉG |
| 38 | 11 | BEÁLLÍTOTT IRÁNYSZÖG |
| 39 | 12 | KIVÁLASZTOTT REPÜLÉSI PÁLYA |
| 40 | 13 | KIVÁLASZTOTT ELHATÁROZÁSI MAGASSÁG |
| 41 | 14 | EFIS KIJELZÉS FORMÁTUMA |
| 42 | 15 | MULTIFUNKCIÓS/HAJTÓMŰ/FIGYELMEZTETŐ KIJELZÉS FORMÁTUMA |

SZ.

SZ.

PARAMÉTER

33

6

BEÁLLÍTOTT BAROMETRIKUS NYOMÁS (MINDEN PILÓTAÜLÉSBEN)

34

7

BEÁLLÍTOTT MAGASSÁG

35

8

BEÁLLÍTOTT SEBESSÉG

36

9

BEÁLLÍTOTT MACH-SZÁM

37

10

BEÁLLÍTOTT FÜGGŐLEGES SEBESSÉG

38

11

BEÁLLÍTOTT IRÁNYSZÖG

39

12

KIVÁLASZTOTT REPÜLÉSI PÁLYA

40

13

KIVÁLASZTOTT ELHATÁROZÁSI MAGASSÁG

41

14

EFIS KIJELZÉS FORMÁTUMA

42

15

MULTIFUNKCIÓS/HAJTÓMŰ/FIGYELMEZTETŐ KIJELZÉS FORMÁTUMA

Az OPS 1.720 1. függeléke

Fedélzeti adatrögzítő – 2 – Rögzítendő paraméterek listája

A. táblázat – 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

| SZ | PARAMÉTER |
| --- | --- |
| 1 | IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
| 2 | BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
| 3 | MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
| 4 | IRÁNYSZÖG |
| 5 | NORMÁL GYORSULÁS |
| 6 | BÓLINTÁS |
| 7 | DŐLÉS |
| 8 | KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA, KIVÉVE, HA AZ FDR ÉS CVR RÖGZÍTÉS SZINKRONIZÁLÁSÁRA EGY ALTERNATÍV MÓDSZER ÁLL RENDELKEZÉSRE |
| 9 | MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TELJESÍTMÉNYE |
| 10 | FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 11 | ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 12 | SUGÁRFÉK HELYZETE (CSAK SUGÁRHAJTÁSÚ REPÜLŐGÉPEKEN) |
| 13 | FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
| 14 | KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET VAGY ÖSSZES LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
| 15a | ROBOTPILÓTA BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
| 15b | ROBOTPILÓTA ÜZEMMÓDJAI, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AFCS RENDSZEREK BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA ÉS ÜZEMMÓDJAI |

SZ

PARAMÉTER

1

IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ

2

BAROMETRIKUS MAGASSÁG

3

MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG

4

IRÁNYSZÖG

5

NORMÁL GYORSULÁS

6

BÓLINTÁS

7

DŐLÉS

8

KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA, KIVÉVE, HA AZ FDR ÉS CVR RÖGZÍTÉS SZINKRONIZÁLÁSÁRA EGY ALTERNATÍV MÓDSZER ÁLL RENDELKEZÉSRE

9

MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TELJESÍTMÉNYE

10

FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

11

ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

12

SUGÁRFÉK HELYZETE (CSAK SUGÁRHAJTÁSÚ REPÜLŐGÉPEKEN)

13

FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS

14

KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET VAGY ÖSSZES LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET

15a

ROBOTPILÓTA BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA

15b

ROBOTPILÓTA ÜZEMMÓDJAI, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AFCS RENDSZEREK BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA ÉS ÜZEMMÓDJAI

B. táblázat – További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre

| SZ | PARAMÉTER |
| --- | --- |
| 16 | HOSSZIRÁNYÚ GYORSULÁS |
| 17 | OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS |
| 18 | ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS-KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS) |
| 19 | BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE |
| 20 | RÁDIÓ MAGASSÁG |
| 21 | ELTÉRÉS A SIKLÓPÁLYÁTÓL |
| 22 | ELTÉRÉS AZ IRÁNYSÁVTÓL |
| 23 | MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS |
| 24 | MASTER WARNING FIGYELMEZTETÉS |
| 25 | NAV 1 ÉS NAV 2 FREKVENCIA KIVÁLASZTÁS |
| 26 | DME 1 ÉS DME 2 TÁVOLSÁG |
| 27 | FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE |
| 28 | FÖLD MEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER |
| 29 | ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) |
| 30 | HIDRAULIKA, BÁRMELY RENDSZER (NYOMÁS ALACSONY) |
| 31 | NAVIGÁCIÓS ADATOK |
| 32 | FUTÓMŰ MŰKÖDTETŐ KAR HELYZETE |

SZ

PARAMÉTER

16

HOSSZIRÁNYÚ GYORSULÁS

17

OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS

18

ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS-KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS)

19

BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE

20

RÁDIÓ MAGASSÁG

21

ELTÉRÉS A SIKLÓPÁLYÁTÓL

22

ELTÉRÉS AZ IRÁNYSÁVTÓL

23

MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS

24

MASTER WARNING FIGYELMEZTETÉS

25

NAV 1 ÉS NAV 2 FREKVENCIA KIVÁLASZTÁS

26

DME 1 ÉS DME 2 TÁVOLSÁG

27

FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE

28

FÖLD MEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER

29

ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG)

30

HIDRAULIKA, BÁRMELY RENDSZER (NYOMÁS ALACSONY)

31

NAVIGÁCIÓS ADATOK

32

FUTÓMŰ MŰKÖDTETŐ KAR HELYZETE

Az OPS 1.725 1. függeléke

Fedélzeti adatrögzítő – 3 – Rögzítendő paraméterek listája

A. táblázat – 5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

| SZ | PARAMÉTER |
| --- | --- |
| 1 | IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ |
| 2 | BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
| 3 | MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG |
| 4 | IRÁNYSZÖG |
| 5 | NORMÁL GYORSULÁS |

SZ

PARAMÉTER

1

IDŐ VAGY RELATÍV ELTELT IDŐ

2

BAROMETRIKUS MAGASSÁG

3

MŰSZER SZERINTI SEBESSÉG

4

IRÁNYSZÖG

5

NORMÁL GYORSULÁS

B. táblázat – További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre

| SZ | PARAMETÉR |
| --- | --- |
| 6 | BÓLINTÁS |
| 7 | DŐLÉS |
| 8 | KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA, KIVÉVE, HA AZ FDR ÉS CVR RÖGZÍTÉS SZINKRONIZÁLÁSÁRA EGY ALTERNATÍV MÓDSZER ÁLL RENDELKEZÉSRE |
| 9 | MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TELJESÍTMÉNYE |
| 10 | FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 11 | ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN |
| 12 | SUGÁRFÉK HELYZETE (CSAK SUGÁRHAJTÁSÚ REPÜLŐGÉPEKEN) |
| 13 | FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS |
| 14 | KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET VAGY ÖSSZES LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET |
| 15a | ROBOTPILÓTA BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA |
| 15b | ROBOTPILÓTA ÜZEMMÓDJAI, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AFCS RENDSZEREK BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA ÉS ÜZEMMÓDJAI. |
| 16 | HOSSZIRÁNYÚ GYORSULÁS |
| 17 | OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS |
| 18 | ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS-KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS) |
| 19 | BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE |
| 20 | RADIÓ MAGASSÁG |
| 21 | ELTÉRÉS A SIKLÓPÁLYÁTÓL |
| 22 | ELTÉRÉS AZ IRÁNYSÁVTÓL |
| 23 | MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS |
| 24 | MASTER WARNING FIGYELMEZTETÉS |
| 25 | NAV 1 ÉS NAV 2 FREKVENCIA KIVÁLASZTÁS |
| 26 | DME 1 ÉS DME 2 TÁVOLSÁG |
| 27 | FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE |
| 28 | FÖLD MEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER |
| 29 | ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG) |
| 30 | HIDRAULIKA, BÁRMELY RENDSZER (NYOMÁS ALACSONY) |
| 31 | NAVIGÁCIÓS ADATOK (SZÉLESSÉG, HOSSZÚSÁG, FÖLDHÖZ VISZONYÍTOTT SEBESSÉG ÉS SZÉLELTÉRÍTÉSI SZÖG) |
| 32 | FUTÓMŰMŰKÖDTETŐ KAR HELYZETE |

SZ

PARAMETÉR

6

BÓLINTÁS

7

DŐLÉS

8

KÉZI RÁDIÓADÁS JELKULCSA, KIVÉVE, HA AZ FDR ÉS CVR RÖGZÍTÉS SZINKRONIZÁLÁSÁRA EGY ALTERNATÍV MÓDSZER ÁLL RENDELKEZÉSRE

9

MINDEN EGYES HAJTÓMŰ TELJESÍTMÉNYE

10

FÉKSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

11

ORRSEGÉDSZÁRNYAK HELYZETE VAGY BEÁLLÍTÁSUK A PILÓTAFÜLKÉBEN

12

SUGÁRFÉK HELYZETE (CSAK SUGÁRHAJTÁSÚ REPÜLŐGÉPEKEN)

13

FÖLDI SPOILER (ÁRAMLÁSRONTÓ) HELYZETE ÉS/VAGY FÉKLAP KIVÁLASZTÁS

14

KÜLSŐ LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET VAGY ÖSSZES LEVEGŐHŐMÉRSÉKLET

15a

ROBOTPILÓTA BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA

15b

ROBOTPILÓTA ÜZEMMÓDJAI, TOLÓERŐ-AUTOMATA ÉS AFCS RENDSZEREK BEKAPCSOLÁSI ÁLLAPOTA ÉS ÜZEMMÓDJAI.

16

HOSSZIRÁNYÚ GYORSULÁS

17

OLDALIRÁNYÚ GYORSULÁS

18

ELSŐDLEGES KORMÁNYVEZÉRLÉS-KORMÁNYLAPOK HELYZETE ÉS/VAGY PILÓTA BEÁLLÍTÁSAI (BÓLINTÁS, DŐLÉS, LEGYEZŐMOZGÁS)

19

BÓLINTÁSI TRIM HELYZETE

20

RADIÓ MAGASSÁG

21

ELTÉRÉS A SIKLÓPÁLYÁTÓL

22

ELTÉRÉS AZ IRÁNYSÁVTÓL

23

MARKER ADÓ FELETTI ÁTHALADÁS

24

MASTER WARNING FIGYELMEZTETÉS

25

NAV 1 ÉS NAV 2 FREKVENCIA KIVÁLASZTÁS

26

DME 1 ÉS DME 2 TÁVOLSÁG

27

FUTÓMŰ BERUGÓZÁS KAPCSOLÓ HELYZETE

28

FÖLD MEGKÖZELÍTÉSI RENDSZER

29

ÁLLÁSSZÖG (TÁMADÁSI SZÖG)

30

HIDRAULIKA, BÁRMELY RENDSZER (NYOMÁS ALACSONY)

31

NAVIGÁCIÓS ADATOK (SZÉLESSÉG, HOSSZÚSÁG, FÖLDHÖZ VISZONYÍTOTT SEBESSÉG ÉS SZÉLELTÉRÍTÉSI SZÖG)

32

FUTÓMŰMŰKÖDTETŐ KAR HELYZETE

Az OPS 1.770 1. fügeléke

Oxigén – Minimumkövetelmények kiegészítő oxigénre repülőgépekhez túlnyomásos kabinnal vészleereszkedés során és után

1. táblázat

| (a) | (b) |
| --- | --- |
| ELLÁTOTTAK: | IDŐTARTAM ÉS KABIN BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
| 1. | A pilótafülkében szolgálatot teljesítő, a pilótafülke összes ülésén helyet foglaló személyek |

(a)

(b)

ELLÁTOTTAK:

IDŐTARTAM ÉS KABIN BAROMETRIKUS MAGASSÁG

1.

A pilótafülkében szolgálatot teljesítő, a pilótafülke összes ülésén helyet foglaló személyek

A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága meghaladja a 13 000 lábat és az adott magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 10 000 láb felett van, de legfeljebb 13 000 láb, de mindenképpen legalább:

| (i) | 30 perc legfeljebb 25 000 láb magasságon végzett repülésre bizonyítvánnyal rendelkező repülőgépekre (2. megjegyzés) |
| --- | --- |

(i)

30 perc legfeljebb 25 000 láb magasságon végzett repülésre bizonyítvánnyal rendelkező repülőgépekre (2. megjegyzés)

| (ii) | 2 óra 25 000 láb feletti magasságon végzett repülésre bizonyítvánnyal rendelkező repülőgépekre (2. megjegyzés). |
| --- | --- |

(ii)

2 óra 25 000 láb feletti magasságon végzett repülésre bizonyítvánnyal rendelkező repülőgépekre (2. megjegyzés).

| 2. | Az összes előírt légiutas-kísérő személyzet |
| --- | --- |

2.

Az összes előírt légiutas-kísérő személyzet

A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága meghaladja a 13 000 lábat, de legalább 30 perc (2. megjegyzés), és az adott magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 10 000 láb felett van, de legfeljebb 13 000 láb

| 3. | Az utaslétszám 100 %-a (5. megjegyzés) |
| --- | --- |

3.

Az utaslétszám 100 %-a (5. megjegyzés)

A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága meghaladja a 15 000 lábat, de legalább 10 perc (4. megjegyzés).

| 4. | Az utaslétszám 30 %-a (5. megjegyzés) |
| --- | --- |

4.

Az utaslétszám 30 %-a (5. megjegyzés)

A teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 14 000 láb felett van, de legfeljebb 15 000 láb

| 5. | Az utaslétszám 10 %-a (5. megjegyzés) |
| --- | --- |

5.

Az utaslétszám 10 %-a (5. megjegyzés)

Az adott magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő, amíg a kabin barometrikus magassága 10 000 láb felett van, de legfeljebb 14 000 láb

| 1. megjegyzés: | A biztosított ellátás vegye figyelembe a kabin barometrikus magasságát és a leereszkedés profilját az érintett útvonalakon. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A biztosított ellátás vegye figyelembe a kabin barometrikus magasságát és a leereszkedés profilját az érintett útvonalakon.

| 2. megjegyzés: | A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 10 000 lábra 10 perc alatt és utána 20 percre 10 000 lábon. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 10 000 lábra 10 perc alatt és utána 20 percre 10 000 lábon.

| 3. megjegyzés: | A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 10 000 lábra 10 perc alatt és utána 110 percre 10 000 lábon. Az OPS 1.780 (a) pont (1) albekezdése által előírt oxigénmennyiség beszámítható a szükséges mennyiség kiszámításába. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 10 000 lábra 10 perc alatt és utána 110 percre 10 000 lábon. Az OPS 1.780 (a) pont (1) albekezdése által előírt oxigénmennyiség beszámítható a szükséges mennyiség kiszámításába.

| 4. megjegyzés: | A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 15 000 lábra 10 perc alatt. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

A megkövetelt legkisebb ellátás az oxigénnek egy egyenletes leereszkedési ütemhez szükséges mennyisége a repülőgép legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magasságáról 15 000 lábra 10 perc alatt.

| 5. megjegyzés: | A táblázat alkalmazásában »utasok« a ténylegesen szállított utasokat jelenti a csecsemőkkel együtt. |
| --- | --- |

5. megjegyzés:

A táblázat alkalmazásában »utasok« a ténylegesen szállított utasokat jelenti a csecsemőkkel együtt.

Az OPS 1.775 1. függeléke

Oxigén – Kiegészítő oxigén repülőgépekhez nem túlnyomásos kabinnal

1. táblázat

| (a) | (b) |
| --- | --- |
| ELLÁTOTTAK: | IDŐTARTAM ÉS KABIN BAROMETRIKUS MAGASSÁG |
| 1. | A pilótafülke üléseiben pilótafülkei szolgálatot teljesítő összes személy |

(a)

(b)

ELLÁTOTTAK:

IDŐTARTAM ÉS KABIN BAROMETRIKUS MAGASSÁG

1.

A pilótafülke üléseiben pilótafülkei szolgálatot teljesítő összes személy

A teljes repülési idő 10 000 láb feletti barometrikus magasságokon

| 2. | Az összes szükséges légiutas-kísérő személyzet |
| --- | --- |

2.

Az összes szükséges légiutas-kísérő személyzet

A teljes repülési idő 10 000 láb feletti barometrikus magasságokon és bármely 30 percnél hosszabb idő 10 000 láb feletti, de legfeljebb 13 000 láb barometrikus magasságon

| 3. | Az utaslétszám 100 %-a (lásd megjegyzés) |
| --- | --- |

3.

Az utaslétszám 100 %-a (lásd megjegyzés)

A teljes repülési idő 13 000 láb feletti barometrikus magasságokon

| 4. | Az utaslétszám 10 %-a (lásd megjegyzés) |
| --- | --- |

4.

Az utaslétszám 10 %-a (lásd megjegyzés)

A 10 000 lábnál nagyobb de legfeljebb 13 000 láb barometrikus magasságon eltöltött első 30 perc utáni teljes repülési idő

| Megjegyzés: | A táblázat alkalmazásában »utasok« a ténylegesen szállított utasokat jelenti a 2 éven aluli csecsemőkkel együtt. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A táblázat alkalmazásában »utasok« a ténylegesen szállított utasokat jelenti a 2 éven aluli csecsemőkkel együtt.

L. RÉSZ

KOMMUNIKÁCIÓS ÉS NAVIGÁCIÓS BERENDEZÉSEK

OPS 1.845

Általános bevezetés

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülést csak akkor kezdik meg, ha a jelen rész által megkövetelt kommunikációs és navigációs berendezéseket:






  (1) | a rájuk vonatkozó követelményekkel összhangban jóváhagyták és beszerelték, ideértve a minimális teljesítményszintet és az üzemeltetési és légialkalmassági követelményeket; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülést csak akkor kezdik meg, ha a jelen rész által megkövetelt kommunikációs és navigációs berendezéseket:

(1)

a rájuk vonatkozó követelményekkel összhangban jóváhagyták és beszerelték, ideértve a minimális teljesítményszintet és az üzemeltetési és légialkalmassági követelményeket;

| (2) | úgy szerelték be, hogy bármely egyes egység meghibásodása nem vonja maga után egy másik, kommunikációhoz vagy navigációhoz szükséges egység meghibásodását; |
| --- | --- |

(2)

úgy szerelték be, hogy bármely egyes egység meghibásodása nem vonja maga után egy másik, kommunikációhoz vagy navigációhoz szükséges egység meghibásodását;

| (3) | a folytatott üzemeltetéshez működőképes állapotban van, kivéve ahogy az a MEL-ben (OPS 1.030 hivatkozása) elő van írva; és |
| --- | --- |

(3)

a folytatott üzemeltetéshez működőképes állapotban van, kivéve ahogy az a MEL-ben (OPS 1.030 hivatkozása) elő van írva; és

| (4) | ha egy berendezést a hajózószemélyzet egy tagjának repülés közben szolgálati helyén kell használnia, az legyen szolgálati helyéről könnyen kezelhető. Ha egy példányt a hajózószemélyzet több tagjának kell használnia, azt úgy kell felszerelni, hogy valamennyi olyan szolgálati helyről könnyen kezelhető legyen, amelyről működtetni kell. |
| --- | --- |

(4)

ha egy berendezést a hajózószemélyzet egy tagjának repülés közben szolgálati helyén kell használnia, az legyen szolgálati helyéről könnyen kezelhető. Ha egy példányt a hajózószemélyzet több tagjának kell használnia, azt úgy kell felszerelni, hogy valamennyi olyan szolgálati helyről könnyen kezelhető legyen, amelyről működtetni kell.

| (b) | A kommunikációs és navigációs berendezések minimális teljesítményszintjei az alkalmazandó Európai Műszaki Szabvány Utasítások (ETSO) Leírásaiban (CS-TSO) megadott vonatkozó Európai Műszaki Szabvány Utasításokban (ETSO) előírtak, kivéve, ha az üzemeltetési vagy légialkalmassági szabályok más teljesítményszinteket írnak elő. A OPS kiadásakor az ETSO-tól eltérő tervezési és teljesítmény-előírásoknak megfelelő kommunikációs és navigációs berendezések használatban vagy felszerelve maradhatnak, kivéve ha ez a rész további követelményeket ír elő. A már jóváhagyott kommunikációs és navigációs berendezéseknek nem kell megfelelniük a felülvizsgált ETSO-nak vagy egy, az ETSO-tól eltérő felülvizsgált előírásnak, kivéve, ha egy visszamenőleges hatályú követelmény van előírva. |
| --- | --- |

(b)

A kommunikációs és navigációs berendezések minimális teljesítményszintjei az alkalmazandó Európai Műszaki Szabvány Utasítások (ETSO) Leírásaiban (CS-TSO) megadott vonatkozó Európai Műszaki Szabvány Utasításokban (ETSO) előírtak, kivéve, ha az üzemeltetési vagy légialkalmassági szabályok más teljesítményszinteket írnak elő. A OPS kiadásakor az ETSO-tól eltérő tervezési és teljesítmény-előírásoknak megfelelő kommunikációs és navigációs berendezések használatban vagy felszerelve maradhatnak, kivéve ha ez a rész további követelményeket ír elő. A már jóváhagyott kommunikációs és navigációs berendezéseknek nem kell megfelelniük a felülvizsgált ETSO-nak vagy egy, az ETSO-tól eltérő felülvizsgált előírásnak, kivéve, ha egy visszamenőleges hatályú követelmény van előírva.

OPS 1.850

Rádióberendezések

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a folytatandó üzemeltetéshez szükséges rádióberendezéssel. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a folytatandó üzemeltetéshez szükséges rádióberendezéssel.

| (b) | Ahol ez a rész két független (különálló és teljes) rádiórendszer követel meg, mindegyik rendszer rendelkezzen egy független antennával azzal a kivétellel, hogy ahol merev tartójú nem huzalos vagy azzal egyenértékű megbízhatóságú antennát használnak, csak egy antenna szükséges. |
| --- | --- |

(b)

Ahol ez a rész két független (különálló és teljes) rádiórendszer követel meg, mindegyik rendszer rendelkezzen egy független antennával azzal a kivétellel, hogy ahol merev tartójú nem huzalos vagy azzal egyenértékű megbízhatóságú antennát használnak, csak egy antenna szükséges.

| (c) | A fenti (a) bekezdésnek megfelelő rádiókommunikációs berendezés biztosítson kommunikációt a 121,5 Mhz-es repülési vészfrekvencián is. |
| --- | --- |

(c)

A fenti (a) bekezdésnek megfelelő rádiókommunikációs berendezés biztosítson kommunikációt a 121,5 Mhz-es repülési vészfrekvencián is.

OPS 1.855

Hangcsatorna-választó pult

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet IFR szerint, ha fel van szerelve minden szükséges hajózószemélyzeti tag által hozzáférhető hangcsatorna-választó pulttal.

OPS 1.860

Rádióberendezés VFR szerinti üzemeltetéshez látható referencia tereptárgyak alapján navigált útvonalon.

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet VFR szerint vizuális tereptárgyak szerint navigálható útvonalakon, ha fel van szerelve a következőket végző, normál üzemeltetési körülmények között szükséges rádió kommunikációs berendezéssel:

| (a) | kommunikál a megfelelő földi állomásokkal; |
| --- | --- |

(a)

kommunikál a megfelelő földi állomásokkal;

| (b) | kommunikál a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálatokkal az irányított légtér, amelyen belül repülni szándékoznak, bármely pontjáról; és |
| --- | --- |

(b)

kommunikál a megfelelő légiforgalmi irányító szolgálatokkal az irányított légtér, amelyen belül repülni szándékoznak, bármely pontjáról; és

| (c) | fogadja a meteorológiai információt. |
| --- | --- |

(c)

fogadja a meteorológiai információt.

OPS 1.865

Kommunikációs és navigációs berendezések IFR szerinti, vagy VFR szerinti üzemeltetéshez nem a látható referencia tereptárgyak által navigált útvonalon

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet IFR szerint, vagy VFR szerint olyan útvonalon, amely nem navigálható látható referencia tereptárgyak alapján, ha a repülőgép fel van szerelve radiókommunikációs és SSR transzponder berendezéssel az üzemeltetés területének légiforgalmi irányító szolgálata követelményeivel összhangban. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet IFR szerint, vagy VFR szerint olyan útvonalon, amely nem navigálható látható referencia tereptárgyak alapján, ha a repülőgép fel van szerelve radiókommunikációs és SSR transzponder berendezéssel az üzemeltetés területének légiforgalmi irányító szolgálata követelményeivel összhangban.

| (b) | Rádióberendezés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a rádióberendezés legalább az alábbiakat tartalmazza:






  (1) | két, normál üzemeltetési körülmények között szükséges független rádiókommunikációs rendszer a földi állomással folytatott kommunikációra az útvonal kitérőket is magába foglaló bármely pontján; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Rádióberendezés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a rádióberendezés legalább az alábbiakat tartalmazza:

(1)

két, normál üzemeltetési körülmények között szükséges független rádiókommunikációs rendszer a földi állomással folytatott kommunikációra az útvonal kitérőket is magába foglaló bármely pontján; és

| (2) | SSR transzponder berendezés a megteendő útvonal követelményei szerint. |
| --- | --- |

(2)

SSR transzponder berendezés a megteendő útvonal követelményei szerint.

| (c) | Navigációs berendezés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a navigációs berendezés






  (1) | legalább a következőket tartalmazza:






  (i) | egy VOR vételi rendszert, egy ADF rendszert, egy DME-t, azzal a kivétellel, hogy ADF rendszert nem kell felszerelni, ha a tervezett repülés egyik fázisában sem szükséges az ADF használata; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Navigációs berendezés. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a navigációs berendezés

(1)

legalább a következőket tartalmazza:

(i)

egy VOR vételi rendszert, egy ADF rendszert, egy DME-t, azzal a kivétellel, hogy ADF rendszert nem kell felszerelni, ha a tervezett repülés egyik fázisában sem szükséges az ADF használata;

| (ii) | egy ILS-t vagy MLS-t, ahol ILS vagy MLS szükséges a megközelítés navigálása céljára; |
| --- | --- |

(ii)

egy ILS-t vagy MLS-t, ahol ILS vagy MLS szükséges a megközelítés navigálása céljára;

| (iii) | egy marker adó vevő rendszert, ahol marker adó szükséges a megközelítés navigálása céljára; |
| --- | --- |

(iii)

egy marker adó vevő rendszert, ahol marker adó szükséges a megközelítés navigálása céljára;

| (iv) | egy területi navigációs rendszert, ha területi navigáció szükséges a megtett útvonalhoz; |
| --- | --- |

(iv)

egy területi navigációs rendszert, ha területi navigáció szükséges a megtett útvonalhoz;

| (v) | egy kiegészítő DME rendszert bármely olyan útvonalon, vagy az útvonal azon részein, ahol a navigáció alapjául csak a DME jelek szolgálnak; vagy |
| --- | --- |

(v)

egy kiegészítő DME rendszert bármely olyan útvonalon, vagy az útvonal azon részein, ahol a navigáció alapjául csak a DME jelek szolgálnak; vagy

| (vi) | egy kiegészítő VOR rendszert bármely olyan útvonalon, vagy az útvonal azon részein, ahol a navigáció alapjául csak a VOR jelek szolgálnak; |
| --- | --- |

(vi)

egy kiegészítő VOR rendszert bármely olyan útvonalon, vagy az útvonal azon részein, ahol a navigáció alapjául csak a VOR jelek szolgálnak;

| (vii) | egy ADF rendszert bármely olyan útvonalon, vagy az útvonal azon részein, ahol a navigáció alapjául csak az NDB jelek szolgálnak; vagy |
| --- | --- |

(vii)

egy ADF rendszert bármely olyan útvonalon, vagy az útvonal azon részein, ahol a navigáció alapjául csak az NDB jelek szolgálnak; vagy

| (2) | feleljen meg az érintett légtérbeni üzemeltetéshez megkövetelt navigációs teljesítmény (RNP) típusnak. |
| --- | --- |

(2)

feleljen meg az érintett légtérbeni üzemeltetéshez megkövetelt navigációs teljesítmény (RNP) típusnak.

| (d) | Az üzemben tartó azzal a feltétellel üzemeltethet ADF-fel vagy a fenti (c) pont (1)(vi) és/vagy (1)(vii) albekezdéseiben előírt navigációs berendezéssel el nem látott repülőgépet, hogy fel van szerelve a megteendő útvonalra a Hatóság által engedélyezett alternatív felszereléssel. Az alternatív felszerelés megbízhatósága és pontossága tegye lehetővé a biztonságos navigációt a megtenni szándékozott útvonalon. |
| --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó azzal a feltétellel üzemeltethet ADF-fel vagy a fenti (c) pont (1)(vi) és/vagy (1)(vii) albekezdéseiben előírt navigációs berendezéssel el nem látott repülőgépet, hogy fel van szerelve a megteendő útvonalra a Hatóság által engedélyezett alternatív felszereléssel. Az alternatív felszerelés megbízhatósága és pontossága tegye lehetővé a biztonságos navigációt a megtenni szándékozott útvonalon.

| (e) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az IFR szerinti üzemeltetésre a repülőgépre felszerelt VHF kommunikációs berendezés, az ILS helymeghatározó és a VOR vevők olyan típusúak, amelyeket jóváhagytak, mint az FM védelmi teljesítmény szabványnak megfelelőeket. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az IFR szerinti üzemeltetésre a repülőgépre felszerelt VHF kommunikációs berendezés, az ILS helymeghatározó és a VOR vevők olyan típusúak, amelyeket jóváhagytak, mint az FM védelmi teljesítmény szabványnak megfelelőeket.

OPS 1.866

Transzponder berendezés

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha fel van szerelve a következőkkel:






  (1) | egy barometrikus magasság jelző SSR transzponderrel; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha fel van szerelve a következőkkel:

(1)

egy barometrikus magasság jelző SSR transzponderrel; és

| (2) | valamennyi más SSR transzponder képességgel, amely a megtenni szándékozott útvonalon szükséges. |
| --- | --- |

(2)

valamennyi más SSR transzponder képességgel, amely a megtenni szándékozott útvonalon szükséges.

OPS 1.870

Kiegészítő navigációs berendezés MNPS léttérben folytatott üzemeltetéshez

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet MNPS légtérben, ha fel vagy szerelve olyan navigációs berendezéssel, amely megfelel az ICAO 7030 dokumentumában regionális kiegészítő eljárások formájában előírt minimális navigációs teljesítménykövetelményeknek. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet MNPS légtérben, ha fel vagy szerelve olyan navigációs berendezéssel, amely megfelel az ICAO 7030 dokumentumában regionális kiegészítő eljárások formájában előírt minimális navigációs teljesítménykövetelményeknek.

| (b) | A jelen bekezdés által megkövetelt navigációs berendezésnek láthatónak és használhatónak kell lennie mindegyik, szolgálati helyén ülő pilóta számára. |
| --- | --- |

(b)

A jelen bekezdés által megkövetelt navigációs berendezésnek láthatónak és használhatónak kell lennie mindegyik, szolgálati helyén ülő pilóta számára.

| (c) | MNPS légtérben folytatott korlátlan üzemeltetéshez a repülőgépet fel kell szerelni két független, nagy hatótávolságú navigációs rendszerrel (LRNS). |
| --- | --- |

(c)

MNPS légtérben folytatott korlátlan üzemeltetéshez a repülőgépet fel kell szerelni két független, nagy hatótávolságú navigációs rendszerrel (LRNS).

| (d) | MNPS légtérben folytatott üzemeltetéshez a közzétett speciális útvonalakon a repülőgépet fel kell szerelni két független Nagy hatótávolságú navigációs rendszerrel (LRNS), ha nincs másként előírva. |
| --- | --- |

(d)

MNPS légtérben folytatott üzemeltetéshez a közzétett speciális útvonalakon a repülőgépet fel kell szerelni két független Nagy hatótávolságú navigációs rendszerrel (LRNS), ha nincs másként előírva.

OPS 1.872

Berendezés csökkentett elkülönítési minimummal (RVSM) meghatározott légtérben

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az RSVM légtérben üzemelő repülőgépek fel legyenek szerelve a következőkkel:






  (1) | két független magasságmérő rendszer; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az RSVM légtérben üzemelő repülőgépek fel legyenek szerelve a következőkkel:

(1)

két független magasságmérő rendszer;

| (2) | egy magassági figyelmeztető rendszer; |
| --- | --- |

(2)

egy magassági figyelmeztető rendszer;

| (3) | egy automatikus magasság (magassági kormány) szabályozó rendszer; és |
| --- | --- |

(3)

egy automatikus magasság (magassági kormány) szabályozó rendszer; és

| (4) | egy másodlagos útvonalellenőrző radar (SSR) transzponder, amely összeköthető a magasságtartásra használt magasságmérő rendszerrel. |
| --- | --- |

(4)

egy másodlagos útvonalellenőrző radar (SSR) transzponder, amely összeköthető a magasságtartásra használt magasságmérő rendszerrel.

M. RÉSZ

REPÜLŐGÉP KARBANTARTÁS

OPS 1.875

Általános

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha a 145. résszel összhangban jóváhagyott/elfogadott szervezet tartja karban és engedélyezi használatbavételre, azzal a kivétellel, hogy a repülés előtti felülvizsgálatokat nem szükségszerűen a 145. rész szerinti szervezetnek kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha a 145. résszel összhangban jóváhagyott/elfogadott szervezet tartja karban és engedélyezi használatbavételre, azzal a kivétellel, hogy a repülés előtti felülvizsgálatokat nem szükségszerűen a 145. rész szerinti szervezetnek kell elvégeznie.

| (b) | A repülőgép-karbantartási követelményeknek meg kell felelniük az OPS1.180-nak ahogy az M. rész rögzíti. |
| --- | --- |

(b)

A repülőgép-karbantartási követelményeknek meg kell felelniük az OPS1.180-nak ahogy az M. rész rögzíti.

N. RÉSZ

HAJÓZÓSZEMÉLYZET

OPS 1.940

A hajózószemélyzet összetétele

(Lásd az OPS 1.940 1. és 2. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:






  (1) | a hajózószemélyzet összetétele és száma a kijelölt személyzeti szolgálati helyeken egyaránt megfeleljen a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvnek (AFM), és ne legyen kevesebb, mint amennyi minimumként abban elő van írva; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:

(1)

a hajózószemélyzet összetétele és száma a kijelölt személyzeti szolgálati helyeken egyaránt megfeleljen a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvnek (AFM), és ne legyen kevesebb, mint amennyi minimumként abban elő van írva;

| (2) | a hajózószemélyzethez tartozzanak további hajózószemélyzeti tagok is, ha az üzemeltetés jellege megkívánja, és létszáma ne csökkenjen az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt szám alá; |
| --- | --- |

(2)

a hajózószemélyzethez tartozzanak további hajózószemélyzeti tagok is, ha az üzemeltetés jellege megkívánja, és létszáma ne csökkenjen az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt szám alá;

| (3) | a hajózószemélyzet minden tagja megfelelő és érvényes, a Hatóság számára elfogadható szakszolgálati engedéllyel rendelkezzék és alkalmasan képzett és kompetens legyen, hogy ellássa a rábízott feladatokat; |
| --- | --- |

(3)

a hajózószemélyzet minden tagja megfelelő és érvényes, a Hatóság számára elfogadható szakszolgálati engedéllyel rendelkezzék és alkalmasan képzett és kompetens legyen, hogy ellássa a rábízott feladatokat;

| (4) | a Hatóság számára elfogadható eljárásokat dolgozzon ki, hogy megakadályozza azt, hogy tapasztalatlan hajózószemélyzeti tagok egymással legyenek beosztva; |
| --- | --- |

(4)

a Hatóság számára elfogadható eljárásokat dolgozzon ki, hogy megakadályozza azt, hogy tapasztalatlan hajózószemélyzeti tagok egymással legyenek beosztva;

| (5) | a hajózószemélyzetből nevezzék ki parancsnokká az egyik, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyeket meghatározó követelményekkel összhangban parancsnoki minősítéssel rendelkező pilótát, aki a repülés vezetésével másik megfelelően minősített pilótát bízhat meg; és |
| --- | --- |

(5)

a hajózószemélyzetből nevezzék ki parancsnokká az egyik, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyeket meghatározó követelményekkel összhangban parancsnoki minősítéssel rendelkező pilótát, aki a repülés vezetésével másik megfelelően minősített pilótát bízhat meg; és

| (6) | ha az AFM előír külön Rendszerpult kezelőt, a hajózószemélyzetnek legyen egy tagja, akinek fedélzeti mérnöki szakszolgálati engedélye van vagy megfelelően képzett hajózószemélyzeti tag és elfogadható a Hatóság számára. |
| --- | --- |

(6)

ha az AFM előír külön Rendszerpult kezelőt, a hajózószemélyzetnek legyen egy tagja, akinek fedélzeti mérnöki szakszolgálati engedélye van vagy megfelelően képzett hajózószemélyzeti tag és elfogadható a Hatóság számára.

| (7) | amikor önálló vállalkozó és/vagy szabadúszó vagy részmunkaidőben dolgozó hajózószemélyzeti tagok szolgálatait veszik igénybe, teljesítsék az N. rész követelményeit. Ebben a tekintetben különös figyelmet kell fordítani azon repülőgép-típusok vagy változatok összes számára, amelyen a hajózószemélyzet egy tagja repülhet a kereskedelmi célú légi szállításban, amely nem haladhatja meg az OPS 1.980-ban és az OPS 1.981-ben előírt értéket, beleértve azt, amikor szolgálatait egy másik üzemben tartó veszi igénybe. A személyzetnek az üzemben tartónál parancsnokként szolgálatot teljesítő tagjai végezzék el az üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyamát, mielőtt a felügyelet nélküli útvonalrepülést megkezdenék, kivéve, ha a személyzet adott tagja előzőleg már elvégezte a Személyzeti erőforrás gazdálkodási alaptanfolyamot. |
| --- | --- |

(7)

amikor önálló vállalkozó és/vagy szabadúszó vagy részmunkaidőben dolgozó hajózószemélyzeti tagok szolgálatait veszik igénybe, teljesítsék az N. rész követelményeit. Ebben a tekintetben különös figyelmet kell fordítani azon repülőgép-típusok vagy változatok összes számára, amelyen a hajózószemélyzet egy tagja repülhet a kereskedelmi célú légi szállításban, amely nem haladhatja meg az OPS 1.980-ban és az OPS 1.981-ben előírt értéket, beleértve azt, amikor szolgálatait egy másik üzemben tartó veszi igénybe. A személyzetnek az üzemben tartónál parancsnokként szolgálatot teljesítő tagjai végezzék el az üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyamát, mielőtt a felügyelet nélküli útvonalrepülést megkezdenék, kivéve, ha a személyzet adott tagja előzőleg már elvégezte a Személyzeti erőforrás gazdálkodási alaptanfolyamot.

| (b) | Minimális hajózószemélyzet IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetés esetén. IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetéshez az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:






  (1) | minden 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú turbólégcsavaros és minden sugárhajtású repülőgépen a hajózószemélyzet legalább 2 pilótából álljon; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Minimális hajózószemélyzet IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetés esetén. IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetéshez az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:

(1)

minden 9-nél nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú turbólégcsavaros és minden sugárhajtású repülőgépen a hajózószemélyzet legalább 2 pilótából álljon; vagy

| (2) | a (b) pont (1) albekezdése által leírtaktól eltérő repülőgépeket egy pilóta üzemeltetheti, ha betartják az OPS 1.941 2. függelékének előírásait. Ha nem tartják be a 2. függelék előírásait, a minimális hajózószemélyzet 2 pilótából álljon. |
| --- | --- |

(2)

a (b) pont (1) albekezdése által leírtaktól eltérő repülőgépeket egy pilóta üzemeltetheti, ha betartják az OPS 1.941 2. függelékének előírásait. Ha nem tartják be a 2. függelék előírásait, a minimális hajózószemélyzet 2 pilótából álljon.

OPS 1.943

Üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyama

| (a) | Ha a hajózószemélyzet egy tagja nem végezte el előzőleg az üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyamát (új alkalmazottak vagy meglévő személyzet), akkor az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet ezen tagja végezzen el egy CRM alaptanfolyamot. Az új alkalmazottak az üzemben tartóhoz történő belépésüktől számított egy éven belül végezzék el az üzemben tartó CRM alaptanfolyamát. |
| --- | --- |

(a)

Ha a hajózószemélyzet egy tagja nem végezte el előzőleg az üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyamát (új alkalmazottak vagy meglévő személyzet), akkor az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet ezen tagja végezzen el egy CRM alaptanfolyamot. Az új alkalmazottak az üzemben tartóhoz történő belépésüktől számított egy éven belül végezzék el az üzemben tartó CRM alaptanfolyamát.

| (b) | Ha a hajózószemélyzet egy tagja előzőleg nem kapott képzést elméleti tanfolyamon az emberi tényezőkről, akkor az üzemben tartó CRM alaptanfolyama előtt vagy azzal kombinálva végezzen el egy, az ATPL emberi teljesítmény és korlátok programján (lásd a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket) alapuló elméleti tanfolyamot. |
| --- | --- |

(b)

Ha a hajózószemélyzet egy tagja előzőleg nem kapott képzést elméleti tanfolyamon az emberi tényezőkről, akkor az üzemben tartó CRM alaptanfolyama előtt vagy azzal kombinálva végezzen el egy, az ATPL emberi teljesítmény és korlátok programján (lásd a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket) alapuló elméleti tanfolyamot.

| (c) | A CRM alaptanfolyamot legalább egy, a Hatóság részére elfogadható CRM oktatónak kell tartania, akinek speciális területeken szakértők segíthetnek. |
| --- | --- |

(c)

A CRM alaptanfolyamot legalább egy, a Hatóság részére elfogadható CRM oktatónak kell tartania, akinek speciális területeken szakértők segíthetnek.

| (d) | A CRM alaptanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt részletes tanfolyami programmal összhangban kell megtartani. |
| --- | --- |

(d)

A CRM alaptanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt részletes tanfolyami programmal összhangban kell megtartani.

OPS 1.945

Típusátképzés és ellenőrzés

(Lásd az OPS 1.945 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A hajózószemélyzet tagjai végezzenek el egy, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket kielégítő Típusminősítési tanfolyamot, ha egy repülőgéptípusról másik típusra vagy osztályra helyezik át őket, amelyre új típus vagy osztály minősítés szükséges; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A hajózószemélyzet tagjai végezzenek el egy, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket kielégítő Típusminősítési tanfolyamot, ha egy repülőgéptípusról másik típusra vagy osztályra helyezik át őket, amelyre új típus vagy osztály minősítés szükséges;

| (2) | A hajózószemélyzet tagjai végezzenek el egy üzemben tartói típusátképzési tanfolyamot, mielőtt megkezdik a felügyelet nélküli útvonalrepülést:






  (i) | ha egy olyan repülőgépre helyezik át őket, amelyre új típus vagy osztály minősítés szükséges; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

A hajózószemélyzet tagjai végezzenek el egy üzemben tartói típusátképzési tanfolyamot, mielőtt megkezdik a felügyelet nélküli útvonalrepülést:

(i)

ha egy olyan repülőgépre helyezik át őket, amelyre új típus vagy osztály minősítés szükséges; vagy

| (ii) | ha új üzemben tartóhoz kerülnek; |
| --- | --- |

(ii)

ha új üzemben tartóhoz kerülnek;

| (3) | A típusátképzést alkalmasan képzett személyzet tartsa az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt részletes tanfolyami programmal összhangban. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a CRM elemeit a típusátképzésbe integráló személyzet megfelelően képzett legyen; |
| --- | --- |

(3)

A típusátképzést alkalmasan képzett személyzet tartsa az Üzemben Tartási Kézikönyvben foglalt részletes tanfolyami programmal összhangban. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a CRM elemeit a típusátképzésbe integráló személyzet megfelelően képzett legyen;

| (4) | Az üzemben tartói típusátképzés által szükséges oktatás mennyiségét a hajózószemélyzeti tag OPS 1.985-ben előírt tanfolyami nyilvántartásában szereplő korábbi tanfolyamainak figyelembevételével határozzák meg; |
| --- | --- |

(4)

Az üzemben tartói típusátképzés által szükséges oktatás mennyiségét a hajózószemélyzeti tag OPS 1.985-ben előírt tanfolyami nyilvántartásában szereplő korábbi tanfolyamainak figyelembevételével határozzák meg;

| (5) | A hajózószemélyzet tagjainak a típusátképzés előtt szükséges képzettségét és gyakorlatát az Üzemben Tartási Kézikönyvben írják elő; |
| --- | --- |

(5)

A hajózószemélyzet tagjainak a típusátképzés előtt szükséges képzettségét és gyakorlatát az Üzemben Tartási Kézikönyvben írják elő;

| (6) | A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt az OPS 1.965 (b) pontja által előírt ellenőrzésen és az OPS 1.965 (b) pontja által előírt oktatáson és ellenőrzésen, mielőtt megkezdené a felügyelet alatti útvonalrepülést; |
| --- | --- |

(6)

A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt az OPS 1.965 (b) pontja által előírt ellenőrzésen és az OPS 1.965 (b) pontja által előírt oktatáson és ellenőrzésen, mielőtt megkezdené a felügyelet alatti útvonalrepülést;

| (7) | A felügyelet alatti útvonalrepülés teljesítése után az OPS 1.965 (c) pontja által előírt ellenőrzést végezzék el; |
| --- | --- |

(7)

A felügyelet alatti útvonalrepülés teljesítése után az OPS 1.965 (c) pontja által előírt ellenőrzést végezzék el;

| (8) | A hajózószemélyzet tagja, ha megkezdett egy üzemben tartói típusátképző tanfolyamot, ne vállaljon repülési feladatokat más típuson vagy osztályon, amíg a tanfolyamot el nem végezte vagy abba nem hagyta; és |
| --- | --- |

(8)

A hajózószemélyzet tagja, ha megkezdett egy üzemben tartói típusátképző tanfolyamot, ne vállaljon repülési feladatokat más típuson vagy osztályon, amíg a tanfolyamot el nem végezte vagy abba nem hagyta; és

| (9) | A CRM oktatás elemeit integrálják a típusátképzésbe. |
| --- | --- |

(9)

A CRM oktatás elemeit integrálják a típusátképzésbe.

| (b) | Repülőgéptípus vagy – osztály váltás esetén az OPS 1-965 (b) pontja által előírt ellenőrzés kombinálható a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelmények szerinti típus vagy osztály minősítési gyakorlati teszttel. |
| --- | --- |

(b)

Repülőgéptípus vagy – osztály váltás esetén az OPS 1-965 (b) pontja által előírt ellenőrzés kombinálható a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelmények szerinti típus vagy osztály minősítési gyakorlati teszttel.

| (c) | Az üzemben tartói típusátképzési tanfolyam és a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadásához szükséges típus vagy osztály minősítési tanfolyam kombinálhatók egymással. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartói típusátképzési tanfolyam és a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadásához szükséges típus vagy osztály minősítési tanfolyam kombinálhatók egymással.

OPS 1.950

Különbségek oktatása és szoktató képzés

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja elvégezze a következőket:






  (1) | különbségek oktatását, amely kiegészítő tudást és oktatást tesz szükségessé egy, a repülőgépnek megfelelő oktatóberendezésen ha:






  (i) | egy ugyanolyan típusú repülőgép másik változatán vagy ugyanannak az osztálynak egy másik típusán teljesít szolgálatot, mint amelyen jelenleg szolgál; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja elvégezze a következőket:

(1)

különbségek oktatását, amely kiegészítő tudást és oktatást tesz szükségessé egy, a repülőgépnek megfelelő oktatóberendezésen ha:

(i)

egy ugyanolyan típusú repülőgép másik változatán vagy ugyanannak az osztálynak egy másik típusán teljesít szolgálatot, mint amelyen jelenleg szolgál; vagy

| (ii) | ha a jelenleg üzemeltetett típusokon vagy változatokon felszerelést és/vagy eljárásokat változtatnak; |
| --- | --- |

(ii)

ha a jelenleg üzemeltetett típusokon vagy változatokon felszerelést és/vagy eljárásokat változtatnak;

| (2) | Szoktató képzést amely további tudás megszerzését teszi szükségessé, ha:






  (i) | ugyanazon típus vagy változat egy másik repülőgépét üzemelteti; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

Szoktató képzést amely további tudás megszerzését teszi szükségessé, ha:

(i)

ugyanazon típus vagy változat egy másik repülőgépét üzemelteti; vagy

| (ii) | a jelenleg üzemeltetett típusokon vagy változatokon felszerelést és/vagy eljárásokat változtatnak. |
| --- | --- |

(ii)

a jelenleg üzemeltetett típusokon vagy változatokon felszerelést és/vagy eljárásokat változtatnak.

| (b) | Az üzemben tartó írja elő az Üzemben Tartási Kézikönyvben, hogy mikor szükséges ilyen különbségek oktatása vagy szoktató képzés. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó írja elő az Üzemben Tartási Kézikönyvben, hogy mikor szükséges ilyen különbségek oktatása vagy szoktató képzés.

OPS 1.955

Kinevezés parancsnoknak

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a másodpilótából parancsnokká kinevezettek és a parancsnokként belépők:






  (1) | minimális gyakorlatát, amely a Hatóság számára elfogadható, előírják az Üzemben Tartási Kézikönyvben; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a másodpilótából parancsnokká kinevezettek és a parancsnokként belépők:

(1)

minimális gyakorlatát, amely a Hatóság számára elfogadható, előírják az Üzemben Tartási Kézikönyvben; és

| (2) | többtagú személyzettel folytatott üzemeltetés esetén a pilóta elvégezzen egy megfelelő parancsnoki tanfolyamot. |
| --- | --- |

(2)

többtagú személyzettel folytatott üzemeltetés esetén a pilóta elvégezzen egy megfelelő parancsnoki tanfolyamot.

| (b) | A fenti (a) pont (2) albekezdése által előírt parancsnoki tanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyvben le kell írni és az legalább a következőket tartalmazza:






  (1) | oktatást repülőgépszimulátoron (STD) (beleértve az útvonal-orientált repülést) és/vagy repülős oktatást; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) pont (2) albekezdése által előírt parancsnoki tanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyvben le kell írni és az legalább a következőket tartalmazza:

(1)

oktatást repülőgépszimulátoron (STD) (beleértve az útvonal-orientált repülést) és/vagy repülős oktatást;

| (2) | parancsnoki üzemben tartói szakértelem ellenőrzést; |
| --- | --- |

(2)

parancsnoki üzemben tartói szakértelem ellenőrzést;

| (3) | a parancsnok felelősségeit; |
| --- | --- |

(3)

a parancsnok felelősségeit;

| (4) | éles helyzetben történő oktatást parancsnokként felügyelet alatt. A repülőgéptípusra már minősített pilóták számára legalább 10 útvonalszakasz van előírva; |
| --- | --- |

(4)

éles helyzetben történő oktatást parancsnokként felügyelet alatt. A repülőgéptípusra már minősített pilóták számára legalább 10 útvonalszakasz van előírva;

| (5) | az OPS 1.965 (c) pontja által előírt parancsnoki útvonal ellenőrzés és az OPS 1.975-ben előírtak szerinti útvonal és repülőtér ismeret minősítések elvégzését; és |
| --- | --- |

(5)

az OPS 1.965 (c) pontja által előírt parancsnoki útvonal ellenőrzés és az OPS 1.975-ben előírtak szerinti útvonal és repülőtér ismeret minősítések elvégzését; és

| (6) | a Személyzeti erőforrásgazdálkodás elemeit. |
| --- | --- |

(6)

a Személyzeti erőforrásgazdálkodás elemeit.

OPS 1.960

Kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező parancsnokok

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | Egy kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel (CPL) rendelkező pilóta csak akkor üzemeltethet parancsnokként olyan repülőgépet, amely a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben (AFL) egy pilótával történő üzemeltetésre jóváhagyott, ha biztosítottak a következő feltételek:






  (i) | Látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetéskor az indulási repülőtértől számított 50 tengeri mérföld sugarú körön kívüli utasszállító üzemeltetés esetén a pilóta rendelkezik legalább 500 óra összes repülési idővel repülőgépeken vagy érvényes műszeres minősítéssel; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

Egy kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel (CPL) rendelkező pilóta csak akkor üzemeltethet parancsnokként olyan repülőgépet, amely a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben (AFL) egy pilótával történő üzemeltetésre jóváhagyott, ha biztosítottak a következő feltételek:

(i)

Látva repülési szabályok (VFR) szerinti üzemeltetéskor az indulási repülőtértől számított 50 tengeri mérföld sugarú körön kívüli utasszállító üzemeltetés esetén a pilóta rendelkezik legalább 500 óra összes repülési idővel repülőgépeken vagy érvényes műszeres minősítéssel; vagy

| ii) | egy többhajtóműves típust műszeres repülési szabályok (IFR) szerint üzemeltetve a pilóta rendelkezik legalább 700 óra összes repülési idővel repülőgépeken, amelyből 400 órát (a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyeket szabályozó követelményekkel összhangban) parancsnokló pilótaként, amelyből 100 órát IFR szerint és ebből 40 órát többhajtóműves repülőgépeken teljesített. A parancsnokló pilótaként teljesített 400 óra helyettesíthető másodpilótakénti üzemeltetéssel, két másodpilótaként teljesített órát egy parancsnokló pilótakénti órának véve, ha ezeket az órákat az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt többpilótás üzemeltetés során teljesítette; |
| --- | --- |

ii)

egy többhajtóműves típust műszeres repülési szabályok (IFR) szerint üzemeltetve a pilóta rendelkezik legalább 700 óra összes repülési idővel repülőgépeken, amelyből 400 órát (a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyeket szabályozó követelményekkel összhangban) parancsnokló pilótaként, amelyből 100 órát IFR szerint és ebből 40 órát többhajtóműves repülőgépeken teljesített. A parancsnokló pilótaként teljesített 400 óra helyettesíthető másodpilótakénti üzemeltetéssel, két másodpilótaként teljesített órát egy parancsnokló pilótakénti órának véve, ha ezeket az órákat az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt többpilótás üzemeltetés során teljesítette;

| (2) | A fenti (a) pont (1)(ii) albekezdésének kiegészítéseképpen IFR szerint egyedüli pilótaként szolgálatot teljesítve kielégíti az OPS 1.940 2. függelékének követelményei; és |
| --- | --- |

(2)

A fenti (a) pont (1)(ii) albekezdésének kiegészítéseképpen IFR szerint egyedüli pilótaként szolgálatot teljesítve kielégíti az OPS 1.940 2. függelékének követelményei; és

| (3) | többpilótás üzemeltetéskor a fenti (a) pont (1) albekezdésén túlmenően és mielőtt a pilóta parancsnokként teljesítene szolgálatot, elvégzi az OPS 1.955 (a) pont (2) albekezdésében előírt parancsnoki tanfolyamot. |
| --- | --- |

(3)

többpilótás üzemeltetéskor a fenti (a) pont (1) albekezdésén túlmenően és mielőtt a pilóta parancsnokként teljesítene szolgálatot, elvégzi az OPS 1.955 (a) pont (2) albekezdésében előírt parancsnoki tanfolyamot.

OPS 1.965

Időszakos oktatás és ellenőrzés

(Lásd az OPS 1.965 1. és 2. függelékét)

| (a) | Általános
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt időszakos oktatásban és ellenőrzésen, valamint hogy ez az oktatás és ellenőrzés arra a repülőgép típusra vagy változatra vonatkozzék, amelyen a hajózószemélyzet tagja szolgálatot teljesít; |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt időszakos oktatásban és ellenőrzésen, valamint hogy ez az oktatás és ellenőrzés arra a repülőgép típusra vagy változatra vonatkozzék, amelyen a hajózószemélyzet tagja szolgálatot teljesít;

| (2) | Az időszakos oktatási és ellenőrzési programot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le és a Hatóság hagyja jóvá; |
| --- | --- |

(2)

Az időszakos oktatási és ellenőrzési programot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le és a Hatóság hagyja jóvá;

| (3) | Az időszakos oktatást a következő személyzet folytassa:






  (i) | Földi és felfrissítő oktatást – alkalmasan képzett személyzet; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az időszakos oktatást a következő személyzet folytassa:

(i)

Földi és felfrissítő oktatást – alkalmasan képzett személyzet;

| (ii) | Repülőgépes/STD oktatást – Típusminősítő oktató (TRI), Osztályminősítő oktató (CRI) vagy a/STD tartalom esetén egy mesterséges eszközön repülést oktató (SFI), ha a TRI, CRI vagy SFI megfelel az üzemben tartó követelményeinek az OPS1.965 1. függeléke (a) pont (1)(i)(A) és (B) bekezdéseiben foglalt témák oktatásához szükséges gyakorlottsági és tudás-követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

(ii)

Repülőgépes/STD oktatást – Típusminősítő oktató (TRI), Osztályminősítő oktató (CRI) vagy a/STD tartalom esetén egy mesterséges eszközön repülést oktató (SFI), ha a TRI, CRI vagy SFI megfelel az üzemben tartó követelményeinek az OPS1.965 1. függeléke (a) pont (1)(i)(A) és (B) bekezdéseiben foglalt témák oktatásához szükséges gyakorlottsági és tudás-követelmények tekintetében.

| (iii) | Vészmentő és biztonsági berendezések oktatását – alkalmasan képzett személyzet; és |
| --- | --- |

(iii)

Vészmentő és biztonsági berendezések oktatását – alkalmasan képzett személyzet; és

| (iv) | Személyzeti erőforrás gazdálkodást (CRM):






  (A) | A CRM elemeinek integrálását az időszakos oktatás minden fázisába – az időszakos oktatást végző teljes személyzet. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatást tartó teljes személyzet megfelelően képzett legyen, hogy a CRM elemeit ebbe az oktatásba integrálni tudja; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Személyzeti erőforrás gazdálkodást (CRM):

(A)

A CRM elemeinek integrálását az időszakos oktatás minden fázisába – az időszakos oktatást végző teljes személyzet. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatást tartó teljes személyzet megfelelően képzett legyen, hogy a CRM elemeit ebbe az oktatásba integrálni tudja;

| (B) | CRM oktatási modult – legalább egy, a Hatóság számára elfogadható CRM oktató, akinek speciális területeken szakértők segíthetnek. |
| --- | --- |

(B)

CRM oktatási modult – legalább egy, a Hatóság számára elfogadható CRM oktató, akinek speciális területeken szakértők segíthetnek.

| (4) | Az ellenőrzést a következő személyzet folytassa:






  (i) | Üzemeltetői szakértelem ellenőrzést – típusminősítő vizsgáztató (TRE), osztályminősítő vizsgáztató (CRE) vagy, ha az ellenőrzést STD-n végzik, egy TRE, CRE vagy egy mesterséges repülési vizsgáztató (SFE), akik a CRM elvek területén és a CFM képességek felmérésében képzettek; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az ellenőrzést a következő személyzet folytassa:

(i)

Üzemeltetői szakértelem ellenőrzést – típusminősítő vizsgáztató (TRE), osztályminősítő vizsgáztató (CRE) vagy, ha az ellenőrzést STD-n végzik, egy TRE, CRE vagy egy mesterséges repülési vizsgáztató (SFE), akik a CRM elvek területén és a CFM képességek felmérésében képzettek;

| (ii) | Útvonali ellenőrzéseket – az üzemben tartó által kinevezett és a Hatóság számára elfogadható, alkalmasan képzett parancsnokok; |
| --- | --- |

(ii)

Útvonali ellenőrzéseket – az üzemben tartó által kinevezett és a Hatóság számára elfogadható, alkalmasan képzett parancsnokok;

| (iii) | Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzést – alkalmasan képzett személyzet. |
| --- | --- |

(iii)

Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzést – alkalmasan képzett személyzet.

| (b) | Üzemeltetői szakértelem ellenőrzés






  (1) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (i) | A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésen, hogy demonstrálja szakértelmét a normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárások végrehajtásában; és |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Üzemeltetői szakértelem ellenőrzés

(1)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(i)

A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésen, hogy demonstrálja szakértelmét a normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárások végrehajtásában; és

| (ii) | Az ellenőrzést vizuális referencia nélkül végezzék, ha a hajózószemélyzet tagjának IFR szerint kell üzemeltetnie; |
| --- | --- |

(ii)

Az ellenőrzést vizuális referencia nélkül végezzék, ha a hajózószemélyzet tagjának IFR szerint kell üzemeltetnie;

| (iii) | A hajózószemélyzet minden tagja a normál hajózószemélyzeti létszám részeként vegyen részt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésen. |
| --- | --- |

(iii)

A hajózószemélyzet minden tagja a normál hajózószemélyzeti létszám részeként vegyen részt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésen.

| (2) | Az üzemben tartói szakértelem ellenőrzés érvénytartama 6 naptári hónap, plusz a kiadás hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző üzemben tartói szakértelem ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, s az előző ellenőrzés lejárati dátumától 6 hónapig tart. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartói szakértelem ellenőrzés érvénytartama 6 naptári hónap, plusz a kiadás hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző üzemben tartói szakértelem ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, s az előző ellenőrzés lejárati dátumától 6 hónapig tart.

| (c) | Útvonali ellenőrzés
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja részt vegyen egy útvonali ellenőrzésen a repülőgépen, hogy demonstrálja szakértelmét az Üzemben Tartási Kézikönyvben leírt normál útvonali üzemeltetésben. Az útvonali ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző útvonali ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, és az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart. |
| --- | --- |

(c)

Útvonali ellenőrzés

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja részt vegyen egy útvonali ellenőrzésen a repülőgépen, hogy demonstrálja szakértelmét az Üzemben Tartási Kézikönyvben leírt normál útvonali üzemeltetésben. Az útvonali ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző útvonali ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, és az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart.

| (d) | Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt oktatáson és ellenőrzésen minden fedélzeten szállított vészmentő és biztonsági berendezés elhelyezéséről és használatáról. A vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, és az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart. |
| --- | --- |

(d)

Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt oktatáson és ellenőrzésen minden fedélzeten szállított vészmentő és biztonsági berendezés elhelyezéséről és használatáról. A vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, és az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart.

| e) | CRM
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A CRM elemeit integrálják az időszakos oktatás minden megfelelő fázisába, és; |
| --- | --- | --- |

e)

CRM

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A CRM elemeit integrálják az időszakos oktatás minden megfelelő fázisába, és;

| (2) | A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt külön CRM modul oktatáson. A CRM oktatás minden fontosabb témáját érinteni kell egy legfeljebb 3 éves időszakon belül; |
| --- | --- |

(2)

A hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt külön CRM modul oktatáson. A CRM oktatás minden fontosabb témáját érinteni kell egy legfeljebb 3 éves időszakon belül;

| (f) | Földi és felfrissítő oktatás
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőszemélyzet minden tagja legalább minden 12 hónapban vegyen részt földi és felfrissítő oktatásban. Ha az oktatást a 12 naptári hónapos időszak lejárta előtti három hónapon belül tartják, a következő földi és felfrissítő oktatást a megelőző földi és felfrissítő oktatás lejárta utáni 12 naptári hónapon belül tartsák meg. |
| --- | --- |

(f)

Földi és felfrissítő oktatás

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőszemélyzet minden tagja legalább minden 12 hónapban vegyen részt földi és felfrissítő oktatásban. Ha az oktatást a 12 naptári hónapos időszak lejárta előtti három hónapon belül tartják, a következő földi és felfrissítő oktatást a megelőző földi és felfrissítő oktatás lejárta utáni 12 naptári hónapon belül tartsák meg.

| (g) | Repülőgépes/STD oktatás
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt repülőgépes/STD oktatáson legalább minden 12 naptári hónapban. Ha az oktatást a 12 naptári hónapos időszak lejárta előtti három hónapon belül tartják, a következő repülőgépes oktatást a megelőző repülőgépes/STD oktatás lejárta utáni 12 naptári hónapon belül tartsák meg. |
| --- | --- |

(g)

Repülőgépes/STD oktatás

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet minden tagja vegyen részt repülőgépes/STD oktatáson legalább minden 12 naptári hónapban. Ha az oktatást a 12 naptári hónapos időszak lejárta előtti három hónapon belül tartják, a következő repülőgépes oktatást a megelőző repülőgépes/STD oktatás lejárta utáni 12 naptári hónapon belül tartsák meg.

OPS 1.968

Pilótaképesítés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez

(Lásd az OPS 1.968 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A pilóta, aki bármelyik pilótaülésbe beosztható repülőgépet vezetni, vegyen részt megfelelő oktatásban és ellenőrzésen; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A pilóta, aki bármelyik pilótaülésbe beosztható repülőgépet vezetni, vegyen részt megfelelő oktatásban és ellenőrzésen; és

| (2) | Az oktatási és ellenőrzési programot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le és legyen elfogadható a Hatóság számára. |
| --- | --- |

(2)

Az oktatási és ellenőrzési programot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le és legyen elfogadható a Hatóság számára.

OPS 1.970

A közelmúltban megszerzett gyakorlat

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | Egy pilótát csak akkor jelöljenek ki egy repülőgépen szolgálatra a minimális jóváhagyott személyzet tagjaként, repülőgépet vezető vagy repülőgépet nem vezető pilótának, ha három felszállást és három leszállást végrehajtott a legutóbbi 90 napban repülőgépet vezető pilótaként egy azonos típusú/osztályú repülőgépen vagy egy repülőgép-szimulátorban. |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

Egy pilótát csak akkor jelöljenek ki egy repülőgépen szolgálatra a minimális jóváhagyott személyzet tagjaként, repülőgépet vezető vagy repülőgépet nem vezető pilótának, ha három felszállást és három leszállást végrehajtott a legutóbbi 90 napban repülőgépet vezető pilótaként egy azonos típusú/osztályú repülőgépen vagy egy repülőgép-szimulátorban.

| (2) | Egy pilótát, aki nem rendelkezik érvényes műszeres minősítéssel, csak akkor jelöljenek ki egy repülőgépen parancsnoki szolgálatra, ha legalább egy éjszakai leszállást végrehajtott egy ugyanolyan típusú/osztályú repülőgépet vezető pilótaként vagy repülőgép-szimulátorban a megelőző 90 napban. |
| --- | --- |

(2)

Egy pilótát, aki nem rendelkezik érvényes műszeres minősítéssel, csak akkor jelöljenek ki egy repülőgépen parancsnoki szolgálatra, ha legalább egy éjszakai leszállást végrehajtott egy ugyanolyan típusú/osztályú repülőgépet vezető pilótaként vagy repülőgép-szimulátorban a megelőző 90 napban.

| (b) | Az (a) pont fenti (1) és (2) albekezdéseiben előírt 90 napos időszakot legfeljebb 120 napra meg lehet hosszabbítani egy típusminősítő oktató vagy vizsgáztató felügyelete alatti repülés esetén. 120 napot meghaladó időszak esetén a közelmúltbeli gyakorlati követelményt oktató repüléssel vagy repülőgépszimulátoron vagy a használandó repülőgéppel lehet teljesíteni. |
| --- | --- |

(b)

Az (a) pont fenti (1) és (2) albekezdéseiben előírt 90 napos időszakot legfeljebb 120 napra meg lehet hosszabbítani egy típusminősítő oktató vagy vizsgáztató felügyelete alatti repülés esetén. 120 napot meghaladó időszak esetén a közelmúltbeli gyakorlati követelményt oktató repüléssel vagy repülőgépszimulátoron vagy a használandó repülőgéppel lehet teljesíteni.

OPS 1.975

Útvonal és repülőtér ismeret képesítés

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy mielőtt parancsnokká vagy olyan pilótává, akire a repülés vezetését bízták, kijelölnék, a pilóta tegyen szert kielégítő ismeretre a megteendő útvonalról és a repülőterekről (beleértve a kitérő repülőtereket), eszközökről és eljárásokról amelyeket használni fog. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy mielőtt parancsnokká vagy olyan pilótává, akire a repülés vezetését bízták, kijelölnék, a pilóta tegyen szert kielégítő ismeretre a megteendő útvonalról és a repülőterekről (beleértve a kitérő repülőtereket), eszközökről és eljárásokról amelyeket használni fog.

| (b) | Az útvonal és repülőtér ismeret minősítés érvényessége 12 naptári hónap plusz a következők hátralévő része:






  (1) | a minősítés hónapja; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Az útvonal és repülőtér ismeret minősítés érvényessége 12 naptári hónap plusz a következők hátralévő része:

(1)

a minősítés hónapja; vagy

| (2) | az útvonalon vagy a repülőtérre teljesített legutolsó szolgálat hónapja. |
| --- | --- |

(2)

az útvonalon vagy a repülőtérre teljesített legutolsó szolgálat hónapja.

| (c) | Az útvonal és repülőtér ismeret minősítést az adott útvonalon vagy repülőtérre teljesített szolgálatnak a fenti (b) albekezdésben meghatározott érvényességi időtartamon belüli teljesítésével lehet újra érvényesíteni. |
| --- | --- |

(c)

Az útvonal és repülőtér ismeret minősítést az adott útvonalon vagy repülőtérre teljesített szolgálatnak a fenti (b) albekezdésben meghatározott érvényességi időtartamon belüli teljesítésével lehet újra érvényesíteni.

| (d) | Ha az útvonal és repülőtér ismeret minősítés a legutolsó útvonal és repülőtér ismeret minősítés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama meghosszabbodik az újraérvényesítéstől kezdődően az előző útvonal és repülőtér ismeret minősítés lejárati dátumától számított 12 hónapra. |
| --- | --- |

(d)

Ha az útvonal és repülőtér ismeret minősítés a legutolsó útvonal és repülőtér ismeret minősítés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama meghosszabbodik az újraérvényesítéstől kezdődően az előző útvonal és repülőtér ismeret minősítés lejárati dátumától számított 12 hónapra.

OPS 1.978

Felsőfokú minősítési program

| (a) | Az OPS 1.965 és az 1.970 érvényessége kiterjeszthető, ha a Hatóság jóváhagyott egy, az üzemben tartó által kidolgozott felsőfokú minősítési programot. |
| --- | --- |

(a)

Az OPS 1.965 és az 1.970 érvényessége kiterjeszthető, ha a Hatóság jóváhagyott egy, az üzemben tartó által kidolgozott felsőfokú minősítési programot.

| (b) | A haladó minősítés program tartalmazzon olyan oktatást és ellenőrzést, amely olyan szakértelmet tart fent, amely nem csekélyebb az OPS 1.945-ben, 1.965-ben és 1.970-ben előírtnál. |
| --- | --- |

(b)

A haladó minősítés program tartalmazzon olyan oktatást és ellenőrzést, amely olyan szakértelmet tart fent, amely nem csekélyebb az OPS 1.945-ben, 1.965-ben és 1.970-ben előírtnál.

OPS 1.980

Üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton

(Lásd az OPS 1.980 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja csak akkor teljesítsen szolgálatot egynél több típuson vagy változaton, ha kompetens erre. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet tagja csak akkor teljesítsen szolgálatot egynél több típuson vagy változaton, ha kompetens erre.

| (b) | Egynél több típus vagy változat üzemben tartásának mérlegelése esetén az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépek eltérései és/vagy hasonlóságai indokolttá tegyék ezt az üzemeltetést, figyelembe véve a következőket:






  (1) | a technológia színvonalát; |
| --- | --- | --- |

(b)

Egynél több típus vagy változat üzemben tartásának mérlegelése esetén az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépek eltérései és/vagy hasonlóságai indokolttá tegyék ezt az üzemeltetést, figyelembe véve a következőket:

(1)

a technológia színvonalát;

| (2) | az üzemben tartási eljárásokat; |
| --- | --- |

(2)

az üzemben tartási eljárásokat;

| (3) | a kezelési jellemzőket. |
| --- | --- |

(3)

a kezelési jellemzőket.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet több típust vagy változatot üzemben tartó tagja teljesítse az N. részben leírt valamennyi követelményt minden típusra vagy változatra, kivéve ha a Hatóság jóváhagyta oktatás, ellenőrzés és közelmúltbeli gyakorlat beszámítását. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a hajózószemélyzet több típust vagy változatot üzemben tartó tagja teljesítse az N. részben leírt valamennyi követelményt minden típusra vagy változatra, kivéve ha a Hatóság jóváhagyta oktatás, ellenőrzés és közelmúltbeli gyakorlat beszámítását.

| (d) | Az üzemben tartó írjon elő a Hatóság által jóváhagyott megfelelő eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat egynél több típus vagy változat üzemeltetésére a következő területeken:






  (1) | a hajózószemélyzet tagjának minimális gyakorlata; |
| --- | --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó írjon elő a Hatóság által jóváhagyott megfelelő eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat egynél több típus vagy változat üzemeltetésére a következő területeken:

(1)

a hajózószemélyzet tagjának minimális gyakorlata;

| (2) | egy adott típuson vagy változaton szerzett minimális gyakorlat az oktatás és üzemeltetés megkezdése előtt másik típuson vagy változaton; |
| --- | --- |

(2)

egy adott típuson vagy változaton szerzett minimális gyakorlat az oktatás és üzemeltetés megkezdése előtt másik típuson vagy változaton;

| (3) | az a folyamat, amelynek során a hajózószemélyzet egy típuson vagy változaton minősített tagját kiképzik és minősítik egy másik típuson vagy változaton; |
| --- | --- |

(3)

az a folyamat, amelynek során a hajózószemélyzet egy típuson vagy változaton minősített tagját kiképzik és minősítik egy másik típuson vagy változaton;

| (4) | az összes alkalmazandó közelmúltbeli gyakorlati követelmény minden típusra vagy változatra. |
| --- | --- |

(4)

az összes alkalmazandó közelmúltbeli gyakorlati követelmény minden típusra vagy változatra.

OPS 1.981

Repülőgép és helikopter egyidejű üzemeltetése

| (a) | Ha a hajózószemélyzet egy tagja mind helikoptert, mind repülőgépet üzemeltet:






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a helikopter- és a repülőgép-üzemeltetés mindegyike egy-egy típusra korlátozódjon. |
| --- | --- | --- |

(a)

Ha a hajózószemélyzet egy tagja mind helikoptert, mind repülőgépet üzemeltet:

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a helikopter- és a repülőgép-üzemeltetés mindegyike egy-egy típusra korlátozódjon.

| (2) | Az üzemben tartó írjon elő a Hatóság által jóváhagyott megfelelő eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat az Üzemben Tartási Kézikönyvben. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartó írjon elő a Hatóság által jóváhagyott megfelelő eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat az Üzemben Tartási Kézikönyvben.

OPS 1.985

Oktatási okmányok

| (a) | Az üzemben tartó köteles a következőkre:






  (1) | A hajózószemélyzet egy adott tagja által végzett valamennyi, az OPS 1.945, 1.955, 1.965, 1.968 and 1.975 által előírt oktatásról, ellenőrzésről és minősítésről nyilvántartást vezetni; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó köteles a következőkre:

(1)

A hajózószemélyzet egy adott tagja által végzett valamennyi, az OPS 1.945, 1.955, 1.965, 1.968 and 1.975 által előírt oktatásról, ellenőrzésről és minősítésről nyilvántartást vezetni; és

| (2) | Kérés esetén elérhetővé tenni az összes típusátképzés, időszakos oktatás és az ellenőrzések rendelkezésre álló okmányait a hajózószemélyzet érintett tagja számára. |
| --- | --- |

(2)

Kérés esetén elérhetővé tenni az összes típusátképzés, időszakos oktatás és az ellenőrzések rendelkezésre álló okmányait a hajózószemélyzet érintett tagja számára.

Az OPS 1.940 1. függeléke

A hajózószemélyzet tagjainak repülés közbeni tehermentesítése

| (a) | A hajózószemélyzet egy tagja mentesíthető repülés közbeni vezetési feladatai alól a hajózószemélyzet egy alkalmasan képzett másik tagja által. |
| --- | --- |

(a)

A hajózószemélyzet egy tagja mentesíthető repülés közbeni vezetési feladatai alól a hajózószemélyzet egy alkalmasan képzett másik tagja által.

| (b) | A parancsnok tehermentesítése






  (1) | A parancsnok a repülés vezetését a következőkre bízhatja:






  (i) | egy másik minősített parancsnokra; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

A parancsnok tehermentesítése

(1)

A parancsnok a repülés vezetését a következőkre bízhatja:

(i)

egy másik minősített parancsnokra; vagy

| (ii) | csak FL 200 feletti üzemeltetés esetén az alábbi (c) albekezdés szerint képzett pilótára. |
| --- | --- |

(ii)

csak FL 200 feletti üzemeltetés esetén az alábbi (c) albekezdés szerint képzett pilótára.

| (c) | A parancsnokot tehermentesítő pilótára vonatkozó minimális követelmények:






  (1) | érvényes kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedély; |
| --- | --- | --- |

(c)

A parancsnokot tehermentesítő pilótára vonatkozó minimális követelmények:

(1)

érvényes kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedély;

| (2) | az OPS 1.945-ben előírt típusátképző oktatás és ellenőrzés (beleértve a típusminősítési oktatást); |
| --- | --- |

(2)

az OPS 1.945-ben előírt típusátképző oktatás és ellenőrzés (beleértve a típusminősítési oktatást);

| (3) | az OPS 1.965 és OPS 1.968 által előírt valamennyi időszakos oktatás és ellenőrzés; és |
| --- | --- |

(3)

az OPS 1.965 és OPS 1.968 által előírt valamennyi időszakos oktatás és ellenőrzés; és

| (4) | az OPS 1.975-ben előírtnak megfelelő útvonal ismeret minősítés. |
| --- | --- |

(4)

az OPS 1.975-ben előírtnak megfelelő útvonal ismeret minősítés.

| (d) | A másodpilóta tehermentesítése






  (1) | A másodpilótát tehermentesíthetik a következők:






  (i) | egy másik megfelelően képzett pilóta; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

A másodpilóta tehermentesítése

(1)

A másodpilótát tehermentesíthetik a következők:

(i)

egy másik megfelelően képzett pilóta; vagy

| (ii) | egy utazórepülés során tehermentesítő másodpilóta, aki az alábbi (e) albekezdésben leírt képzettséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

(ii)

egy utazórepülés során tehermentesítő másodpilóta, aki az alábbi (e) albekezdésben leírt képzettséggel rendelkezik.

| (e) | Minimumkövetelmények az utazórepülés során tehermentesítő másodpilótával szemben






  (1) | érvényes kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedély műszeres minősítéssel; |
| --- | --- | --- |

(e)

Minimumkövetelmények az utazórepülés során tehermentesítő másodpilótával szemben

(1)

érvényes kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedély műszeres minősítéssel;

| (2) | az OPS 1.945-ben előírt típusátképző oktatás és ellenőrzés, beleértve a típusminősítési oktatást, kivéve a felszállási és leszállási oktatási követelményt; |
| --- | --- |

(2)

az OPS 1.945-ben előírt típusátképző oktatás és ellenőrzés, beleértve a típusminősítési oktatást, kivéve a felszállási és leszállási oktatási követelményt;

| (3) | az OPS 1.965 által előírt valamennyi időszakos oktatás és ellenőrzés, kivéve a felszállási és leszállási oktatási követelményt; és |
| --- | --- |

(3)

az OPS 1.965 által előírt valamennyi időszakos oktatás és ellenőrzés, kivéve a felszállási és leszállási oktatási követelményt; és

| (4) | csak FL 200 magasságon és felette teljesítheti a másodpilótai feladatokat. |
| --- | --- |

(4)

csak FL 200 magasságon és felette teljesítheti a másodpilótai feladatokat.

| (5) | Az OPS 1.970 ben előírt közelmúltbeli gyakorlat nem szükséges. A pilóta azonban hajtson végre repülőgépszimulátoros rövid távú gyakorlást és felfrissítő készségoktatást 90 napnál nem hosszabb időszakonként. Ezt a felfrissítő oktatást lehet kombinálni az OPS 1.965 által előírt oktatással. |
| --- | --- |

(5)

Az OPS 1.970 ben előírt közelmúltbeli gyakorlat nem szükséges. A pilóta azonban hajtson végre repülőgépszimulátoros rövid távú gyakorlást és felfrissítő készségoktatást 90 napnál nem hosszabb időszakonként. Ezt a felfrissítő oktatást lehet kombinálni az OPS 1.965 által előírt oktatással.

| (f) | A rendszerpult-kezelő tehermentesítése. A rendszerpult-kezelő repülés közben a személyzet fedélzeti mérnöki szakszolgálati engedéllyel rendelkező vagy a hajózószemélyzetnek a Hatóság által elfogadott képesítéssel rendelkező tagja által tehermentesíthető. |
| --- | --- |

(f)

A rendszerpult-kezelő tehermentesítése. A rendszerpult-kezelő repülés közben a személyzet fedélzeti mérnöki szakszolgálati engedéllyel rendelkező vagy a hajózószemélyzetnek a Hatóság által elfogadott képesítéssel rendelkező tagja által tehermentesíthető.

Az OPS 1.940 2. függeléke

Egy pilótás üzemeltetés IFR szerint vagy éjszaka

| (a) | Az OPS 1.940 (b) pontjának(2) bekezdésében hivatkozott repülőgépek egy pilótával IFR szerint vagy éjszaka akkor üzemeltethetők, ha teljesítik a következő követelményeket:






  (1) | Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben szerepeltessen egy pilóta típusátképzési és időszakos oktatási programot, amely tartalmazza az egypilótás üzemeltetés többlet követelményeit; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az OPS 1.940 (b) pontjának(2) bekezdésében hivatkozott repülőgépek egy pilótával IFR szerint vagy éjszaka akkor üzemeltethetők, ha teljesítik a következő követelményeket:

(1)

Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben szerepeltessen egy pilóta típusátképzési és időszakos oktatási programot, amely tartalmazza az egypilótás üzemeltetés többlet követelményeit;

| (2) | A pilótafülke eljárásainak tartalmazniuk kell különösen a következőket:






  (i) | hajtóművek vezérlése és vészhelyzetek kezelése; |
| --- | --- | --- |

(2)

A pilótafülke eljárásainak tartalmazniuk kell különösen a következőket:

(i)

hajtóművek vezérlése és vészhelyzetek kezelése;

| (ii) | normál, rendkívüli és vészhelyzeti ellenőrző listák használata; |
| --- | --- |

(ii)

normál, rendkívüli és vészhelyzeti ellenőrző listák használata;

| (iii) | ATC kommunikáció; |
| --- | --- |

(iii)

ATC kommunikáció;

| (iv) | indulási és megközelítési eljárások; |
| --- | --- |

(iv)

indulási és megközelítési eljárások;

| (v) | robotpilóta kezelése; és |
| --- | --- |

(v)

robotpilóta kezelése; és

| (vi) | egyszerűsített repülési dokumentáció használata; |
| --- | --- |

(vi)

egyszerűsített repülési dokumentáció használata;

| (3) | Az OPS 1.965-ben előírt időszakos ellenőrzéseket az egyedüli pilóta szerepében az üzemeltetésre jellemző repülőgép típuson vagy osztályon és környezetben kell végrehajtani; |
| --- | --- |

(3)

Az OPS 1.965-ben előírt időszakos ellenőrzéseket az egyedüli pilóta szerepében az üzemeltetésre jellemző repülőgép típuson vagy osztályon és környezetben kell végrehajtani;

| (4) | A pilóta rendelkezzen legalább 50 repült órával az adott repülőgép típuson vagy osztályon IFR szerint, amelyből 10 órát parancsnokként repült; és |
| --- | --- |

(4)

A pilóta rendelkezzen legalább 50 repült órával az adott repülőgép típuson vagy osztályon IFR szerint, amelyből 10 órát parancsnokként repült; és

| (5) | Az egypilótás üzemeltetésben IFR szerint vagy éjszaka szolgálatot teljesítő pilóta minimális közelmúltbeli gyakorlata 5 IFR szerinti repülés legyen, ebből 3 műszeres megközelítés a megelőző 90 napban az adott repülőgép típuson vagy osztályon egyedüli pilótaként végrehajtva. Ez a követelmény helyettesíthető egy IFR szerinti műszeres megközelítési ellenőrzéssel az adott repülőgép típuson vagy osztályon. |
| --- | --- |

(5)

Az egypilótás üzemeltetésben IFR szerint vagy éjszaka szolgálatot teljesítő pilóta minimális közelmúltbeli gyakorlata 5 IFR szerinti repülés legyen, ebből 3 műszeres megközelítés a megelőző 90 napban az adott repülőgép típuson vagy osztályon egyedüli pilótaként végrehajtva. Ez a követelmény helyettesíthető egy IFR szerinti műszeres megközelítési ellenőrzéssel az adott repülőgép típuson vagy osztályon.

Az OPS 1.945 1. függeléke

Üzemben tartó típusátképzési oktatása

| (a) | Az üzemben tartó típusátképzési oktatása terjedjen ki a következőkre:






  (1) | földi oktatás és ellenőrzés, beleértve a repülőgépek rendszereit, normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó típusátképzési oktatása terjedjen ki a következőkre:

(1)

földi oktatás és ellenőrzés, beleértve a repülőgépek rendszereit, normál, rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat;

| (2) | vészmentő és biztonsági berendezés oktatás, amelyet el kell végezni, mielőtt a repülőgépes oktatás megkezdődik; |
| --- | --- |

(2)

vészmentő és biztonsági berendezés oktatás, amelyet el kell végezni, mielőtt a repülőgépes oktatás megkezdődik;

| (3) | repülőgépes/repülőgépszimulátoros oktatás és ellenőrzés; és |
| --- | --- |

(3)

repülőgépes/repülőgépszimulátoros oktatás és ellenőrzés; és

| (4) | útvonalrepülés felügyelet mellett és útvonal ellenőrzés. |
| --- | --- |

(4)

útvonalrepülés felügyelet mellett és útvonal ellenőrzés.

| (b) | A típusátképzési tanfolyamot a fenti (a) bekezdésben feltüntetett sorrendben kell lebonyolítani. |
| --- | --- |

(b)

A típusátképzési tanfolyamot a fenti (a) bekezdésben feltüntetett sorrendben kell lebonyolítani.

| (c) | Egy nulla repült idős típusátképzési tanfolyam befejezését követően a pilóta:






  (1) | 15 napon belül kezdje meg a felügyelet melletti útvonalrepülést; és |
| --- | --- | --- |

(c)

Egy nulla repült idős típusátképzési tanfolyam befejezését követően a pilóta:

(1)

15 napon belül kezdje meg a felügyelet melletti útvonalrepülést; és

| (2) | hajtsa végre első négy repülőgépes felszállását és leszállását egy pilótaülésben helyet foglaló TRI (A) felügyelete mellett. |
| --- | --- |

(2)

hajtsa végre első négy repülőgépes felszállását és leszállását egy pilótaülésben helyet foglaló TRI (A) felügyelete mellett.

| (d) | A személyzeti erőforrás gazdálkodás elemeit integrálni kell a típusátképzési tanfolyamba és megfelelően képzett személyzetnek kell megtartania. |
| --- | --- |

(d)

A személyzeti erőforrás gazdálkodás elemeit integrálni kell a típusátképzési tanfolyamba és megfelelően képzett személyzetnek kell megtartania.

| (e) | Ha a hajózószemélyzet egy tagja előzőleg nem végzett üzemben tartói típusátképzési tanfolyamot, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fenti (a) albekezdésen kívül a hajózószemélyzet adott tagja általános elsősegélynyújtási, és ha érintett benne, vízre történő kényszerleszállási tanfolyamot is végezzen a berendezések vízen történő használatával. |
| --- | --- |

(e)

Ha a hajózószemélyzet egy tagja előzőleg nem végzett üzemben tartói típusátképzési tanfolyamot, az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fenti (a) albekezdésen kívül a hajózószemélyzet adott tagja általános elsősegélynyújtási, és ha érintett benne, vízre történő kényszerleszállási tanfolyamot is végezzen a berendezések vízen történő használatával.

Az OPS 1.965 1. függeléke

Időszakos oktatás és ellenőrzés – Pilóták

| (a) | Időszakos oktatás.– Az időszakos oktatás tartalmazza a következőket:






  (1) | földi és felfrissítő oktatást;






  (i) | A földi és felfrissítő oktatás terjedjen ki a következőkre:






  (A) | a repülőgép rendszerei; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

Időszakos oktatás.– Az időszakos oktatás tartalmazza a következőket:

(1)

földi és felfrissítő oktatást;

(i)

A földi és felfrissítő oktatás terjedjen ki a következőkre:

(A)

a repülőgép rendszerei;

| (B) | üzemeltetési eljárások és követelmények, beleértve a földi jégtelenítést és jegesedésgátlást és a pilóta munkaképtelenségét; és |
| --- | --- |

(B)

üzemeltetési eljárások és követelmények, beleértve a földi jégtelenítést és jegesedésgátlást és a pilóta munkaképtelenségét; és

| (C) | baleset, esemény és eset áttekintést. |
| --- | --- |

(C)

baleset, esemény és eset áttekintést.

| (ii) | A földi és felfrissítő oktatás tudásellenőrzését kérdőívvel vagy más alkalmas módon kell elvégezni. |
| --- | --- |

(ii)

A földi és felfrissítő oktatás tudásellenőrzését kérdőívvel vagy más alkalmas módon kell elvégezni.

| (2) | Repülőgépes/STD oktatás;






  (i) | A repülőgépes/STD oktatást úgy kell kialakítani, hogy a repülőgépen a megelőző 3 éves időszakban előfordult összes rendszermeghibásodást és a kapcsolódó eljárásokat érintse. |
| --- | --- | --- |

(2)

Repülőgépes/STD oktatás;

(i)

A repülőgépes/STD oktatást úgy kell kialakítani, hogy a repülőgépen a megelőző 3 éves időszakban előfordult összes rendszermeghibásodást és a kapcsolódó eljárásokat érintse.

| (ii) | Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell. |
| --- | --- |

(ii)

Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell.

| (iii) | A repülőgépes/STD oktatás kombinálható az üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel. |
| --- | --- |

(iii)

A repülőgépes/STD oktatás kombinálható az üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel.

| (3) | Vészmentő és biztonsági berendezés oktatás;






  (i) | A vészmentő és biztonsági berendezés oktatás kombinálható a vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzéssel és repülőgépen vagy alkalmas alternatív oktatóberendezésen történjen. |
| --- | --- | --- |

(3)

Vészmentő és biztonsági berendezés oktatás;

(i)

A vészmentő és biztonsági berendezés oktatás kombinálható a vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzéssel és repülőgépen vagy alkalmas alternatív oktatóberendezésen történjen.

| (ii) | A vészmentő és biztonsági berendezés oktatás minden évben terjedjen ki a következőkre:






  (A) | a mentőmellény tényleges felvétele, ahol fel van szerelve; |
| --- | --- | --- |

(ii)

A vészmentő és biztonsági berendezés oktatás minden évben terjedjen ki a következőkre:

(A)

a mentőmellény tényleges felvétele, ahol fel van szerelve;

| (B) | a légzésvédő felszerelés tényleges felvétele, ahol fel van szerelve; |
| --- | --- |

(B)

a légzésvédő felszerelés tényleges felvétele, ahol fel van szerelve;

| (C) | a tűzoltókészülékek tényleges kezelése; |
| --- | --- |

(C)

a tűzoltókészülékek tényleges kezelése;

| (D) | oktatás az összes, a repülőgépen szállított vészmentő és biztonsági berendezés elhelyezéséről és használatáról; |
| --- | --- |

(D)

oktatás az összes, a repülőgépen szállított vészmentő és biztonsági berendezés elhelyezéséről és használatáról;

| (E) | az összes fajta kijárat elhelyezkedése és használata; és |
| --- | --- |

(E)

az összes fajta kijárat elhelyezkedése és használata; és

| (F) | biztonsági eljárások |
| --- | --- |

(F)

biztonsági eljárások

| (iii) | minden három évben az oktatási program terjedjen ki a következőkre:






  (A) | minden fajta kijárat tényleges működtetése; |
| --- | --- | --- |

(iii)

minden három évben az oktatási program terjedjen ki a következőkre:

(A)

minden fajta kijárat tényleges működtetése;

| (B) | a csúszda használatának bemutatása, ahol fel van szerelve; |
| --- | --- |

(B)

a csúszda használatának bemutatása, ahol fel van szerelve;

| (C) | tűz tényleges eloltása a repülőgépen szállítottra jellemző berendezés használatával egy tényleges vagy szimulált tűzön, kivéve, hogy a halonos oltók esetén a Hatóság számára elfogadható alternatív módszer használható; |
| --- | --- |

(C)

tűz tényleges eloltása a repülőgépen szállítottra jellemző berendezés használatával egy tényleges vagy szimulált tűzön, kivéve, hogy a halonos oltók esetén a Hatóság számára elfogadható alternatív módszer használható;

| (D) | a füst hatása egy zárt térben és az összes vonatkozó felszerelés használata szimuláltan füsttel telített környezetben; |
| --- | --- |

(D)

a füst hatása egy zárt térben és az összes vonatkozó felszerelés használata szimuláltan füsttel telített környezetben;

| (E) | pirotechnikai (valódi vagy szimulált) eszközök tényleges alkalmazása, ahol fel vannak szerelve; és |
| --- | --- |

(E)

pirotechnikai (valódi vagy szimulált) eszközök tényleges alkalmazása, ahol fel vannak szerelve; és

| (F) | a mentőtutajok használatának bemutatása, ahol fel vannak szerelve. |
| --- | --- |

(F)

a mentőtutajok használatának bemutatása, ahol fel vannak szerelve.

| (4) | Személyzeti erőforrás gazdálkodás oktatása






  (i) | A CRM elemeit integrálni kell a felfrissítő oktatás minden megfelelő fázisába; és |
| --- | --- | --- |

(4)

Személyzeti erőforrás gazdálkodás oktatása

(i)

A CRM elemeit integrálni kell a felfrissítő oktatás minden megfelelő fázisába; és

| (ii) | Olyan külön CRM modul oktatást kell kialakítani, amely a CRM minden alább felsorolt fő témájára kiterjed egy legfeljebb 3 éves időszak folyamán:






  (A) | Emberi hiba és megbízhatóság, hibalánc, hibamegelőzés és -feltárás; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Olyan külön CRM modul oktatást kell kialakítani, amely a CRM minden alább felsorolt fő témájára kiterjed egy legfeljebb 3 éves időszak folyamán:

(A)

Emberi hiba és megbízhatóság, hibalánc, hibamegelőzés és -feltárás;

| (B) | A cég biztonsági kultúrája, SOP-k, szervezeti tényezők; |
| --- | --- |

(B)

A cég biztonsági kultúrája, SOP-k, szervezeti tényezők;

| (C) | Stressz, stresszkezelés, fáradtság és élénkség; |
| --- | --- |

(C)

Stressz, stresszkezelés, fáradtság és élénkség;

| (D) | Információgyűjtés és -feldolgozás, helyzetfelismerés, terhelésvezérlés; |
| --- | --- |

(D)

Információgyűjtés és -feldolgozás, helyzetfelismerés, terhelésvezérlés;

| (E) | Döntéshozatal; |
| --- | --- |

(E)

Döntéshozatal;

| (F) | Kommunikáció és koordináció a pilótafülkében és azon kívül; |
| --- | --- |

(F)

Kommunikáció és koordináció a pilótafülkében és azon kívül;

| (G) | Vezetés és csoportviselkedés, együttműködés; |
| --- | --- |

(G)

Vezetés és csoportviselkedés, együttműködés;

| (H) | Automatizálás és automatizálás alkalmazásának filozófiája (ha értelmezhető az adott típusra); |
| --- | --- |

(H)

Automatizálás és automatizálás alkalmazásának filozófiája (ha értelmezhető az adott típusra);

| (I) | Típusokkal kapcsolatos specifikus különbségek; |
| --- | --- |

(I)

Típusokkal kapcsolatos specifikus különbségek;

| (J) | Esettanulmányok; |
| --- | --- |

(J)

Esettanulmányok;

| (K) | Külön figyelmet érdemlő további területek, ahogy a balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program azonosítja őket (Lásd az OPS 1.037-et). |
| --- | --- |

(K)

Külön figyelmet érdemlő további területek, ahogy a balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program azonosítja őket (Lásd az OPS 1.037-et).

| (b) | Időszakos ellenőrzés. Az időszakos ellenőrzés terjedjen ki a következőkre:






  (1) | Üzemben tartói szakértelem ellenőrzés;






  (i) | Ahol értelmezhető, az üzemben tartói szakértelem ellenőrzés terjedjen ki a következő manőverekre:






  (A) | megszakított felszállás, ha rendelkezésre áll egy repülőgépszimulátor, egyébként csak talajérintéses gyakorlatok; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Időszakos ellenőrzés. Az időszakos ellenőrzés terjedjen ki a következőkre:

(1)

Üzemben tartói szakértelem ellenőrzés;

(i)

Ahol értelmezhető, az üzemben tartói szakértelem ellenőrzés terjedjen ki a következő manőverekre:

(A)

megszakított felszállás, ha rendelkezésre áll egy repülőgépszimulátor, egyébként csak talajérintéses gyakorlatok;

| (B) | felszállás hajtóműmeghibásodás esetén V1 és V2 között vagy olyan korán, ahogy azt a biztonsági megfontolások lehetővé teszik; |
| --- | --- |

(B)

felszállás hajtóműmeghibásodás esetén V1 és V2 között vagy olyan korán, ahogy azt a biztonsági megfontolások lehetővé teszik;

| (C) | precíziós műszeres megközelítés minimumokon, többhajtóműves repülőgépek esetén egy üzemképtelen hajtóművel; |
| --- | --- |

(C)

precíziós műszeres megközelítés minimumokon, többhajtóműves repülőgépek esetén egy üzemképtelen hajtóművel;

| (D) | Nem precíziós megközelítés minimumokon; |
| --- | --- |

(D)

Nem precíziós megközelítés minimumokon;

| (E) | Megszakított megközelítés műszerekkel a minimumokról, többhajtóműves repülőgép esetén egy üzemképtelen hajtóművel; és |
| --- | --- |

(E)

Megszakított megközelítés műszerekkel a minimumokról, többhajtóműves repülőgép esetén egy üzemképtelen hajtóművel; és

| (F) | Leszállás egy üzemképtelen hajtóművel. Egyhajtóműves repülőgépeken egy kényszerleszállás szükséges. |
| --- | --- |

(F)

Leszállás egy üzemképtelen hajtóművel. Egyhajtóműves repülőgépeken egy kényszerleszállás szükséges.

| (ii) | Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell. |
| --- | --- |

(ii)

Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell.

| (iii) | A fenti (i) (A)-(F) albekezdésekben előírt ellenőrzések mellett minden 12 hónapban teljesíteni kell a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket, ezek kombinálhatóak az üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel. |
| --- | --- |

(iii)

A fenti (i) (A)-(F) albekezdésekben előírt ellenőrzések mellett minden 12 hónapban teljesíteni kell a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó követelményeket, ezek kombinálhatóak az üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel.

| (iv) | Csak VFR szerint üzemeltető pilóták esetén a fenti (i) (C)-(E) albekezdésekben előírt ellenőrzések elhagyhatóak, kivéve egy megközelítést és átstartolást egy többhajtóműves repülőgépen egy üzemképtelen hajtóművel. |
| --- | --- |

(iv)

Csak VFR szerint üzemeltető pilóták esetén a fenti (i) (C)-(E) albekezdésekben előírt ellenőrzések elhagyhatóak, kivéve egy megközelítést és átstartolást egy többhajtóműves repülőgépen egy üzemképtelen hajtóművel.

| (v) | Az üzemeltetői szakértelem ellenőrzéseket egy típusminősítő vizsgáztatónak kell végeznie. |
| --- | --- |

(v)

Az üzemeltetői szakértelem ellenőrzéseket egy típusminősítő vizsgáztatónak kell végeznie.

| (2) | Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés. Azokat a témákat kell ellenőrizni, amelyeket oktattak a fenti (a) pont (3) albekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(2)

Vészmentő és biztonsági berendezés ellenőrzés. Azokat a témákat kell ellenőrizni, amelyeket oktattak a fenti (a) pont (3) albekezdésével összhangban.

| (3) | Útvonal ellenőrzések;






  (i) | Az útvonali ellenőrzéseken állapítsák meg a hajózó személyzet kielégítő üzemeltetés képességét a teljes útvonalon, beleértve a repülés előtti és repülés utáni eljárásokat és a rendelkezésre álló felszerelés használatát, az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt módon. |
| --- | --- | --- |

(3)

Útvonal ellenőrzések;

(i)

Az útvonali ellenőrzéseken állapítsák meg a hajózó személyzet kielégítő üzemeltetés képességét a teljes útvonalon, beleértve a repülés előtti és repülés utáni eljárásokat és a rendelkezésre álló felszerelés használatát, az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt módon.

| (ii) | A hajózószemélyzet Személyzeti erőforrás gazdálkodási CRM készségeit a Hatóság számára elfogadható és az Üzemben Tartási Kézikönyvben közzétett módszertannal összhangban kell ellenőrizni. Az ilyen kiértékelés célja:






  (A) | Visszajelzés a személyzetnek egyénileg és kollektíve és a továbbképzési igény azonosítása; és |
| --- | --- | --- |

(ii)

A hajózószemélyzet Személyzeti erőforrás gazdálkodási CRM készségeit a Hatóság számára elfogadható és az Üzemben Tartási Kézikönyvben közzétett módszertannal összhangban kell ellenőrizni. Az ilyen kiértékelés célja:

(A)

Visszajelzés a személyzetnek egyénileg és kollektíve és a továbbképzési igény azonosítása; és

| (B) | felhasználás a CRM oktatási rendszer javítására. |
| --- | --- |

(B)

felhasználás a CRM oktatási rendszer javítására.

| (iii) | Ha pilótákat repülőgépet vezető és repülőgépet nem vezető feladatokra jelölnek ki, mindkét funkcióban ellenőrzésen kell átmenniük. |
| --- | --- |

(iii)

Ha pilótákat repülőgépet vezető és repülőgépet nem vezető feladatokra jelölnek ki, mindkét funkcióban ellenőrzésen kell átmenniük.

| (iv) | Az útvonal ellenőrzéseket repülőgépen kell végezni. |
| --- | --- |

(iv)

Az útvonal ellenőrzéseket repülőgépen kell végezni.

| (v) | Az útvonal ellenőrzéseket az üzemben tartó által kijelölt és a Hatóság számára elfogadható parancsnokoknak kell végezni. Az útvonal ellenőrzést végző személynek, aki az OPS 1.965 (a) pont (4)(ii) albekezdésében van leírva, képzettnek kell lennie a CRM elvek és a CRM képességek felmérésének területén és a megfigyelői ülésben foglaljon helyet, ha fel van szerelve. Hosszútávú járatok esetén, ahol többlet üzemeltető hajózószemélyzetet visznek, ez a személy elláthatja az utazórepülés során tehermentesítő pilóta feladatát, és nem foglalhatja el egyik pilótaülést sem a felszállás, indulás, kezdeti emelkedés, süllyedés, megközelítés és leszállás folyamán. Az általa végzett CRM kiértékelést kizárólag a kezdeti eligazítás, légiutas-kísérő eligazítás, pilótafülkei eligazítás és azon fázisok során végzett megfigyeléseire alapozza, amelyek során a megfigyelői ülést foglalta el. |
| --- | --- |

(v)

Az útvonal ellenőrzéseket az üzemben tartó által kijelölt és a Hatóság számára elfogadható parancsnokoknak kell végezni. Az útvonal ellenőrzést végző személynek, aki az OPS 1.965 (a) pont (4)(ii) albekezdésében van leírva, képzettnek kell lennie a CRM elvek és a CRM képességek felmérésének területén és a megfigyelői ülésben foglaljon helyet, ha fel van szerelve. Hosszútávú járatok esetén, ahol többlet üzemeltető hajózószemélyzetet visznek, ez a személy elláthatja az utazórepülés során tehermentesítő pilóta feladatát, és nem foglalhatja el egyik pilótaülést sem a felszállás, indulás, kezdeti emelkedés, süllyedés, megközelítés és leszállás folyamán. Az általa végzett CRM kiértékelést kizárólag a kezdeti eligazítás, légiutas-kísérő eligazítás, pilótafülkei eligazítás és azon fázisok során végzett megfigyeléseire alapozza, amelyek során a megfigyelői ülést foglalta el.

Az OPS 1.965 2. függeléke

Felfrissítő oktatás és ellenőrzés – Rendszerpanel-kezelők

| (a) | A rendszerpanel-kezelők felfrissítő oktatása feleljen meg a pilótákra vonatkozó követelményeknek és minden külön feladatuknak, elhagyva azokat a témákat, amelyek nem vonatkoznak a rendszerpanel-kezelőkre. |
| --- | --- |

(a)

A rendszerpanel-kezelők felfrissítő oktatása feleljen meg a pilótákra vonatkozó követelményeknek és minden külön feladatuknak, elhagyva azokat a témákat, amelyek nem vonatkoznak a rendszerpanel-kezelőkre.

| (b) | A rendszerpanel-kezelők felfrissítő oktatása, ahol lehetséges, a pilóta felfrissítő oktatásával és ellenőrzésével párhuzamosan történjen. |
| --- | --- |

(b)

A rendszerpanel-kezelők felfrissítő oktatása, ahol lehetséges, a pilóta felfrissítő oktatásával és ellenőrzésével párhuzamosan történjen.

| (c) | Az üzemben tartó által kijelölt és a Hatóság számára elfogadható parancsnok vagy egy rendszerpanel-kezelői típusminősítő oktató végezzen útvonali ellenőrzést. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartó által kijelölt és a Hatóság számára elfogadható parancsnok vagy egy rendszerpanel-kezelői típusminősítő oktató végezzen útvonali ellenőrzést.

Az OPS 1.968 1. függeléke

Pilótaképesítés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez

| (a) | Azon parancsnokok, akiknek a feladata szükségessé teszi azt is, hogy a jobboldali ülésben teljesítsenek szolgálatot és a másodpilóta feladatait végezzék vagy azok a parancsnokok, akiknek oktatási vagy vizsgáztatási feladatokat kell ellátniuk a jobboldali ülésben, az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel párhuzamosan vegyenek részt az Üzemben Tartói Kézikönyvben előírt kiegészítő oktatásban és ellenőrzésen. Ez a kiegészítő oktatás terjedjen ki legalább a következőkre:






  (1) | egy hajtómű meghibásodása felszállás közben; |
| --- | --- | --- |

(a)

Azon parancsnokok, akiknek a feladata szükségessé teszi azt is, hogy a jobboldali ülésben teljesítsenek szolgálatot és a másodpilóta feladatait végezzék vagy azok a parancsnokok, akiknek oktatási vagy vizsgáztatási feladatokat kell ellátniuk a jobboldali ülésben, az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzéssel párhuzamosan vegyenek részt az Üzemben Tartói Kézikönyvben előírt kiegészítő oktatásban és ellenőrzésen. Ez a kiegészítő oktatás terjedjen ki legalább a következőkre:

(1)

egy hajtómű meghibásodása felszállás közben;

| (2) | egy megközelítés és átstartolás egy üzemképtelen hajtóművel; és |
| --- | --- |

(2)

egy megközelítés és átstartolás egy üzemképtelen hajtóművel; és

| (3) | leszállás egy üzemképtelen hajtóművel. |
| --- | --- |

(3)

leszállás egy üzemképtelen hajtóművel.

| (b) | Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell. |
| --- | --- |

(b)

Ha egy repülőgépen leállított hajtóműves manővereket hajtanak végre, a hajtómű üzemképtelenségét szimulálni kell.

| (c) | A jobboldali ülésben történő üzemeltetés teljesítésekor az OPS által a baloldali ülésben teljesített üzemeltetésre megkövetelt ellenőrzések szintén legyenek érvényesek és naprakészek. |
| --- | --- |

(c)

A jobboldali ülésben történő üzemeltetés teljesítésekor az OPS által a baloldali ülésben teljesített üzemeltetésre megkövetelt ellenőrzések szintén legyenek érvényesek és naprakészek.

| (d) | A parancsnokot tehermentesítő pilóta az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésekkel párhuzamosan bizonyítsa gyakorlottságát azon gyakorlatok és eljárások területén, amelyek normál esetben nem lennének a tehermentesítő pilóta feladatai. Ha a baloldali és jobboldali ülések közötti különbségek nem jelentősek (például robotpilóta használata miatt), akkor a gyakorlat bármely ülésben végrehajtható. |
| --- | --- |

(d)

A parancsnokot tehermentesítő pilóta az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésekkel párhuzamosan bizonyítsa gyakorlottságát azon gyakorlatok és eljárások területén, amelyek normál esetben nem lennének a tehermentesítő pilóta feladatai. Ha a baloldali és jobboldali ülések közötti különbségek nem jelentősek (például robotpilóta használata miatt), akkor a gyakorlat bármely ülésben végrehajtható.

| (e) | A baloldali ülésben helyet foglaló pilóta, aki nem parancsnok, az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésekkel párhuzamosan bizonyítsa gyakorlottságát azon gyakorlatok és eljárások területén, amelyek egyébként a repülőgépet nem vezető pilótaként szolgáló parancsnok feladatai lennének. Ha a baloldali és jobboldali ülések közötti különbségek nem jelentősek (például robotpilóta használata miatt), akkor a gyakorlat bármely ülésben végrehajtható. |
| --- | --- |

(e)

A baloldali ülésben helyet foglaló pilóta, aki nem parancsnok, az OPS 1.965 (b) pontjában előírt üzemben tartói szakértelem ellenőrzésekkel párhuzamosan bizonyítsa gyakorlottságát azon gyakorlatok és eljárások területén, amelyek egyébként a repülőgépet nem vezető pilótaként szolgáló parancsnok feladatai lennének. Ha a baloldali és jobboldali ülések közötti különbségek nem jelentősek (például robotpilóta használata miatt), akkor a gyakorlat bármely ülésben végrehajtható.

Az OPS 1.980 1. függeléke

Üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton

| (a) | Ha a hajózószemélyzet egy tagja egynél több, a vonatkozó hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési követelményeket teljesítő, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyáson belül felsorolt repülőgép-osztályon teljesít szolgálatot, az üzemben tartó tartsa be a következőket:






  (1) | A hajózószemélyzet egy tagja ne üzemeltessen többet a következőknél:






  (i) | Három dugattyús motorú repülőgéptípus vagy -változat; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Ha a hajózószemélyzet egy tagja egynél több, a vonatkozó hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési követelményeket teljesítő, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyáson belül felsorolt repülőgép-osztályon teljesít szolgálatot, az üzemben tartó tartsa be a következőket:

(1)

A hajózószemélyzet egy tagja ne üzemeltessen többet a következőknél:

(i)

Három dugattyús motorú repülőgéptípus vagy -változat; vagy

| (ii) | három turbólégcsavaros repülőgéptípus vagy -változat; vagy |
| --- | --- |

(ii)

három turbólégcsavaros repülőgéptípus vagy -változat; vagy

| (iii) | egy turbólégcsavaros repülőgéptípus vagy -változat és egy dugattyús motorú repülőgéptípus vagy -változat; vagy |
| --- | --- |

(iii)

egy turbólégcsavaros repülőgéptípus vagy -változat és egy dugattyús motorú repülőgéptípus vagy -változat; vagy

| (iv) | egy turbólégcsavaros repülőgéptípus vagy -változat és egy bizonyos osztályon belüli bármilyen repülőgép. |
| --- | --- |

(iv)

egy turbólégcsavaros repülőgéptípus vagy -változat és egy bizonyos osztályon belüli bármilyen repülőgép.

| (2) | az OPS 1.965-öt minden üzemeltetett típusra vagy változatra, kivéve, ha az üzemben tartó bemutatott a Hatóság számára elfogadható speciális eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat. |
| --- | --- |

(2)

az OPS 1.965-öt minden üzemeltetett típusra vagy változatra, kivéve, ha az üzemben tartó bemutatott a Hatóság számára elfogadható speciális eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat.

| (b) | Amennyiben a hajózószemélyzet egy tagja egynél több repülőgéptípust vagy változatot üzemeltet, egy vagy több, a hajózószemélyzet engedélyezésében meghatározott (típus – többpilótás) szakszolgálati engedély jóváhagyással, az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | Az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt minimális hajózószemélyzet létszám azonos legyen mindegyik üzemeltetendő repülőgéptípus vagy változat esetén; |
| --- | --- | --- |

(b)

Amennyiben a hajózószemélyzet egy tagja egynél több repülőgéptípust vagy változatot üzemeltet, egy vagy több, a hajózószemélyzet engedélyezésében meghatározott (típus – többpilótás) szakszolgálati engedély jóváhagyással, az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

Az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt minimális hajózószemélyzet létszám azonos legyen mindegyik üzemeltetendő repülőgéptípus vagy változat esetén;

| (2) | A hajózószemélyzet tagja nem üzemeltethet kettőnél több típust vagy változatot azon repülőgépekből, amelyekhez külön szakszolgálati engedély jóváhagyás szükséges; és |
| --- | --- |

(2)

A hajózószemélyzet tagja nem üzemeltethet kettőnél több típust vagy változatot azon repülőgépekből, amelyekhez külön szakszolgálati engedély jóváhagyás szükséges; és

| (3) | Egy repülési szolgálati perióduson belül csak egy szakszolgálati engedély jóváhagyásban foglalt repülőgépek üzemeltethetők, kivéve, ha az üzemben tartó kidolgozta az eljárásokat annak biztosítására, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a felkészüléshez. |
| --- | --- |

(3)

Egy repülési szolgálati perióduson belül csak egy szakszolgálati engedély jóváhagyásban foglalt repülőgépek üzemeltethetők, kivéve, ha az üzemben tartó kidolgozta az eljárásokat annak biztosítására, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a felkészüléshez.

Megjegyzés: Ha egynél több szakszolgálati engedély jóváhagyás érintett, lásd az alábbi (c) és (d) albekezdéseket.

| (c) | Ha a hajózószemélyzet tagja egynél több, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési rendben felsorolt (típus – egypilótás és típus – többpilótás) repülőgéptípust vagy -változatot üzemeltet, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyás alapján, az üzemben tartó tartsa be a következőket:






  (1) | A fenti (b) bekezdés (1), (2) és (3) albekezdéseit; |
| --- | --- | --- |

(c)

Ha a hajózószemélyzet tagja egynél több, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési rendben felsorolt (típus – egypilótás és típus – többpilótás) repülőgéptípust vagy -változatot üzemeltet, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyás alapján, az üzemben tartó tartsa be a következőket:

(1)

A fenti (b) bekezdés (1), (2) és (3) albekezdéseit;

| (2) | Az alábbi (d) albekezdést. |
| --- | --- |

(2)

Az alábbi (d) albekezdést.

| (d) | Ha a hajózószemélyzet tagja egynél több, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési rendben felsorolt (típus – egypilótás és típus – többpilótás) repülőgéptípust vagy -változatot üzemeltet, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyás alapján, az üzemben tartó tartsa be a következőket:






  (1) | A fenti (b) bekezdés (1), (2) és (3) albekezdéseit; |
| --- | --- | --- |

(d)

Ha a hajózószemélyzet tagja egynél több, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezési rendben felsorolt (típus – egypilótás és típus – többpilótás) repülőgéptípust vagy -változatot üzemeltet, de nem egy szakszolgálati engedély jóváhagyás alapján, az üzemben tartó tartsa be a következőket:

(1)

A fenti (b) bekezdés (1), (2) és (3) albekezdéseit;

| (2) | Mielőtt a 2 szakszolgálati engedély jogosultságait igénybe vennék:






  (i) | a hajózószemélyzet tagjai végezzenek el két egymást követő üzemben tartói szakértelem ellenőrzést és rendelkezzenek 500 órával a vonatkozó személyzeti pozícióban ugyanazon üzemben tartó kereskedelmi célú légiszállítási üzemeltetésének keretében. |
| --- | --- | --- |

(2)

Mielőtt a 2 szakszolgálati engedély jogosultságait igénybe vennék:

(i)

a hajózószemélyzet tagjai végezzenek el két egymást követő üzemben tartói szakértelem ellenőrzést és rendelkezzenek 500 órával a vonatkozó személyzeti pozícióban ugyanazon üzemben tartó kereskedelmi célú légiszállítási üzemeltetésének keretében.

| (ii) | Ha egy pilóta rendelkezik gyakorlattal egy üzemben tartónál és 2 szakszolgálati engedély jogosultságait veszi igénybe, és utána ugyanazon üzemben tartónál ezen típusok egyikére parancsnokká léptetik elő, a parancsnokkénti minimális gyakorlat 6 hónap és 300 óra, és a pilóta végezzen el 2 egymást követő üzemeltetői szakértelem ellenőrzést, mielőtt ismét jogosulttá válik a 2 szakszolgálati engedély kiváltságainak igénybevételére. |
| --- | --- |

(ii)

Ha egy pilóta rendelkezik gyakorlattal egy üzemben tartónál és 2 szakszolgálati engedély jogosultságait veszi igénybe, és utána ugyanazon üzemben tartónál ezen típusok egyikére parancsnokká léptetik elő, a parancsnokkénti minimális gyakorlat 6 hónap és 300 óra, és a pilóta végezzen el 2 egymást követő üzemeltetői szakértelem ellenőrzést, mielőtt ismét jogosulttá válik a 2 szakszolgálati engedély kiváltságainak igénybevételére.

| (3) | Egy másik típuson vagy változaton történő oktatás és üzemeltetés megkezdése előtt a hajózószemélyzet tagja teljesítsen 3 hónap és 150 óra repülést az alaptípuson, és ebben legyen legalább egy szakértelem ellenőrzés. |
| --- | --- |

(3)

Egy másik típuson vagy változaton történő oktatás és üzemeltetés megkezdése előtt a hajózószemélyzet tagja teljesítsen 3 hónap és 150 óra repülést az alaptípuson, és ebben legyen legalább egy szakértelem ellenőrzés.

| (4) | Az új típuson az első útvonali ellenőrzés elvégzése után 50 órányi repülést és 20 szektort kell teljesíteni kizárólag az új típusminősítésnek megfelelő repülőgépeken. |
| --- | --- |

(4)

Az új típuson az első útvonali ellenőrzés elvégzése után 50 órányi repülést és 20 szektort kell teljesíteni kizárólag az új típusminősítésnek megfelelő repülőgépeken.

| (5) | Az OPS 1.970-et minden üzemeltetett típusra, kivéve, ha a Hatóság a lenti (7) albekezdéssel összhangban beszámítást engedélyezett. |
| --- | --- |

(5)

Az OPS 1.970-et minden üzemeltetett típusra, kivéve, ha a Hatóság a lenti (7) albekezdéssel összhangban beszámítást engedélyezett.

| (6) | Az időszakot, amelyen belül az útvonalrepülési gyakorlatot meg kell szerezni, az Üzemben Tartási Kézikönyvben kell előírni. |
| --- | --- |

(6)

Az időszakot, amelyen belül az útvonalrepülési gyakorlatot meg kell szerezni, az Üzemben Tartási Kézikönyvben kell előírni.

| (7) | Ahol az oktatási és ellenőrzési és közelmúltbeli tapasztalati követelmények csökkentése érdekében más repülőgépről beszámítást kérnek, az üzemben tartó mutassa be a Hatóságnak, hogy mely témákat nem kell megismételni az egyes típusokon és változatokon a hasonlóságok miatt






  (i) | Az OPS 1.965 (b) pontja minden évben két üzemeltetői szakértelem ellenőrzést követel meg. Ha a fenti (7) albekezdéssel összhangban beszámítást engedélyeztek, hogy a szakértelem ellenőrzés két típus között egymást helyettesítheti, mindegyik üzemeltetői szakértelem ellenőrzés érvényesíti a másik típus üzemeltetői szakértelem ellenőrzését. Ha a szakszolgálati engedélyezési szakértelem ellenőrzések közötti időszak nem haladja meg az egyes típusokra a hajózószemélyzet engedélyezésében előírtat, a hajózószemélyzet engedélyezésének vonatkozó követelményei teljesülnek. Ezen túlmenően az Üzemben Tartási Kézikönyvben vonatkozó és jóváhagyott felfrissítő oktatást kell előírni. |
| --- | --- | --- |

(7)

Ahol az oktatási és ellenőrzési és közelmúltbeli tapasztalati követelmények csökkentése érdekében más repülőgépről beszámítást kérnek, az üzemben tartó mutassa be a Hatóságnak, hogy mely témákat nem kell megismételni az egyes típusokon és változatokon a hasonlóságok miatt

(i)

Az OPS 1.965 (b) pontja minden évben két üzemeltetői szakértelem ellenőrzést követel meg. Ha a fenti (7) albekezdéssel összhangban beszámítást engedélyeztek, hogy a szakértelem ellenőrzés két típus között egymást helyettesítheti, mindegyik üzemeltetői szakértelem ellenőrzés érvényesíti a másik típus üzemeltetői szakértelem ellenőrzését. Ha a szakszolgálati engedélyezési szakértelem ellenőrzések közötti időszak nem haladja meg az egyes típusokra a hajózószemélyzet engedélyezésében előírtat, a hajózószemélyzet engedélyezésének vonatkozó követelményei teljesülnek. Ezen túlmenően az Üzemben Tartási Kézikönyvben vonatkozó és jóváhagyott felfrissítő oktatást kell előírni.

| (ii) | Az OPS 1.965 (c) pontja évente egy útvonali ellenőrzést követel meg. Ha a fenti (7) albekezdéssel összhangban beszámítást engedélyeztek, hogy az útvonali ellenőrzés két típus között egymást helyettesítheti, mindegyik útvonali ellenőrzés újraérvényesíti a másik típus útvonali ellenőrzését. |
| --- | --- |

(ii)

Az OPS 1.965 (c) pontja évente egy útvonali ellenőrzést követel meg. Ha a fenti (7) albekezdéssel összhangban beszámítást engedélyeztek, hogy az útvonali ellenőrzés két típus között egymást helyettesítheti, mindegyik útvonali ellenőrzés újraérvényesíti a másik típus útvonali ellenőrzését.

| (iii) | Az éves vészmentő és biztonsági berendezés oktatás terjedjen ki mindegyik típus követelményeire. |
| --- | --- |

(iii)

Az éves vészmentő és biztonsági berendezés oktatás terjedjen ki mindegyik típus követelményeire.

| (8) | Az OPS 1.965-öt minden üzemeltetett típusra vagy változatra, kivéve, ha a Hatóság beszámítást engedélyezett a fenti (7) albekezdéssel összhangban. |
| --- | --- |

(8)

Az OPS 1.965-öt minden üzemeltetett típusra vagy változatra, kivéve, ha a Hatóság beszámítást engedélyezett a fenti (7) albekezdéssel összhangban.

| (e) | Ha a hajózószemélyzet egy tagja repülőgéptípusok vagy változatok kombinációit üzemelteti a hajózószemélyzet engedélyezésében meghatározottak szerint (osztály – egypilótás és osztály – többpilótás), az üzemben tartó mutassa be, hogy speciális eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat hagytak jóva az OPS 1.980 (d) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(e)

Ha a hajózószemélyzet egy tagja repülőgéptípusok vagy változatok kombinációit üzemelteti a hajózószemélyzet engedélyezésében meghatározottak szerint (osztály – egypilótás és osztály – többpilótás), az üzemben tartó mutassa be, hogy speciális eljárásokat és/vagy üzemeltetési korlátozásokat hagytak jóva az OPS 1.980 (d) pontjával összhangban.

O. RÉSZ

LÉGIUTASKÍSÉRŐ-SZEMÉLYZET

OPS 1.988

Alkalmazhatóság

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja megfeleljen a jelen rész követelményeinek és a légiutaskísérő-személyzetre érvényes minden más biztonsági követelménynek.

A jelen rendelet alkalmazásában a »légiutaskísérő-személyzet tagja« a személyzet bármely olyan tagja, aki nem a hajózószemélyzet tagja, és aki az utasok biztonsága érdekében az üzemben tartó vagy a parancsnok által rábízott feladatot lát el a repülőgép utasterében.

OPS 1.989

Azonosítás

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja az üzemben tartó légiutaskísérői egyenruháját viselje és az utasok számára légiutaskísérőként világosan azonosítható legyen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja az üzemben tartó légiutaskísérői egyenruháját viselje és az utasok számára légiutaskísérőként világosan azonosítható legyen.

| (b) | A további személyzet, mint az egészségügyi, biztonsági személyzet, gyermekfelvigyázók, kísérők, szórakoztató személyzet, tolmácsok, akik az utastérben végeznek feladatokat, nem viselhetnek olyan egyenruhát, amely az utasok számára a légiutaskísérő-személyzet tagjaként teszi őket azonosíthatóvá, hacsak meg nem felelnek a jelen rész követelményeinek és a jelen rendelet minden más alkalmazandó követelményének. |
| --- | --- |

(b)

A további személyzet, mint az egészségügyi, biztonsági személyzet, gyermekfelvigyázók, kísérők, szórakoztató személyzet, tolmácsok, akik az utastérben végeznek feladatokat, nem viselhetnek olyan egyenruhát, amely az utasok számára a légiutaskísérő-személyzet tagjaként teszi őket azonosíthatóvá, hacsak meg nem felelnek a jelen rész követelményeinek és a jelen rendelet minden más alkalmazandó követelményének.

OPS 1.990

A légiutaskísérő-személyzet létszáma és összetétele

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 19 megengedett legnagyobb számú utasférőhely feletti repülőgépet egy vagy több utas szállítása során, ha a személyzetből legalább egy tag a légiutaskísérő-személyzethez tartozik az utasok biztonságának érdekében az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt feladatok végrehajtására. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 19 megengedett legnagyobb számú utasférőhely feletti repülőgépet egy vagy több utas szállítása során, ha a személyzetből legalább egy tag a légiutaskísérő-személyzethez tartozik az utasok biztonságának érdekében az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt feladatok végrehajtására.

| (b) | A fenti (a) albekezdés betartása során az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet létszáma legalább az alábbiak közül a nagyobbik legyen:






  (1) | egy fő légiutaskísérő-személyzet minden, a repülőgép azonos fedélzetén beállított 50 vagy annál kevesebb utasférőhelyre; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) albekezdés betartása során az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet létszáma legalább az alábbiak közül a nagyobbik legyen:

(1)

egy fő légiutaskísérő-személyzet minden, a repülőgép azonos fedélzetén beállított 50 vagy annál kevesebb utasférőhelyre; vagy

| (2) | azon számú légiutaskísérő-személyzet, akik a repülőgép utasterében a megfelelő vészkiürítési bemutatón részt vettek, vagy akiknek a megfelelő elemzésben részt kellett volna venniük, kivéve azt az esetet, ha a legnagyobb engedélyezett utasférőhely-kialakítás legalább 50-nel kevesebb, mint a bemutatón kiszállított személyek száma; ebben az esetben a légiutaskísérő-személyzet létszáma 1 fővel csökkenthető minden 50. ülés után, amellyel a legnagyobb engedélyezett beállított utasférőhelyek száma kisebb a tanúsításon szereplő maximális befogadóképességnél. |
| --- | --- |

(2)

azon számú légiutaskísérő-személyzet, akik a repülőgép utasterében a megfelelő vészkiürítési bemutatón részt vettek, vagy akiknek a megfelelő elemzésben részt kellett volna venniük, kivéve azt az esetet, ha a legnagyobb engedélyezett utasférőhely-kialakítás legalább 50-nel kevesebb, mint a bemutatón kiszállított személyek száma; ebben az esetben a légiutaskísérő-személyzet létszáma 1 fővel csökkenthető minden 50. ülés után, amellyel a legnagyobb engedélyezett beállított utasférőhelyek száma kisebb a tanúsításon szereplő maximális befogadóképességnél.

| (c) | A Hatóság kivételes körülmények között megkövetelheti, hogy az üzemben tartó a személyzet tagjai közé további légiutaskísérő-személyzetet vegyen fel. |
| --- | --- |

(c)

A Hatóság kivételes körülmények között megkövetelheti, hogy az üzemben tartó a személyzet tagjai közé további légiutaskísérő-személyzetet vegyen fel.

| (d) | Előre nem látott körülmények között a légiutaskísérő-személyzet szükséges legkisebb létszáma csökkenthető, ha:






  (1) | az utasok számát az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt eljárásoknak megfelelően csökkentették; és |
| --- | --- | --- |

(d)

Előre nem látott körülmények között a légiutaskísérő-személyzet szükséges legkisebb létszáma csökkenthető, ha:

(1)

az utasok számát az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt eljárásoknak megfelelően csökkentették; és

| (2) | a repülés befejezését követően jelentést tesznek a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(2)

a repülés befejezését követően jelentést tesznek a Hatóságnak.

| (e) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a légiutaskísérő-személyzet egyes tagjai önálló vállalkozó és/vagy szabadúszó vagy részmunkaidős alapon dolgoznak, az O. rész követelményeit betartsák. Ebben a tekintetben különös figyelmet kell fordítani a repülőgéptípusok vagy változatok számára, amelyen a légiutaskísérő-személyzet egy tagja repülhet kereskedelmi célú légiközlekedés céljából; ez a szám nem haladhatja meg az OPS 1.1030 pontban előírt követelményeket, ideértve azt is, amikor a légiutaskísérő szolgáltatásait egy másik üzemben tartó veszi igénybe. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a légiutaskísérő-személyzet egyes tagjai önálló vállalkozó és/vagy szabadúszó vagy részmunkaidős alapon dolgoznak, az O. rész követelményeit betartsák. Ebben a tekintetben különös figyelmet kell fordítani a repülőgéptípusok vagy változatok számára, amelyen a légiutaskísérő-személyzet egy tagja repülhet kereskedelmi célú légiközlekedés céljából; ez a szám nem haladhatja meg az OPS 1.1030 pontban előírt követelményeket, ideértve azt is, amikor a légiutaskísérő szolgáltatásait egy másik üzemben tartó veszi igénybe.

OPS 1.995

Minimális követelmények

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja:

| (a) | legalább 18(éves legyen. |
| --- | --- |

(a)

legalább 18(éves legyen.

| (b) | rendszeresen megfeleljen a Hatóság által megkövetelt orvosi vizsgálaton vagy értékelésen, amelyen ellenőrzik egészségügyi alkalmasságát feladatai ellátására. |
| --- | --- |

(b)

rendszeresen megfeleljen a Hatóság által megkövetelt orvosi vizsgálaton vagy értékelésen, amelyen ellenőrzik egészségügyi alkalmasságát feladatai ellátására.

| (c) | sikeresen elvégezze az OPS 1.1005 pontnak megfelelő alapképzést és rendelkezzék bizonyítvánnyal a biztonsági oktatásról. |
| --- | --- |

(c)

sikeresen elvégezze az OPS 1.1005 pontnak megfelelő alapképzést és rendelkezzék bizonyítvánnyal a biztonsági oktatásról.

| (d) | elvégezze a megfelelő típusátképzés és/vagy típuskülönbségek oktatása tanfolyamot, amely legalább az OPS 1.1010 pontban felsorolt tárgyakat magában foglalta. |
| --- | --- |

(d)

elvégezze a megfelelő típusátképzés és/vagy típuskülönbségek oktatása tanfolyamot, amely legalább az OPS 1.1010 pontban felsorolt tárgyakat magában foglalta.

| (e) | részt vegyen az OPS 1.1015 előírásainak megfelelő időszakos oktatásokon. |
| --- | --- |

(e)

részt vegyen az OPS 1.1015 előírásainak megfelelő időszakos oktatásokon.

| (f) | képes legyen feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásoknak megfelelően ellátni. |
| --- | --- |

(f)

képes legyen feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásoknak megfelelően ellátni.

OPS 1.1000

Légiutaskísérő-személyzet vezetője

| (a) | Az üzemben tartó köteles kinevezni a légiutaskísérő-személyzet vezetőjét, ha a légiutaskísérő-személyzet egynél több főből áll. Olyan üzemeltetés esetén, ahol a légiutaskísérő-személyzet egynél több tagját jelölik ki, de csak egy tag szükséges, az üzemben tartó jelölje ki a légiutaskísérő-személyzet egy tagját, aki felelős a parancsnok felé. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó köteles kinevezni a légiutaskísérő-személyzet vezetőjét, ha a légiutaskísérő-személyzet egynél több főből áll. Olyan üzemeltetés esetén, ahol a légiutaskísérő-személyzet egynél több tagját jelölik ki, de csak egy tag szükséges, az üzemben tartó jelölje ki a légiutaskísérő-személyzet egy tagját, aki felelős a parancsnok felé.

| (b) | A légiutaskísérő-személyzet vezetője felelős a parancsnok felé az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott normál és vészhelyzeti eljárások elvégzéséért és irányításáért. Turbulencia fellépése esetén, ha a hajózószemélyzet nem ad utasítást, a légiutaskísérő-személyzet vezetője jogosult megszakítani a nem a biztonsággal kapcsolatos feladatok elvégzését és értesíteni a hajózószemélyzetet az érzékelt turbulencia mértékéről és a biztonsági övek bekapcsolására figyelmeztető jelzés bekapcsolásának szükségességéről. Ezután a légiutaskísérő-személyzet tegye biztonságossá az utasteret és a többi érintett területet. |
| --- | --- |

(b)

A légiutaskísérő-személyzet vezetője felelős a parancsnok felé az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott normál és vészhelyzeti eljárások elvégzéséért és irányításáért. Turbulencia fellépése esetén, ha a hajózószemélyzet nem ad utasítást, a légiutaskísérő-személyzet vezetője jogosult megszakítani a nem a biztonsággal kapcsolatos feladatok elvégzését és értesíteni a hajózószemélyzetet az érzékelt turbulencia mértékéről és a biztonsági övek bekapcsolására figyelmeztető jelzés bekapcsolásának szükségességéről. Ezután a légiutaskísérő-személyzet tegye biztonságossá az utasteret és a többi érintett területet.

| (c) | Ahol az OPS 1.990 pontja szükségessé teszi, hogy egynél több tagú légiutaskísérő-személyzet legyen jelen, az üzemben tartó csak akkor nevezhet ki egy személyt a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének, ha az a személy legalább egy éves gyakorlattal rendelkezik egy üzemben tartó légiutaskísérő-személyzetének tagjaként, és elvégzett egy megfelelő tanfolyamot, amely legalább a következőket tartalmazta:






  (1) | Repülés előtti eligazítás:






  (i) | csapatmunka, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Ahol az OPS 1.990 pontja szükségessé teszi, hogy egynél több tagú légiutaskísérő-személyzet legyen jelen, az üzemben tartó csak akkor nevezhet ki egy személyt a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének, ha az a személy legalább egy éves gyakorlattal rendelkezik egy üzemben tartó légiutaskísérő-személyzetének tagjaként, és elvégzett egy megfelelő tanfolyamot, amely legalább a következőket tartalmazta:

(1)

Repülés előtti eligazítás:

(i)

csapatmunka,

| (ii) | légiutaskísérő-személyzet elhelyezkedése és feladatainak elosztása, |
| --- | --- |

(ii)

légiutaskísérő-személyzet elhelyezkedése és feladatainak elosztása,

| (iii) | az adott járat ismerete, beleértve a repülőgéptípust és felszerelést, az üzemeltetés területét és típusát és az utasok fajtáit, különös tekintettel a fogyatékkal élőkre, gyermekekre és hordágyon szállított utasokra, és |
| --- | --- |

(iii)

az adott járat ismerete, beleértve a repülőgéptípust és felszerelést, az üzemeltetés területét és típusát és az utasok fajtáit, különös tekintettel a fogyatékkal élőkre, gyermekekre és hordágyon szállított utasokra, és

| (2) | Együttműködés a személyzeten belül:






  (i) | fegyelem, felelősségek és hierarchia, |
| --- | --- | --- |

(2)

Együttműködés a személyzeten belül:

(i)

fegyelem, felelősségek és hierarchia,

| (ii) | a koordináció és kommunikáció fontossága, |
| --- | --- |

(ii)

a koordináció és kommunikáció fontossága,

| (iii) | a pilóta munkaképtelensége, és |
| --- | --- |

(iii)

a pilóta munkaképtelensége, és

| (3) | Az üzemben tartó követelményeinek és a jogszabályi követelményeknek az áttekintése:






  (i) | utasbiztonsági eligazítás, biztonsági útmutatók, |
| --- | --- | --- |

(3)

Az üzemben tartó követelményeinek és a jogszabályi követelményeknek az áttekintése:

(i)

utasbiztonsági eligazítás, biztonsági útmutatók,

| (ii) | folyosók biztosítása, |
| --- | --- |

(ii)

folyosók biztosítása,

| (iii) | kézipoggyász elhelyezése, |
| --- | --- |

(iii)

kézipoggyász elhelyezése,

| (iv) | elektronikus berendezések, |
| --- | --- |

(iv)

elektronikus berendezések,

| (v) | utasokkal a fedélzeten történő üzemanyagfeltöltés eljárásai, |
| --- | --- |

(v)

utasokkal a fedélzeten történő üzemanyagfeltöltés eljárásai,

| (vi) | turbulenciák, |
| --- | --- |

(vi)

turbulenciák,

| (vii) | dokumentálás, és |
| --- | --- |

(vii)

dokumentálás, és

| (4) | Emberi tényezők és személyzeti erőforrás gazdálkodás, és |
| --- | --- |

(4)

Emberi tényezők és személyzeti erőforrás gazdálkodás, és

| (5) | Balesetek és események jelentése és |
| --- | --- |

(5)

Balesetek és események jelentése és

| (6) | Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és pihenési követelmények. |
| --- | --- |

(6)

Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások és pihenési követelmények.

| (d) | Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a légiutaskísérő-személyzet második legalkalmasabb tagjának kiválasztására, hogy ez a személy léphessen a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének helyére abban az esetben, ha a légiutaskísérő-személyzet vezetője képtelenné válik feladatai ellátására. Ezen eljárásoknak a Hatóság számára elfogadhatónak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a légiutaskísérő-személyzet tagjainak gyakorlatát a feladatok ellátásában. |
| --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a légiutaskísérő-személyzet második legalkalmasabb tagjának kiválasztására, hogy ez a személy léphessen a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének helyére abban az esetben, ha a légiutaskísérő-személyzet vezetője képtelenné válik feladatai ellátására. Ezen eljárásoknak a Hatóság számára elfogadhatónak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a légiutaskísérő-személyzet tagjainak gyakorlatát a feladatok ellátásában.

| (e) | CRM oktatás: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázatának (a) oszlopát integrálják az oktatásba és az (f), légiutaskísérő-személyzet vezetői tanfolyam oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják. |
| --- | --- |

(e)

CRM oktatás: Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázatának (a) oszlopát integrálják az oktatásba és az (f), légiutaskísérő-személyzet vezetői tanfolyam oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják.

OPS 1.1002

Üzemeltetés egytagú légiutaskísérő-személyzettel

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden újonnan belépő tagja, akinek nincs összehasonlítható előzetes gyakorlata, elvégezze a következőket, mielőtt egyedül látna el légiutaskísérői feladatot:






  (1) | Az OPS 1.1005 és OPS 1.1010 pontjai által megkövetelten túlmenő oktatás fektessen különös hangsúlyt a következőkre, hogy alkalmazkodjon az egyfős légiutaskísérő-személyzet munkájához:






  (i) | Felelősség a parancsnok felé az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt utastérbiztonsági és vészhelyzeti eljárás(ok) elvégzéséért; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden újonnan belépő tagja, akinek nincs összehasonlítható előzetes gyakorlata, elvégezze a következőket, mielőtt egyedül látna el légiutaskísérői feladatot:

(1)

Az OPS 1.1005 és OPS 1.1010 pontjai által megkövetelten túlmenő oktatás fektessen különös hangsúlyt a következőkre, hogy alkalmazkodjon az egyfős légiutaskísérő-személyzet munkájához:

(i)

Felelősség a parancsnok felé az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt utastérbiztonsági és vészhelyzeti eljárás(ok) elvégzéséért;

| (ii) | A hajózószemélyzettel való kommunikáció és koordináció fontossága, bánásmód a féktelen és zavaró utasokkal; |
| --- | --- |

(ii)

A hajózószemélyzettel való kommunikáció és koordináció fontossága, bánásmód a féktelen és zavaró utasokkal;

| (iii) | Az üzemben tartó követelményeinek és a jogszabályi követelményeknek az áttekintése; |
| --- | --- |

(iii)

Az üzemben tartó követelményeinek és a jogszabályi követelményeknek az áttekintése;

| (iv) | Dokumentálás; |
| --- | --- |

(iv)

Dokumentálás;

| (v) | Balesetek és események jelentése; |
| --- | --- |

(v)

Balesetek és események jelentése;

| (vi) | Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

(vi)

Repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozások.

| (2) | Szoktató repülés legalább 20 órában és 15 szektorban. A szoktatórepüléseket a légiutaskísérő-személyzet megfelelően tapasztalt tagjának a felügyelete alatt kell lefolytatni az üzemeltetendő repülőgéptípuson. |
| --- | --- |

(2)

Szoktató repülés legalább 20 órában és 15 szektorban. A szoktatórepüléseket a légiutaskísérő-személyzet megfelelően tapasztalt tagjának a felügyelete alatt kell lefolytatni az üzemeltetendő repülőgéptípuson.

| (b) | Mielőtt a légiutaskísérő -személyzet egy tagját kijelölné légiutaskísérő-személyzeti feladatok egyedül történő ellátására, az üzemben tartó bizonyosodjon meg, hogy ez a személy képes feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásoknak megfelelően ellátni. A légiutaskísérői feladatok egyedüli ellátására való alkalmasság kritériumait a légiutaskísérők kiválasztásának, toborzásának, oktatásának és teljesítményértékelésének kritériumai között tárgyalni kell. |
| --- | --- |

(b)

Mielőtt a légiutaskísérő -személyzet egy tagját kijelölné légiutaskísérő-személyzeti feladatok egyedül történő ellátására, az üzemben tartó bizonyosodjon meg, hogy ez a személy képes feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben meghatározott eljárásoknak megfelelően ellátni. A légiutaskísérői feladatok egyedüli ellátására való alkalmasság kritériumait a légiutaskísérők kiválasztásának, toborzásának, oktatásának és teljesítményértékelésének kritériumai között tárgyalni kell.

OPS 1.1005

Biztonsági alapképzés

(Lásd az OPS 1.1005 pont 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja sikeresen elvégezze a legalább az OPS 1.1005 pontjának I. mellékletében felsorolt tárgyakat magában foglaló biztonsági alapképzést, mielőtt típusátképzés tanfolyamon venne részt. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja sikeresen elvégezze a legalább az OPS 1.1005 pontjának I. mellékletében felsorolt tárgyakat magában foglaló biztonsági alapképzést, mielőtt típusátképzés tanfolyamon venne részt.

| (b) | A tanfolyamokat a Hatóság döntése szerint és jóváhagyásával megrendezi:






  (1) | vagy az üzemben tartó






  — | közvetlenül, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

A tanfolyamokat a Hatóság döntése szerint és jóváhagyásával megrendezi:

(1)

vagy az üzemben tartó

—

közvetlenül, vagy

| — | közvetve, az üzemben tartó nevében egy oktató szervezet; vagy |
| --- | --- |

—

közvetve, az üzemben tartó nevében egy oktató szervezet; vagy

| (2) | egy engedéllyel rendelkező oktató szervezet. |
| --- | --- |

(2)

egy engedéllyel rendelkező oktató szervezet.

| (c) | Az alapképzések programjának és felépítésének összhangban kell lennie a vonatkozó követelményekkel, és a Hatóság előzetes jóváhagyásával kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

(c)

Az alapképzések programjának és felépítésének összhangban kell lennie a vonatkozó követelményekkel, és a Hatóság előzetes jóváhagyásával kell rendelkeznie.

| (d) | A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet a légiutaskísérő-személyzet tagjának bizonyítványt ad ki a biztonsági tanfolyamról, miután elvégezte a biztonsági alapképzést és sikeresen átment az OPS 1.1025-ben említett ellenőrzésen. |
| --- | --- |

(d)

A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet a légiutaskísérő-személyzet tagjának bizonyítványt ad ki a biztonsági tanfolyamról, miután elvégezte a biztonsági alapképzést és sikeresen átment az OPS 1.1025-ben említett ellenőrzésen.

| (e) | Ahol a Hatóság felhatalmazza az üzemben tartót vagy az engedéllyel rendelkező oktatási szervezetet, hogy a biztonsági tanfolyamról bizonyítványt adjon a légiutaskísérő-személyzet tagjának, ennek a bizonyítványnak világosan említenie kell a Hatóság jóváhagyását. |
| --- | --- |

(e)

Ahol a Hatóság felhatalmazza az üzemben tartót vagy az engedéllyel rendelkező oktatási szervezetet, hogy a biztonsági tanfolyamról bizonyítványt adjon a légiutaskísérő-személyzet tagjának, ennek a bizonyítványnak világosan említenie kell a Hatóság jóváhagyását.

OPS 1.1010

Típusátképzés és a különbségek oktatása

(Lásd az OPS 1.1010 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja elvégezzen egy megfelelő típusátképzés és különbségek oktatása tanfolyamot a vonatkozó szabályoknak megfelelően és legalább az OPS 1.1010 1. függelékében felsorolt témákban. A tanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le. A tanfolyam programját és felépítését a Hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia.






  (1) | Típusátképzés tanfolyam: A típusátképzés tanfolyamot el kell végezni, mielőtt:






  (i) | egy személyt először légiutaskísérő-személyzet tagjának jelöl ki az üzemben tartó; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja elvégezzen egy megfelelő típusátképzés és különbségek oktatása tanfolyamot a vonatkozó szabályoknak megfelelően és legalább az OPS 1.1010 1. függelékében felsorolt témákban. A tanfolyamot az Üzemben Tartási Kézikönyv írja le. A tanfolyam programját és felépítését a Hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

(1)

Típusátképzés tanfolyam: A típusátképzés tanfolyamot el kell végezni, mielőtt:

(i)

egy személyt először légiutaskísérő-személyzet tagjának jelöl ki az üzemben tartó; vagy

| (ii) | a személyt más repülőgéptípusra rendelik szolgálatra; és |
| --- | --- |

(ii)

a személyt más repülőgéptípusra rendelik szolgálatra; és

| (2) | Különbségek oktatása tanfolyam: Különbségek oktatása tanfolyamot kell elvégeznie a személynek, mielőtt szolgálatba áll:






  (i) | egy, a jelenleg repült repülőgéptípus egy változatán; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

Különbségek oktatása tanfolyam: Különbségek oktatása tanfolyamot kell elvégeznie a személynek, mielőtt szolgálatba áll:

(i)

egy, a jelenleg repült repülőgéptípus egy változatán; vagy

| (ii) | eltérő biztonsági felszereléssel, eltérő elhelyezésű biztonsági felszereléssel vagy normál vagy vészhelyzeti biztonsági eljárásokkal jelenleg repült repülőgéptípusokon vagy változatokon. |
| --- | --- |

(ii)

eltérő biztonsági felszereléssel, eltérő elhelyezésű biztonsági felszereléssel vagy normál vagy vészhelyzeti biztonsági eljárásokkal jelenleg repült repülőgéptípusokon vagy változatokon.

| (b) | Az üzemben tartó a típusátképzés és típuskülönbségek oktatása tanfolyam tartalmát a légiutaskísérő-személyzet tagja részére az OPS 1.1035 által előírt tanfolyami nyilvántartásában szereplő korábbi tanfolyamainak figyelembevételével határozza meg. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó a típusátképzés és típuskülönbségek oktatása tanfolyam tartalmát a légiutaskísérő-személyzet tagja részére az OPS 1.1035 által előírt tanfolyami nyilvántartásában szereplő korábbi tanfolyamainak figyelembevételével határozza meg.

| (c) | Az OPS 1.995 (c) sérelme nélkül mind az alapképzés (EU OPS 1.1005), mind a típusátképzés tanfolyam és a típuskülönbségek oktatása tanfolyam (EU OPS 1.1010) egymáshoz kapcsolódó elemei kombinálhatóak. |
| --- | --- |

(c)

Az OPS 1.995 (c) sérelme nélkül mind az alapképzés (EU OPS 1.1005), mind a típusátképzés tanfolyam és a típuskülönbségek oktatása tanfolyam (EU OPS 1.1010) egymáshoz kapcsolódó elemei kombinálhatóak.

| (d) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | a típusátképzés tanfolyamot strukturált és reális módon bonyolítsák le, az OPS 1.1010 1. függelékével összhangban; |
| --- | --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

a típusátképzés tanfolyamot strukturált és reális módon bonyolítsák le, az OPS 1.1010 1. függelékével összhangban;

| (2) | a különbségek oktatása tanfolyamot strukturált módon bonyolítsák le; és |
| --- | --- |

(2)

a különbségek oktatása tanfolyamot strukturált módon bonyolítsák le; és

| (3) | a típusátképzés, valamint szükség esetén a különbségek oktatása tartalmazza a repülőgéptípus, illetve változat összes biztonsági berendezésének alkalmazását, valamint az összes vonatkozó normál és vészhelyzeti eljárást, továbbá terjedjen ki a gyakorlásra reprezentatív bemutató oktató berendezéseken vagy az érintett repülőgépen. |
| --- | --- |

(3)

a típusátképzés, valamint szükség esetén a különbségek oktatása tartalmazza a repülőgéptípus, illetve változat összes biztonsági berendezésének alkalmazását, valamint az összes vonatkozó normál és vészhelyzeti eljárást, továbbá terjedjen ki a gyakorlásra reprezentatív bemutató oktató berendezéseken vagy az érintett repülőgépen.

| (e) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja elvégezze az üzemben tartói CRM és a repülőgépspecifikus CRM oktatást az OPS 1.1010 (j) bekezdésének 1. függelékével összhangban. A légiutaskísérő-személyzet azon tagjai, akik már légiutaskísérőként dolgoznak az üzemben tartónál, és előzőleg nem végezték el az üzemben tartó CRM oktatását, az OPS 1.1010 (j) bekezdésének 1. függelékével összhangban végezzék el ezt az oktatást a következő előírt időszakos oktatás és ellenőrzés idején, beleértve a repülőgépspecifikus CRM oktatást, ha releváns. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő-személyzet minden tagja elvégezze az üzemben tartói CRM és a repülőgépspecifikus CRM oktatást az OPS 1.1010 (j) bekezdésének 1. függelékével összhangban. A légiutaskísérő-személyzet azon tagjai, akik már légiutaskísérőként dolgoznak az üzemben tartónál, és előzőleg nem végezték el az üzemben tartó CRM oktatását, az OPS 1.1010 (j) bekezdésének 1. függelékével összhangban végezzék el ezt az oktatást a következő előírt időszakos oktatás és ellenőrzés idején, beleértve a repülőgépspecifikus CRM oktatást, ha releváns.

OPS 1.1012

Szoktató repülések

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a típusátképzést követően minden egyes légiutaskísérő szoktató repüléseken vegyen részt, mielőtt az OPS 1.990 pontban előírt minimális légiutaskísérő létszám egy tagjaként szolgálatot teljesít.

OPS 1.1015

Időszakos oktatás

(Lásd az OPS 1.1015 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutaskísérő részesüljön időszakos oktatásban, amely kiterjed a légiutaskísérők feladataira normál és vészhelyzetben, valamint azon repülőgéptípusokra és/vagy változatokra vonatkozó gyakorlatokra az OPS 1.1015, 1. függeléke szerint, amelyeken szolgálatot teljesít. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutaskísérő részesüljön időszakos oktatásban, amely kiterjed a légiutaskísérők feladataira normál és vészhelyzetben, valamint azon repülőgéptípusokra és/vagy változatokra vonatkozó gyakorlatokra az OPS 1.1015, 1. függeléke szerint, amelyeken szolgálatot teljesít.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatás és ellenőrzés program a Hatóság által jóváhagyott legyen, és tartalmazza az elméleti és gyakorlati utasításokat az önálló gyakorlatokkal együtt, az OPS 1.1015 1. függelékének előírásai szerint. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatás és ellenőrzés program a Hatóság által jóváhagyott legyen, és tartalmazza az elméleti és gyakorlati utasításokat az önálló gyakorlatokkal együtt, az OPS 1.1015 1. függelékének előírásai szerint.

| (c) | Az időszakos oktatás, valamint az OPS 1.1025-ben ehhez kapcsolódóan előírt ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző időszakos ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, s az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart. |
| --- | --- |

(c)

Az időszakos oktatás, valamint az OPS 1.1025-ben ehhez kapcsolódóan előírt ellenőrzés érvényességének időtartama 12 naptári hónap, plusz a kiadási dátum hónapjából fennmaradt rész. Amennyiben a kiadás az előző időszakos ellenőrzés érvényességének utolsó 3 hónapjában történt, az érvényesség időtartama a kiadás dátumától kezdődik, s az előző ellenőrzés lejárati dátumától számított 12 hónapig tart.

OPS 1.1020

Felfrissítő oktatás

(Lásd az OPS 1.1020 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes olyan légiutaskísérő, aki több mint 6 hónapig hiányzott a repülőgépen történő szolgálat teljesítése alól, és az előző ellenőrzése – amely az OPS 1.1025 b) (3) által előírt – még érvényben marad, elvégezzen egy, az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt felfrissítő oktatást, az OPS 1.1020 1. függelékében előírtak szerint. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes olyan légiutaskísérő, aki több mint 6 hónapig hiányzott a repülőgépen történő szolgálat teljesítése alól, és az előző ellenőrzése – amely az OPS 1.1025 b) (3) által előírt – még érvényben marad, elvégezzen egy, az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt felfrissítő oktatást, az OPS 1.1020 1. függelékében előírtak szerint.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról hogy az a légiutaskísérő, aki a megelőző 6 hónap folyamán a repülőgépen történő szolgálat teljesítése alól nem hiányzott, azonban egy adott repülőgéptípuson nem teljesített szolgálatot az OPS 1.990 (b) pontjában előírtak szerint légiutaskísérőként, mielőtt újból szolgálatba áll ezen a repülőgéptípuson, teljesítse a következők egyikét:






  (1) | felfrissítő oktatás elvégzése az érintett típuson vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról hogy az a légiutaskísérő, aki a megelőző 6 hónap folyamán a repülőgépen történő szolgálat teljesítése alól nem hiányzott, azonban egy adott repülőgéptípuson nem teljesített szolgálatot az OPS 1.990 (b) pontjában előírtak szerint légiutaskísérőként, mielőtt újból szolgálatba áll ezen a repülőgéptípuson, teljesítse a következők egyikét:

(1)

felfrissítő oktatás elvégzése az érintett típuson vagy

| (2) | két újraszoktató szektor elvégzése el az adott típus kereskedelmi célú üzemelése során. |
| --- | --- |

(2)

két újraszoktató szektor elvégzése el az adott típus kereskedelmi célú üzemelése során.

OPS 1.1025

Ellenőrzés

| (a) | A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet gondoskodjon arról, hogy az OPS 1.1005; 1.1010, 1.1015 és 1.1020 pontokban előírt oktatások elvégzése folyamán vagy után minden egyes légiutaskísérő részt vegyen az oktatás tartalmára vonatkozó ellenőrzésen, ezáltal meggyőződve a légiutaskísérő szakértelméről a normál és vészhelyzeti eljárások végrehajtása tekintetében.
  A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet köteles gondoskodni arról, hogy az ezen ellenőrzést végző személyzet megfelelő képesítéssel rendelkezzen. |
| --- | --- |

(a)

A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet gondoskodjon arról, hogy az OPS 1.1005; 1.1010, 1.1015 és 1.1020 pontokban előírt oktatások elvégzése folyamán vagy után minden egyes légiutaskísérő részt vegyen az oktatás tartalmára vonatkozó ellenőrzésen, ezáltal meggyőződve a légiutaskísérő szakértelméről a normál és vészhelyzeti eljárások végrehajtása tekintetében.

A Hatóság döntése szerint a Hatóság, az üzemben tartó vagy a tanfolyamot tartó, engedéllyel rendelkező oktató szervezet köteles gondoskodni arról, hogy az ezen ellenőrzést végző személyzet megfelelő képesítéssel rendelkezzen.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutaskísérő vegyen részt ellenőrzéseken a következő témákban:






  (1) | Biztonsági alapképzés. Az OPS 1.1005 1. függelékében felsorolt témákban; |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutaskísérő vegyen részt ellenőrzéseken a következő témákban:

(1)

Biztonsági alapképzés. Az OPS 1.1005 1. függelékében felsorolt témákban;

| (2) | Típusátképzés és különbségek oktatása. Az OPS 1.1010 1. függelékében felsorolt témákban; |
| --- | --- |

(2)

Típusátképzés és különbségek oktatása. Az OPS 1.1010 1. függelékében felsorolt témákban;

| (3) | Időszakos oktatás. Az OPS 1.1015 1. függelékében felsorolt témákban; és |
| --- | --- |

(3)

Időszakos oktatás. Az OPS 1.1015 1. függelékében felsorolt témákban; és

| (4) | Felfrissítő oktatás. Az OPS 1.1020 1. függelékében felsorolt témákban. |
| --- | --- |

(4)

Felfrissítő oktatás. Az OPS 1.1020 1. függelékében felsorolt témákban.

OPS 1.1030

Egynél több repülőgéptípuson, vagy változaton történő üzemeltetés

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő csak abban az esetben teljesíthessen szolgálatot háromnál több repülőgéptípuson, ha a Hatóság azt engedélyezte; négy repülőgéptípuson pedig csak akkor teljesíthet szolgálatot, ha legalább két típus esetében:






  (1) | azonosak a nem típusspecifikus normál és vészhelyzeti eljárások; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutaskísérő csak abban az esetben teljesíthessen szolgálatot háromnál több repülőgéptípuson, ha a Hatóság azt engedélyezte; négy repülőgéptípuson pedig csak akkor teljesíthet szolgálatot, ha legalább két típus esetében:

(1)

azonosak a nem típusspecifikus normál és vészhelyzeti eljárások; és

| (2) | hasonlóak a biztonsági felszerelések és a típusspecifikus normál és vészhelyzeti eljárások. |
| --- | --- |

(2)

hasonlóak a biztonsági felszerelések és a típusspecifikus normál és vészhelyzeti eljárások.

| (b) | A fenti (a) pont alkalmazásában egy repülőgéptípus változatait eltérő típusúnak kell tekinteni, ha a következő vonatkozásokban nem hasonlóak egymáshoz:






  (1) | vészkijárat működtetése; |
| --- | --- | --- |

(b)

A fenti (a) pont alkalmazásában egy repülőgéptípus változatait eltérő típusúnak kell tekinteni, ha a következő vonatkozásokban nem hasonlóak egymáshoz:

(1)

vészkijárat működtetése;

| (2) | a hordozható biztonsági berendezések elhelyezése és típusa; és |
| --- | --- |

(2)

a hordozható biztonsági berendezések elhelyezése és típusa; és

| (3) | a típusspecifikus vészhelyzeti eljárások. |
| --- | --- |

(3)

a típusspecifikus vészhelyzeti eljárások.

OPS 1.1035

Oktatási okmányok

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

| (1) | Vezessen nyilvántartást az OPS 1.1005, 1.1010. 1.1015, 1.1020 és 1.1025 pontokban előírt oktatásokról és ellenőrzésektől; és |
| --- | --- |

(1)

Vezessen nyilvántartást az OPS 1.1005, 1.1010. 1.1015, 1.1020 és 1.1025 pontokban előírt oktatásokról és ellenőrzésektől; és

| (2) | Tartson meg egy másolatot a biztonsági oktatás igazolásáról; és |
| --- | --- |

(2)

Tartson meg egy másolatot a biztonsági oktatás igazolásáról; és

| (3) | Tartsa naprakészen az oktatási okmányokat és az orvosi vizsgálatok vagy értékelések dokumentumait, amelyek oktatási okmányok esetében tartalmazzák a típusátképzés tanfolyam, a típuskülönbségek oktatása és az időszakos oktatás dátumát és tartalmát; és |
| --- | --- |

(3)

Tartsa naprakészen az oktatási okmányokat és az orvosi vizsgálatok vagy értékelések dokumentumait, amelyek oktatási okmányok esetében tartalmazzák a típusátképzés tanfolyam, a típuskülönbségek oktatása és az időszakos oktatás dátumát és tartalmát; és

| (4) | Kérés esetén tegye elérhetővé az összes alapképzés, típusátképzés, időszakos oktatás és az ellenőrzések okmányait az érintett légiutaskísérő számára. |
| --- | --- |

(4)

Kérés esetén tegye elérhetővé az összes alapképzés, típusátképzés, időszakos oktatás és az ellenőrzések okmányait az érintett légiutaskísérő számára.

Az OPS 1.1005 1. függeléke

Biztonsági alapképzés

Az OPS 1.1005 pontban említett biztonsági alapképzés által legalább tárgyalandó tárgyak a következők:

| (a) | Tűz és füst elleni védelem oktatása:






  1. | a légiutaskísérő-személyzet felelősségének kihangsúlyozása a tűzzel és füsttel kapcsolatos vészhelyzetek gyors kezelésében, külön kihangsúlyozva a tűz tényleges forrása azonosításának fontosságát; |
| --- | --- | --- |

(a)

Tűz és füst elleni védelem oktatása:

1.

a légiutaskísérő-személyzet felelősségének kihangsúlyozása a tűzzel és füsttel kapcsolatos vészhelyzetek gyors kezelésében, külön kihangsúlyozva a tűz tényleges forrása azonosításának fontosságát;

| 2. | a hajózószemélyzet azonnali tájékoztatásának fontossága, valamint a koordináció és a segítségnyújtás során szükséges speciális tevékenységek a tűz, vagy füst észlelésekor; |
| --- | --- |

2.

a hajózószemélyzet azonnali tájékoztatásának fontossága, valamint a koordináció és a segítségnyújtás során szükséges speciális tevékenységek a tűz, vagy füst észlelésekor;

| 3. | a potenciálisan tűzveszélyes helyek gyakori ellenőrzésének szükségessége, beleértve az illemhelyeket és a hozzájuk tartozó füstjelzőket; |
| --- | --- |

3.

a potenciálisan tűzveszélyes helyek gyakori ellenőrzésének szükségessége, beleértve az illemhelyeket és a hozzájuk tartozó füstjelzőket;

| 4. | a tűz és a megfelelő tűzoltóközeg-típusok osztályba sorolása, valamint eljárások az adott tűzesetek alkalmával, a tűzoltóközegek alkalmazásának technikái, a téves alkalmazás és a zárt térben történő használat következményei; és |
| --- | --- |

4.

a tűz és a megfelelő tűzoltóközeg-típusok osztályba sorolása, valamint eljárások az adott tűzesetek alkalmával, a tűzoltóközegek alkalmazásának technikái, a téves alkalmazás és a zárt térben történő használat következményei; és

| 5. | a repülőtér földi vészmentő szolgálatainak általános eljárásai. |
| --- | --- |

5.

a repülőtér földi vészmentő szolgálatainak általános eljárásai.

| (b) | Vízben történő mentés oktatása.
  A személyi úszó mentőfelszerelés tényleges felvétele és használata vízben. Egy mentőtutajjal vagy más hasonló felszereléssel ellátott repülőgépen először teljesített szolgálat előtt oktatást kell tartani ezen felszerelés használatáról, valamint használatát vízben ténylegesen gyakorolni kell. |
| --- | --- |

(b)

Vízben történő mentés oktatása.

A személyi úszó mentőfelszerelés tényleges felvétele és használata vízben. Egy mentőtutajjal vagy más hasonló felszereléssel ellátott repülőgépen először teljesített szolgálat előtt oktatást kell tartani ezen felszerelés használatáról, valamint használatát vízben ténylegesen gyakorolni kell.

| (c) | Életmentési/túlélési oktatás.
  Az életmentési/túlélési oktatásnak az üzemeltetés területéhez illőnek kell lennie (pl. sarkvidék, sivatag, őserdő vagy tenger). |
| --- | --- |

(c)

Életmentési/túlélési oktatás.

Az életmentési/túlélési oktatásnak az üzemeltetés területéhez illőnek kell lennie (pl. sarkvidék, sivatag, őserdő vagy tenger).

| (d) | Egészségügyi szempontok és elsősegélynyújtás:






  1. | az elsősegélynyújtásra és az elsősegélykészletek használatára vonatkozó utasítások; |
| --- | --- | --- |

(d)

Egészségügyi szempontok és elsősegélynyújtás:

1.

az elsősegélynyújtásra és az elsősegélykészletek használatára vonatkozó utasítások;

| 2. | az életmentés/túlélés oktatásával kapcsolatos elsősegélynyújtás, valamint a vonatkozó higiéniai követelmények; és |
| --- | --- |

2.

az életmentés/túlélés oktatásával kapcsolatos elsősegélynyújtás, valamint a vonatkozó higiéniai követelmények; és

| 3. | a repülés élettani hatásai, különös figyelemmel a hypoxiára. |
| --- | --- |

3.

a repülés élettani hatásai, különös figyelemmel a hypoxiára.

| (e) | Bánásmód az utasokkal:






  1. | útmutatás azon utasok felismerésére és irányítására, akik alkohol vagy kábítószerek hatása alatt állnak vagy az alá kerülnek vagy agresszívek; |
| --- | --- | --- |

(e)

Bánásmód az utasokkal:

1.

útmutatás azon utasok felismerésére és irányítására, akik alkohol vagy kábítószerek hatása alatt állnak vagy az alá kerülnek vagy agresszívek;

| 2. | az utasok motiválásának és a tömeg irányításának módszerei a repülőgép kiürítésének meggyorsítására; |
| --- | --- |

2.

az utasok motiválásának és a tömeg irányításának módszerei a repülőgép kiürítésének meggyorsítására;

| 3. | a poggyászok utastérben történő biztonságos elhelyezését szabályozó rendelkezések (beleértve a kiszolgálás eszközeinek elhelyezését), valamint hogy milyen veszélyeket idézhetnek elő az utastérben tartózkodó személyekre, hogy helytelen elhelyezés esetén akadályokká válhatnak, vagy sérülést okozhatnak a biztonsági berendezésekben, illetve a repülőgépkijáratokban; |
| --- | --- |

3.

a poggyászok utastérben történő biztonságos elhelyezését szabályozó rendelkezések (beleértve a kiszolgálás eszközeinek elhelyezését), valamint hogy milyen veszélyeket idézhetnek elő az utastérben tartózkodó személyekre, hogy helytelen elhelyezés esetén akadályokká válhatnak, vagy sérülést okozhatnak a biztonsági berendezésekben, illetve a repülőgépkijáratokban;

| 4. | az ülőhelyek helyes elosztásának fontossága a repülőgép tömege és egyensúlya szempontjából. Különös hangsúlyt kell fektetni a fogyatékkal élő utasok ültetésére és annak szükségességére, hogy a személyzet által nem felügyelt kijáratok közelébe testileg ép utasokat ültessenek; |
| --- | --- |

4.

az ülőhelyek helyes elosztásának fontossága a repülőgép tömege és egyensúlya szempontjából. Különös hangsúlyt kell fektetni a fogyatékkal élő utasok ültetésére és annak szükségességére, hogy a személyzet által nem felügyelt kijáratok közelébe testileg ép utasokat ültessenek;

| 5. | turbulenciák esetén elvégzendő feladatok, beleértve az utastér biztosítását; |
| --- | --- |

5.

turbulenciák esetén elvégzendő feladatok, beleértve az utastér biztosítását;

| 6. | élő állatok utastérben történő szállításakor foganatosítandó óvintézkedések; |
| --- | --- |

6.

élő állatok utastérben történő szállításakor foganatosítandó óvintézkedések;

| 7. | oktatás a veszélyes áruk szállításáról, beleértve az R. rész előírásait; |
| --- | --- |

7.

oktatás a veszélyes áruk szállításáról, beleértve az R. rész előírásait;

| 8. | biztonsági eljárások, beleértve az S. rész előírásait. |
| --- | --- |

8.

biztonsági eljárások, beleértve az S. rész előírásait.

| (f) | Kapcsolattartás.
  Az oktatás során hangsúlyt kell fektetni a légiutaskísérő-személyzet és a hajózószemélyzet közötti hatékony kapcsolattartásra, beleértve annak technikáját, a közös nyelvet és a terminológiát. |
| --- | --- |

(f)

Kapcsolattartás.

Az oktatás során hangsúlyt kell fektetni a légiutaskísérő-személyzet és a hajózószemélyzet közötti hatékony kapcsolattartásra, beleértve annak technikáját, a közös nyelvet és a terminológiát.

| (g) | Fegyelem és felelősség:






  1. | annak fontossága, hogy a légiutaskísérő-személyzet feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírtaknak megfelelően lássa el; |
| --- | --- | --- |

(g)

Fegyelem és felelősség:

1.

annak fontossága, hogy a légiutaskísérő-személyzet feladatait az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírtaknak megfelelően lássa el;

| 2. | folyamatos képesség és alkalmasság a légiutaskísérő-személyzet tagjaként való munkára, különös tekintettel a repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozásokra és a pihenési követelményekre; |
| --- | --- |

2.

folyamatos képesség és alkalmasság a légiutaskísérő-személyzet tagjaként való munkára, különös tekintettel a repülési és szolgálati időre vonatkozó korlátozásokra és a pihenési követelményekre;

| 3. | a légiutaskísérő-személyzetre vonatkozó légügyi előírások ismerete és a Polgári Légiközlekedési Hatóság szerepe; |
| --- | --- |

3.

a légiutaskísérő-személyzetre vonatkozó légügyi előírások ismerete és a Polgári Légiközlekedési Hatóság szerepe;

| 4. | a vonatkozó repülési terminológiának, a repülés elméletének, az utasok elosztásának, a meteorológiának és az üzemeltetési területeknek az általános ismerete; |
| --- | --- |

4.

a vonatkozó repülési terminológiának, a repülés elméletének, az utasok elosztásának, a meteorológiának és az üzemeltetési területeknek az általános ismerete;

| 5. | a légiutaskísérő-személyzet repülés előtti eligazítása, valamint a speciális szolgálati feladataikra vonatkozó szükséges biztonsági információ megadása; |
| --- | --- |

5.

a légiutaskísérő-személyzet repülés előtti eligazítása, valamint a speciális szolgálati feladataikra vonatkozó szükséges biztonsági információ megadása;

| 6. | a vonatkozó dokumentumoknak és kézikönyveknek az üzemben tartó által biztosított módosításokkal történő naprakészen tartásának fontossága; |
| --- | --- |

6.

a vonatkozó dokumentumoknak és kézikönyveknek az üzemben tartó által biztosított módosításokkal történő naprakészen tartásának fontossága;

| 7. | a vészelhagyásás és más vészhelyzeti eljárások légiutaskísérő-személyzet általi kezdeményezési joga és felelőssége esetei azonosításának fontossága; és |
| --- | --- |

7.

a vészelhagyásás és más vészhelyzeti eljárások légiutaskísérő-személyzet általi kezdeményezési joga és felelőssége esetei azonosításának fontossága; és

| 8. | a biztonsági kötelezettségek és felelősségek, valamint a vészhelyzetekre azonnal és hatékonyan történő reagálás fontossága. |
| --- | --- |

8.

a biztonsági kötelezettségek és felelősségek, valamint a vészhelyzetekre azonnal és hatékonyan történő reagálás fontossága.

| (h) | A személyzeti erőforrás gazdálkodás.






  (1) | Bevezető CRM tanfolyam:






  (i) | a légiutaskísérő-személyzet tagja, aki előzőleg nem végzett el egy alaptanfolyamot, végezzen el egy CRM alaptanfolyamot, mielőtt először légiutaskísérői szolgálatra kijelölik. A légiutaskísérő-személyzet azon tagjai, akik már légiutaskísérőként dolgoznak a kereskedelmi célú légiszállítás területén, és nem végeztek előzőleg alaptanfolyamot, a következő szükséges időszakos oktatás és ellenőrzés idején végezzenek el egy CRM alaptanfolyamot. |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

A személyzeti erőforrás gazdálkodás.

(1)

Bevezető CRM tanfolyam:

(i)

a légiutaskísérő-személyzet tagja, aki előzőleg nem végzett el egy alaptanfolyamot, végezzen el egy CRM alaptanfolyamot, mielőtt először légiutaskísérői szolgálatra kijelölik. A légiutaskísérő-személyzet azon tagjai, akik már légiutaskísérőként dolgoznak a kereskedelmi célú légiszállítás területén, és nem végeztek előzőleg alaptanfolyamot, a következő szükséges időszakos oktatás és ellenőrzés idején végezzenek el egy CRM alaptanfolyamot.

| (ii) | Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeit a (b), CRM alaptanfolyam oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják. |
| --- | --- |

(ii)

Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeit a (b), CRM alaptanfolyam oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják.

| (iii) | A CRM alaptanfolyamot legalább egy légiutas-kísérő CRM oktató tartsa. |
| --- | --- |

(iii)

A CRM alaptanfolyamot legalább egy légiutas-kísérő CRM oktató tartsa.

Az OPS 1.1010 1. függeléke

Típusátképzés és különbségek oktatása

| (a) | Általános:
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  1. | A típusátképzést és a különbségek oktatását megfelelően képzett személyzet tartsa; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Általános:

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

1.

A típusátképzést és a különbségek oktatását megfelelően képzett személyzet tartsa; és

| 2. | A típusátképzés és különbségek oktatása során ismertetni kell a repülőgépen található összes biztonsági és életmentő berendezés elhelyezését, eltávolítását és használatát, valamint az üzemeltetett repülőgéptípus, változat és konfiguráció vonatkozásában minden normál és vészhelyzeti eljárást. |
| --- | --- |

2.

A típusátképzés és különbségek oktatása során ismertetni kell a repülőgépen található összes biztonsági és életmentő berendezés elhelyezését, eltávolítását és használatát, valamint az üzemeltetett repülőgéptípus, változat és konfiguráció vonatkozásában minden normál és vészhelyzeti eljárást.

| (b) | Tűz és füst elleni védelem oktatása:
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  1. | A légiutaskísérő-személyzet minden tagja részesüljön tényleges és gyakorlati oktatásban valamennyi, a repülőgépen szállítottakat képviselő tűzoltóberendezésről, ideértve a védőruházatot is. Ennek az oktatásnak tartalmaznia kell a következőket:






  (i) | egy repülőgép belsejében fellépő tűzre jellemző tűz eloltását, kivéve a Halon tűzoltóközegek használatát, amelyek helyett alternatív tűzoltóközeg használható; és |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Tűz és füst elleni védelem oktatása:

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

1.

A légiutaskísérő-személyzet minden tagja részesüljön tényleges és gyakorlati oktatásban valamennyi, a repülőgépen szállítottakat képviselő tűzoltóberendezésről, ideértve a védőruházatot is. Ennek az oktatásnak tartalmaznia kell a következőket:

(i)

egy repülőgép belsejében fellépő tűzre jellemző tűz eloltását, kivéve a Halon tűzoltóközegek használatát, amelyek helyett alternatív tűzoltóközeg használható; és

| (ii) | a légzésvédelmi készülékek felvételét és használatát zárt térben, szimuláltan füsttel telített környezetben. |
| --- | --- |

(ii)

a légzésvédelmi készülékek felvételét és használatát zárt térben, szimuláltan füsttel telített környezetben.

| (c) | Az ajtók és kijáratok működtetése:
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  1. | a légiutaskísérő-személyzet minden tagja működtesse és ténylegesen kinyissa egy repülőgép vagy a megfelelő oktatóeszköz valamennyi, utasok kiszállítására szolgáló normál és vészkijáratát; és |
| --- | --- | --- |

(c)

Az ajtók és kijáratok működtetése:

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

1.

a légiutaskísérő-személyzet minden tagja működtesse és ténylegesen kinyissa egy repülőgép vagy a megfelelő oktatóeszköz valamennyi, utasok kiszállítására szolgáló normál és vészkijáratát; és

| 2. | bemutassák az összes többi kijárat, mint a pilótafülke ablakainak működtetését. |
| --- | --- |

2.

bemutassák az összes többi kijárat, mint a pilótafülke ablakainak működtetését.

| (d) | A vészcsúszda működtetésének oktatása:
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  1. | minden egyes légiutaskísérő ereszkedjen le egy vészcsúszdán a repülőgép főfedélzetének küszöbmagasságával megegyező magasságból; |
| --- | --- | --- |

(d)

A vészcsúszda működtetésének oktatása:

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

1.

minden egyes légiutaskísérő ereszkedjen le egy vészcsúszdán a repülőgép főfedélzetének küszöbmagasságával megegyező magasságból;

| 2. | a csúszda egy repülőgéphez, vagy megfelelő oktatási berendezéshez legyen rögzítve; és |
| --- | --- |

2.

a csúszda egy repülőgéphez, vagy megfelelő oktatási berendezéshez legyen rögzítve; és

| 3. | a légiutaskísérőnek ismét le kell ereszkednie egy vészcsúszdán, ha egy olyan repülőgéptípusra kap képzést, melynek főfedélzeti küszöbmagassága jelentősen eltér a korábban használttól. |
| --- | --- |

3.

a légiutaskísérőnek ismét le kell ereszkednie egy vészcsúszdán, ha egy olyan repülőgéptípusra kap képzést, melynek főfedélzeti küszöbmagassága jelentősen eltér a korábban használttól.

| (e) | Vészkiürítési (vészelhagyás) eljárások és egyéb vészhelyzetek:
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  1. | a vészkiürítés oktatása tartalmazza a tervezett és nem tervezett vészkiürítések ismertetését szárazföldön és vízen. Ezen oktatás tartalmazza annak ismertetését is, amikor a kijáratok nem használhatók, vagy a vészkiürítésre szolgáló berendezés üzemképtelen; és |
| --- | --- | --- |

(e)

Vészkiürítési (vészelhagyás) eljárások és egyéb vészhelyzetek:

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

1.

a vészkiürítés oktatása tartalmazza a tervezett és nem tervezett vészkiürítések ismertetését szárazföldön és vízen. Ezen oktatás tartalmazza annak ismertetését is, amikor a kijáratok nem használhatók, vagy a vészkiürítésre szolgáló berendezés üzemképtelen; és

| 2. | minden egyes légiutaskísérő kapjon oktatást a következő helyzetek kezeléséről:






  (i) | repülés közbeni tűzeset, külön kihangsúlyozva a tűz tényleges forrása azonosításának fontosságát; |
| --- | --- | --- |

2.

minden egyes légiutaskísérő kapjon oktatást a következő helyzetek kezeléséről:

(i)

repülés közbeni tűzeset, külön kihangsúlyozva a tűz tényleges forrása azonosításának fontosságát;

| (ii) | erős turbulencia; |
| --- | --- |

(ii)

erős turbulencia;

| (iii) | hirtelen nyomáscsökkenés, beleértve a hordozható oxigénkészülékek felvételét a légiutaskísérő-személyzet valamennyi tagja részéről; és |
| --- | --- |

(iii)

hirtelen nyomáscsökkenés, beleértve a hordozható oxigénkészülékek felvételét a légiutaskísérő-személyzet valamennyi tagja részéről; és

| (iv) | egyéb repülés közben fellépő vészhelyzetek. |
| --- | --- |

(iv)

egyéb repülés közben fellépő vészhelyzetek.

| (f) | A tömeg irányítása.
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az oktatás tartalmazza a tömeg irányításának gyakorlati szempontjait a repülőgéptípusra vonatkozó különböző vészhelyzetekben. |
| --- | --- |

(f)

A tömeg irányítása.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az oktatás tartalmazza a tömeg irányításának gyakorlati szempontjait a repülőgéptípusra vonatkozó különböző vészhelyzetekben.

| (g) | A pilóta munkaképtelensége.
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a minimális hajózószemélyzeti létszám kettőnél nem több, minden egyes légiutaskísérő kapjon oktatást a hajózószemélyzet valamely tagjának munkaképtelensége esetére vonatkozó eljárásról és működtesse az ülések és hevederek mechanizmusait. A hajózószemélyzet tagjai oxigénellátó rendszereinek használatáról és a hajózószemélyzet tagjai ellenőrzőlistáinak használatáról tartott oktatás, ahol ezt az üzemben tartó SOP-jai megkövetelik, gyakorlati bemutatóval történjék. |
| --- | --- |

(g)

A pilóta munkaképtelensége.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a minimális hajózószemélyzeti létszám kettőnél nem több, minden egyes légiutaskísérő kapjon oktatást a hajózószemélyzet valamely tagjának munkaképtelensége esetére vonatkozó eljárásról és működtesse az ülések és hevederek mechanizmusait. A hajózószemélyzet tagjai oxigénellátó rendszereinek használatáról és a hajózószemélyzet tagjai ellenőrzőlistáinak használatáról tartott oktatás, ahol ezt az üzemben tartó SOP-jai megkövetelik, gyakorlati bemutatóval történjék.

| (h) | Biztonsági berendezések.
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutaskísérő vegyen részt reális oktatásban és bemutatón a biztonsági berendezések elhelyezéséről és használatáról, beleértve a következőket:






  1. | csúszdák, és ahol nem önhordó csúszdákat alkalmaznak, az összes kapcsolódó kötél használata; |
| --- | --- | --- |

(h)

Biztonsági berendezések.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes légiutaskísérő vegyen részt reális oktatásban és bemutatón a biztonsági berendezések elhelyezéséről és használatáról, beleértve a következőket:

1.

csúszdák, és ahol nem önhordó csúszdákat alkalmaznak, az összes kapcsolódó kötél használata;

| 2. | mentőtutajok és csúszda-mentőtutajok, beleértve a tutajokhoz erősített és/vagy a tutajon található felszereléseket; |
| --- | --- |

2.

mentőtutajok és csúszda-mentőtutajok, beleértve a tutajokhoz erősített és/vagy a tutajon található felszereléseket;

| 3. | mentőmellények, gyermek-mentőmellények és úszó gyermek-mentőtutajok; |
| --- | --- |

3.

mentőmellények, gyermek-mentőmellények és úszó gyermek-mentőtutajok;

| 4. | lenyíló oxigénrendszer; |
| --- | --- |

4.

lenyíló oxigénrendszer;

| 5. | elsősegély-oxigén; |
| --- | --- |

5.

elsősegély-oxigén;

| 6. | tűzoltókészülékek; |
| --- | --- |

6.

tűzoltókészülékek;

| 7. | tűzoltó balta és feszítővas; |
| --- | --- |

7.

tűzoltó balta és feszítővas;

| 8. | vészvilágítás, beleértve a kézilámpákat; |
| --- | --- |

8.

vészvilágítás, beleértve a kézilámpákat;

| 9. | kommunikációs berendezések, beleértve a hangosbeszélőket; |
| --- | --- |

9.

kommunikációs berendezések, beleértve a hangosbeszélőket;

| 10. | életmentő csomagok, beleértve ezek tartalmát; |
| --- | --- |

10.

életmentő csomagok, beleértve ezek tartalmát;

| 11. | pirotechnikai felszerelés (tényleges vagy bemutató eszközök); |
| --- | --- |

11.

pirotechnikai felszerelés (tényleges vagy bemutató eszközök);

| 12. | elsősegély-nyújtó készletek, ezek tartalma és a vészhelyzeti mentőfelszerelés; és |
| --- | --- |

12.

elsősegély-nyújtó készletek, ezek tartalma és a vészhelyzeti mentőfelszerelés; és

| 13. | egyéb utastérbiztonsági berendezések vagy rendszerek, ahol vannak. |
| --- | --- |

13.

egyéb utastérbiztonsági berendezések vagy rendszerek, ahol vannak.

| (i) | Utasok eligazítása/biztonsági bemutatók.
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az oktatás tartalmazza az utasok felkészítésének módját a normál és vészhelyzetekre az OPS 1.285 szerint. |
| --- | --- |

(i)

Utasok eligazítása/biztonsági bemutatók.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az oktatás tartalmazza az utasok felkészítésének módját a normál és vészhelyzetekre az OPS 1.285 szerint.

| (j) | Személyzeti erőforrás gazdálkodás.
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A légiutaskísérő-személyzet minden tagja végezzen el egy üzemben tartói CRM tanfolyamot, amely kiterjed az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeire a (c) oszlop által megkövetelt szinten, mielőtt ezt követően a repülőgéptípus-specifikus és/vagy időszakos CRM oktatáson venne részt. |
| --- | --- | --- |

(j)

Személyzeti erőforrás gazdálkodás.

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A légiutaskísérő-személyzet minden tagja végezzen el egy üzemben tartói CRM tanfolyamot, amely kiterjed az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeire a (c) oszlop által megkövetelt szinten, mielőtt ezt követően a repülőgéptípus-specifikus és/vagy időszakos CRM oktatáson venne részt.

| (2) | Ha a légiutaskísérő-személyzet egy tagja egy másik repülőgéptípusra típusátképzési tanfolyamon vesz részt, az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeit a (d), repülőgép-specifikus CRM oszlopa által megkövetelt szinten tárgyalják. |
| --- | --- |

(2)

Ha a légiutaskísérő-személyzet egy tagja egy másik repülőgéptípusra típusátképzési tanfolyamon vesz részt, az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeit a (d), repülőgép-specifikus CRM oszlopa által megkövetelt szinten tárgyalják.

| (3) | A üzemben tartói CRM oktatást és a repülőgéptípus-specifikus CRM oktatást legalább egy légiutas-kísérő CRM oktató tartsa. |
| --- | --- |

(3)

A üzemben tartói CRM oktatást és a repülőgéptípus-specifikus CRM oktatást legalább egy légiutas-kísérő CRM oktató tartsa.

Az OPS 1.1015 1. függeléke

Időszakos oktatás

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatást megfelelően képesített személyek végezzék. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időszakos oktatást megfelelően képesített személyek végezzék.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden 12 naptári hónapban a gyakorlati oktatás programja tartalmazza a következőket:






  1. | vészhelyzeti eljárások, beleértve a pilóta munkaképtelenségét; |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden 12 naptári hónapban a gyakorlati oktatás programja tartalmazza a következőket:

1.

vészhelyzeti eljárások, beleértve a pilóta munkaképtelenségét;

| 2. | kiürítési eljárások, beleértve a tömeg irányításának technikáit; |
| --- | --- |

2.

kiürítési eljárások, beleértve a tömeg irányításának technikáit;

| 3. | gyakorlatok minden egyes légiutaskísérő által az utasok kiszállítására szolgáló normál és vészkijáratok kinyitására; |
| --- | --- |

3.

gyakorlatok minden egyes légiutaskísérő által az utasok kiszállítására szolgáló normál és vészkijáratok kinyitására;

| 4. | a vészmentő berendezések elhelyezése és kezelése, beleértve az oxigénellátó rendszereket, valamint minden egyes légiutaskísérő által a mentőmellények, hordozható oxigén- és légzőkészülék (PBE) felvételét; |
| --- | --- |

4.

a vészmentő berendezések elhelyezése és kezelése, beleértve az oxigénellátó rendszereket, valamint minden egyes légiutaskísérő által a mentőmellények, hordozható oxigén- és légzőkészülék (PBE) felvételét;

| 5. | elsősegélynyújtás és az elsősegélynyújtó-készletek tartalma; |
| --- | --- |

5.

elsősegélynyújtás és az elsősegélynyújtó-készletek tartalma;

| 6. | tárgyak elhelyezése az utastérben; |
| --- | --- |

6.

tárgyak elhelyezése az utastérben;

| 7. | a veszélyes árukra vonatkozó eljárások az R. részben előírtak szerint; |
| --- | --- |

7.

a veszélyes árukra vonatkozó eljárások az R. részben előírtak szerint;

| 8. | események és balesetek áttekintése; és |
| --- | --- |

8.

események és balesetek áttekintése; és

| 9. | személyzetgazdálkodás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a CRM oktatás megfeleljen a következőknek:






  (i) | Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeit az (e), éves időszakos CRM oktatás oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják egy hároméves cikluson belül. |
| --- | --- | --- |

9.

személyzetgazdálkodás. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a CRM oktatás megfeleljen a következőknek:

(i)

Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke 1. táblázata (a) oszlopának oktatási elemeit az (e), éves időszakos CRM oktatás oszlop által megkövetelt szinten tárgyalják egy hároméves cikluson belül.

| (ii) | Ezen tanmenet meghatározását és alkalmazását egy légiutaskísérő CRM oktató irányítsa. |
| --- | --- |

(ii)

Ezen tanmenet meghatározását és alkalmazását egy légiutaskísérő CRM oktató irányítsa.

| (iii) | Ha a CRM oktatást önálló modulokban tartják, legalább egy légiutaskísérő CRM oktató tartsa. |
| --- | --- |

(iii)

Ha a CRM oktatást önálló modulokban tartják, legalább egy légiutaskísérő CRM oktató tartsa.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy legalább 3 évenként az időszakos oktatás tartalmazza a következőket is:






  1. | az utasok kiszállítására szolgáló minden normál és vészkijárat működtetése és tényleges kinyitása a repülőgépen vagy a megfelelő oktatóeszközön; |
| --- | --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy legalább 3 évenként az időszakos oktatás tartalmazza a következőket is:

1.

az utasok kiszállítására szolgáló minden normál és vészkijárat működtetése és tényleges kinyitása a repülőgépen vagy a megfelelő oktatóeszközön;

| 2. | az összes többi kijárat működésének bemutatása; |
| --- | --- |

2.

az összes többi kijárat működésének bemutatása;

| 3. | tényleges és gyakorlati oktatás az összes, a repülőgépen szállítottal azonos tűzoltóberendezés használatáról, beleértve a védőruházatot is.
  Ez az oktatás terjedjen ki az alábbiakra:






  (i) | egy, a repülőgép belső terében keletkezett tűz oltására jellemző tűzoltás, kivéve a Halon tűzoltóközegek használatát, amelyek helyett alkalmazható alternatív tűzoltóközeg; és |
| --- | --- | --- |

3.

tényleges és gyakorlati oktatás az összes, a repülőgépen szállítottal azonos tűzoltóberendezés használatáról, beleértve a védőruházatot is.

Ez az oktatás terjedjen ki az alábbiakra:

(i)

egy, a repülőgép belső terében keletkezett tűz oltására jellemző tűzoltás, kivéve a Halon tűzoltóközegek használatát, amelyek helyett alkalmazható alternatív tűzoltóközeg; és

| (ii) | az egyéni légzőkészülék felvétele és használata minden egyes légiutaskísérő által zárt térben, szimuláltan füsttel telített környezetben. |
| --- | --- |

(ii)

az egyéni légzőkészülék felvétele és használata minden egyes légiutaskísérő által zárt térben, szimuláltan füsttel telített környezetben.

| 4. | pirotechnikai eszközök alkalmazása (tényleges vagy bemutató eszközökkel); és |
| --- | --- |

4.

pirotechnikai eszközök alkalmazása (tényleges vagy bemutató eszközökkel); és

| 5. | mentőtutaj vagy csúszda-mentőtutaj használatának bemutatása, amennyiben van a repülőgépen. |
| --- | --- |

5.

mentőtutaj vagy csúszda-mentőtutaj használatának bemutatása, amennyiben van a repülőgépen.

| 6. | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a minimális hajózószemélyzeti létszám kettőnél nem több, minden egyes légiutaskísérő kapjon oktatást a hajózószemélyzet valamely tagjának munkaképtelensége esetére vonatkozó eljárásról és működtesse az ülések és hevederek mechanizmusait. A hajózószemélyzet tagjai oxigénellátó rendszereinek használatáról és a hajózószemélyzet tagjai ellenőrzőlistáinak használatáról tartott oktatás, ahol ezt az üzemben tartó SOP-jai megkövetelik, gyakorlati bemutatóval történjék |
| --- | --- |

6.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy abban az esetben, ha a minimális hajózószemélyzeti létszám kettőnél nem több, minden egyes légiutaskísérő kapjon oktatást a hajózószemélyzet valamely tagjának munkaképtelensége esetére vonatkozó eljárásról és működtesse az ülések és hevederek mechanizmusait. A hajózószemélyzet tagjai oxigénellátó rendszereinek használatáról és a hajózószemélyzet tagjai ellenőrzőlistáinak használatáról tartott oktatás, ahol ezt az üzemben tartó SOP-jai megkövetelik, gyakorlati bemutatóval történjék

| (d) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1 III. mellékletének valamennyi vonatkozó követelményét érintse a légiutaskísérő-személyzet tagjainak oktatása. |
| --- | --- |

(d)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az OPS 1 III. mellékletének valamennyi vonatkozó követelményét érintse a légiutaskísérő-személyzet tagjainak oktatása.

Az OPS 1.1020 1. függeléke

Felfrissítő oktatás

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felfrissítő oktatást megfelelően képesített személyek végezzék, valamint minden egyes légiutaskísérő esetében tartalmazza legalább a következőket:

| (1) | vészhelyzeti eljárások, beleértve a pilóta munkaképtelenségét; |
| --- | --- |

(1)

vészhelyzeti eljárások, beleértve a pilóta munkaképtelenségét;

| (2) | kiürítési eljárások, beleértve a tömeg irányításának technikáit; |
| --- | --- |

(2)

kiürítési eljárások, beleértve a tömeg irányításának technikáit;

| (3) | az utasok vészkiszállítására szolgáló minden normál és vészkijárat működtetése és tényleges kinyitása repülőgépen vagy a megfelelő oktatóeszközön; |
| --- | --- |

(3)

az utasok vészkiszállítására szolgáló minden normál és vészkijárat működtetése és tényleges kinyitása repülőgépen vagy a megfelelő oktatóeszközön;

| (4) | az összes többi kijárat – beleértve a pilótafülke-ablakokat – működésének bemutatása; és |
| --- | --- |

(4)

az összes többi kijárat – beleértve a pilótafülke-ablakokat – működésének bemutatása; és

| (5) | a vészmentő berendezések elhelyezése és kezelése, beleértve az oxigénellátó rendszereket, és a mentőmellények, hordozható oxigén- és légzőkészülékek felvételét. |
| --- | --- |

(5)

a vészmentő berendezések elhelyezése és kezelése, beleértve az oxigénellátó rendszereket, és a mentőmellények, hordozható oxigén- és légzőkészülékek felvételét.

Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke

Oktatás

| 1. | A CRM oktatás tanmenetét a CRM módszertannal és terminológiával együtt az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza. |
| --- | --- |

1.

A CRM oktatás tanmenetét a CRM módszertannal és terminológiával együtt az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza.

| 2. | Az 1. táblázat adja meg, hogy a CRM mely elemeit kell az egyes oktatástípusokban tárgyalni.
  1. táblázat: CDR oktatás:










  Oktatási elemek | CRM alaptanfolyam | Üzemeltetői CRM oktatás | Repülőgéptípus- specifikus CRM oktatás | Éves időszakos CRM oktatás | Légiutas-kísérő vezetői tanfolyam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) |
| Általános elvek |
| Emberi tényezők a repülésben | Részletesen | Nem szükséges | Nem szükséges | Áttekintés | |
| Általános oktatás a CRM elveiről és céljairól | | | Nem szükséges | | |
| Emberi teljesítmény és korlátok | | | | | |
| A légiutas-kísérő személyzet egyes tagja szempontjából |
| Ismeretek a személyiségről, emberi hibák és megbízhatóság, attitűdök és viselkedés, önértékelés | | | | | |
| Stressz és a stressz kezelése | | | | | |
| Fáradtság és élénkség | Részletesen
  Nem szükséges | Nem szükséges | Áttekintés | (3 éves ciklusban) | Nem szükséges |
| Magabiztosság |
| Helyzetfelismerés, információ-szerzés és -feldolgozás | | | | | |
| A repülőgép teljes személyzetének szempontjából |
| Hibamegelőzés és -feltárás | | | | | |
| Közös helyzetfelismerés, információ-szerzés és -feldolgozás | | | | Áttekintés | |
| Terhelésvezérlés | | | | (3 éves ciklusban) | |
| Hatékony kommunikáció és koordináció a személyzet összes tagja között beleértve a hajózószemélyzetet és a légiutas-kísérő személyzet tapasztalatlan tagjait, kulturális különbségek | Nem szükséges | Részletesen | A típus(ok)ra vonatkoztatva | | Ismétlés (a légiutas-kísérő személyzet vezetői feladatokhoz vonatkoztatva) |
| Vezetés, együttműködés, szinergia, döntéshozatal, delegálás | | | | | |
| Egyéni és csoportfelelősségek, döntéshozatal és cselekvés | | | | | |
| Az utasok emberi tényezőinek felismerése és kezelése: a tömeg irányítása, stressz az utasokban, konfliktus-kezelés, egészségügyi tényezők | | | | | |
| A repülőgéptípusok sajátosságai (keskeny/széles törzs, egy/több fedélzet), hajózószemélyzet és légiutaskísérő-személyzet utasok összetétele és létszáma | | Nem szükséges | Részletesen | | |
| Az üzemben tartó és a szervezet szempontjából |
| A cég biztonsági kultúrája, SOP-k, szervezeti tényezők, az üzemeltetés típusához kötődő tényezők | | | | | |
| Hatékony kommunikáció és koordináció a többi üzemeltető személyzettel és a földi szolgálatokkal | Nem szükséges | Részletesen | A típus(ok)ra vonatkoztatva | Áttekintés (3 éves ciklusban) | |
| Részvétel az utastér biztonsági esemény és baleset jelentésben | | | | | |
| Esettanulmányok (lásd a megjegyzést) | | Szükséges | | Szükséges | |
| Megjegyzés: | A (d) oszlopban, ha nem állnak rendelkezésre a releváns repülőgéptípusra specifikus esettanulmányok, akkor az üzemben tartás méretére és terjedelmére nézve releváns esettanulmányokat kell figyelembe venni. |

2.

Az 1. táblázat adja meg, hogy a CRM mely elemeit kell az egyes oktatástípusokban tárgyalni.

1. táblázat: CDR oktatás:

Oktatási elemek

CRM alaptanfolyam

Üzemeltetői CRM oktatás

Repülőgéptípus- specifikus CRM oktatás

Éves időszakos CRM oktatás

Légiutas-kísérő vezetői tanfolyam

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

Általános elvek

Emberi tényezők a repülésben

Részletesen

Nem szükséges

Nem szükséges

Áttekintés

Általános oktatás a CRM elveiről és céljairól

Nem szükséges

Emberi teljesítmény és korlátok

A légiutas-kísérő személyzet egyes tagja szempontjából

Ismeretek a személyiségről, emberi hibák és megbízhatóság, attitűdök és viselkedés, önértékelés

Stressz és a stressz kezelése

Fáradtság és élénkség

Részletesen

Nem szükséges

Nem szükséges

Áttekintés

(3 éves ciklusban)

Nem szükséges

Magabiztosság

Helyzetfelismerés, információ-szerzés és -feldolgozás

A repülőgép teljes személyzetének szempontjából

Hibamegelőzés és -feltárás

Közös helyzetfelismerés, információ-szerzés és -feldolgozás

Áttekintés

Terhelésvezérlés

(3 éves ciklusban)

Hatékony kommunikáció és koordináció a személyzet összes tagja között beleértve a hajózószemélyzetet és a légiutas-kísérő személyzet tapasztalatlan tagjait, kulturális különbségek

Nem szükséges

Részletesen

A típus(ok)ra vonatkoztatva

Ismétlés (a légiutas-kísérő személyzet vezetői feladatokhoz vonatkoztatva)

Vezetés, együttműködés, szinergia, döntéshozatal, delegálás

Egyéni és csoportfelelősségek, döntéshozatal és cselekvés

Az utasok emberi tényezőinek felismerése és kezelése: a tömeg irányítása, stressz az utasokban, konfliktus-kezelés, egészségügyi tényezők

A repülőgéptípusok sajátosságai (keskeny/széles törzs, egy/több fedélzet), hajózószemélyzet és légiutaskísérő-személyzet utasok összetétele és létszáma

Nem szükséges

Részletesen

Az üzemben tartó és a szervezet szempontjából

A cég biztonsági kultúrája, SOP-k, szervezeti tényezők, az üzemeltetés típusához kötődő tényezők

Hatékony kommunikáció és koordináció a többi üzemeltető személyzettel és a földi szolgálatokkal

Nem szükséges

Részletesen

A típus(ok)ra vonatkoztatva

Áttekintés (3 éves ciklusban)

Részvétel az utastér biztonsági esemény és baleset jelentésben

Esettanulmányok (lásd a megjegyzést)

Szükséges

Szükséges

Megjegyzés:

A (d) oszlopban, ha nem állnak rendelkezésre a releváns repülőgéptípusra specifikus esettanulmányok, akkor az üzemben tartás méretére és terjedelmére nézve releváns esettanulmányokat kell figyelembe venni.

P. RÉSZ

KÉZIKÖNYVEK, NAPLÓK ÉS FELJEGYZÉSEK

OPS 1.1040

Az Üzemben Tartási Kézikönyvekre vonatkozó általános szabályok

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv minden utasítást és információt tartalmaz, amely az üzemben tartó személyzetnek szükséges feladatainak ellátásához. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv minden utasítást és információt tartalmaz, amely az üzemben tartó személyzetnek szükséges feladatainak ellátásához.

| (b) | A üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv, összes módosításával és javításával, nem mond ellent a légijármű üzemben tartási engedély (AOC) feltételeinek vagy bármely más rendeletnek és elfogadható a Hatóság számára, illetve ahol szükséges, azt a Hatóság jóváhagyta. |
| --- | --- |

(b)

A üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv, összes módosításával és javításával, nem mond ellent a légijármű üzemben tartási engedély (AOC) feltételeinek vagy bármely más rendeletnek és elfogadható a Hatóság számára, illetve ahol szükséges, azt a Hatóság jóváhagyta.

| (c) | Ha a Hatóság nem másként hagyta jóvá vagy nemzeti törvény nem írja elő másként, az üzemben tartó angol nyelven készítse el az Üzemben Tartási Kézikönyvet. Az üzemben tartó emellett lefordíthatja vagy használhatja a kézikönyvet vagy részeit más nyelven. |
| --- | --- |

(c)

Ha a Hatóság nem másként hagyta jóvá vagy nemzeti törvény nem írja elő másként, az üzemben tartó angol nyelven készítse el az Üzemben Tartási Kézikönyvet. Az üzemben tartó emellett lefordíthatja vagy használhatja a kézikönyvet vagy részeit más nyelven.

| (d) | Ha az üzemben tartó számára szükségessé válik az Üzemben Tartási Kézikönyveket vagy annak főbb részeit/köteteit újra elkészíteni, be kell tartania a fenti (c) albekezdést. |
| --- | --- |

(d)

Ha az üzemben tartó számára szükségessé válik az Üzemben Tartási Kézikönyveket vagy annak főbb részeit/köteteit újra elkészíteni, be kell tartania a fenti (c) albekezdést.

| (e) | Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvet külön kötetekben is kiadhatja. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvet külön kötetekben is kiadhatja.

| (f) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemben tartó személyzet könnyen hozzáférjen az Üzemben Tartási Kézikönyv minden olyan részének egy példányához, amely feladatai ellátása szempontjából rájuk vonatkozik. Ezenkívül az üzemben tartó lássa el a személyzet tagjait az Üzemben Tartási Kézikönyv A. és B. részének vagy azok személyes oktatásuk szempontjából releváns fejezeteinek egy saját példányával. |
| --- | --- |

(f)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemben tartó személyzet könnyen hozzáférjen az Üzemben Tartási Kézikönyv minden olyan részének egy példányához, amely feladatai ellátása szempontjából rájuk vonatkozik. Ezenkívül az üzemben tartó lássa el a személyzet tagjait az Üzemben Tartási Kézikönyv A. és B. részének vagy azok személyes oktatásuk szempontjából releváns fejezeteinek egy saját példányával.

| (g) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvet módosítják és kijavítják, hogy a benne foglalt utasításokat és információt naprakészen tartsák. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes üzemben tartó személyzet figyelmét felhívják a feladataik szempontjából vonatkozó ilyen változásokra. |
| --- | --- |

(g)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvet módosítják és kijavítják, hogy a benne foglalt utasításokat és információt naprakészen tartsák. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes üzemben tartó személyzet figyelmét felhívják a feladataik szempontjából vonatkozó ilyen változásokra.

| (h) | Az Üzemben Tartási Kézikönyv vagy egyes részei minden birtokosa tartsa azt naprakészen az üzemben tartó által biztosított módosításokkal vagy javításokkal. |
| --- | --- |

(h)

Az Üzemben Tartási Kézikönyv vagy egyes részei minden birtokosa tartsa azt naprakészen az üzemben tartó által biztosított módosításokkal vagy javításokkal.

| (i) | Az üzemben tartó adja át a Hatóságnak a szándékolt módosításokat és javításokat hatályba lépésük előtt. Ha a módosítás az Üzemben Tartási Kézikönyv valamely olyan részét érinti, amelyet az OPS szerint jóvá kell hagyni, ezt a jóváhagyást a módosítás hatályba lépése előtt be kell szerezni. Ha biztonsági szempontból azonnali módosítások vagy javítások szükségesek, azokat azonnal ki lehet adni és alkalmazni lehet. ha megkérték valamennyi szükséges jóváhagyást. |
| --- | --- |

(i)

Az üzemben tartó adja át a Hatóságnak a szándékolt módosításokat és javításokat hatályba lépésük előtt. Ha a módosítás az Üzemben Tartási Kézikönyv valamely olyan részét érinti, amelyet az OPS szerint jóvá kell hagyni, ezt a jóváhagyást a módosítás hatályba lépése előtt be kell szerezni. Ha biztonsági szempontból azonnali módosítások vagy javítások szükségesek, azokat azonnal ki lehet adni és alkalmazni lehet. ha megkérték valamennyi szükséges jóváhagyást.

| (j) | Az üzemben tartó vezesse át a Hatóság által megkövetelt valamennyi módosítást és javítást. |
| --- | --- |

(j)

Az üzemben tartó vezesse át a Hatóság által megkövetelt valamennyi módosítást és javítást.

| (k) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv korrektül tükrözi a jóváhagyott dokumentumokból és ezen jóváhagyott dokumentáció valamennyi módosításából vett információt és hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvben nincs olyan információ, amely ellentmondana bármely jóváhagyott dokumentációnak. Ez a követelmény azonban nem gátolja meg az üzemben tartót abban, hogy konzervatívabb adatokat és eljárásokat alkalmazzon. |
| --- | --- |

(k)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv korrektül tükrözi a jóváhagyott dokumentumokból és ezen jóváhagyott dokumentáció valamennyi módosításából vett információt és hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvben nincs olyan információ, amely ellentmondana bármely jóváhagyott dokumentációnak. Ez a követelmény azonban nem gátolja meg az üzemben tartót abban, hogy konzervatívabb adatokat és eljárásokat alkalmazzon.

| (l) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmát olyan formában jelenítse meg, amely nehézség nélkül használható. Az Üzemben Tartási Kézikönyv kialakítása vegye figyelembe az emberi tényező elveit. |
| --- | --- |

(l)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmát olyan formában jelenítse meg, amely nehézség nélkül használható. Az Üzemben Tartási Kézikönyv kialakítása vegye figyelembe az emberi tényező elveit.

| (m) | A Hatóság engedélyezheti, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv vagy részei a papírra nyomtatott megjelenítéstől eltérő módon is megjeleníthetők legyenek. Ilyen esetben biztosítani kell a hozzáférhetőség, a használhatóság és a megbízhatóság elfogadható színvonalát. |
| --- | --- |

(m)

A Hatóság engedélyezheti, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv vagy részei a papírra nyomtatott megjelenítéstől eltérő módon is megjeleníthetők legyenek. Ilyen esetben biztosítani kell a hozzáférhetőség, a használhatóság és a megbízhatóság elfogadható színvonalát.

| (n) | Az Üzemben Tartási Kézikönyv rövidített formában történő alkalmazása nem mentesíti az üzemben tartót az OPS 1.130 előírásai alól. |
| --- | --- |

(n)

Az Üzemben Tartási Kézikönyv rövidített formában történő alkalmazása nem mentesíti az üzemben tartót az OPS 1.130 előírásai alól.

OPS 1.1045

Üzemben Tartási Kézikönyv – Szerkezet és tartalom

(Lásd az OPS 1.1045 1. függelékét)

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv szerkezete a következő legyen:






  — | A. rész: Általános/alapok
  Ez a rész tartalmazza az összes nem típushoz kötődő üzemeltetési irányelvet, utasítást és eljárást, amelyek szükségesek a biztonságos üzemeltetéshez. |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv szerkezete a következő legyen:

—

A. rész: Általános/alapok

Ez a rész tartalmazza az összes nem típushoz kötődő üzemeltetési irányelvet, utasítást és eljárást, amelyek szükségesek a biztonságos üzemeltetéshez.

| — | B. rész: Repülőgép üzemeltetési témakörök
  Ez a rész tartalmazza az összes típushoz kötődő utasítást és eljárást, amelyek szükségesek a biztonságos üzemeltetéshez. Ebben figyelembe kell venni az üzemben tartó által alkalmazott repülőgéptípusok, változatok, illetve az egyes repülőgépek közötti eltéréseket. |
| --- | --- |

—

B. rész: Repülőgép üzemeltetési témakörök

Ez a rész tartalmazza az összes típushoz kötődő utasítást és eljárást, amelyek szükségesek a biztonságos üzemeltetéshez. Ebben figyelembe kell venni az üzemben tartó által alkalmazott repülőgéptípusok, változatok, illetve az egyes repülőgépek közötti eltéréseket.

| — | C. rész: Útvonalra és repülőtérre vonatkozó utasítások és információk
  Ezen rész tartalmazza az üzemeltetési területre vonatkozó összes szükséges utasítást és információt. |
| --- | --- |

—

C. rész: Útvonalra és repülőtérre vonatkozó utasítások és információk

Ezen rész tartalmazza az üzemeltetési területre vonatkozó összes szükséges utasítást és információt.

| — | D. rész: Oktatás
  Ezen rész tartalmazza a személyzet számára az összes olyan oktatási utasítást, amely a biztonságos üzemben tartás érdekében szükséges. |
| --- | --- |

—

D. rész: Oktatás

Ezen rész tartalmazza a személyzet számára az összes olyan oktatási utasítást, amely a biztonságos üzemben tartás érdekében szükséges.

| (b) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalma összhangban legyen az OPS 1.1045 1. függelékével és releváns legyen az üzemeltetés területe és típusa szempontjából. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalma összhangban legyen az OPS 1.1045 1. függelékével és releváns legyen az üzemeltetés területe és típusa szempontjából.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv részletes szerkezete elfogadható legyen a Hatóság számára. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv részletes szerkezete elfogadható legyen a Hatóság számára.

OPS 1.1050

Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv

Az üzemben tartó rendelkezzen naprakész, jóváhagyott Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel, vagy ezzel egyenértékű dokumentációval minden egyes általa üzemeltetett repülőgépre vonatkozóan.

OPS 1.1055

Fedélzeti napló

| (a) | Az üzemben tartó minden egyes repülésről a következő információkat rögzítse Fedélzeti napló formájában:






  (1) | Repülőgép lajstromjele; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó minden egyes repülésről a következő információkat rögzítse Fedélzeti napló formájában:

(1)

Repülőgép lajstromjele;

| (2) | Dátum; |
| --- | --- |

(2)

Dátum;

| (3) | Személyzet tagjának (tagjainak) neve(i); |
| --- | --- |

(3)

Személyzet tagjának (tagjainak) neve(i);

| (4) | A személyzet tagjainak szolgálati beosztása; |
| --- | --- |

(4)

A személyzet tagjainak szolgálati beosztása;

| (5) | Indulás helye; |
| --- | --- |

(5)

Indulás helye;

| (6) | Érkezés helye; |
| --- | --- |

(6)

Érkezés helye;

| (7) | Indulás időpontja (fékoldás (off-block) időpontja); |
| --- | --- |

(7)

Indulás időpontja (fékoldás (off-block) időpontja);

| (8) | Érkezés időpontja (befékezés (on-block) időpontja); |
| --- | --- |

(8)

Érkezés időpontja (befékezés (on-block) időpontja);

| (9) | Repült órák; |
| --- | --- |

(9)

Repült órák;

| (10) | Repülés jellege; |
| --- | --- |

(10)

Repülés jellege;

| (11) | Események, megjegyzések (ha vannak); és |
| --- | --- |

(11)

Események, megjegyzések (ha vannak); és

| (12) | Parancsnok aláírása (vagy azzal egyenértékű). |
| --- | --- |

(12)

Parancsnok aláírása (vagy azzal egyenértékű).

| (b) | Az üzemben tartó számára a hatóság engedélyezheti, hogy ne vezessen Fedélzeti Naplót, vagy ennek bizonyos részeit, ha a vonatkozó információk rendelkezésre állnak egyéb dokumentációkban. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó számára a hatóság engedélyezheti, hogy ne vezessen Fedélzeti Naplót, vagy ennek bizonyos részeit, ha a vonatkozó információk rendelkezésre állnak egyéb dokumentációkban.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az összes bejegyzés az eseményekkel egyidejűleg történjen, és e bejegyzések véglegesek legyenek. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az összes bejegyzés az eseményekkel egyidejűleg történjen, és e bejegyzések véglegesek legyenek.

OPS 1.1060

Operatív repülési terv

| (a) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az alkalmazott operatív repülési terv és a repülés folyamán tett bejegyzések tartalmazzák a következő tételeket:






  (1) | A repülőgép lajstromjele; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az alkalmazott operatív repülési terv és a repülés folyamán tett bejegyzések tartalmazzák a következő tételeket:

(1)

A repülőgép lajstromjele;

| (2) | A repülőgép típusa és változata; |
| --- | --- |

(2)

A repülőgép típusa és változata;

| (3) | A repülés dátuma; |
| --- | --- |

(3)

A repülés dátuma;

| (4) | A járat száma; |
| --- | --- |

(4)

A járat száma;

| (5) | A hajózószemélyzet tagjainak nevei; |
| --- | --- |

(5)

A hajózószemélyzet tagjainak nevei;

| (6) | A hajózószemélyzet tagjainak szolgálati beosztása; |
| --- | --- |

(6)

A hajózószemélyzet tagjainak szolgálati beosztása;

| (7) | Indulás helye; |
| --- | --- |

(7)

Indulás helye;

| (8) | Indulás időpontja (fékoldás (off-block) tényleges időpontja, felszállás időpontja); |
| --- | --- |

(8)

Indulás időpontja (fékoldás (off-block) tényleges időpontja, felszállás időpontja);

| (9) | Érkezés helye (tervezett és tényleges); |
| --- | --- |

(9)

Érkezés helye (tervezett és tényleges);

| (10) | Érkezés időpontja (tényleges leszállás és fékbehúzás (on-block) időpontja); |
| --- | --- |

(10)

Érkezés időpontja (tényleges leszállás és fékbehúzás (on-block) időpontja);

| (11) | Üzemeltetés típusa (ETOPS, VFR, átszállító járat, stb.) |
| --- | --- |

(11)

Üzemeltetés típusa (ETOPS, VFR, átszállító járat, stb.)

| (12) | Útvonal és az útvonal szakaszai az ellenőrzési pontokkal/fordulópontokkal, távolságokkal, időkkel és repülési irányokkal; |
| --- | --- |

(12)

Útvonal és az útvonal szakaszai az ellenőrzési pontokkal/fordulópontokkal, távolságokkal, időkkel és repülési irányokkal;

| (13) | Tervezett utazósebesség és repülési idők az ellenőrzési pontok/fordulópontok között; Becsült és tényleges repülési idők; |
| --- | --- |

(13)

Tervezett utazósebesség és repülési idők az ellenőrzési pontok/fordulópontok között; Becsült és tényleges repülési idők;

| (14) | Biztonságos magasságok és minimális szintek; |
| --- | --- |

(14)

Biztonságos magasságok és minimális szintek;

| (15) | Tervezett magasságok és repülési szintek; |
| --- | --- |

(15)

Tervezett magasságok és repülési szintek;

| (16) | Üzemanyag számítások (repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzések feljegyzései); |
| --- | --- |

(16)

Üzemanyag számítások (repülés közbeni üzemanyag-ellenőrzések feljegyzései);

| (17) | A fedélzeten lévő üzemanyag a hajtóművek elindításakor; |
| --- | --- |

(17)

A fedélzeten lévő üzemanyag a hajtóművek elindításakor;

| (18) | Kitérő célrepülőterek, és, ahol értelmezhető, kitérő felszálló és útbaeső repülőterek, beleértve a fenti (12), (13), (14), és (15) albekezdések által előírt információkat; |
| --- | --- |

(18)

Kitérő célrepülőterek, és, ahol értelmezhető, kitérő felszálló és útbaeső repülőterek, beleértve a fenti (12), (13), (14), és (15) albekezdések által előírt információkat;

| (19) | ATS repülési program kiinduló engedély és későbbi ismételt engedély; |
| --- | --- |

(19)

ATS repülési program kiinduló engedély és későbbi ismételt engedély;

| (20) | Repülés közbeni újratervezés számításai; és |
| --- | --- |

(20)

Repülés közbeni újratervezés számításai; és

| (21) | Vonatkozó meteorológiai információ. |
| --- | --- |

(21)

Vonatkozó meteorológiai információ.

| (b) | Azok a tételek, amelyek rendelkezésre állnak egy más dokumentációkban, vagy egyéb elfogadható forrásokban, vagy pedig nem értelmezhetők az üzemeltetés típusára, kihagyhatók az operatív repülési tervből. |
| --- | --- |

(b)

Azok a tételek, amelyek rendelkezésre állnak egy más dokumentációkban, vagy egyéb elfogadható forrásokban, vagy pedig nem értelmezhetők az üzemeltetés típusára, kihagyhatók az operatív repülési tervből.

| (c) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az operatív repülési tervet és használatát leírja az Üzemben Tartási Kézikönyv. |
| --- | --- |

(c)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az operatív repülési tervet és használatát leírja az Üzemben Tartási Kézikönyv.

| (d) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az összes bejegyzés az operatív üzemeltetési tervbe az eseményekkel egyidejűleg történjen, és ezen bejegyzések véglegesek legyenek. |
| --- | --- |

(d)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az összes bejegyzés az operatív üzemeltetési tervbe az eseményekkel egyidejűleg történjen, és ezen bejegyzések véglegesek legyenek.

OPS 1.1065

Okmányok megőrzési ideje

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden feljegyzést és vonatkozó üzemeltetési és műszaki információt az OPS 1.1065 1. függelékében előírt ideig megőriznek.

OPS 1.1070

Az üzemben tartó folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzata

Az üzemben tartó rendelkezzen naprakész jóváhagyott, az M. rész, (M.A.704) bekezdés előírásai szerinti folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzattal.

OPS 1.1071

Repülőgép műszaki napló

Az üzemben tartó vezessen egy, az OPS 1.915-ben előírtak szerinti repülőgép műszaki naplót.

Az OPS 1.1045 1. függeléke

Az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalma

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a következőket:

A.   ÁLTALÁNOS/ALAPOK

0.   AZ ÜZEMBEN TARTÁSI KÉZIKÖNYV KEZELÉSE ÉS VEZETÉSE

0.1.   Bevezetés

| (a) | Egy nyilatkozat, hogy a kézikönyv megfelel minden vonatkozó rendeletnek és a vonatkozó légijármű-üzemeltetői engedély feltételeinek. |
| --- | --- |

(a)

Egy nyilatkozat, hogy a kézikönyv megfelel minden vonatkozó rendeletnek és a vonatkozó légijármű-üzemeltetői engedély feltételeinek.

| (b) | Egy nyilatkozat, hogy a kézikönyv olyan utasításokat tartalmaz, amelyeket az érintett személyzet köteles betartani. |
| --- | --- |

(b)

Egy nyilatkozat, hogy a kézikönyv olyan utasításokat tartalmaz, amelyeket az érintett személyzet köteles betartani.

| (c) | A különböző részek, tartalmuk alkalmazhatóságuk és használatuk listája és rövid leírása. |
| --- | --- |

(c)

A különböző részek, tartalmuk alkalmazhatóságuk és használatuk listája és rövid leírása.

| (d) | A kézikönyv használatához szükséges kifejezések és szavak magyarázata és meghatározása. |
| --- | --- |

(d)

A kézikönyv használatához szükséges kifejezések és szavak magyarázata és meghatározása.

0.2.   Módosítás és javítás módszere

| (a) | A módosítások és javítások beillesztéséért felelős személy(ek) adatai. |
| --- | --- |

(a)

A módosítások és javítások beillesztéséért felelős személy(ek) adatai.

| (b) | A módosítások és javítások nyilvántartása a beillesztés dátumával és a hatálybalépés dátumával. |
| --- | --- |

(b)

A módosítások és javítások nyilvántartása a beillesztés dátumával és a hatálybalépés dátumával.

| (c) | Egy nyilatkozat, hogy a kézírásos módosítások és javítások nem engedélyezettek, kizárólag a biztonság érdekében azonnali módosítást vagy javítást igénylő helyzetekben. |
| --- | --- |

(c)

Egy nyilatkozat, hogy a kézírásos módosítások és javítások nem engedélyezettek, kizárólag a biztonság érdekében azonnali módosítást vagy javítást igénylő helyzetekben.

| (d) | Az oldalak és hatálybalépésük jelölésének rendszere. |
| --- | --- |

(d)

Az oldalak és hatálybalépésük jelölésének rendszere.

| (e) | A hatályos oldalak listája. |
| --- | --- |

(e)

A hatályos oldalak listája.

| (f) | A változások jelölései (szövegoldalakon, és amennyire lehetséges, térképeken és ábrákon). |
| --- | --- |

(f)

A változások jelölései (szövegoldalakon, és amennyire lehetséges, térképeken és ábrákon).

| (g) | Ideiglenes javítások. |
| --- | --- |

(g)

Ideiglenes javítások.

A kézikönyv, a módosítások és javítások elosztási rendszerének leírása.

1.   SZERVEZET ÉS FELELŐSSÉGEK

| 1.1. | Szervezeti struktúra. A szervezeti struktúra leírása, beleértve a cég általános szervezeti ábráját és az üzemeltetési részleg szervezeti ábráját. A szervezeti ábra ábrázolja az üzemeltetési részleg és a cég többi részlegének kapcsolatát. Be kell mutatni különösen az összes főosztály, osztály stb. hierarchiáját és alárendeltségi kapcsolatait, amelyek a légiüzemeltetés biztonságát érintik. |
| --- | --- |

1.1.

Szervezeti struktúra. A szervezeti struktúra leírása, beleértve a cég általános szervezeti ábráját és az üzemeltetési részleg szervezeti ábráját. A szervezeti ábra ábrázolja az üzemeltetési részleg és a cég többi részlegének kapcsolatát. Be kell mutatni különösen az összes főosztály, osztály stb. hierarchiáját és alárendeltségi kapcsolatait, amelyek a légiüzemeltetés biztonságát érintik.

| 1.2. | Kinevezett tisztségviselők. Minden, a légiüzemeltetésért, a karbantartási rendszerért, a személyzet oktatásáért és a földi üzemeltetésért az OPS 1.175 (i) pontja szerint felelős kinevezett tisztségviselő nevét. Ez tartalmazza funkcióik és felelősségeik leírását. |
| --- | --- |

1.2.

Kinevezett tisztségviselők. Minden, a légiüzemeltetésért, a karbantartási rendszerért, a személyzet oktatásáért és a földi üzemeltetésért az OPS 1.175 (i) pontja szerint felelős kinevezett tisztségviselő nevét. Ez tartalmazza funkcióik és felelősségeik leírását.

| 1.3. | Az üzemeltetési irányító személyzet felelősségei és feladatai. Az üzemeltetést irányító személyzetnek a légiüzemeltetés biztonságát és a vonatkozó szabályzatok betartását érintő feladatainak, felelősségének és hatáskörének leírása. |
| --- | --- |

1.3.

Az üzemeltetési irányító személyzet felelősségei és feladatai. Az üzemeltetést irányító személyzetnek a légiüzemeltetés biztonságát és a vonatkozó szabályzatok betartását érintő feladatainak, felelősségének és hatáskörének leírása.

| 1.4. | A parancsnok hatásköre, feladatai és felelősségei. Egy nyilatkozat, amely leírja a parancsnok hatáskörét, feladatait és felelősségeit. |
| --- | --- |

1.4.

A parancsnok hatásköre, feladatai és felelősségei. Egy nyilatkozat, amely leírja a parancsnok hatáskörét, feladatait és felelősségeit.

| 1.5. | A személyzet parancsnokon kívüli többi tagjának feladatai és felelősségei. |
| --- | --- |

1.5.

A személyzet parancsnokon kívüli többi tagjának feladatai és felelősségei.

2.   AZ ÜZEMELTETÉS IRÁNYÍTÁSA ÉS FELÜGYELETE

| 2.1. | Az üzemeltetés üzemben tartó általi felügyelete. Az üzemeltetés üzemben tartó általi felügyeleti rendszerének leírása (lásd az OPS 1.175 (g) pontját). Ez mutassa be, hogy hogyan felügyelik a légiüzemeltetés biztonságát és a személyzet képzettségét. A következő témákra vonatkozó eljárásokat különösen be kell mutatni:






  (a) | szakszolgálati engedélyek és minősítések érvényessége; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Az üzemeltetés üzemben tartó általi felügyelete. Az üzemeltetés üzemben tartó általi felügyeleti rendszerének leírása (lásd az OPS 1.175 (g) pontját). Ez mutassa be, hogy hogyan felügyelik a légiüzemeltetés biztonságát és a személyzet képzettségét. A következő témákra vonatkozó eljárásokat különösen be kell mutatni:

(a)

szakszolgálati engedélyek és minősítések érvényessége;

| (b) | az üzemben tartó személyzet szakértelme; és |
| --- | --- |

(b)

az üzemben tartó személyzet szakértelme; és

| (c) | a feljegyzések, repülési okmányok, és a kiegészítő információ és adatok ellenőrzése, elemzése és megőrzése. |
| --- | --- |

(c)

a feljegyzések, repülési okmányok, és a kiegészítő információ és adatok ellenőrzése, elemzése és megőrzése.

| 2.2. | A kiegészítő üzemeltetési utasítások és információk hatálybaléptetési rendszere. Az olyan információ hatálybeléptetésének rendszere, amely üzemeltetési jellegű, de az Üzemben Tartási Kézikönyvet kiegészíti. Tartalmazza ennek az információnak az alkalmazhatóságát és hatálybaléptetésének felelősségeit. |
| --- | --- |

2.2.

A kiegészítő üzemeltetési utasítások és információk hatálybaléptetési rendszere. Az olyan információ hatálybeléptetésének rendszere, amely üzemeltetési jellegű, de az Üzemben Tartási Kézikönyvet kiegészíti. Tartalmazza ennek az információnak az alkalmazhatóságát és hatálybaléptetésének felelősségeit.

| 2.3. | Balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program. A repülésbiztonsági program fő vonásainak leírása. |
| --- | --- |

2.3.

Balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program. A repülésbiztonsági program fő vonásainak leírása.

| 2.4. | Üzemeltetés irányítása. Az üzemeltetés repülésbiztonsági szempontból történő irányításához szükséges eljárások és felelősségek leírása. |
| --- | --- |

2.4.

Üzemeltetés irányítása. Az üzemeltetés repülésbiztonsági szempontból történő irányításához szükséges eljárások és felelősségek leírása.

| 2.5. | A Hatóság jogköre. A Hatóság jogkörének leírása. és útmutatás a személyzetnek, hogy hogyan könnyítse meg a Hatóság vizsgálatait. |
| --- | --- |

2.5.

A Hatóság jogköre. A Hatóság jogkörének leírása. és útmutatás a személyzetnek, hogy hogyan könnyítse meg a Hatóság vizsgálatait.

3.   MINŐSÉGÜGYI RENDSZER

Az alkalmazott minőségügyi rendszer leírása, amely legalább a következőket tartalmazza:

| (a) | minőségi politika; |
| --- | --- |

(a)

minőségi politika;

| (b) | a minőségügyi rendszer szervezetének leírása; és |
| --- | --- |

(b)

a minőségügyi rendszer szervezetének leírása; és

| (c) | a feladatok és felelősségek megosztása. |
| --- | --- |

(c)

a feladatok és felelősségek megosztása.

4.   A SZEMÉLYZET ÖSSZETÉTELE

| 4.1. | A személyzet összetétele. A személyzet összetétele meghatározási módszerének leírása, figyelembe véve a következőket:






  (a) | a használt repülőgép típusa; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A személyzet összetétele. A személyzet összetétele meghatározási módszerének leírása, figyelembe véve a következőket:

(a)

a használt repülőgép típusa;

| (b) | a folytatandó üzemeltetés területe és típusa; |
| --- | --- |

(b)

a folytatandó üzemeltetés területe és típusa;

| (c) | a repülés fázisa; |
| --- | --- |

(c)

a repülés fázisa;

| (d) | a minimális személyzeti követelmény és a tervezett repülési szolgálati idő; |
| --- | --- |

(d)

a minimális személyzeti követelmény és a tervezett repülési szolgálati idő;

| (e) | a személyzet tagjainak gyakorlottsága (összesen és a típuson), közelmúltbeli gyakorlata és képzettsége; és |
| --- | --- |

(e)

a személyzet tagjainak gyakorlottsága (összesen és a típuson), közelmúltbeli gyakorlata és képzettsége; és

| (f) | a parancsnok kinevezése és, ha a repülés időtartama szükségessé teszi, a parancsnok és a személyzet többi tagjainak tehermentesítési eljárásai Lásd az OPS 1.940 1. függelékét). |
| --- | --- |

(f)

a parancsnok kinevezése és, ha a repülés időtartama szükségessé teszi, a parancsnok és a személyzet többi tagjainak tehermentesítési eljárásai Lásd az OPS 1.940 1. függelékét).

| (g) | a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének kinevezése és, ha a repülés időtartama szükségessé teszi, a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének és a légiutas-kísérő személyzet valamely másik tagjának tehermentesítési eljárásai. |
| --- | --- |

(g)

a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének kinevezése és, ha a repülés időtartama szükségessé teszi, a légiutaskísérő-személyzet vezetőjének és a légiutas-kísérő személyzet valamely másik tagjának tehermentesítési eljárásai.

| 4.2. | A parancsnok kinevezése. A parancsnok kinevezésére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

4.2.

A parancsnok kinevezése. A parancsnok kinevezésére vonatkozó szabályok.

| 4.3. | A hajózószemélyzet munkaképtelensége. Utasítások a parancsadási jogkör sorrendjére a hajózószemélyzet munkaképtelensége esetén. |
| --- | --- |

4.3.

A hajózószemélyzet munkaképtelensége. Utasítások a parancsadási jogkör sorrendjére a hajózószemélyzet munkaképtelensége esetén.

| 4.4. | Üzemeltetés egynél több típuson. nyilatkozat arról, hogy mely repülőgépeket tekintik egy típusnak a következők céljára:






  (a) | a hajózószemélyzet beosztása; és |
| --- | --- | --- |

4.4.

Üzemeltetés egynél több típuson. nyilatkozat arról, hogy mely repülőgépeket tekintik egy típusnak a következők céljára:

(a)

a hajózószemélyzet beosztása; és

| (b) | a légiutaskísérő-személyzet beosztása. |
| --- | --- |

(b)

a légiutaskísérő-személyzet beosztása.

5.   KÉPESÍTÉSI KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Az üzemben tartó személyzet szolgálati kötelességeinek ellátásához előírt szakszolgálati engedély, minősítés(ek), képesítés/ismeret (pl. útvonalakra és repülőterekre), gyakorlat, oktatás, ellenőrzés és közelmúltban teljesített gyakorlat ismertetését tartalmazza. Figyelembe kell venni a repülőgép típusát, az üzemeltetés típusát és a személyzet összetételét. |
| --- | --- |

5.1.

Az üzemben tartó személyzet szolgálati kötelességeinek ellátásához előírt szakszolgálati engedély, minősítés(ek), képesítés/ismeret (pl. útvonalakra és repülőterekre), gyakorlat, oktatás, ellenőrzés és közelmúltban teljesített gyakorlat ismertetését tartalmazza. Figyelembe kell venni a repülőgép típusát, az üzemeltetés típusát és a személyzet összetételét.

| 5.2. | Hajózószemélyzet






  (a) | parancsnok. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Hajózószemélyzet

(a)

parancsnok.

| (b) | parancsnokot tehermentesítő pilóta. |
| --- | --- |

(b)

parancsnokot tehermentesítő pilóta.

| (c) | másodpilóta. |
| --- | --- |

(c)

másodpilóta.

| (d) | felügyelet alatt tevékenykedő pilóta. |
| --- | --- |

(d)

felügyelet alatt tevékenykedő pilóta.

| (e) | rendszerpult-kezelő. |
| --- | --- |

(e)

rendszerpult-kezelő.

| (f) | üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton. |
| --- | --- |

(f)

üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton.

| 5.3. | Légiutaskísérő-személyzet.






  (a) | légiutaskísérő-személyzet vezetője. |
| --- | --- | --- |

5.3.

Légiutaskísérő-személyzet.

(a)

légiutaskísérő-személyzet vezetője.

| (b) | légiutaskísérő-személyzet tagja.






  (i) | előírt légiutaskísérő-személyzet tagja. |
| --- | --- | --- |

(b)

légiutaskísérő-személyzet tagja.

(i)

előírt légiutaskísérő-személyzet tagja.

| (ii) | a légiutaskísérő-személyzet kiegészítő tagja, valamint »szoktató« repüléseket végző légiutaskísérő. |
| --- | --- |

(ii)

a légiutaskísérő-személyzet kiegészítő tagja, valamint »szoktató« repüléseket végző légiutaskísérő.

| (c) | üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton. |
| --- | --- |

(c)

üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton.

| 5.4. | Oktató, ellenőrző és felügyelő személyzet.






  (a) | hajózószemélyzet részére. |
| --- | --- | --- |

5.4.

Oktató, ellenőrző és felügyelő személyzet.

(a)

hajózószemélyzet részére.

| (b) | légiutaskísérő-személyzet részére. |
| --- | --- |

(b)

légiutaskísérő-személyzet részére.

| 5.5. | Egyéb üzemben tartó személyzet |
| --- | --- |

5.5.

Egyéb üzemben tartó személyzet

6.   EGÉSZSÉGÜGYI ÓVINTÉZKEDÉSEK A SZEMÉLYZET RÉSZÉRE

| 6.1. | Egészségügyi óvintézkedések a személyzet részére. A személyzet tagjaira vonatkozó releváns szabályozások és útmutatás egészségügyi tekintetben, ezen belül:






  (a) | alkohol és más bódító italok; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Egészségügyi óvintézkedések a személyzet részére. A személyzet tagjaira vonatkozó releváns szabályozások és útmutatás egészségügyi tekintetben, ezen belül:

(a)

alkohol és más bódító italok;

| (b) | narkotikumok; |
| --- | --- |

(b)

narkotikumok;

| (c) | kábítószerek; |
| --- | --- |

(c)

kábítószerek;

| (d) | altatók; |
| --- | --- |

(d)

altatók;

| (e) | gyógyszerkészítmények; |
| --- | --- |

(e)

gyógyszerkészítmények;

| (f) | védőoltások; |
| --- | --- |

(f)

védőoltások;

| (g) | mélytengeri búvárkodás; |
| --- | --- |

(g)

mélytengeri búvárkodás;

| (h) | véradás; |
| --- | --- |

(h)

véradás;

| (i) | étkezési óvintézkedések repülés előtt és során; |
| --- | --- |

(i)

étkezési óvintézkedések repülés előtt és során;

| (j) | alvás és pihenés; és |
| --- | --- |

(j)

alvás és pihenés; és

| (k) | sebészeti műtétek. |
| --- | --- |

(k)

sebészeti műtétek.

7.   REPÜLÉSI IDŐ KORLÁTAI

| 7.1. | Repülési és szolgálati idő korlátozásai és pihenési követelmények. Az üzemben tartó által a vonatkozó követelményekkel összhangban kidolgozott rendszer. |
| --- | --- |

7.1.

Repülési és szolgálati idő korlátozásai és pihenési követelmények. Az üzemben tartó által a vonatkozó követelményekkel összhangban kidolgozott rendszer.

| 7.2. | Repülési és szolgálati idő korlátozásainak túllépése és/vagy pihenőidő megrövidítése. Azok a feltételek, amelyekkel a repülési vagy szolgálati idő túlléphető vagy a pihenési időszak megrövidíthető és az ezen módosítások jelentésére alkalmazott eljárások. |
| --- | --- |

7.2.

Repülési és szolgálati idő korlátozásainak túllépése és/vagy pihenőidő megrövidítése. Azok a feltételek, amelyekkel a repülési vagy szolgálati idő túlléphető vagy a pihenési időszak megrövidíthető és az ezen módosítások jelentésére alkalmazott eljárások.

8.   ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

8.1.   Repülés előkészítő utasítások. Ahogy az üzemeltetésre vonatkoznak:

| 8.1.1. | Minimális repülési magasságok. A minimális magasságok meghatározási és alkalmazási módszerének leírása, beleértve:






  (a) | eljárást a VFR szerinti repülések minimális magasságainak/repülési szintjeinek meghatározására; és |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Minimális repülési magasságok. A minimális magasságok meghatározási és alkalmazási módszerének leírása, beleértve:

(a)

eljárást a VFR szerinti repülések minimális magasságainak/repülési szintjeinek meghatározására; és

| (b) | eljárást az IFR szerinti repülések minimális magasságainak/repülési szintjeinek meghatározására. |
| --- | --- |

(b)

eljárást az IFR szerinti repülések minimális magasságainak/repülési szintjeinek meghatározására.

| 8.1.2. | A repülőterek használata engedélyezésének feltételei és felelősségei, figyelembe véve a D, E, F, G, H, I és J részek vonatkozó követelményeit. |
| --- | --- |

8.1.2.

A repülőterek használata engedélyezésének feltételei és felelősségei, figyelembe véve a D, E, F, G, H, I és J részek vonatkozó követelményeit.

| 8.1.3. | Módszerek a repülőtéri üzemben tartási minimumok megállapítására. A repülőtéri üzemben tartási minimumok meghatározásának módszere IFR szerinti repülésekre az OPS 1 E részével összhangban. Utalni kell a látótávolság és/vagy a kifutópálya menti látótávolság meghatározási módszereire és a pilóták által észlelt tényleges látótávolság, a jelentett látótávolság és a jelentett kifutópálya menti látótávolság alkalmazhatóságára. |
| --- | --- |

8.1.3.

Módszerek a repülőtéri üzemben tartási minimumok megállapítására. A repülőtéri üzemben tartási minimumok meghatározásának módszere IFR szerinti repülésekre az OPS 1 E részével összhangban. Utalni kell a látótávolság és/vagy a kifutópálya menti látótávolság meghatározási módszereire és a pilóták által észlelt tényleges látótávolság, a jelentett látótávolság és a jelentett kifutópálya menti látótávolság alkalmazhatóságára.

| 8.1.4. | Repülés közbeni üzemeltetési minimumok VFR szerinti repülésekre vagy repülések VFR szerint végzett részeire és, ahol egyhajtóműves repülőgépeket használnak, utasítások az útvonalnak a biztonságos kényszerleszállást lehetővé tévő területek rendelkezésére és megválasztására. |
| --- | --- |

8.1.4.

Repülés közbeni üzemeltetési minimumok VFR szerinti repülésekre vagy repülések VFR szerint végzett részeire és, ahol egyhajtóműves repülőgépeket használnak, utasítások az útvonalnak a biztonságos kényszerleszállást lehetővé tévő területek rendelkezésére és megválasztására.

| 8.1.5. | A repülőtéri és repülés közbeni üzemeltetési minimumok bemutatása és alkalmazása |
| --- | --- |

8.1.5.

A repülőtéri és repülés közbeni üzemeltetési minimumok bemutatása és alkalmazása

| 8.1.6. | Meteorológiai információ értelmezése. Magyarázó anyag az üzemeltetés területére vonatkozó MET előrejelzések és MET jelentések dekódolásához, beleértve a feltételes kifejezések dekódolását. |
| --- | --- |

8.1.6.

Meteorológiai információ értelmezése. Magyarázó anyag az üzemeltetés területére vonatkozó MET előrejelzések és MET jelentések dekódolásához, beleértve a feltételes kifejezések dekódolását.

| 8.1.7. | A repülőgépen szállított üzemanyag, olaj és víz-metanol mennyiségének meghatározása. A módszerek, amelyekkel repülés közben meg lehet határozni és követni lehet a szállítandó üzemanyag, olaj és víz-metanol mennyiségét. Ez a fejezet tartalmazzon utasításokat a fedélzeten szállított folyadék mérésére és elosztására is. Ezek az utasítások vegyék figyelembe az összes körülményt, amely repülés közben valószínűleg előfordulhat, beleértve a repülés közbeni újratervezés és a repülőgép egy vagy több hajtóműve meghibásodásának lehetőségét. Ugyancsak le kell írni az üzemanyag és olaj feljegyzések vezetésének rendszerét. |
| --- | --- |

8.1.7.

A repülőgépen szállított üzemanyag, olaj és víz-metanol mennyiségének meghatározása. A módszerek, amelyekkel repülés közben meg lehet határozni és követni lehet a szállítandó üzemanyag, olaj és víz-metanol mennyiségét. Ez a fejezet tartalmazzon utasításokat a fedélzeten szállított folyadék mérésére és elosztására is. Ezek az utasítások vegyék figyelembe az összes körülményt, amely repülés közben valószínűleg előfordulhat, beleértve a repülés közbeni újratervezés és a repülőgép egy vagy több hajtóműve meghibásodásának lehetőségét. Ugyancsak le kell írni az üzemanyag és olaj feljegyzések vezetésének rendszerét.

| 8.1.8. | Tömeg és tömegközéppont. A tömeg és tömegközéppont általános elvei, beleértve:






  (a) | a meghatározásokat; |
| --- | --- | --- |

8.1.8.

Tömeg és tömegközéppont. A tömeg és tömegközéppont általános elvei, beleértve:

(a)

a meghatározásokat;

| (b) | a tömeg- és tömegközéppont számítások elkészítésének és elfogadásának módszereit, eljárásait és felelősségeit; |
| --- | --- |

(b)

a tömeg- és tömegközéppont számítások elkészítésének és elfogadásának módszereit, eljárásait és felelősségeit;

| (c) | a standard és/vagy tényleges tömeg használatának politikáját; |
| --- | --- |

(c)

a standard és/vagy tényleges tömeg használatának politikáját;

| (d) | az alkalmazandó utas-, csomag-, és rakománytömeg meghatározásának módszerét; |
| --- | --- |

(d)

az alkalmazandó utas-, csomag-, és rakománytömeg meghatározásának módszerét;

| (e) | a különböző típusú üzemeltetésekhez és repülőgéptípusokhoz alkalmazandó utas- és csomagtömegeket; |
| --- | --- |

(e)

a különböző típusú üzemeltetésekhez és repülőgéptípusokhoz alkalmazandó utas- és csomagtömegeket;

| (f) | általános utasításokat és információt, amely a különböző típusú használt tömeg és súlypont számítások verifikálásához szükséges; |
| --- | --- |

(f)

általános utasításokat és információt, amely a különböző típusú használt tömeg és súlypont számítások verifikálásához szükséges;

| (g) | az utolsó pillanatban történt változásokkal kapcsolatos eljárásokat; |
| --- | --- |

(g)

az utolsó pillanatban történt változásokkal kapcsolatos eljárásokat;

| (h) | az üzemanyag, olaj és a víz-metanol fajsúlyát; és |
| --- | --- |

(h)

az üzemanyag, olaj és a víz-metanol fajsúlyát; és

| (i) | ültetési politikát/eljárásokat. |
| --- | --- |

(i)

ültetési politikát/eljárásokat.

| 8.1.9. | ATS repülési terv. A légiforgalmi irányító szolgálati terv elkészítésének és benyújtásának eljárásai. A figyelembe vett tényezők között szerepeljen mind az egyedi, mind az ismétlődő repülési tervek benyújtása. |
| --- | --- |

8.1.9.

ATS repülési terv. A légiforgalmi irányító szolgálati terv elkészítésének és benyújtásának eljárásai. A figyelembe vett tényezők között szerepeljen mind az egyedi, mind az ismétlődő repülési tervek benyújtása.

| 8.1.10. | Operatív repülési terv. Az operatív repülési terv elkészítésének és elfogadásának eljárásai. Le kell írni az operatív repülési terv használatát példákkal a használt operatív repülési terv formátumokról. |
| --- | --- |

8.1.10.

Operatív repülési terv. Az operatív repülési terv elkészítésének és elfogadásának eljárásai. Le kell írni az operatív repülési terv használatát példákkal a használt operatív repülési terv formátumokról.

| 8.1.11. | Üzemben tartói repülőgép műszaki napló. Le kell írni az üzemben tartó repülőgép műszaki naplójával kapcsolatos felelősségeket és használatát, példákkal a használt formátumról. |
| --- | --- |

8.1.11.

Üzemben tartói repülőgép műszaki napló. Le kell írni az üzemben tartó repülőgép műszaki naplójával kapcsolatos felelősségeket és használatát, példákkal a használt formátumról.

| 8.1.12. | A fedélzeten szállítandó okmányok, űrlapok és kiegészítő információ. |
| --- | --- |

8.1.12.

A fedélzeten szállítandó okmányok, űrlapok és kiegészítő információ.

8.2.   Földi kiszolgálási utasítások

| 8.2.1. | Üzemanyag-feltöltési/-leeresztési eljárások. Az üzemanyag feltöltési/leeresztési eljárások leírása, beleértve a következőket:






  (a) | az üzemanyag-feltöltés és -leeresztés folyamán betartandó biztonsági óvórendszabályok, beleértve ezen műveletek végrehajtását az APU működésekor, vagy ha egy gázturbinás hajtómű működik, miközben a légcsavar-fékek bekapcsolt helyzetben vannak; |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

Üzemanyag-feltöltési/-leeresztési eljárások. Az üzemanyag feltöltési/leeresztési eljárások leírása, beleértve a következőket:

(a)

az üzemanyag-feltöltés és -leeresztés folyamán betartandó biztonsági óvórendszabályok, beleértve ezen műveletek végrehajtását az APU működésekor, vagy ha egy gázturbinás hajtómű működik, miközben a légcsavar-fékek bekapcsolt helyzetben vannak;

| (b) | üzemanyag-feltöltés és -leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor; és |
| --- | --- |

(b)

üzemanyag-feltöltés és -leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor; és

| (c) | óvintézkedések az üzemanyagok összekeverésének elkerülésére. |
| --- | --- |

(c)

óvintézkedések az üzemanyagok összekeverésének elkerülésére.

| 8.2.2. | Biztonsággal kapcsolatos repülőgép- utas- és rakománykezelési eljárások. Az ülések elosztásakor és az utasok be- és kiszállásakor, valamint a repülőgép be- és kirakodásakor alkalmazandó eljárások leírása. Szintén meg kell adni a további, a biztonság elérést szolgáló eljárásokat a repülőgép parkolása során. A kezelési eljárásoknak tartalmazniuk kell a következőket:






  (a) | gyerekek/csecsemők, beteg utasok és mozgáskorlátozott személyek; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

Biztonsággal kapcsolatos repülőgép- utas- és rakománykezelési eljárások. Az ülések elosztásakor és az utasok be- és kiszállásakor, valamint a repülőgép be- és kirakodásakor alkalmazandó eljárások leírása. Szintén meg kell adni a további, a biztonság elérést szolgáló eljárásokat a repülőgép parkolása során. A kezelési eljárásoknak tartalmazniuk kell a következőket:

(a)

gyerekek/csecsemők, beteg utasok és mozgáskorlátozott személyek;

| (b) | nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek szállítása; |
| --- | --- |

(b)

nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek szállítása;

| (c) | kézipoggyász megengedett méretei és súlya; |
| --- | --- |

(c)

kézipoggyász megengedett méretei és súlya;

| (d) | tárgyak berakodása és rögzítése a repülőgépen; |
| --- | --- |

(d)

tárgyak berakodása és rögzítése a repülőgépen;

| (e) | speciális rakományok és a rakományfülkék osztályozása; |
| --- | --- |

(e)

speciális rakományok és a rakományfülkék osztályozása;

| (f) | földi berendezések elhelyezése; |
| --- | --- |

(f)

földi berendezések elhelyezése;

| (g) | repülőgép ajtóinak működtetése; |
| --- | --- |

(g)

repülőgép ajtóinak működtetése;

| (h) | biztonság parkoló pozícióban, beleértve a tűz megelőzését, a befúvási és kiszívási területeket; |
| --- | --- |

(h)

biztonság parkoló pozícióban, beleértve a tűz megelőzését, a befúvási és kiszívási területeket;

| (i) | eljárások a hajtómű indításakor, a parkolóból történő elinduláskor és a megérkezéskor ideértve a tolatási és vontatási műveleteket; |
| --- | --- |

(i)

eljárások a hajtómű indításakor, a parkolóból történő elinduláskor és a megérkezéskor ideértve a tolatási és vontatási műveleteket;

| (j) | Repülőgépek javítása; és |
| --- | --- |

(j)

Repülőgépek javítása; és

| (k) | Repülőgépek kiszolgálásának okmányai és űrlapjai; |
| --- | --- |

(k)

Repülőgépek kiszolgálásának okmányai és űrlapjai;

| (l) | A repülőgépen lévő ülések több személy által történő elfoglalása. |
| --- | --- |

(l)

A repülőgépen lévő ülések több személy által történő elfoglalása.

| 8.2.3. | Beszállás megtagadásának eljárásai. Eljárások annak biztosítására, hogy azok a személyek, akik bódultnak látszanak vagy akiknek a viselkedése vagy fizikai jelek azt mutatják, hogy kábítószerek befolyása alatt állnak, kivéve az orvosi pacienseket és a megfelelő felügyelet alatt lévő személyeket, ne engedik beszállni. Ez nem vonatkozik a megfelelő felügyelet alatt álló orvosi paciensekre. |
| --- | --- |

8.2.3.

Beszállás megtagadásának eljárásai. Eljárások annak biztosítására, hogy azok a személyek, akik bódultnak látszanak vagy akiknek a viselkedése vagy fizikai jelek azt mutatják, hogy kábítószerek befolyása alatt állnak, kivéve az orvosi pacienseket és a megfelelő felügyelet alatt lévő személyeket, ne engedik beszállni. Ez nem vonatkozik a megfelelő felügyelet alatt álló orvosi paciensekre.

| 8.2.4. | Jégmentesítés és jegesedésgátlás a földön. A földön lévő repülőgépek jégmentesítési és jegesedésgátlási politikájának leírása. Ezek tartalmazzák a jegesedés és a repülőgépek más szennyeződései típusainak és hatásainak leírását állás, földi mozgás és felszállás során. Emellett le kell írni a használt folyadéktípusokat, beleértve:






  (a) | a márka- vagy kereskedelmi neveket; |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

Jégmentesítés és jegesedésgátlás a földön. A földön lévő repülőgépek jégmentesítési és jegesedésgátlási politikájának leírása. Ezek tartalmazzák a jegesedés és a repülőgépek más szennyeződései típusainak és hatásainak leírását állás, földi mozgás és felszállás során. Emellett le kell írni a használt folyadéktípusokat, beleértve:

(a)

a márka- vagy kereskedelmi neveket;

| (b) | jellemzőket; |
| --- | --- |

(b)

jellemzőket;

| (c) | hatásukat a repülőgép teljesítményére; |
| --- | --- |

(c)

hatásukat a repülőgép teljesítményére;

| (d) | a késleletetési időtartamokat; és |
| --- | --- |

(d)

a késleletetési időtartamokat; és

| (e) | a használat közben szükséges óvintézkedéseket. |
| --- | --- |

(e)

a használat közben szükséges óvintézkedéseket.

8.3.   Repülési eljárások

| 8.3.1. | VFR/IFR politika. A repülések VFR szerinti folytatásának engedélyezését, vagy a repülések IFR szerinti folytatásának megkövetelését, vagy a kettő közötti váltást szabályozó politika leírása. |
| --- | --- |

8.3.1.

VFR/IFR politika. A repülések VFR szerinti folytatásának engedélyezését, vagy a repülések IFR szerinti folytatásának megkövetelését, vagy a kettő közötti váltást szabályozó politika leírása.

| 8.3.2. | Navigációs eljárások. Az összes, az üzemeltetés típusára (típusaira) és területére (területeire) vonatkozó összes navigációs eljárás leírása. Figyelembe kell venni a következőket:






  (a) | Standard navigációs eljárások a billentyűzeti bevitelek ellenőrzésére, ahol ezek befolyásolják egy repülőgép által követett repülési útvonalat; |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

Navigációs eljárások. Az összes, az üzemeltetés típusára (típusaira) és területére (területeire) vonatkozó összes navigációs eljárás leírása. Figyelembe kell venni a következőket:

(a)

Standard navigációs eljárások a billentyűzeti bevitelek ellenőrzésére, ahol ezek befolyásolják egy repülőgép által követett repülési útvonalat;

| (b) | MNPS és POLAR és navigáció más kijelölt területeken; |
| --- | --- |

(b)

MNPS és POLAR és navigáció más kijelölt területeken;

| (c) | RNAV; |
| --- | --- |

(c)

RNAV;

| (d) | Repülés közbeni újratervezés |
| --- | --- |

(d)

Repülés közbeni újratervezés

| (e) | Eljárások a rendszer teljesítménycsökkenése esetén; és |
| --- | --- |

(e)

Eljárások a rendszer teljesítménycsökkenése esetén; és

| (f) | RVSM |
| --- | --- |

(f)

RVSM

| 8.3.3. | Magasságmérő beállítási eljárások, ideértve, ahol értelmezhető, a következők használatát:






  — | metrikus magasságmérési és átszámítási táblázatok, és |
| --- | --- | --- |

8.3.3.

Magasságmérő beállítási eljárások, ideértve, ahol értelmezhető, a következők használatát:

—

metrikus magasságmérési és átszámítási táblázatok, és

| — | QFE üzemeltetési eljárások. |
| --- | --- |

—

QFE üzemeltetési eljárások.

| 8.3.4. | Magasságra figyelmeztető rendszer eljárásai |
| --- | --- |

8.3.4.

Magasságra figyelmeztető rendszer eljárásai

| 8.3.5. | Földközelségjelző rendszer/Terepelkerülésre figyelmeztető rendszer. Eljárások és utasítások a terepnek való szabályozott nekirepülés elkerülésére, beleértve a nagy leereszkedési sebesség korlátozását a talajfelszínhez közel (a kapcsolódó oktatási követelményeket a D.2.1. pont tartalmazza). |
| --- | --- |

8.3.5.

Földközelségjelző rendszer/Terepelkerülésre figyelmeztető rendszer. Eljárások és utasítások a terepnek való szabályozott nekirepülés elkerülésére, beleértve a nagy leereszkedési sebesség korlátozását a talajfelszínhez közel (a kapcsolódó oktatási követelményeket a D.2.1. pont tartalmazza).

| 8.3.6. | TCAS/ACAS használati politikája és eljárásai |
| --- | --- |

8.3.6.

TCAS/ACAS használati politikája és eljárásai

| 8.3.7. | Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás politikája és eljárásai |
| --- | --- |

8.3.7.

Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás politikája és eljárásai

| 8.3.8. | Kedvezőtlen és potenciálisan veszélyes légköri körülmények. Eljárások kedvezőtlen és potenciálisan veszélyes légköri körülmények között és/vagy ezek elkerülésére, beleértve:






  (a) | zivatarokat; |
| --- | --- | --- |

8.3.8.

Kedvezőtlen és potenciálisan veszélyes légköri körülmények. Eljárások kedvezőtlen és potenciálisan veszélyes légköri körülmények között és/vagy ezek elkerülésére, beleértve:

(a)

zivatarokat;

| (b) | jegesedési körülményeket; |
| --- | --- |

(b)

jegesedési körülményeket;

| (c) | turbulenciát; |
| --- | --- |

(c)

turbulenciát;

| (d) | szélnyírást; |
| --- | --- |

(d)

szélnyírást;

| (e) | orkáncsatornát; |
| --- | --- |

(e)

orkáncsatornát;

| (f) | vulkáni hamufelhőket; |
| --- | --- |

(f)

vulkáni hamufelhőket;

| (g) | erős csapadékot; |
| --- | --- |

(g)

erős csapadékot;

| (h) | homokviharokat; |
| --- | --- |

(h)

homokviharokat;

| (i) | hegyek által keltett légörvényeket; és |
| --- | --- |

(i)

hegyek által keltett légörvényeket; és

| (j) | jelentős hőmérsékletváltozásokat. |
| --- | --- |

(j)

jelentős hőmérsékletváltozásokat.

| 8.3.9. | Légijármű által keltett turbulencia. A légijármű által keltett turbulencia leválási kritériumai, figyelembe véve a repülőgéptípusokat, széljárást és a kifutópálya elhelyezkedését. |
| --- | --- |

8.3.9.

Légijármű által keltett turbulencia. A légijármű által keltett turbulencia leválási kritériumai, figyelembe véve a repülőgéptípusokat, széljárást és a kifutópálya elhelyezkedését.

| 8.3.10. | A személyzet tagjai szolgálati helyeiken. A személyzet tagjaival szembeni követelmény, hogy kijelölt szolgálati helyeiken vagy üléseikben tartózkodjanak a repülés különböző fázisaiban vagy bármikor, amikor a biztonság szempontjából szükségesnek bizonyul, és szintén tartalmazzon eljárásokat a pilótafülkében folytatott ellenőrzött pihenésre. |
| --- | --- |

8.3.10.

A személyzet tagjai szolgálati helyeiken. A személyzet tagjaival szembeni követelmény, hogy kijelölt szolgálati helyeiken vagy üléseikben tartózkodjanak a repülés különböző fázisaiban vagy bármikor, amikor a biztonság szempontjából szükségesnek bizonyul, és szintén tartalmazzon eljárásokat a pilótafülkében folytatott ellenőrzött pihenésre.

| 8.3.11. | A biztonsági övek használata a személyzet és az utasok által. Az előírás a személyzet tagjai és az utasok számára, hogy használják a biztonsági öveket és/vagy hevedereket a repülés különböző fázisaiban vagy bármikor, amikor a biztonság szempontjából szükségesnek bizonyul. |
| --- | --- |

8.3.11.

A biztonsági övek használata a személyzet és az utasok által. Az előírás a személyzet tagjai és az utasok számára, hogy használják a biztonsági öveket és/vagy hevedereket a repülés különböző fázisaiban vagy bármikor, amikor a biztonság szempontjából szükségesnek bizonyul.

| 8.3.12. | A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése. A nem a hajózószemélyzethez tartozó személyek pilótafülkében történő tartózkodása engedélyezésének feltételei. A Hatóság ellenőreinek beengedésére vonatkozó politikát is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

8.3.12.

A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése. A nem a hajózószemélyzethez tartozó személyek pilótafülkében történő tartózkodása engedélyezésének feltételei. A Hatóság ellenőreinek beengedésére vonatkozó politikát is tartalmaznia kell.

| 8.3.13. | A személyzet üres üléseinek használata. A személyzet üres ülései használatának feltételei és eljárásai. |
| --- | --- |

8.3.13.

A személyzet üres üléseinek használata. A személyzet üres ülései használatának feltételei és eljárásai.

| 8.3.14. | A személyzet tagjainak munkaképtelensége. A személyzet tagjai repülés közbeni munkaképtelensége esetén követendő eljárások. Tartalmazzon példákat a munkaképtelenségre és felismerésének módját. |
| --- | --- |

8.3.14.

A személyzet tagjainak munkaképtelensége. A személyzet tagjai repülés közbeni munkaképtelensége esetén követendő eljárások. Tartalmazzon példákat a munkaképtelenségre és felismerésének módját.

| 8.3.15. | Utastér biztonsági követelményei. Eljárások a következőkre:






  (a) | az utastér előkészítése a repüléshez, repülés közbeni követelmények és felkészülés a leszállásra, ideértve az utastér és a konyhák biztonságossá tételének eljárásait; |
| --- | --- | --- |

8.3.15.

Utastér biztonsági követelményei. Eljárások a következőkre:

(a)

az utastér előkészítése a repüléshez, repülés közbeni követelmények és felkészülés a leszállásra, ideértve az utastér és a konyhák biztonságossá tételének eljárásait;

| (b) | eljárások annak biztosítására, hogy az utasokat olyan helyre ültessék, ahol, ha vészkiürítésre van szükség, a legjobban segítik és nem gátolják a repülőgép kiürítését; |
| --- | --- |

(b)

eljárások annak biztosítására, hogy az utasokat olyan helyre ültessék, ahol, ha vészkiürítésre van szükség, a legjobban segítik és nem gátolják a repülőgép kiürítését;

| (c) | az utasok be- és kiszállása során követendő eljárások; és |
| --- | --- |

(c)

az utasok be- és kiszállása során követendő eljárások; és

| (d) | eljárások, amikor üzemanyagot töltenek/eresztenek le az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor. |
| --- | --- |

(d)

eljárások, amikor üzemanyagot töltenek/eresztenek le az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor.

| (e) | dohányzás a fedélzeten. |
| --- | --- |

(e)

dohányzás a fedélzeten.

| 8.3.16. | Utastájékoztató eljárások. Az utastájékoztatási eljárások tartalma, eszközei és időzítése az OPS 1.285-tel összhangban. |
| --- | --- |

8.3.16.

Utastájékoztató eljárások. Az utastájékoztatási eljárások tartalma, eszközei és időzítése az OPS 1.285-tel összhangban.

| 8.3.17. | Eljárások abban az esetben, ha a repülőgép üzemeltetésekor a fedélzeten előírt kozmikus vagy naptól eredő sugárzást érzékelő berendezést visznek magukkal. Eljárások a kozmikus vagy naptól eredő sugárzást érzékelő berendezés alkalmazására, és a jelzett adatok rögzítésére, beleértve a végrehajtandó intézkedéseket abban az esetben, ha a sugárzás meghaladja az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt határértékeket. Kiegészítésül a követendő eljárások – beleértve az ATS eljárásait – abban az esetben, ha döntés történt a süllyedésre vagy az útvonal módosítására. |
| --- | --- |

8.3.17.

Eljárások abban az esetben, ha a repülőgép üzemeltetésekor a fedélzeten előírt kozmikus vagy naptól eredő sugárzást érzékelő berendezést visznek magukkal. Eljárások a kozmikus vagy naptól eredő sugárzást érzékelő berendezés alkalmazására, és a jelzett adatok rögzítésére, beleértve a végrehajtandó intézkedéseket abban az esetben, ha a sugárzás meghaladja az Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt határértékeket. Kiegészítésül a követendő eljárások – beleértve az ATS eljárásait – abban az esetben, ha döntés történt a süllyedésre vagy az útvonal módosítására.

| 8.3.18. | Robotpilóta és tolóerő-automata alkalmazásának politikája. |
| --- | --- |

8.3.18.

Robotpilóta és tolóerő-automata alkalmazásának politikája.

| 8.4. | Üzemeltetés minden időjárásban. A minden időjárásban folytatott üzemeltetéssel kapcsolatos eljárások (Lásd az OPS D. és E. részeit is). |
| --- | --- |

8.4.

Üzemeltetés minden időjárásban. A minden időjárásban folytatott üzemeltetéssel kapcsolatos eljárások (Lásd az OPS D. és E. részeit is).

| 8.5. | ETOPS. Az ETOPS üzemeltetési eljárások leírása. |
| --- | --- |

8.5.

ETOPS. Az ETOPS üzemeltetési eljárások leírása.

| 8.6. | A minimális felszereltségi lista és a Konfigurációtól való eltérések jegyzéke használata |
| --- | --- |

8.6.

A minimális felszereltségi lista és a Konfigurációtól való eltérések jegyzéke használata

8.7.   Nem kereskedelmi célú repülések. Eljárások és korlátozások a következőkhöz:

| (a) | oktatórepülések; |
| --- | --- |

(a)

oktatórepülések;

| (b) | tesztrepülések; |
| --- | --- |

(b)

tesztrepülések;

| (c) | átadó repülések; |
| --- | --- |

(c)

átadó repülések;

| (d) | átszállító repülések; |
| --- | --- |

(d)

átszállító repülések;

| (e) | bemutató repülések; és |
| --- | --- |

(e)

bemutató repülések; és

| (f) | helyzetazonosító repülések, beleértve azon személyek listáját, akik szállíthatók ezeken a repüléseken. |
| --- | --- |

(f)

helyzetazonosító repülések, beleértve azon személyek listáját, akik szállíthatók ezeken a repüléseken.

8.8.   Oxigénellátás követelményei

| 8.8.1. | Azoknak a feltételeknek az elmagyarázása, amelyek között oxigént kell biztosítani és használni. |
| --- | --- |

8.8.1.

Azoknak a feltételeknek az elmagyarázása, amelyek között oxigént kell biztosítani és használni.

| 8.8.2. | Az oxigénellátási követelmények a következők számára:






  (a) | hajózószemélyzet; |
| --- | --- | --- |

8.8.2.

Az oxigénellátási követelmények a következők számára:

(a)

hajózószemélyzet;

| (b) | légiutaskísérő-személyzet; és |
| --- | --- |

(b)

légiutaskísérő-személyzet; és

| (c) | utasok. |
| --- | --- |

(c)

utasok.

9.   VESZÉLYES ÁRUK ÉS FEGYVEREK

| 9.1. | Információ, utasítások és általános útmutatás a veszélyes áruk szállításához, beleértve a következőket:






  (a) | az üzemben tartó politikája a veszélyes áruk szállítására; |
| --- | --- | --- |

9.1.

Információ, utasítások és általános útmutatás a veszélyes áruk szállításához, beleértve a következőket:

(a)

az üzemben tartó politikája a veszélyes áruk szállítására;

| (b) | útmutatás a veszélyes áruk átvételének, címkézésének, kezelésének, elhelyezésének és elkülönítésének követelményeiről; |
| --- | --- |

(b)

útmutatás a veszélyes áruk átvételének, címkézésének, kezelésének, elhelyezésének és elkülönítésének követelményeiről;

| (c) | eljárások a veszélyes árukkal kapcsolatos vészhelyzetek kezelésére; |
| --- | --- |

(c)

eljárások a veszélyes árukkal kapcsolatos vészhelyzetek kezelésére;

| (d) | az összes érintett személyzet feladatai az OPS 1.1215 szerint; és |
| --- | --- |

(d)

az összes érintett személyzet feladatai az OPS 1.1215 szerint; és

| (e) | utasítások az üzemben tartó alkalmazottainak szállítására. |
| --- | --- |

(e)

utasítások az üzemben tartó alkalmazottainak szállítására.

| 9.2. | Azok a feltételek, amelyek között fegyverek és hadi és sportfegyverek lőszerei szállíthatóak. |
| --- | --- |

9.2.

Azok a feltételek, amelyek között fegyverek és hadi és sportfegyverek lőszerei szállíthatóak.

10.   BIZTONSÁG

| 10.1. | Nem bizalmas jellegű biztonsági utasítások és útmutatás, amelyeknek tartalmazniuk kell az üzemben tartó személyzet hatáskörét és felelősségeit. A fedélzeten megtörtént bűncselekmények, mint a jogellenes beavatkozás, szabotázs, bombafenyegetés és repülőgépeltérítés kezelésének és bejelentésének eljárásait szintén be kell építeni. |
| --- | --- |

10.1.

Nem bizalmas jellegű biztonsági utasítások és útmutatás, amelyeknek tartalmazniuk kell az üzemben tartó személyzet hatáskörét és felelősségeit. A fedélzeten megtörtént bűncselekmények, mint a jogellenes beavatkozás, szabotázs, bombafenyegetés és repülőgépeltérítés kezelésének és bejelentésének eljárásait szintén be kell építeni.

| 10.2. | A megelőző biztonsági intézkedések és oktatás leírása.
  Megjegyzés: A biztonsági utasítások és útmutatás egy része bizalmasan kezelhető. |
| --- | --- |

10.2.

A megelőző biztonsági intézkedések és oktatás leírása.

Megjegyzés: A biztonsági utasítások és útmutatás egy része bizalmasan kezelhető.

11.   ESEMÉNYEK KEZELÉSE, ÉRTESÍTÉSE ÉS JELENTÉSE

Eljárások az események kezelésére, értesítésére és jelentésére. Ez a fejezet tartalmazza a következőket:

| (a) | Az események és az összes érintett személyzet vonatkozó felelősségeinek definíciói; |
| --- | --- |

(a)

Az események és az összes érintett személyzet vonatkozó felelősségeinek definíciói;

| (b) | Mindenfajta esemény jelentésére használt űrlapok szemléltetése (vagy maguknak az űrlapoknak a másolatai), utasítások kitöltésükre, a címek, amelyekre el kell őket küldeni és az erre engedélyezett idő; |
| --- | --- |

(b)

Mindenfajta esemény jelentésére használt űrlapok szemléltetése (vagy maguknak az űrlapoknak a másolatai), utasítások kitöltésükre, a címek, amelyekre el kell őket küldeni és az erre engedélyezett idő;

| (c) | Baleset esetére annak leírása, hogy a cég mely részlegeit, mely Hatóságokat és más szervezeteket kell értesíteni, ezt hogyan kell végrehajtani és milyen sorrendben; |
| --- | --- |

(c)

Baleset esetére annak leírása, hogy a cég mely részlegeit, mely Hatóságokat és más szervezeteket kell értesíteni, ezt hogyan kell végrehajtani és milyen sorrendben;

| (d) | Eljárások a légiforgalmi irányító egységek szóbeli értesítésére az ACAS RA-kat, madárveszélyt, veszélyes árukat és veszélyes körülményeket érintő eseményekről; |
| --- | --- |

(d)

Eljárások a légiforgalmi irányító egységek szóbeli értesítésére az ACAS RA-kat, madárveszélyt, veszélyes árukat és veszélyes körülményeket érintő eseményekről;

| (e) | Eljárások írásbeli jelentések benyújtására a légiforgalmi eseményekről, ACAS RA-król, madárral való ütközésekről, veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről és balesetekről és jogellenes beavatkozásról; |
| --- | --- |

(e)

Eljárások írásbeli jelentések benyújtására a légiforgalmi eseményekről, ACAS RA-król, madárral való ütközésekről, veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről és balesetekről és jogellenes beavatkozásról;

| (f) | Jelentési eljárások az OPS 1.085 (b) pontjának és az OPS 1.420-nak a betartására. Ezek az eljárások tartalmazzák a személyzet tagjai által követendő, biztonsággal kapcsolatos belső jelentési eljárásokat, amelyeket úgy alakítanak ki, hogy biztosítsák, hogy a parancsnokot azonnal tájékoztassák minden eseményről, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a biztonságot a repülés folyamán és hogy megkapjon minden releváns információt. |
| --- | --- |

(f)

Jelentési eljárások az OPS 1.085 (b) pontjának és az OPS 1.420-nak a betartására. Ezek az eljárások tartalmazzák a személyzet tagjai által követendő, biztonsággal kapcsolatos belső jelentési eljárásokat, amelyeket úgy alakítanak ki, hogy biztosítsák, hogy a parancsnokot azonnal tájékoztassák minden eseményről, amely veszélyeztette vagy veszélyeztethette volna a biztonságot a repülés folyamán és hogy megkapjon minden releváns információt.

12.   A REPÜLÉS SZABÁLYAI

A repülés szabályai, beleértve a következőket:

| (a) | látva és műszeres repülési szabályok; |
| --- | --- |

(a)

látva és műszeres repülési szabályok;

| (b) | a repülési szabályok területi alkalmazása; |
| --- | --- |

(b)

a repülési szabályok területi alkalmazása;

| (c) | kommunikációs eljárások, beleértve a COM meghibásodáskori eljárásokat; |
| --- | --- |

(c)

kommunikációs eljárások, beleértve a COM meghibásodáskori eljárásokat;

| (d) | információ és utasítások a polgári repülőgépek üzeneteinek lehallgatásával kapcsolatosan; |
| --- | --- |

(d)

információ és utasítások a polgári repülőgépek üzeneteinek lehallgatásával kapcsolatosan;

| (e) | a körülmények, amelyek között figyelni kell a rádiót; |
| --- | --- |

(e)

a körülmények, amelyek között figyelni kell a rádiót;

| (f) | jelzések; |
| --- | --- |

(f)

jelzések;

| (g) | az üzemeltetéskor használt időrendszer; |
| --- | --- |

(g)

az üzemeltetéskor használt időrendszer;

| (h) | ATC engedélyek, a repülési terv betartása és helyzetjelentések; |
| --- | --- |

(h)

ATC engedélyek, a repülési terv betartása és helyzetjelentések;

| (i) | a korlátozott, tiltott vagy veszélyes területen repülő vagy oda berepülni szándékozó engedély nélküli repülőgép figyelmeztetésére használt vizuális jelzések; |
| --- | --- |

(i)

a korlátozott, tiltott vagy veszélyes területen repülő vagy oda berepülni szándékozó engedély nélküli repülőgép figyelmeztetésére használt vizuális jelzések;

| (j) | eljárások a balesetet észlelő vagy vészjelzést (segélykérő hívást) vevő pilóták részére; |
| --- | --- |

(j)

eljárások a balesetet észlelő vagy vészjelzést (segélykérő hívást) vevő pilóták részére;

| (k) | a túlélők által használt földi/légi vizuális kód, jelzési segédeszközök leírása és használata; és |
| --- | --- |

(k)

a túlélők által használt földi/légi vizuális kód, jelzési segédeszközök leírása és használata; és

| (l) | vészjelzések (segélykérő jelzések) és sürgető jelzések. |
| --- | --- |

(l)

vészjelzések (segélykérő jelzések) és sürgető jelzések.

13.   BÉRLÉS

A bérlés üzemeltetési intézkedéseinek, a kapcsolódó eljárásoknak és vezetési felelősségeknek a leírása.

B.   REPÜLŐGÉP ÜZEMELTETÉSI TÉMAKÖRÖK – TÍPUSHOZ KAPCSOLÓDÓK

A típusok és a típusok változatai közötti különbségek figyelembevétele a következő fejezetekben:

0.   ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK

| 0.1. | Általános információ (pl. a repülőgépek méretei), beleértve az érintett repülőgéptípus üzemeltetésekor használt mértékegységeket és a átszámítási táblázatokat. |
| --- | --- |

0.1.

Általános információ (pl. a repülőgépek méretei), beleértve az érintett repülőgéptípus üzemeltetésekor használt mértékegységeket és a átszámítási táblázatokat.

1.   KORLÁTOZÁSOK

| 1.1. | Az engedélyezett korlátozások és az alkalmazandó üzemeltetési korlátozások leírása, beleértve a következőket:






  (a) | engedélyezett státus (pl. CS-23, CS-25, ICAO 16. függelék (CS-36 és CS-34) stb); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Az engedélyezett korlátozások és az alkalmazandó üzemeltetési korlátozások leírása, beleértve a következőket:

(a)

engedélyezett státus (pl. CS-23, CS-25, ICAO 16. függelék (CS-36 és CS-34) stb);

| (b) | minden repülőgéptípus utasülés-rendje beleértve egy ábrás bemutatást; |
| --- | --- |

(b)

minden repülőgéptípus utasülés-rendje beleértve egy ábrás bemutatást;

| (c) | a jóváhagyott üzemeltetési típusok (pl.. VFR/IFR, CAT II/III, RNP Típus, repülés tudott jegesedési körülmények között stb.); |
| --- | --- |

(c)

a jóváhagyott üzemeltetési típusok (pl.. VFR/IFR, CAT II/III, RNP Típus, repülés tudott jegesedési körülmények között stb.);

| (d) | a személyzet összetétele; |
| --- | --- |

(d)

a személyzet összetétele;

| (e) | tömeg és tömegközéppont; |
| --- | --- |

(e)

tömeg és tömegközéppont;

| (f) | sebességkorlátozások; |
| --- | --- |

(f)

sebességkorlátozások;

| (g) | repülési pálya(pályák); |
| --- | --- |

(g)

repülési pálya(pályák);

| (h) | szélkorlátozások beleértve az üzemeltetést szennyezett kifutópályákon; |
| --- | --- |

(h)

szélkorlátozások beleértve az üzemeltetést szennyezett kifutópályákon;

| (i) | teljesítménykorlátok a vonatkozó konfigurációkra; |
| --- | --- |

(i)

teljesítménykorlátok a vonatkozó konfigurációkra;

| (j) | kifutópálya lejtés; |
| --- | --- |

(j)

kifutópálya lejtés;

| (k) | korlátozások nedves és szennyezett kifutópályákon; |
| --- | --- |

(k)

korlátozások nedves és szennyezett kifutópályákon;

| (l) | repülőgépsárkány szennyezettsége; és |
| --- | --- |

(l)

repülőgépsárkány szennyezettsége; és

| (m) | rendszerekre vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

(m)

rendszerekre vonatkozó korlátozások.

2.   NORMÁL ELJÁRÁSOK

| 2.1. | A személyzet normál eljárásai és a rájuk ruházott feladatok, a megfelelő ellenőrző listák, az ellenőrző listák használatának rendszere és egy utasítás a szükséges koordinációs eljárásokról a hajózószemélyzet és a légiutaskísérő-személyzet között. A következő normál eljárásokat és feladatokat kell tartalmazza:






  (a) | repülés előtti; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A személyzet normál eljárásai és a rájuk ruházott feladatok, a megfelelő ellenőrző listák, az ellenőrző listák használatának rendszere és egy utasítás a szükséges koordinációs eljárásokról a hajózószemélyzet és a légiutaskísérő-személyzet között. A következő normál eljárásokat és feladatokat kell tartalmazza:

(a)

repülés előtti;

| (b) | indulás előtti; |
| --- | --- |

(b)

indulás előtti;

| (c) | magasságmérő beállítása és ellenőrzése; |
| --- | --- |

(c)

magasságmérő beállítása és ellenőrzése;

| (d) | gurulás, felszállás és emelkedés; |
| --- | --- |

(d)

gurulás, felszállás és emelkedés;

| (e) | zajcsökkentés; |
| --- | --- |

(e)

zajcsökkentés;

| (f) | utazórepülés és süllyedés; |
| --- | --- |

(f)

utazórepülés és süllyedés;

| (g) | megközelítés és leszállás előkészítési eligazítás; |
| --- | --- |

(g)

megközelítés és leszállás előkészítési eligazítás;

| (h) | VFR szerinti megközelítés; |
| --- | --- |

(h)

VFR szerinti megközelítés;

| (i) | műszeres megközelítés; |
| --- | --- |

(i)

műszeres megközelítés;

| (j) | látással történő megközelítés és körözés; |
| --- | --- |

(j)

látással történő megközelítés és körözés;

| (k) | megszakított megközelítés; |
| --- | --- |

(k)

megszakított megközelítés;

| (l) | normál leszállás; |
| --- | --- |

(l)

normál leszállás;

| (m) | leszállás után; és |
| --- | --- |

(m)

leszállás után; és

| (n) | üzemeltetés nedves és szennyezett kifutópályákon. |
| --- | --- |

(n)

üzemeltetés nedves és szennyezett kifutópályákon.

3.   RENDKÍVÜLI ÉS VÉSZHELYZETI ELJÁRÁSOK

| 3.1. | A rendkívüli és vészhelyzeti eljárások és a személyzetre ruházott feladatok, a megfelelő ellenőrző listák, az ellenőrző listák használatának rendszere és egy utasítás a szükséges koordinációs eljárásokról a hajózószemélyzet és a légiutaskísérő-személyzet között. A következő rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat és feladatokat kell tartalmazza:






  (a) | a személyzet munkaképtelensége; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A rendkívüli és vészhelyzeti eljárások és a személyzetre ruházott feladatok, a megfelelő ellenőrző listák, az ellenőrző listák használatának rendszere és egy utasítás a szükséges koordinációs eljárásokról a hajózószemélyzet és a légiutaskísérő-személyzet között. A következő rendkívüli és vészhelyzeti eljárásokat és feladatokat kell tartalmazza:

(a)

a személyzet munkaképtelensége;

| (b) | tűz és füst gyakorlatok; |
| --- | --- |

(b)

tűz és füst gyakorlatok;

| (c) | repülés megszűnt és részben megszűnt utastéri túlnyomás esetén; |
| --- | --- |

(c)

repülés megszűnt és részben megszűnt utastéri túlnyomás esetén;

| (d) | szerkezeti korlátok túllépése, mint amilyen a leszállás túlsúllyal; |
| --- | --- |

(d)

szerkezeti korlátok túllépése, mint amilyen a leszállás túlsúllyal;

| (e) | kozmikus sugárzás határértékének túllépése; |
| --- | --- |

(e)

kozmikus sugárzás határértékének túllépése;

| (f) | villámcsapások; |
| --- | --- |

(f)

villámcsapások;

| (g) | vészjelzések, valamint az ATC figyelmeztetése vészhelyzetekre; |
| --- | --- |

(g)

vészjelzések, valamint az ATC figyelmeztetése vészhelyzetekre;

| (h) | hajtómű meghibásodása; |
| --- | --- |

(h)

hajtómű meghibásodása;

| (i) | rendszer meghibásodások; |
| --- | --- |

(i)

rendszer meghibásodások;

| (j) | útmutatás kitérésre súlyos technikai hiba esetén; |
| --- | --- |

(j)

útmutatás kitérésre súlyos technikai hiba esetén;

| (k) | földközelségi figyelmeztetés; |
| --- | --- |

(k)

földközelségi figyelmeztetés;

| (l) | TCAS figyelmeztetés; |
| --- | --- |

(l)

TCAS figyelmeztetés;

| (m) | szélnyírás; és |
| --- | --- |

(m)

szélnyírás; és

| (n) | kényszerleszállás/kényszerleszállás vízre; és |
| --- | --- |

(n)

kényszerleszállás/kényszerleszállás vízre; és

| (o) | indulási tartalék eljárások. |
| --- | --- |

(o)

indulási tartalék eljárások.

4.   TELJESÍTMÉNY

| 4.0. | A teljesítményadatokat olyan formában kell megadni, hogy nehézségek nélkül használhatók legyenek. |
| --- | --- |

4.0.

A teljesítményadatokat olyan formában kell megadni, hogy nehézségek nélkül használhatók legyenek.

| 4.1. | Teljesítményadatok. Anyagot kell tartalmazzon a teljesítményről, amely biztosítja a szükséges adatokat az OPS 1 F., G., H. és I. részében szereplő teljesítménykövetelmények betartásához és lehetővé teszi a következők meghatározását:






  (a) | felszállási emelkedési határok – tömeg, magasság, hőmérséklet; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Teljesítményadatok. Anyagot kell tartalmazzon a teljesítményről, amely biztosítja a szükséges adatokat az OPS 1 F., G., H. és I. részében szereplő teljesítménykövetelmények betartásához és lehetővé teszi a következők meghatározását:

(a)

felszállási emelkedési határok – tömeg, magasság, hőmérséklet;

| (b) | felszállópálya hossza (száraz, nedves, szennyezett); |
| --- | --- |

(b)

felszállópálya hossza (száraz, nedves, szennyezett);

| (c) | nettó repülési útvonal az akadályok elkerülési számításához vagy, ahol értelmezhető, felszállási útvonal; |
| --- | --- |

(c)

nettó repülési útvonal az akadályok elkerülési számításához vagy, ahol értelmezhető, felszállási útvonal;

| (d) | gradiensveszteség bedöntött emelkedés esetén; |
| --- | --- |

(d)

gradiensveszteség bedöntött emelkedés esetén;

| (e) | útvonal emelkedési korlátok; |
| --- | --- |

(e)

útvonal emelkedési korlátok;

| (f) | megközelítési emelkedési korlátok; |
| --- | --- |

(f)

megközelítési emelkedési korlátok;

| (g) | leszállási emelkedési korlátok; |
| --- | --- |

(g)

leszállási emelkedési korlátok;

| (h) | leszállópálya hossza (száraz, nedves, szennyezett) beleértve egy rendszer vagy eszköz repülés közbeni meghibásodásának hatását, ha befolyásolja a leszállási úthosszat; |
| --- | --- |

(h)

leszállópálya hossza (száraz, nedves, szennyezett) beleértve egy rendszer vagy eszköz repülés közbeni meghibásodásának hatását, ha befolyásolja a leszállási úthosszat;

| (i) | fékenergia korlátai; és |
| --- | --- |

(i)

fékenergia korlátai; és

| (j) | a repülés különböző fázisaiban alkalmazható sebességek (figyelembe véve a nedves vagy szennyezett kifutópályákat is). |
| --- | --- |

(j)

a repülés különböző fázisaiban alkalmazható sebességek (figyelembe véve a nedves vagy szennyezett kifutópályákat is).

| 4.1.1. | Kiegészítő adatok a jegesedési körülmények közötti repülésekre. Tartalmaz valamennyi engedélyezett teljesítményt egy megengedhető konfigurációra vagy eltérő konfigurációra, mint amilyen egy csúszásgátló üzemképtelensége. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kiegészítő adatok a jegesedési körülmények közötti repülésekre. Tartalmaz valamennyi engedélyezett teljesítményt egy megengedhető konfigurációra vagy eltérő konfigurációra, mint amilyen egy csúszásgátló üzemképtelensége.

| 4.1.2. | Amennyiben az adott teljesítményosztályra vonatkozó szükséges teljesítmény adat nem áll rendelkezésre a jóváhagyott AFM-ben. akkor a Hatóság által elfogadott más adatot kell szerepeltetni. Az Üzemben Tartási Kézikönyv alternatívaként tartalmazhat kereszthivatkozást az AFM-ben szereplő jóváhagyott adatokra, ha nem valószínű, hogy ezeket az adatokat gyakran vagy vészhelyzetben használni fogják. |
| --- | --- |

4.1.2.

Amennyiben az adott teljesítményosztályra vonatkozó szükséges teljesítmény adat nem áll rendelkezésre a jóváhagyott AFM-ben. akkor a Hatóság által elfogadott más adatot kell szerepeltetni. Az Üzemben Tartási Kézikönyv alternatívaként tartalmazhat kereszthivatkozást az AFM-ben szereplő jóváhagyott adatokra, ha nem valószínű, hogy ezeket az adatokat gyakran vagy vészhelyzetben használni fogják.

| 4.2. | További teljesítmény adatok. További teljesítmény adatok, ha alkalmazhatóak, ideértve a következőket:






  (a) | emelkedési gradiens az összes hajtóművel; |
| --- | --- | --- |

4.2.

További teljesítmény adatok. További teljesítmény adatok, ha alkalmazhatóak, ideértve a következőket:

(a)

emelkedési gradiens az összes hajtóművel;

| (b) | széleltérítési adatok; |
| --- | --- |

(b)

széleltérítési adatok;

| (c) | a jégmentesítő/jegesedésgátló folyadékok hatása; |
| --- | --- |

(c)

a jégmentesítő/jegesedésgátló folyadékok hatása;

| (d) | repülés kieresztett futóművel; |
| --- | --- |

(d)

repülés kieresztett futóművel;

| (e) | 3 vagy több hajtóműves repülőgépekre egy üzemképtelen hajtóművel végzett műszaki átrepülések; és |
| --- | --- |

(e)

3 vagy több hajtóműves repülőgépekre egy üzemképtelen hajtóművel végzett műszaki átrepülések; és

| (f) | A CDL előírásai szerint végrehajtott repülések. |
| --- | --- |

(f)

A CDL előírásai szerint végrehajtott repülések.

5.   A REPÜLÉS TERVEZÉSE

| 5.1. | A repülés előtti és közbeni tervezéshez szükséges adatok és utasítások, beleértve olyan tényezőket, mint a sebesség ütemtervek és teljesítménybeállítások. Ahol értelmezhető, tartalmazza a leállított hajtóműves üzemben tartását, ETOPS-ot (különösen az utazósebességet egy üzemképtelen hajtóművel és a maximális távolságot egy megfelelő repülőtértől, az OPS 1.245-tel összhangban meghatározva) és a repüléseket elszigetelt repülőterekre. |
| --- | --- |

5.1.

A repülés előtti és közbeni tervezéshez szükséges adatok és utasítások, beleértve olyan tényezőket, mint a sebesség ütemtervek és teljesítménybeállítások. Ahol értelmezhető, tartalmazza a leállított hajtóműves üzemben tartását, ETOPS-ot (különösen az utazósebességet egy üzemképtelen hajtóművel és a maximális távolságot egy megfelelő repülőtértől, az OPS 1.245-tel összhangban meghatározva) és a repüléseket elszigetelt repülőterekre.

| 5.2. | A repülés különböző fázisaiban szükséges üzemanyag kiszámítása az OPS 1.255-tel összhangban. |
| --- | --- |

5.2.

A repülés különböző fázisaiban szükséges üzemanyag kiszámítása az OPS 1.255-tel összhangban.

6.   TÖMEG ÉS SÚLYPONT

Utasítások és adatok a tömeg és súlypont számításához, ideértve:

| (a) | a számítási rendszert (pl. index rendszer); |
| --- | --- |

(a)

a számítási rendszert (pl. index rendszer);

| (b) | információt és utasításokat a tömeg és súlypont dokumentáció elkészítéséhez, beleértve a kézzel és számítógéppel elkészített típusokat; |
| --- | --- |

(b)

információt és utasításokat a tömeg és súlypont dokumentáció elkészítéséhez, beleértve a kézzel és számítógéppel elkészített típusokat;

| (c) | tömegek és tömegközéppontok korlátozását az üzemben tartó által használt típusokra, változatokra vagy egyedi repülőgépekre; és |
| --- | --- |

(c)

tömegek és tömegközéppontok korlátozását az üzemben tartó által használt típusokra, változatokra vagy egyedi repülőgépekre; és

| (d) | száraz üzemeltetési tömeget és hozzátartozó tömegközéppontot vagy indexet. |
| --- | --- |

(d)

száraz üzemeltetési tömeget és hozzátartozó tömegközéppontot vagy indexet.

7.   RAKODÁS

Eljárások és előírások a rakomány berakodására és rögzítésére a repülőgépen.

8.   KONFIGURÁCIÓTÓL VALÓ ELTÉRÉSEK JEGYZÉKE

A konfigurációtól való eltérések jegyzéke(i) (CDL), ha a gyártó átadta, figyelembe véve az üzemeltetett repülőgéptípusokat és -változatokat, beleértve a követendő eljárásokat, ha egy repülőgépet CDL-jének feltételei szerint indítanak el.

9.   MINIMÁLISAN SZÜKSÉGES FELSZERELÉSEK LISTÁJA

A minimálisan szükséges felszerelések listája (MEL), figyelembe véve az üzemeltetett repülőgéptípusokat és -változatokat és az üzemeltetési típusokat/területeket. A MEL tartalmazza a navigációs berendezéseket és vegye figyelembe az üzemeltetési útvonalra és területre szükséges teljesítményt.

10.   ÉLETMENTŐ ÉS VÉSZHELYZETI ESZKÖZÖK, BELEÉRTVE AZ OXIGÉNT

| 10.1. | A megteendő útvonalakon szállítandó életmentő és vészhelyzeti eszközök listája és ezen felszerelés felszállás előtti működésképességi ellenőrzésének eljárásai. A életmentő és vészhelyzeti eszközök elhelyezésére, hozzáférhetőségére és használatára vonatkozó utasításokat és a kapcsolódó ellenőrző listákat is tartalmazza. |
| --- | --- |

10.1.

A megteendő útvonalakon szállítandó életmentő és vészhelyzeti eszközök listája és ezen felszerelés felszállás előtti működésképességi ellenőrzésének eljárásai. A életmentő és vészhelyzeti eszközök elhelyezésére, hozzáférhetőségére és használatára vonatkozó utasításokat és a kapcsolódó ellenőrző listákat is tartalmazza.

| 10.2. | A szükséges és rendelkezésre álló oxigénmennyiség meghatározásának eljárása. Figyelembe kell venni a repülés jellegét, a helyet foglaló személyek számát és az utastér túlnyomásának lehetséges megszűnését. A biztosított információ olyan formában jelenjen meg, amely nehézség nélkül használható. |
| --- | --- |

10.2.

A szükséges és rendelkezésre álló oxigénmennyiség meghatározásának eljárása. Figyelembe kell venni a repülés jellegét, a helyet foglaló személyek számát és az utastér túlnyomásának lehetséges megszűnését. A biztosított információ olyan formában jelenjen meg, amely nehézség nélkül használható.

11.   VÉSZKIÜRÍTÉSI ELJÁRÁSOK

| 11.1. | Utasítások a vészkiürítés előkészítésére, beleértve a személyzet koordinációját és a vészhelyzeti szolgálati helyek kijelölését. |
| --- | --- |

11.1.

Utasítások a vészkiürítés előkészítésére, beleértve a személyzet koordinációját és a vészhelyzeti szolgálati helyek kijelölését.

| 11.2. | Vészkiürítési eljárások. A személyzet minden tagjának feladatai a repülőgép gyors kiürítésében és az utasok kezelése kényszerleszállás, vízre történő kényszerleszállás és egyéb vészhelyzetek esetén. |
| --- | --- |

11.2.

Vészkiürítési eljárások. A személyzet minden tagjának feladatai a repülőgép gyors kiürítésében és az utasok kezelése kényszerleszállás, vízre történő kényszerleszállás és egyéb vészhelyzetek esetén.

12.   A REPÜLŐGÉP RENDSZEREI

A repülőgép rendszereinek leírása, kapcsolódó vezérlőszervek, jelzések és használati utasítások.

C.   ÚTVONALI ÉS REPÜLŐTÉRI UTASÍTÁSOK ÉS INFORMÁCIÓ

| 1. | Utasítások és információ a kommunikációról, navigációról és repülőterekről, ideértve a minimális repülési szinteket és magasságokat minden megteendő útvonalra és az üzemeltetési minimumokat minden használni tervezett repülőtérre, beleértve a következőket:






  (a) | minimális repülési szint/magasság; |
| --- | --- | --- |

1.

Utasítások és információ a kommunikációról, navigációról és repülőterekről, ideértve a minimális repülési szinteket és magasságokat minden megteendő útvonalra és az üzemeltetési minimumokat minden használni tervezett repülőtérre, beleértve a következőket:

(a)

minimális repülési szint/magasság;

| (b) | üzemeltetési minimumok az indulási, cél- és kitérő repülőterekre; |
| --- | --- |

(b)

üzemeltetési minimumok az indulási, cél- és kitérő repülőterekre;

| (c) | kommunikációs eszközök és navigációs segédeszközök; |
| --- | --- |

(c)

kommunikációs eszközök és navigációs segédeszközök;

| (d) | kifutópálya adatok és repülőtéri segédeszközök; |
| --- | --- |

(d)

kifutópálya adatok és repülőtéri segédeszközök;

| (e) | megközelítés, megszakított megközelítés és indulás eljárásai, beleértve a zajcsökkentési eljárásokat; |
| --- | --- |

(e)

megközelítés, megszakított megközelítés és indulás eljárásai, beleértve a zajcsökkentési eljárásokat;

| (f) | COM meghibásodás eljárásai; |
| --- | --- |

(f)

COM meghibásodás eljárásai;

| (g) | kutatási és mentési eszközök a területen, amely felett a repülőgép repülni szándékozik; |
| --- | --- |

(g)

kutatási és mentési eszközök a területen, amely felett a repülőgép repülni szándékozik;

| (h) | a repülés típusával és a megteendő útvonallal kapcsolatban a fedélzeten szállítandó léginavigációs térképek leírása, beleértve érvényességük ellenőrzésének módszereit; |
| --- | --- |

(h)

a repülés típusával és a megteendő útvonallal kapcsolatban a fedélzeten szállítandó léginavigációs térképek leírása, beleértve érvényességük ellenőrzésének módszereit;

| (i) | léginavigációs információ és MET szolgáltatások rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

(i)

léginavigációs információ és MET szolgáltatások rendelkezésre állása;

| (j) | repülés közbeni COM/NAV eljárások; |
| --- | --- |

(j)

repülés közbeni COM/NAV eljárások;

| (k) | repülőterek csoportosítása a hajózószemélyzet ismeret-minősítése szempontjából |
| --- | --- |

(k)

repülőterek csoportosítása a hajózószemélyzet ismeret-minősítése szempontjából

| (l) | Speciális repülőtéri korlátozások (teljesítménykorlátozások és üzemeltetési eljárások). |
| --- | --- |

(l)

Speciális repülőtéri korlátozások (teljesítménykorlátozások és üzemeltetési eljárások).

D.   OKTATÁS

| 1. | Az oktatási tanmenetek és ellenőrzési programok minden, a repülés előkészítésével és/vagy lebonyolításával kapcsolatos üzemeltetési feladattal megbízott üzemeltető személyzet számára. |
| --- | --- |

1.

Az oktatási tanmenetek és ellenőrzési programok minden, a repülés előkészítésével és/vagy lebonyolításával kapcsolatos üzemeltetési feladattal megbízott üzemeltető személyzet számára.

| 2. | Az oktatási tanmenetek és ellenőrzési eljárások tartalmazzák a következőket: |
| --- | --- |

2.

Az oktatási tanmenetek és ellenőrzési eljárások tartalmazzák a következőket:

| 2.1. | Hajózószemélyzet számára. Az összes, az E. és N. részben előírt vonatkozó témát; |
| --- | --- |

2.1.

Hajózószemélyzet számára. Az összes, az E. és N. részben előírt vonatkozó témát;

| 2.2. | Légiutaskísérő-személyzet számára. Az összes, az O. részben előírt vonatkozó témát; |
| --- | --- |

2.2.

Légiutaskísérő-személyzet számára. Az összes, az O. részben előírt vonatkozó témát;

| 2.3. | Az érintett üzemben tartó személyzet számára, beleértve a személyzet tagjait:






  (a) | Az összes, az R. (Veszélyes áruk légi szállítása) részben előírt vonatkozó témát; és |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az érintett üzemben tartó személyzet számára, beleértve a személyzet tagjait:

(a)

Az összes, az R. (Veszélyes áruk légi szállítása) részben előírt vonatkozó témát; és

| (b) | A összes, az S. (Védelem) részben előírt vonatkozó témát. |
| --- | --- |

(b)

A összes, az S. (Védelem) részben előírt vonatkozó témát.

| 2.4. | Azon üzemben tartó személyzet számára, akik a személyzetnek nem tagjai (pl. diszpécser, kiszolgáló személyzet stb.). Az összes, az OPS-ben előírt releváns téma, amely feladataikra vonatkozik. |
| --- | --- |

2.4.

Azon üzemben tartó személyzet számára, akik a személyzetnek nem tagjai (pl. diszpécser, kiszolgáló személyzet stb.). Az összes, az OPS-ben előírt releváns téma, amely feladataikra vonatkozik.

| 3. | Eljárások |
| --- | --- |

3.

Eljárások

| 3.1. | Oktatási és ellenőrzési eljárások. |
| --- | --- |

3.1.

Oktatási és ellenőrzési eljárások.

| 3.2. | Abban az esetben követendő eljárások, ha a személyzet nem éri el vagy nem tartja fent az előírt szintet. |
| --- | --- |

3.2.

Abban az esetben követendő eljárások, ha a személyzet nem éri el vagy nem tartja fent az előírt szintet.

| 3.3. | Eljárások annak biztosítására, hogy kereskedelmi célú légiszállítási repüléseken nem szimulálnak rendkívüli vagy vészhelyzeti eljárások vagy azok egy részének alkalmazását igénylő rendkívüli vagy vészhelyzeteket vagy IMC szimulációt. |
| --- | --- |

3.3.

Eljárások annak biztosítására, hogy kereskedelmi célú légiszállítási repüléseken nem szimulálnak rendkívüli vagy vészhelyzeti eljárások vagy azok egy részének alkalmazását igénylő rendkívüli vagy vészhelyzeteket vagy IMC szimulációt.

| 4. | A megőrzendő dokumentáció és a megőrzési idők előírása. (Lásd az OPS 1.1065 1. függelékét.) |
| --- | --- |

4.

A megőrzendő dokumentáció és a megőrzési idők előírása. (Lásd az OPS 1.1065 1. függelékét.)

Az OPS 1.1065 1. függeléke

Dokumentumok megőrzési ideje

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az alábbi információt elfogadható formában, a Hatóság által hozzáférhetően megőrizzenek az alábbi táblázatokban szereplő ideig.

Megjegyzés: A karbantartási feljegyzésekre vonatkozó további információt tartalmaz az M. rész.

1. táblázat

Egy repülés előkészítése és végrehajtása során használt információ

| Egy repülés előkészítése és végrehajtása során használt, az OPS 1.135-ben előírt információ |
| --- |
| Operatív repülési terv | 3 hónap |
| Repülőgép műszaki napló | 36 hónap az utolsó bejegyzés dátuma után, az M. rész M.A.306(c)-vel összhangban |
| Útvonalspecifikus NOTAM/AIS tájékoztató dokumentáció, ha az üzemben tartó szerkesztette | 3 hónap |
| Tömeg és súlypont dokumentáció | 3 hónap |
| Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a veszélyes árukat | 3 hónap |

Egy repülés előkészítése és végrehajtása során használt, az OPS 1.135-ben előírt információ

Operatív repülési terv

3 hónap

Repülőgép műszaki napló

36 hónap az utolsó bejegyzés dátuma után, az M. rész M.A.306(c)-vel összhangban

Útvonalspecifikus NOTAM/AIS tájékoztató dokumentáció, ha az üzemben tartó szerkesztette

3 hónap

Tömeg és súlypont dokumentáció

3 hónap

Értesítés a speciális rakományokról, beleértve a veszélyes árukat

3 hónap

2. táblázat

Jelentések

| Jelentések |
| --- |
| Fedélzeti napló | 3 hónap |
| Minden, az OPS 1.420-ban leírt vagy bármely olyan eset részleteinek feljegyzésére szolgáló repülési jelentés(ek), amelyek feljegyzését/jelentését a parancsnok szükségesnek tartja | 3 hónap |
| Jelentések a szolgálati idők túllépéséről és/vagy a pihenési idők megrövidítéséről | 3 hónap |

Jelentések

Fedélzeti napló

3 hónap

Minden, az OPS 1.420-ban leírt vagy bármely olyan eset részleteinek feljegyzésére szolgáló repülési jelentés(ek), amelyek feljegyzését/jelentését a parancsnok szükségesnek tartja

3 hónap

Jelentések a szolgálati idők túllépéséről és/vagy a pihenési idők megrövidítéséről

3 hónap

3. táblázat

Hajózószemélyzet dokumentációi

| Hajózószemélyzet dokumentációi |
| --- |
| Repülési, szolgálati és pihenési idő | 15 hónap |
| Szakszolgálati engedély | Amíg a hajózószemélyzeti tag az üzemben tartónál gyakorolja az engedély jogosultságait |
| Típusátállási oktatás és ellenőrzés | 3 év |
| Parancsnoki tanfolyam (ellenőrzéssel együtt) | 3 év |
| Időszakos oktatás és ellenőrzés | 3 év |
| Bármely pilótaülésben történő üzemeltetés oktatás és ellenőrzés | 3 év |
| Közelmúltbani gyakorlat (OPS 1.970 hivatkozás) | 15 hónap |
| Útvonal és repülőtér ismeret (OPS 1.975 hivatkozása) | 3 év |
| Oktatás és képzés speciális üzemeltetéshez, ha az OPS előírja (pl. ETOPS II/III kategóriás üzemeltetés) | 3 év |
| Veszélyes áruk oktatás, ahogy megfelelő | 3 év |

Hajózószemélyzet dokumentációi

Repülési, szolgálati és pihenési idő

15 hónap

Szakszolgálati engedély

Amíg a hajózószemélyzeti tag az üzemben tartónál gyakorolja az engedély jogosultságait

Típusátállási oktatás és ellenőrzés

3 év

Parancsnoki tanfolyam (ellenőrzéssel együtt)

3 év

Időszakos oktatás és ellenőrzés

3 év

Bármely pilótaülésben történő üzemeltetés oktatás és ellenőrzés

3 év

Közelmúltbani gyakorlat (OPS 1.970 hivatkozás)

15 hónap

Útvonal és repülőtér ismeret (OPS 1.975 hivatkozása)

3 év

Oktatás és képzés speciális üzemeltetéshez, ha az OPS előírja (pl. ETOPS II/III kategóriás üzemeltetés)

3 év

Veszélyes áruk oktatás, ahogy megfelelő

3 év

4. táblázat

Légiutas-kísérő személyzet dokumentációi

| Légiutas-kísérő személyzet dokumentációi |
| --- |
| Repülési, szolgálati és pihenési idő | 15 hónap |
| Alapképzés, típusátállási oktatás és különbségek oktatása (beleértve az ellenőrzést) | Amí a légiutaskísérő-személyzet tagját az üzemben tartó alkalmazza |
| Időszakos és felfrissítő oktatás (beleértve az ellenőrzést) | 12 hónapig, miután a légiutaskísérő-személyzet tagja kilépett az üzemben tartó alkalmazásából |
| Veszélyes áruk oktatás, ahogy megfelelő | 3 év |

Légiutas-kísérő személyzet dokumentációi

Repülési, szolgálati és pihenési idő

15 hónap

Alapképzés, típusátállási oktatás és különbségek oktatása (beleértve az ellenőrzést)

Amí a légiutaskísérő-személyzet tagját az üzemben tartó alkalmazza

Időszakos és felfrissítő oktatás (beleértve az ellenőrzést)

12 hónapig, miután a légiutaskísérő-személyzet tagja kilépett az üzemben tartó alkalmazásából

Veszélyes áruk oktatás, ahogy megfelelő

3 év

5. táblázat

Egyéb üzemeltető személyzet dokumentációi

| Egyéb üzemeltető személyzet dokumentációi |
| --- |
| Egyéb olyan személyzet oktatási/minősítési dokumentációi, akik számára az OPS jóváhagyott oktatási programot ír elő | Utolsó két oktatás feljegyzései |

Egyéb üzemeltető személyzet dokumentációi

Egyéb olyan személyzet oktatási/minősítési dokumentációi, akik számára az OPS jóváhagyott oktatási programot ír elő

Utolsó két oktatás feljegyzései

6. táblázat

Egyéb dokumentációk

| Egyéb dokumentációk |
| --- |
| Kozmikus és napból származó sugárzás dózisának dokumentációja | 12 hónapig miután a személyzet tagja kilépett az üzemben tartó alkalmazásából |
| minőségügyi rendszer dokumentációi | 5 év |
| Veszélyes áruk szállításának dokumentációja | 3 hónap a repülés befejezése után |
| Veszélyes áruk jóváhagyásának ellenőrzőlistája | 3 hónap a repülés befejezése után |

Egyéb dokumentációk

Kozmikus és napból származó sugárzás dózisának dokumentációja

12 hónapig miután a személyzet tagja kilépett az üzemben tartó alkalmazásából

minőségügyi rendszer dokumentációi

5 év

Veszélyes áruk szállításának dokumentációja

3 hónap a repülés befejezése után

Veszélyes áruk jóváhagyásának ellenőrzőlistája

3 hónap a repülés befejezése után

Q. RÉSZ

REPÜLÉSI ÉS SZOLGÁLATI IDŐ KORLÁTAI ÉS PIHENÉSI KÖVETELMÉNYEK

OPS 1.1090

Cél és hatókör

| 1. | Az üzemben tartó alakítson ki a személyzet tagjai számára egy, a repülési és szolgálati idő korlátozásaira és a pihenési követelményekre vonatkozó rendszert (FTL). |
| --- | --- |

1.

Az üzemben tartó alakítson ki a személyzet tagjai számára egy, a repülési és szolgálati idő korlátozásaira és a pihenési követelményekre vonatkozó rendszert (FTL).

| 2. | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden járatán: |
| --- | --- |

2.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden járatán:

| 2.1. | A repülési és szolgálati idő korlátozásaira és a pihenési követelményekre vonatkozó rendszer megfelel mind:






  a) | a jelen rész előírásainak; mind |
| --- | --- | --- |

2.1.

A repülési és szolgálati idő korlátozásaira és a pihenési követelményekre vonatkozó rendszer megfelel mind:

a)

a jelen rész előírásainak; mind

| b) | bármely, a Hatóság által a jelen rész előírásainak megfelelően a biztonság fenntartása érdekében rögzített további előírásnak. |
| --- | --- |

b)

bármely, a Hatóság által a jelen rész előírásainak megfelelően a biztonság fenntartása érdekében rögzített további előírásnak.

| 2.2. | A járatokat úgy kell megtervezni, hogy a megengedhető repülési szolgálati időn belül teljesítsék azokat, figyelembe véve a repülés előtti feladatokhoz szükséges időt, a repülési és fordulási időt. |
| --- | --- |

2.2.

A járatokat úgy kell megtervezni, hogy a megengedhető repülési szolgálati időn belül teljesítsék azokat, figyelembe véve a repülés előtti feladatokhoz szükséges időt, a repülési és fordulási időt.

| 2.3. | A szolgálati beosztási jegyzékeket a személyzet tagjai számára a megfelelő pihenés megtervezése céljából elegendő idővel előre kell elkészíteni és közzétenni. |
| --- | --- |

2.3.

A szolgálati beosztási jegyzékeket a személyzet tagjai számára a megfelelő pihenés megtervezése céljából elegendő idővel előre kell elkészíteni és közzétenni.

| 3. | Az üzemben tartó felelőssége |
| --- | --- |

3.

Az üzemben tartó felelőssége

| 3.1. | Az üzemben tartó a személyzet minden tagja számára jelöljön ki egy bázishelyet. |
| --- | --- |

3.1.

Az üzemben tartó a személyzet minden tagja számára jelöljön ki egy bázishelyet.

| 3.2. | Az üzemben tartóktól elvárt, hogy értékeljék a repülési szolgálati időszakok és pihenési időszakok gyakorisága és elosztása közötti kapcsolatokat, és megfelelően figyelembe vegyék a hosszú szolgálati idők között minimális pihenési idővel történő munkavégzés halmozódó hatásait. |
| --- | --- |

3.2.

Az üzemben tartóktól elvárt, hogy értékeljék a repülési szolgálati időszakok és pihenési időszakok gyakorisága és elosztása közötti kapcsolatokat, és megfelelően figyelembe vegyék a hosszú szolgálati idők között minimális pihenési idővel történő munkavégzés halmozódó hatásait.

| 3.3. | Az üzemben tartók úgy kötelesek megállapítani a szolgálatok ütemezését, hogy elkerüljék az olyan nemkívánatos gyakorlatot, mint a váltakozó nappali/éjszakai szolgálat vagy a személyzet tagjainak olyan beosztása, amely a rögzült alvás/munka mintát jelentősen megzavarja. |
| --- | --- |

3.3.

Az üzemben tartók úgy kötelesek megállapítani a szolgálatok ütemezését, hogy elkerüljék az olyan nemkívánatos gyakorlatot, mint a váltakozó nappali/éjszakai szolgálat vagy a személyzet tagjainak olyan beosztása, amely a rögzült alvás/munka mintát jelentősen megzavarja.

| 3.4. | Az üzemben tartók kötelesek helyi szabadnapokat betervezni és a személyzet tagjait erről előzetesen értesíteni. |
| --- | --- |

3.4.

Az üzemben tartók kötelesek helyi szabadnapokat betervezni és a személyzet tagjait erről előzetesen értesíteni.

| 3.5. | Az üzemben tartók kötelesek gondoskodni arról, hogy a pihenési időszakok elegendő időt biztosítsanak, hogy a személyzet az előző szolgálatok hatásán túl legyen és jól kipihent legyen a következő repülési szolgálati időszak kezdetére. |
| --- | --- |

3.5.

Az üzemben tartók kötelesek gondoskodni arról, hogy a pihenési időszakok elegendő időt biztosítsanak, hogy a személyzet az előző szolgálatok hatásán túl legyen és jól kipihent legyen a következő repülési szolgálati időszak kezdetére.

| 3.6. | Az üzemben tartók gondoskodjanak arról, hogy a repülési szolgálati időszakokat úgy tervezzék, hogy a személyzet tagjai kellőképpen kipihentek legyenek, és biztonsági szempontból minden körülmények között kielégítő színvonalon tudjanak dolgozni. |
| --- | --- |

3.6.

Az üzemben tartók gondoskodjanak arról, hogy a repülési szolgálati időszakokat úgy tervezzék, hogy a személyzet tagjai kellőképpen kipihentek legyenek, és biztonsági szempontból minden körülmények között kielégítő színvonalon tudjanak dolgozni.

| 4. | A személyzet tagjának felelőssége |
| --- | --- |

4.

A személyzet tagjának felelőssége

| 4.1. | A személyzet egy tagja sem dolgozhat úgy egy repülőgépen, hogy tudja, fáradt vagy fáradt lehet, vagy ha olyan mértékben nem érzi magát alkalmas állapotban, hogy a járatot veszélyeztetheti. |
| --- | --- |

4.1.

A személyzet egy tagja sem dolgozhat úgy egy repülőgépen, hogy tudja, fáradt vagy fáradt lehet, vagy ha olyan mértékben nem érzi magát alkalmas állapotban, hogy a járatot veszélyeztetheti.

| 4.2. | A személyzet tagjainak optimálisan ki kell használniuk a pihenésre rendelkezésre álló lehetőségeket és időt, és megfelelően kell megtervezniük és kihasználniuk pihenési időszakaikat. |
| --- | --- |

4.2.

A személyzet tagjainak optimálisan ki kell használniuk a pihenésre rendelkezésre álló lehetőségeket és időt, és megfelelően kell megtervezniük és kihasználniuk pihenési időszakaikat.

| 5. | A Polgári Légiközlekedési Hatóság felelőssége |
| --- | --- |

5.

A Polgári Légiközlekedési Hatóság felelőssége

| 5.1. | Eltérések |
| --- | --- |

5.1.

Eltérések

| 5.1.1. | A 8. cikk előírásaira is figyelemmel, a Hatóság a jelen rész előírásaitól eltéréseket engedélyezhet az érintett tagállamban hatályos törvényeknek és eljárásoknak megfelelően és az érdekelt felekkel konzultálva. |
| --- | --- |

5.1.1.

A 8. cikk előírásaira is figyelemmel, a Hatóság a jelen rész előírásaitól eltéréseket engedélyezhet az érintett tagállamban hatályos törvényeknek és eljárásoknak megfelelően és az érdekelt felekkel konzultálva.

| 5.1.2. | Minden üzemben tartó az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve köteles bemutatni a Hatóságnak, hogy az eltérés iránti kérelme egyenértékű biztonsági szintet nyújt. |
| --- | --- |

5.1.2.

Minden üzemben tartó az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve köteles bemutatni a Hatóságnak, hogy az eltérés iránti kérelme egyenértékű biztonsági szintet nyújt.

Ezen eltéréseket megfelelő enyhítő intézkedéseknek kell kísérniük, ahol ez szükséges.

OPS 1.1095

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

| 1.1. | Megerősített hajózószemélyzet:
  Egy hajózószemélyzet, amely a repülőgép üzemeltetéséhez szükséges legkisebb létszámnál nagyobb létszámú, és amelyben bármely tag elhagyhatja beosztását és a hajózószemélyzet másik, megfelelő képzettséggel rendelkező tagja léphet helyébe. |
| --- | --- |

1.1.

Megerősített hajózószemélyzet:

Egy hajózószemélyzet, amely a repülőgép üzemeltetéséhez szükséges legkisebb létszámnál nagyobb létszámú, és amelyben bármely tag elhagyhatja beosztását és a hajózószemélyzet másik, megfelelő képzettséggel rendelkező tagja léphet helyébe.

| 1.2. | Blokkidő:
  Az eltelt idő a között, hogy a repülőgép először elhagyja parkolóhelyét felszállás céljából és a között, hogy megáll a kijelölt parkolóhelyen és minden motor és légcsavar leáll. |
| --- | --- |

1.2.

Blokkidő:

Az eltelt idő a között, hogy a repülőgép először elhagyja parkolóhelyét felszállás céljából és a között, hogy megáll a kijelölt parkolóhelyen és minden motor és légcsavar leáll.

| 1.3. | Szünet:
  Minden szolgálat alól mentes idő, amely szolgálati időnek számít, mert a pihenőidőnél rövidebb. |
| --- | --- |

1.3.

Szünet:

Minden szolgálat alól mentes idő, amely szolgálati időnek számít, mert a pihenőidőnél rövidebb.

| 1.4. | Szolgálat:
  Bármely feladat, amelyet a személyzet egy tagjának el kell látnia egy AOC birtokosának üzemével kapcsolatban. Ahol a jelen rendeletben nincsenek külön szabályok meghatározva, a Hatóságnak kell meghatároznia, hogy a készenlétet kell-e és milyen mértékben kell szolgálatnak tekinteni. |
| --- | --- |

1.4.

Szolgálat:

Bármely feladat, amelyet a személyzet egy tagjának el kell látnia egy AOC birtokosának üzemével kapcsolatban. Ahol a jelen rendeletben nincsenek külön szabályok meghatározva, a Hatóságnak kell meghatároznia, hogy a készenlétet kell-e és milyen mértékben kell szolgálatnak tekinteni.

| 1.5. | Szolgálati idő:
  Az az időszak, amely akkor kezdődik, amikorra a személyzet egy tagjának Az üzemben tartó a szolgálat megkezdését előírja, és akkor fejeződik be, amikor a személyzet tagja minden feladat alól mentessé válik. |
| --- | --- |

1.5.

Szolgálati idő:

Az az időszak, amely akkor kezdődik, amikorra a személyzet egy tagjának Az üzemben tartó a szolgálat megkezdését előírja, és akkor fejeződik be, amikor a személyzet tagja minden feladat alól mentessé válik.

| 1.6. | Repülési szolgálati idő:
  A repülési szolgálati idő (FDP) bármely olyan időszak, amelynek során egy személy egy repülőgépen mint személyzetének tagja teljesít szolgálatot. Az FDP akkor kezdődik, amikorra a személyzet tagjának az üzemben tartó előírja, hogy jelentkezzen egy járathoz vagy járatok egy sorához; és az utolsó olyan járat befejezésekor ér véget, amelyen a személy a személyzet tagjaként teljesít szolgálatot. |
| --- | --- |

1.6.

Repülési szolgálati idő:

A repülési szolgálati idő (FDP) bármely olyan időszak, amelynek során egy személy egy repülőgépen mint személyzetének tagja teljesít szolgálatot. Az FDP akkor kezdődik, amikorra a személyzet tagjának az üzemben tartó előírja, hogy jelentkezzen egy járathoz vagy járatok egy sorához; és az utolsó olyan járat befejezésekor ér véget, amelyen a személy a személyzet tagjaként teljesít szolgálatot.

| 1.7. | Bázishely:
  Az üzemben tartó által a személyzet tagja számára kijelölt hely, ahol az rendszerint megkezdi és befejezi szolgálati idejét vagy szolgálati idejeinek egy sorozatát és ahol normál körülmények között az üzemben tartó nem felelős a személyzet érintett tagjának elszállásolásáért. |
| --- | --- |

1.7.

Bázishely:

Az üzemben tartó által a személyzet tagja számára kijelölt hely, ahol az rendszerint megkezdi és befejezi szolgálati idejét vagy szolgálati idejeinek egy sorozatát és ahol normál körülmények között az üzemben tartó nem felelős a személyzet érintett tagjának elszállásolásáért.

| 1.8. | Helyi nap:
  A helyi idő szerint 00.00 órakor kezdődő 24 órás időszak. |
| --- | --- |

1.8.

Helyi nap:

A helyi idő szerint 00.00 órakor kezdődő 24 órás időszak.

| 1.9. | Helyi éjszaka:
  A helyi idő szerint 22.00 és 08.00 óra közé eső 8 órás időszak. |
| --- | --- |

1.9.

Helyi éjszaka:

A helyi idő szerint 22.00 és 08.00 óra közé eső 8 órás időszak.

| 1.10. | Egy szolgálatmentes nap:
  Egy szolgálatmentes nap két helyi éjszakát foglal magában. Egy pihenési időszak a szabadnap része lehet. |
| --- | --- |

1.10.

Egy szolgálatmentes nap:

Egy szolgálatmentes nap két helyi éjszakát foglal magában. Egy pihenési időszak a szabadnap része lehet.

| 1.11. | Személyzet szolgálatot teljesítő tagja:
  A személyzet olyan tagja, aki egy repülés vagy a repülés bármely része során egy repülőgépen feladatokat lát el. |
| --- | --- |

1.11.

Személyzet szolgálatot teljesítő tagja:

A személyzet olyan tagja, aki egy repülés vagy a repülés bármely része során egy repülőgépen feladatokat lát el.

| 1.12. | Áthelyezés:
  A személyzet munkát nem végző tagjának áthelyezése egyik helyről a másikra az üzemben tartó rendelkezése szerint, az utazási idő nélkül. Az utazási idő:






  — | az idő a személy otthonától a kijelölt jelentkezési helyig és vissza; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Áthelyezés:

A személyzet munkát nem végző tagjának áthelyezése egyik helyről a másikra az üzemben tartó rendelkezése szerint, az utazási idő nélkül. Az utazási idő:

—

az idő a személy otthonától a kijelölt jelentkezési helyig és vissza;

| — | a helyi eljutás ideje a pihenőhelyről a szolgálat megkezdésének helyére és vissza. |
| --- | --- |

—

a helyi eljutás ideje a pihenőhelyről a szolgálat megkezdésének helyére és vissza.

| 1.13. | Pihenőidőszak:
  Egy megszakítás nélküli, meghatározott időszak, amely alatt a személyzet tagja teljes mértékben fel van mentve minden feladat és repülőtéri készenlét alól. |
| --- | --- |

1.13.

Pihenőidőszak:

Egy megszakítás nélküli, meghatározott időszak, amely alatt a személyzet tagja teljes mértékben fel van mentve minden feladat és repülőtéri készenlét alól.

| 1.14. | Készenlét:
  Egy meghatározott időszak, amelynek során az üzemben tartó a személyzet egy tagjától megköveteli, hogy legyen elérhető egy járatra történő kijelölésre, áthelyezésre vagy más feladatra közbeeső pihenési időszak nélkül. |
| --- | --- |

1.14.

Készenlét:

Egy meghatározott időszak, amelynek során az üzemben tartó a személyzet egy tagjától megköveteli, hogy legyen elérhető egy járatra történő kijelölésre, áthelyezésre vagy más feladatra közbeeső pihenési időszak nélkül.

| 1.15. | WOCL (Window of Circadian Low):
  A WOCL a 02.00 és 05.59 óra közötti idő. Három időzónát felölelő sávon belül a WOCL a helyi időre vonatkozik. Ezen három időzónán kívül a WOCL a bázishely idejére vonatkozik a bázishely időzónájából történt indulástól számított első 48 órában, és helyi időre azt követően. |
| --- | --- |

1.15.

WOCL (Window of Circadian Low):

A WOCL a 02.00 és 05.59 óra közötti idő. Három időzónát felölelő sávon belül a WOCL a helyi időre vonatkozik. Ezen három időzónán kívül a WOCL a bázishely idejére vonatkozik a bázishely időzónájából történt indulástól számított első 48 órában, és helyi időre azt követően.

OPS 1.1100

Repülési és szolgálati korlátozások

| 1.1. | Halmozott szolgálati idő
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes szolgálati időszak, amelyre a személyzet egy tagját kijelöli, ne haladja meg:






  (a) | a 190 szolgálati órát bármely 28 egymást követő napon belül, a lehető legegyenletesebben elosztva ezen időszakban; és |
| --- | --- | --- |

1.1.

Halmozott szolgálati idő

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes szolgálati időszak, amelyre a személyzet egy tagját kijelöli, ne haladja meg:

(a)

a 190 szolgálati órát bármely 28 egymást követő napon belül, a lehető legegyenletesebben elosztva ezen időszakban; és

| (b) | a 60 szolgálati órát bármely 7 egymást követő napon belül. |
| --- | --- |

(b)

a 60 szolgálati órát bármely 7 egymást követő napon belül.

| 1.2. | Blokkidő korlátozása
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azon járatok összes blokkideje, amelyekre a személyzet egy tagja a személyzet munkát végző tagjaként ki van rendelve, ne haladja meg






  (a) | a 900 blokkórát egy naptári évben; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Blokkidő korlátozása

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy azon járatok összes blokkideje, amelyekre a személyzet egy tagja a személyzet munkát végző tagjaként ki van rendelve, ne haladja meg

(a)

a 900 blokkórát egy naptári évben;

| (b) | a 100 blokkórát bármely 28 egymást követő napon belül. |
| --- | --- |

(b)

a 100 blokkórát bármely 28 egymást követő napon belül.

OPS 1.1105

Maximális napi repülési szolgálati idő (FDP)

| 1.1. | Ez az OPS nem vonatkozik az egypilótás üzemeltetésre és a vészhelyzeti egészségügyi szolgálati üzemeltetésre. |
| --- | --- |

1.1.

Ez az OPS nem vonatkozik az egypilótás üzemeltetésre és a vészhelyzeti egészségügyi szolgálati üzemeltetésre.

| 1.2. | Az üzemben tartó olyan jelentkezési időket köteles előírni, amelyek reálisan alkalmazkodnak a Hatóság által jóváhagyott, biztonsággal kapcsolatos földi feladatok idejéhez. |
| --- | --- |

1.2.

Az üzemben tartó olyan jelentkezési időket köteles előírni, amelyek reálisan alkalmazkodnak a Hatóság által jóváhagyott, biztonsággal kapcsolatos földi feladatok idejéhez.

| 1.3. | A legnagyobb napi alap FDP 13 óra lehet. |
| --- | --- |

1.3.

A legnagyobb napi alap FDP 13 óra lehet.

| 1.4. | Ezen 13 óra a harmadik szektort követően minden szektorral 30 perccel rövidül, a csökkentés azonban legfeljebb két óra lehet összesen. |
| --- | --- |

1.4.

Ezen 13 óra a harmadik szektort követően minden szektorral 30 perccel rövidül, a csökkentés azonban legfeljebb két óra lehet összesen.

| 1.5. | Ha az FDP a WOCL idején kezdődik, az 1.3. és 1.4. pontokban megjelölt legnagyobb érték az átfedés 100 %-ával, de legfeljebb két órával lecsökken. Ha az FDP a WOCL idején ér véget, vagy azt teljes egészében magába foglalja, az 1.3. és 1.4. pontokban megjelölt legnagyobb FDP az átfedés 50 %-ával rövidül meg. |
| --- | --- |

1.5.

Ha az FDP a WOCL idején kezdődik, az 1.3. és 1.4. pontokban megjelölt legnagyobb érték az átfedés 100 %-ával, de legfeljebb két órával lecsökken. Ha az FDP a WOCL idején ér véget, vagy azt teljes egészében magába foglalja, az 1.3. és 1.4. pontokban megjelölt legnagyobb FDP az átfedés 50 %-ával rövidül meg.

| 2. | Meghosszabbítás: |
| --- | --- |

2.

Meghosszabbítás:

| 2.1. | A legnagyobb napi FDP legfeljebb egy órával meghosszabbítható. |
| --- | --- |

2.1.

A legnagyobb napi FDP legfeljebb egy órával meghosszabbítható.

| 2.2. | A 6 vagy több szektorra kiterjedő alap FDP nem hosszabbítható meg. |
| --- | --- |

2.2.

A 6 vagy több szektorra kiterjedő alap FDP nem hosszabbítható meg.

| 2.3. | Ahol az FDP legfeljebb két órával nyúlik be a WOCL idejébe, a meghosszabbítás korlátja legfeljebb négy szektor. |
| --- | --- |

2.3.

Ahol az FDP legfeljebb két órával nyúlik be a WOCL idejébe, a meghosszabbítás korlátja legfeljebb négy szektor.

| 2.4. | Ahol az FDP több mint két órával nyúlik be a WOCL idejébe, a meghosszabbítás korlátja legfeljebb két szektor. |
| --- | --- |

2.4.

Ahol az FDP több mint két órával nyúlik be a WOCL idejébe, a meghosszabbítás korlátja legfeljebb két szektor.

| 2.5. | A meghosszabbítások legnagyobb száma bármely 7 napon belül kettő lehet. |
| --- | --- |

2.5.

A meghosszabbítások legnagyobb száma bármely 7 napon belül kettő lehet.

| 2.6. | Ahol az FDP-t úgy tervezik, hogy meghosszabbításra kerül sor, a repülés előtti és utáni pihenőidő két-két órával vagy csak a repülés utáni pihenőidő négy órával meghosszabbodik. Ahol a meghosszabbítást egymást követő FDP-kre alkalmazzák, a két munka között a repülés előtti és utáni pihenőidőnek közvetlenül egymás után kell következnie. |
| --- | --- |

2.6.

Ahol az FDP-t úgy tervezik, hogy meghosszabbításra kerül sor, a repülés előtti és utáni pihenőidő két-két órával vagy csak a repülés utáni pihenőidő négy órával meghosszabbodik. Ahol a meghosszabbítást egymást követő FDP-kre alkalmazzák, a két munka között a repülés előtti és utáni pihenőidőnek közvetlenül egymás után kell következnie.

| 2.7. | Ha egy meghosszabbított FDP a 22.00 és 04.59 óra közötti időszakban kezdődik, az üzemben tartó 11.45 órára korlátozza az FDP-t. |
| --- | --- |

2.7.

Ha egy meghosszabbított FDP a 22.00 és 04.59 óra közötti időszakban kezdődik, az üzemben tartó 11.45 órára korlátozza az FDP-t.

| 3. | Légiutas-kísérő személyzet |
| --- | --- |

3.

Légiutas-kísérő személyzet

| 3.1. | Egy járatra vagy járatsorra kirendelt légiutaskísérő-személyzet esetén a légiutaskísérő-személyzet FDP-je a légiutaskísérő-személyzet és a hajózószemélyzet jelentkezési ideje közötti különbséggel meghosszabbítható, ha ez a különbség nem haladja meg az egy órát. |
| --- | --- |

3.1.

Egy járatra vagy járatsorra kirendelt légiutaskísérő-személyzet esetén a légiutaskísérő-személyzet FDP-je a légiutaskísérő-személyzet és a hajózószemélyzet jelentkezési ideje közötti különbséggel meghosszabbítható, ha ez a különbség nem haladja meg az egy órát.

| 4. | Üzemeltetés megbízhatósága |
| --- | --- |

4.

Üzemeltetés megbízhatósága

| 4.1. | A tervezett menetrendeknek lehetővé kell tenniük, hogy a járatokat a megengedett legnagyobb repülési szolgálati időn belül befejezzék. Ennek elősegítésére az üzemben tartók legkésőbb akkor intézkednek a menetrend vagy a személyzeti beosztás megváltoztatásáról, amikor a tényleges üzemeltetés a menetrend szerinti szezonális időszakon belül a menetrend járatainak több mint 33 %-án meghaladja a legnagyobb FDP-t. |
| --- | --- |

4.1.

A tervezett menetrendeknek lehetővé kell tenniük, hogy a járatokat a megengedett legnagyobb repülési szolgálati időn belül befejezzék. Ennek elősegítésére az üzemben tartók legkésőbb akkor intézkednek a menetrend vagy a személyzeti beosztás megváltoztatásáról, amikor a tényleges üzemeltetés a menetrend szerinti szezonális időszakon belül a menetrend járatainak több mint 33 %-án meghaladja a legnagyobb FDP-t.

| 5. | Áthelyezés |
| --- | --- |

5.

Áthelyezés

| 5.1. | Az áthelyezésen töltött teljes idő szolgálatnak számít. |
| --- | --- |

5.1.

Az áthelyezésen töltött teljes idő szolgálatnak számít.

| 5.2. | A jelentkezés után, de a munkavégzés előtt történő áthelyezés az FDP részeként számítandó, de nem számít szektornak. |
| --- | --- |

5.2.

A jelentkezés után, de a munkavégzés előtt történő áthelyezés az FDP részeként számítandó, de nem számít szektornak.

| 5.3. | Egy áthelyezési szektort közvetlenül követő munkavégzési szektort a minimális pihenés kiszámításakor figyelembe kell venni az OPS 1.1110 alábbi 1.1. és 1.2. pontjaiban előírtak szerint. |
| --- | --- |

5.3.

Egy áthelyezési szektort közvetlenül követő munkavégzési szektort a minimális pihenés kiszámításakor figyelembe kell venni az OPS 1.1110 alábbi 1.1. és 1.2. pontjaiban előírtak szerint.

| 6. | Meghosszabbított FDP (osztott szolgálat) |
| --- | --- |

6.

Meghosszabbított FDP (osztott szolgálat)

| 6.1. | A Hatóság a 8. cikk előírásait is figyelembe véve jóváhagyhat egy szünetet magában foglaló meghosszabbított FDP-n alapuló üzemeltetést. |
| --- | --- |

6.1.

A Hatóság a 8. cikk előírásait is figyelembe véve jóváhagyhat egy szünetet magában foglaló meghosszabbított FDP-n alapuló üzemeltetést.

| 6.2. | Minden üzemben tartó az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve köteles bemutatni a Hatóságnak, hogy kérelme a meghosszabbított FDP iránt egyenértékű biztonsági szintet nyújt. |
| --- | --- |

6.2.

Minden üzemben tartó az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve köteles bemutatni a Hatóságnak, hogy kérelme a meghosszabbított FDP iránt egyenértékű biztonsági szintet nyújt.

OPS 1.1110

Pihenés

| 1. | Minimális pihenés |
| --- | --- |

1.

Minimális pihenés

| 1.1. | A bázishelyen kezdődő repülési szolgálati idő megkezdése előtt biztosított minimális pihenésnek legalább olyan hosszúnak kell lennie, mint a megelőző szolgálati időszak vagy 12 óra, amelyik hosszabb; |
| --- | --- |

1.1.

A bázishelyen kezdődő repülési szolgálati idő megkezdése előtt biztosított minimális pihenésnek legalább olyan hosszúnak kell lennie, mint a megelőző szolgálati időszak vagy 12 óra, amelyik hosszabb;

| 1.2. | A bázishelytől eltérő helyen kezdődő repülési szolgálati idő megkezdése előtt biztosított minimális pihenésnek legalább olyan hosszúnak kell lennie, mint a megelőző szolgálati időszak vagy 10 óra, amelyik hosszabb; ha a bázishelytől távol van a legkisebb pihenés, az üzemben tartó köteles legalább 8 óra alvási lehetőséget biztosítani az utazás és egyéb élettani szükségletek figyelembevételével; |
| --- | --- |

1.2.

A bázishelytől eltérő helyen kezdődő repülési szolgálati idő megkezdése előtt biztosított minimális pihenésnek legalább olyan hosszúnak kell lennie, mint a megelőző szolgálati időszak vagy 10 óra, amelyik hosszabb; ha a bázishelytől távol van a legkisebb pihenés, az üzemben tartó köteles legalább 8 óra alvási lehetőséget biztosítani az utazás és egyéb élettani szükségletek figyelembevételével;

| 1.3. | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időzóna-eltéréseknek a személyzet tagjaira gyakorolt hatását többletpihenéssel kompenzálja, ahogy azt a Hatóság a 8. cikk előírásait is figyelembe véve szabályozza. |
| --- | --- |

1.3.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az időzóna-eltéréseknek a személyzet tagjaira gyakorolt hatását többletpihenéssel kompenzálja, ahogy azt a Hatóság a 8. cikk előírásait is figyelembe véve szabályozza.

| 1.4.1. | Az 1.1. és 1.2. sérelme nélkül és a 8. cikk előírásaira is tekintettel a Hatóság csökkentett pihenési követelményeket engedélyezhet. |
| --- | --- |

1.4.1.

Az 1.1. és 1.2. sérelme nélkül és a 8. cikk előírásaira is tekintettel a Hatóság csökkentett pihenési követelményeket engedélyezhet.

| 1.4.2. | Minden üzemben tartó köteles az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve bemutatni a Hatóságnak, hogy kérelme a csökkentett pihenés iránt egyenértékű biztonsági szintet nyújt. |
| --- | --- |

1.4.2.

Minden üzemben tartó köteles az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve bemutatni a Hatóságnak, hogy kérelme a csökkentett pihenés iránt egyenértékű biztonsági szintet nyújt.

| 2. | Pihenési időszakok |
| --- | --- |

2.

Pihenési időszakok

| 2.1. | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fent körvonalazott minimális pihenést rendszeresen kiegészíti egy heti pihenőre, amely két helyi éjszakát magában foglaló 36 órás időszak, úgy, hogy egy heti pihenési időszak vége és a következő kezdete között soha nem telik el több, mint 168 óra. Az OPS 1.1095 1.9. pont alóli kivételként a Hatóság dönthet úgy, hogy ezen helyi éjszakák közül a második 20.00 órakor kezdődhet, ha a heti pihenési időszak legalább 40 órán át tart. |
| --- | --- |

2.1.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a fent körvonalazott minimális pihenést rendszeresen kiegészíti egy heti pihenőre, amely két helyi éjszakát magában foglaló 36 órás időszak, úgy, hogy egy heti pihenési időszak vége és a következő kezdete között soha nem telik el több, mint 168 óra. Az OPS 1.1095 1.9. pont alóli kivételként a Hatóság dönthet úgy, hogy ezen helyi éjszakák közül a második 20.00 órakor kezdődhet, ha a heti pihenési időszak legalább 40 órán át tart.

OPS 1.1115

A repülési szolgálati idő meghosszabbítása repülés közbeni pihenés miatt

| 1. | A 8. cikk előírásaira is figyelemmel és ha mindegyik üzemben tartó bemutatja a Hatóságnak, az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve, hogy kérelme egyenértékű biztonsági szintet nyújt: |
| --- | --- |

1.

A 8. cikk előírásaira is figyelemmel és ha mindegyik üzemben tartó bemutatja a Hatóságnak, az üzemeltetés tapasztalatát felhasználva és a többi idevonatkozó tényezőt, mint az aktuális tudományos ismereteket figyelembe véve, hogy kérelme egyenértékű biztonsági szintet nyújt:

| 1.1. | Hajózószemélyzet megerősítése
  a Hatóság rögzíti az alapvető hajózószemélyzet megerősítésével kapcsolatos követelményeket a repülési szolgálati időnek a fenti OPS 1.1105 követelményein túlmenő meghosszabbításának céljára; |
| --- | --- |

1.1.

Hajózószemélyzet megerősítése

a Hatóság rögzíti az alapvető hajózószemélyzet megerősítésével kapcsolatos követelményeket a repülési szolgálati időnek a fenti OPS 1.1105 követelményein túlmenő meghosszabbításának céljára;

| 1.2. | Légiutaskísérő-személyzet
  A Hatóság rögzíti a légiutaskísérő-személyzet minimális repülés közbeni pihenésével kapcsolatos követelményeket, ha az FDP meghaladja az OPS 1.1105 fenti korlátait; |
| --- | --- |

1.2.

Légiutaskísérő-személyzet

A Hatóság rögzíti a légiutaskísérő-személyzet minimális repülés közbeni pihenésével kapcsolatos követelményeket, ha az FDP meghaladja az OPS 1.1105 fenti korlátait;

OPS 1.1120

Előre nem látott körülmények tényleges repülés közben – a parancsnok döntési hatásköre

| 1. | Figyelemmel az alábbiakban feltételezett körülmények alapos ellenőrzésének szükségességére, a jelentkezési idővel kezdődő tényleges repülési üzemeltetés közben, a repülési szolgálati, a szolgálati és a pihenőidőre vonatkozó, jelen részben előírt határok előre nem látható körülmények esetén módosíthatóak. Minden ilyen módosítást a személyzet összes tagjával folytatott konzultáció után a parancsnoknak el kell fogadnia, és a módosításoknak minden körülmények között meg kell felelniük a következőknek: |
| --- | --- |

1.

Figyelemmel az alábbiakban feltételezett körülmények alapos ellenőrzésének szükségességére, a jelentkezési idővel kezdődő tényleges repülési üzemeltetés közben, a repülési szolgálati, a szolgálati és a pihenőidőre vonatkozó, jelen részben előírt határok előre nem látható körülmények esetén módosíthatóak. Minden ilyen módosítást a személyzet összes tagjával folytatott konzultáció után a parancsnoknak el kell fogadnia, és a módosításoknak minden körülmények között meg kell felelniük a következőknek:

| 1.1. | Az OPS 1.1105 fenti 1.3. pontjában említett maximális FDP nem növelhető két órát meghaladóan, hacsak a hajózószemélyzet nincs megerősítve, amely esetben a repülési szolgálati időszak legfeljebb 3 órával hosszabbítható meg; |
| --- | --- |

1.1.

Az OPS 1.1105 fenti 1.3. pontjában említett maximális FDP nem növelhető két órát meghaladóan, hacsak a hajózószemélyzet nincs megerősítve, amely esetben a repülési szolgálati időszak legfeljebb 3 órával hosszabbítható meg;

| 1.1.2. | Ha egy FDP utolsó szektorában merülnek fel előre nem látott körülmények a felszállás után, amelyek eredményeként a megengedett növelést túllépik, a járat folytathatja útját tervezett vagy kitérő célállomásáig; |
| --- | --- |

1.1.2.

Ha egy FDP utolsó szektorában merülnek fel előre nem látott körülmények a felszállás után, amelyek eredményeként a megengedett növelést túllépik, a járat folytathatja útját tervezett vagy kitérő célállomásáig;

| 1.1.3. | Ilyen körülmények között az FDP-t követő pihenőidőszak csökkenthető, de nem a jelen rész OPS 1.1110 1.2. pontjában meghatározott időtartam alá; |
| --- | --- |

1.1.3.

Ilyen körülmények között az FDP-t követő pihenőidőszak csökkenthető, de nem a jelen rész OPS 1.1110 1.2. pontjában meghatározott időtartam alá;

| 1.2. | A parancsnok köteles olyan speciális körülmények között, amelyek komoly fáradtsághoz vezethetnek, és a személyzet érintett tagjaival folytatott konzultáció után, csökkenteni a tényleges repülési szolgálati időt és/vagy növelni a pihenőidőt, hogy a repülési biztonságra gyakorolt bármely kedvezőtlen hatást kiküszöböljön; |
| --- | --- |

1.2.

A parancsnok köteles olyan speciális körülmények között, amelyek komoly fáradtsághoz vezethetnek, és a személyzet érintett tagjaival folytatott konzultáció után, csökkenteni a tényleges repülési szolgálati időt és/vagy növelni a pihenőidőt, hogy a repülési biztonságra gyakorolt bármely kedvezőtlen hatást kiküszöböljön;

| 1.3. | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről: |
| --- | --- |

1.3.

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

| 1.3.1. | A parancsnok minden olyan esetben nyújtson be jelentést az üzemben tartónak, ha az FDP-t saját hatáskörében megnövelte vagy ha a pihenési időt csökkentette a tényleges üzemelés során, és |
| --- | --- |

1.3.1.

A parancsnok minden olyan esetben nyújtson be jelentést az üzemben tartónak, ha az FDP-t saját hatáskörében megnövelte vagy ha a pihenési időt csökkentette a tényleges üzemelés során, és

| 1.3.2. | Ahol az FDP megnövelése vagy a pihenési időszak megrövidítése meghaladja az egy órát, a jelentés egy példányát, amelyhez az üzemben tartó köteles saját megjegyzéseit hozzáfűzni, az eseményt követő 28 napon belül küldjék meg a Hatóságnak. |
| --- | --- |

1.3.2.

Ahol az FDP megnövelése vagy a pihenési időszak megrövidítése meghaladja az egy órát, a jelentés egy példányát, amelyhez az üzemben tartó köteles saját megjegyzéseit hozzáfűzni, az eseményt követő 28 napon belül küldjék meg a Hatóságnak.

OPS 1.1125

Készenlét

| 1. | Repülőtéri készenlét |
| --- | --- |

1.

Repülőtéri készenlét

| 1.1. | A személyzet egy tagja repülőtéri készenlétben van a normál jelentkezési ponton történt jelentkezésétől a közölt készenléti időszak végéig. |
| --- | --- |

1.1.

A személyzet egy tagja repülőtéri készenlétben van a normál jelentkezési ponton történt jelentkezésétől a közölt készenléti időszak végéig.

| 1.2. | A repülőtéri készenlét a halmozott szolgálati időbe teljes egészében beszámít. |
| --- | --- |

1.2.

A repülőtéri készenlét a halmozott szolgálati időbe teljes egészében beszámít.

| 1.3. | Ha a repülőtéri készenlétet közvetlenül repülési szolgálat követi, a Hatóság határozza meg a viszonyt ezen repülőtéri készenlét és a kijelölt repülési szolgálat között. Ebben az esetben a repülőtéri készenlét idejét hozzá kell adni az OPS 1.1110 1.1. és 1.2. pontjában említett szolgálati időhöz a minimális pihenés számítása céljára. |
| --- | --- |

1.3.

Ha a repülőtéri készenlétet közvetlenül repülési szolgálat követi, a Hatóság határozza meg a viszonyt ezen repülőtéri készenlét és a kijelölt repülési szolgálat között. Ebben az esetben a repülőtéri készenlét idejét hozzá kell adni az OPS 1.1110 1.1. és 1.2. pontjában említett szolgálati időhöz a minimális pihenés számítása céljára.

| 1.4. | Ha a repülőtéri készenlét nem vezet repülési szolgálatra történő kirendeléshez, azt legalább a Hatóság által szabályozott pihenési időszaknak kell követnie. |
| --- | --- |

1.4.

Ha a repülőtéri készenlét nem vezet repülési szolgálatra történő kirendeléshez, azt legalább a Hatóság által szabályozott pihenési időszaknak kell követnie.

| 1.5. | A repülőtéri készenlét ideje alatt az üzemben tartó köteles nyugodt és kényelmes, a nyilvánosságtól elzárt helyet biztosítani a személyzet tagjai számára. |
| --- | --- |

1.5.

A repülőtéri készenlét ideje alatt az üzemben tartó köteles nyugodt és kényelmes, a nyilvánosságtól elzárt helyet biztosítani a személyzet tagjai számára.

| 2. | A készenlét más formái (beleértve a szállodai készenlétet) |
| --- | --- |

2.

A készenlét más formái (beleértve a szállodai készenlétet)

| 2.1. | A 8. pont előírásaira is figyelemmel a Hatóság szabályozza a készenlét valamennyi egyéb formáját, a következőket figyelembe véve: |
| --- | --- |

2.1.

A 8. pont előírásaira is figyelemmel a Hatóság szabályozza a készenlét valamennyi egyéb formáját, a következőket figyelembe véve:

| 2.1.1. | Minden tevékenységet előzetesen tervezni és közölni kell. |
| --- | --- |

2.1.1.

Minden tevékenységet előzetesen tervezni és közölni kell.

| 2.1.2. | A készenlét kezdetének és befejezésének időpontját előre meg kell határozni és közölni kell. |
| --- | --- |

2.1.2.

A készenlét kezdetének és befejezésének időpontját előre meg kell határozni és közölni kell.

| 2.1.3. | Meg kell határozni az előírt jelentkezési ponttól eltérő helyen teljesítendő bármely készenlét maximális hosszát. |
| --- | --- |

2.1.3.

Meg kell határozni az előírt jelentkezési ponttól eltérő helyen teljesítendő bármely készenlét maximális hosszát.

| 2.1.4. | A személyzet tagja számára pihenés céljából rendelkezésre álló lehetőségek és más vonatkozó tényezők figyelembevételével meg kell határozni a viszonyt a készenlét és a készenlétből eredő bármely kijelölt repülési szolgálat között. |
| --- | --- |

2.1.4.

A személyzet tagja számára pihenés céljából rendelkezésre álló lehetőségek és más vonatkozó tényezők figyelembevételével meg kell határozni a viszonyt a készenlét és a készenlétből eredő bármely kijelölt repülési szolgálat között.

| 2.1.5. | Meg kell határozni, hogy a készenléti időt hogyan kell a halmozott szolgálati órák számításakor figyelembe venni. |
| --- | --- |

2.1.5.

Meg kell határozni, hogy a készenléti időt hogyan kell a halmozott szolgálati órák számításakor figyelembe venni.

OPS 1.1130

Élelmezés

Étkezési és ivási lehetőséget kell biztosítani, hogy a személyzet tagjának teljesítményére gyakorolt kedvezőtlen hatást elkerüljék, különösen, ha az FDP meghaladja a 6 órát.

OPS 1.1135

Repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidők nyilvántartása

| 1. | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a személyzet tagjáról vezetett nyilvántartás tartalmazza a következőket:






  a) | blokkidők; |
| --- | --- | --- |

1.

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a személyzet tagjáról vezetett nyilvántartás tartalmazza a következőket:

a)

blokkidők;

| b) | minden szolgálati és repülési szolgálati időszak kezdete, időtartama és befejezése; |
| --- | --- |

b)

minden szolgálati és repülési szolgálati időszak kezdete, időtartama és befejezése;

| c) | pihenési időszakok és minden szolgálat alól mentes napok; |
| --- | --- |

c)

pihenési időszakok és minden szolgálat alól mentes napok;

és hogy úgy vezessék a nyilvántartásokat, hogy biztosítsák a jelen rész követelményeinek betartását; ezen nyilvántartások másolatát kérése esetén a személyzet tagjának rendelkezésére kell bocsátani.

| 2. | Ha az üzemben tartó által az 1. bekezdés szerint vezetett nyilvántartások nem terjednek ki minden repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidejére, a személyzet érintett tagja saját egyedi nyilvántartást köteles vezetni






  a) | blokkidőiről; |
| --- | --- | --- |

2.

Ha az üzemben tartó által az 1. bekezdés szerint vezetett nyilvántartások nem terjednek ki minden repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidejére, a személyzet érintett tagja saját egyedi nyilvántartást köteles vezetni

a)

blokkidőiről;

| b) | minden szolgálati és repülési szolgálati időszaka kezdetéről, időtartamáról és befejezéséről; és |
| --- | --- |

b)

minden szolgálati és repülési szolgálati időszaka kezdetéről, időtartamáról és befejezéséről; és

| c) | pihenési időszakairól és minden szolgálat alól mentes napjairól. |
| --- | --- |

c)

pihenési időszakairól és minden szolgálat alól mentes napjairól.

| 3. | A személyzet tagja nyilvántartását kérésre az őt foglalkoztató bármely üzemeltető rendelkezésére bocsátja, mielőtt repülési szolgálati idejét megkezdi. |
| --- | --- |

3.

A személyzet tagja nyilvántartását kérésre az őt foglalkoztató bármely üzemeltető rendelkezésére bocsátja, mielőtt repülési szolgálati idejét megkezdi.

| 4. | A nyilvántartásokat az utolsó vonatkozó bejegyzés keltétől számított legalább 15 naptári hónapig, vagy ha a nemzeti jogszabályok megkövetelik, hosszabb ideig meg kell őrizni. |
| --- | --- |

4.

A nyilvántartásokat az utolsó vonatkozó bejegyzés keltétől számított legalább 15 naptári hónapig, vagy ha a nemzeti jogszabályok megkövetelik, hosszabb ideig meg kell őrizni.

| 5. | Az üzemben tartók ezen felül kötelesek az eseménytől számított legalább hat hónapig külön megőrizni minden repülőgép-parancsnok saját döntéséről szóló jelentéseit a meghosszabbított repülési szolgálati időkről, meghosszabbított repülési időkről és csökkentett pihenési időszakokról. |
| --- | --- |

5.

Az üzemben tartók ezen felül kötelesek az eseménytől számított legalább hat hónapig külön megőrizni minden repülőgép-parancsnok saját döntéséről szóló jelentéseit a meghosszabbított repülési szolgálati időkről, meghosszabbított repülési időkről és csökkentett pihenési időszakokról.

R. RÉSZ

VESZÉLYES ÁRUK LÉGI SZÁLLÍTÁSA

OPS 1.1150

Terminológia

| (a) | Az ebben a részben használt kifejezések jelentése a következő:






  (1) | Átvételi ellenőrző lista. A veszélyes áruk csomagolása külső megjelenése és kapcsolódó okmányai ellenőrzése végrehajtásának segítésére használt dokumentum annak meghatározására, hogy teljesítettek-e minden megfelelő előírást. |
| --- | --- | --- |

(a)

Az ebben a részben használt kifejezések jelentése a következő:

(1)

Átvételi ellenőrző lista. A veszélyes áruk csomagolása külső megjelenése és kapcsolódó okmányai ellenőrzése végrehajtásának segítésére használt dokumentum annak meghatározására, hogy teljesítettek-e minden megfelelő előírást.

| (2) | Teherszállító repülőgép. Bármely repülőgép, amely árukat és tárgyakat szállít, de nem szállít utasokat. Ebben az összefüggésben a következők nem tekintendők utasoknak:






  (i) | A személyzet tagjai; |
| --- | --- | --- |

(2)

Teherszállító repülőgép. Bármely repülőgép, amely árukat és tárgyakat szállít, de nem szállít utasokat. Ebben az összefüggésben a következők nem tekintendők utasoknak:

(i)

A személyzet tagjai;

| (ii) | Az üzemben tartó alkalmazottja, akinek szállítását az Üzemben Tartási Kézikönyv utasításai engedélyezik és akinek szállítása azokkal összhangban történik; |
| --- | --- |

(ii)

Az üzemben tartó alkalmazottja, akinek szállítását az Üzemben Tartási Kézikönyv utasításai engedélyezik és akinek szállítása azokkal összhangban történik;

| (iii) | A Hatóság meghatalmazott képviselője; vagy |
| --- | --- |

(iii)

A Hatóság meghatalmazott képviselője; vagy

| (iv) | A fedélzeten szállított adott rakománnyal kapcsolatos feladatokat ellátó személy. |
| --- | --- |

(iv)

A fedélzeten szállított adott rakománnyal kapcsolatos feladatokat ellátó személy.

| (3) | Veszélyes árukkal kapcsolatos baleset. Veszélyes áruk szállításával kapcsolatos és kapcsolatban lévő olyan eset, amely súlyos vagy halálos személyi sérülést vagy jelentős anyagi kárt okoz. |
| --- | --- |

(3)

Veszélyes árukkal kapcsolatos baleset. Veszélyes áruk szállításával kapcsolatos és kapcsolatban lévő olyan eset, amely súlyos vagy halálos személyi sérülést vagy jelentős anyagi kárt okoz.

| (4) | Veszélyes árukkal kapcsolatos esemény. Veszélyes áruk szállításával kapcsolatos és kapcsolatban lévő olyan eset, amely nem veszélyes árukkal kapcsolatos baleset, amely nem szükségszerűen egy légijármű fedélzetén történik, amely személyi sérülést, anyagi kárt, tüzet, töréskárt, kiömlést, folyadék szivárgását vagy sugárzást vagy más olyan jelenséget okoz, amely arra mutat, hogy a csomagolás épsége nem maradt meg. A veszélyes áruk szállításával kapcsolatos valamennyi eset, amely súlyosan veszélyezteti e repülőgépet vagy a rajta levőket, szintén veszélyes árukkal kapcsolatos eseménynek tekintendő. |
| --- | --- |

(4)

Veszélyes árukkal kapcsolatos esemény. Veszélyes áruk szállításával kapcsolatos és kapcsolatban lévő olyan eset, amely nem veszélyes árukkal kapcsolatos baleset, amely nem szükségszerűen egy légijármű fedélzetén történik, amely személyi sérülést, anyagi kárt, tüzet, töréskárt, kiömlést, folyadék szivárgását vagy sugárzást vagy más olyan jelenséget okoz, amely arra mutat, hogy a csomagolás épsége nem maradt meg. A veszélyes áruk szállításával kapcsolatos valamennyi eset, amely súlyosan veszélyezteti e repülőgépet vagy a rajta levőket, szintén veszélyes árukkal kapcsolatos eseménynek tekintendő.

| (5) | Veszélyes áruk fuvarokmányai. A Műszaki utasításokban meghatározott okmány. A veszélyes árukat légi szállításra felajánló személy tölti ki és információt tartalmaz ezekről a veszélyes árukról. Az okmány tartalmaz egy aláírt nyilatkozatot arról, hogy a veszélyes árukat teljesen és pontosan azonosították korrekt szállítási megnevezésükkel és UN/ID számaikkal és hogy helyesen osztályba sorolták, csomagolták, megjelölték, címkézték és hogy szállításra alkalmas állapotban vannak. |
| --- | --- |

(5)

Veszélyes áruk fuvarokmányai. A Műszaki utasításokban meghatározott okmány. A veszélyes árukat légi szállításra felajánló személy tölti ki és információt tartalmaz ezekről a veszélyes árukról. Az okmány tartalmaz egy aláírt nyilatkozatot arról, hogy a veszélyes árukat teljesen és pontosan azonosították korrekt szállítási megnevezésükkel és UN/ID számaikkal és hogy helyesen osztályba sorolták, csomagolták, megjelölték, címkézték és hogy szállításra alkalmas állapotban vannak.

| (6) | Árukonténer. Az árukonténer rádioaktív anyagok szállítására szolgáló eszköz oly módon kialakítva, hogy elősegítse ezen anyagok szállítását csomagolt vagy nem csomagolt módon, egy vagy több szállítási móddal. (Megjegyzés: ha a veszélyes áruk nem radioaktív anyagok, lásd az Egységcsomagolási Eszközöket.) |
| --- | --- |

(6)

Árukonténer. Az árukonténer rádioaktív anyagok szállítására szolgáló eszköz oly módon kialakítva, hogy elősegítse ezen anyagok szállítását csomagolt vagy nem csomagolt módon, egy vagy több szállítási móddal. (Megjegyzés: ha a veszélyes áruk nem radioaktív anyagok, lásd az Egységcsomagolási Eszközöket.)

| (7) | Kezelő ügynök. Egy ügynökség, amely az üzemben tartó nevében ellátja utóbbi egyes vagy összes feladatait beleértve az utasok vagy teher fogadását, rakodását, átszállítását vagy más feldolgozását. |
| --- | --- |

(7)

Kezelő ügynök. Egy ügynökség, amely az üzemben tartó nevében ellátja utóbbi egyes vagy összes feladatait beleértve az utasok vagy teher fogadását, rakodását, átszállítását vagy más feldolgozását.

| (8) | ID szám. Egy ideiglenes azonosító szám veszélyes áruk egy tételére, amelyhez nem rendeltek hozzá UN számot. |
| --- | --- |

(8)

ID szám. Egy ideiglenes azonosító szám veszélyes áruk egy tételére, amelyhez nem rendeltek hozzá UN számot.

| (9) | Többszörös csomagtároló. Az egyéni szállító által használatos zárt burkolat egy vagy több csomag tárolására, ezekből egy kezelési egység képzésére, a kezelés és tárolás megkönnyítése céljából. (Megjegyzés: egy egységcsomagolási eszköz nem tartozik ez alá a meghatározás alá). |
| --- | --- |

(9)

Többszörös csomagtároló. Az egyéni szállító által használatos zárt burkolat egy vagy több csomag tárolására, ezekből egy kezelési egység képzésére, a kezelés és tárolás megkönnyítése céljából. (Megjegyzés: egy egységcsomagolási eszköz nem tartozik ez alá a meghatározás alá).

| (10) | Csomag. A csomagolási művelet komplett eredménye, amely a csomagból és tartalmáből áll, szállításra előkészítve. |
| --- | --- |

(10)

Csomag. A csomagolási művelet komplett eredménye, amely a csomagból és tartalmáből áll, szállításra előkészítve.

| (11) | Csomagolás. Befogadó edények és minden más komponens, amely szükséges, hogy a befogadó edény ellássa tárolási funkcióját és hogy a csomagolási előírásokat betartsák. |
| --- | --- |

(11)

Csomagolás. Befogadó edények és minden más komponens, amely szükséges, hogy a befogadó edény ellássa tárolási funkcióját és hogy a csomagolási előírásokat betartsák.

| (12) | Korrekt szállítási elnevezés. A név, amelyet egy adott cikk vagy anyag leírására használnak minden fuvarokmányon és értesítésben, és ahol alkalmas, a csomagoláson. |
| --- | --- |

(12)

Korrekt szállítási elnevezés. A név, amelyet egy adott cikk vagy anyag leírására használnak minden fuvarokmányon és értesítésben, és ahol alkalmas, a csomagoláson.

| (13) | Súlyos sérülés. Egy olyan sérülés, amelyet egy személy egy balesetben szerez és amely:






  (i) | több, mint 48 órás kórházi kezelést tesz szükségessé, amely a sérülés elszenvedésétől számított hét napon belül kezdődik; vagy |
| --- | --- | --- |

(13)

Súlyos sérülés. Egy olyan sérülés, amelyet egy személy egy balesetben szerez és amely:

(i)

több, mint 48 órás kórházi kezelést tesz szükségessé, amely a sérülés elszenvedésétől számított hét napon belül kezdődik; vagy

| (ii) | bármely csont törését okozza (kivéve a kéz és a láb ujjainak vagy az orrnak az egyszerű töréseit); vagy |
| --- | --- |

(ii)

bármely csont törését okozza (kivéve a kéz és a láb ujjainak vagy az orrnak az egyszerű töréseit); vagy

| (iii) | olyan sérülésekkel jár, amelyek súlyos vérzést, az idegek izmok vagy az inak sérülését okozzák; vagy |
| --- | --- |

(iii)

olyan sérülésekkel jár, amelyek súlyos vérzést, az idegek izmok vagy az inak sérülését okozzák; vagy

| (iv) | bármely belső szerv sérülésével jár; vagy |
| --- | --- |

(iv)

bármely belső szerv sérülésével jár; vagy

| (v) | másod- vagy harmadfokú égési sérüléssel vagy a testfelület több, mint 5 %-át érintő bármilyen égési sérüléssel jár; vagy |
| --- | --- |

(v)

másod- vagy harmadfokú égési sérüléssel vagy a testfelület több, mint 5 %-át érintő bármilyen égési sérüléssel jár; vagy

| (vi) | fertőző anyagoknak vagy sérülést okozó sugárzásnak való kitettséggel jár. |
| --- | --- |

(vi)

fertőző anyagoknak vagy sérülést okozó sugárzásnak való kitettséggel jár.

| (14) | Származási ország. A Hatóság, amelynek területén a veszélyes árukat először légijárműre rakták. |
| --- | --- |

(14)

Származási ország. A Hatóság, amelynek területén a veszélyes árukat először légijárműre rakták.

| (15) | Műszaki utasítások. A veszélyes áruk repülőgépen történő biztonságos szállításához kiadott Műszaki utasítások (Doc 9284-AN/905) legutolsó érvényes változata, az International Civil Aviation Organization (ICAO) Tanácsának (Council) döntése szerint jóváhagyva és kiadva, beleértve a Függelékeket és a Módosításokat. |
| --- | --- |

(15)

Műszaki utasítások. A veszélyes áruk repülőgépen történő biztonságos szállításához kiadott Műszaki utasítások (Doc 9284-AN/905) legutolsó érvényes változata, az International Civil Aviation Organization (ICAO) Tanácsának (Council) döntése szerint jóváhagyva és kiadva, beleértve a Függelékeket és a Módosításokat.

| (16) | UN szám. Az Egyesült Nemzetek Veszélyes Áruk Szállításának Szakértői Bizottsága (United Nations Committee of Experts on the Transport of Dangerous Goods) által hozzárendelt négyjegyű szám egy anyag vagy anyagok egy adott csoportjának azonosítására. |
| --- | --- |

(16)

UN szám. Az Egyesült Nemzetek Veszélyes Áruk Szállításának Szakértői Bizottsága (United Nations Committee of Experts on the Transport of Dangerous Goods) által hozzárendelt négyjegyű szám egy anyag vagy anyagok egy adott csoportjának azonosítására.

| (17) | Egységcsomagolási eszköz. Bármely típusú repülőgépes konténer, repülőgépes raklap árurögzítő hálóval vagy egy repülőgépes raklap egy burkolófedél fölötti árurögzítő hálóval. (Megjegyzés: egy többszörös csomagtároló nem tartozik ez alá a meghatározás alá; radioaktív anyagokat tartalmazó konténerre lásd az árukonténer meghatározását.) |
| --- | --- |

(17)

Egységcsomagolási eszköz. Bármely típusú repülőgépes konténer, repülőgépes raklap árurögzítő hálóval vagy egy repülőgépes raklap egy burkolófedél fölötti árurögzítő hálóval. (Megjegyzés: egy többszörös csomagtároló nem tartozik ez alá a meghatározás alá; radioaktív anyagokat tartalmazó konténerre lásd az árukonténer meghatározását.)

OPS 1.1155

Jóváhagyás a veszélyes áruk szállítására

Az üzemben tartó csak akkor szállíthat veszélyes árukat, ha a Hatóság azt jóváhagyta.

OPS 1.1160

Terjedelem

| (a) | Az üzemben tartó tartsa be a Műszaki utasítások előírásait minden esetben, ha veszélyes árukat szállít, függetlenül attól, hogy a repülés teljesen vagy részben egy állam területén belül vagy teljesen vagy részben azon kívül történik. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó tartsa be a Műszaki utasítások előírásait minden esetben, ha veszélyes árukat szállít, függetlenül attól, hogy a repülés teljesen vagy részben egy állam területén belül vagy teljesen vagy részben azon kívül történik.

| (b) | Az egyébként veszélyes árunak besorolt cikkek és anyagok a Műszaki utasításokban előírt mértékig mentesíthetők ennek a résznek az előírásai alól, ha:






  (1) | a vonatkozó releváns szabályokkal összhangban vagy üzemeltetési okokból szükséges a repülőgép fedélzetén lenniük; |
| --- | --- | --- |

(b)

Az egyébként veszélyes árunak besorolt cikkek és anyagok a Műszaki utasításokban előírt mértékig mentesíthetők ennek a résznek az előírásai alól, ha:

(1)

a vonatkozó releváns szabályokkal összhangban vagy üzemeltetési okokból szükséges a repülőgép fedélzetén lenniük;

| (2) | élelmezési vagy utaskiszolgálási okokból szállítják őket; |
| --- | --- |

(2)

élelmezési vagy utaskiszolgálási okokból szállítják őket;

| (3) | repülés közbeni használatra szállítják őket állatgyógyászati segédeszközként vagy állatok humánus megölésének eszközeként; |
| --- | --- |

(3)

repülés közbeni használatra szállítják őket állatgyógyászati segédeszközként vagy állatok humánus megölésének eszközeként;

| (4) | egy beteg számára repülés közbeni egészségügyi segítségnyújtás céljából szállítják őket, ha:






  (i) | a gáztartályokat kifejezetten az adott gáz tárolására és szállítására gyártották; |
| --- | --- | --- |

(4)

egy beteg számára repülés közbeni egészségügyi segítségnyújtás céljából szállítják őket, ha:

(i)

a gáztartályokat kifejezetten az adott gáz tárolására és szállítására gyártották;

| (ii) | a kábítószerek, gyógyszerek és egyéb egészségügyi cikkek repülőgépen történő használatuk során képzett személyzet ellenőrzése alatt állnak; |
| --- | --- |

(ii)

a kábítószerek, gyógyszerek és egyéb egészségügyi cikkek repülőgépen történő használatuk során képzett személyzet ellenőrzése alatt állnak;

| (iii) | a nedves akkumulátorokat tartalmazó berendezést függőlegesen, és ha szükséges, rögzítve tárolják, hogy megakadályozzák az elektrolit kiömlését |
| --- | --- |

(iii)

a nedves akkumulátorokat tartalmazó berendezést függőlegesen, és ha szükséges, rögzítve tárolják, hogy megakadályozzák az elektrolit kiömlését

| (iv) | megfelelő intézkedéseket tesznek, hogy a fel- és leszállás során és ha a parancsnok biztonsági szempontból szükségesnek tartja, megfelelően elrakjanak és rögzítsenek minden berendezést; vagy |
| --- | --- |

(iv)

megfelelő intézkedéseket tesznek, hogy a fel- és leszállás során és ha a parancsnok biztonsági szempontból szükségesnek tartja, megfelelően elrakjanak és rögzítsenek minden berendezést; vagy

| (5) | az utasok vagy a személyzet tagjai hordják őket. |
| --- | --- |

(5)

az utasok vagy a személyzet tagjai hordják őket.

| (c) | A fenti (b) pont (1) és (2) albekezdéseiben felsoroltak pótlására szolgáló tárgyakat és anyagokat a repülőgépen a Műszaki utasításokban előírt módon kell szállítani. |
| --- | --- |

(c)

A fenti (b) pont (1) és (2) albekezdéseiben felsoroltak pótlására szolgáló tárgyakat és anyagokat a repülőgépen a Műszaki utasításokban előírt módon kell szállítani.

OPS 1.1165

Veszélyes áruk szállításának korlátozásai

| (a) | Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy azokat a cikkeket és anyagokat, amelyeket nevükkel vagy generikus leírásukkal a Műszaki utasításokban külön úgy azonosítanak, mint melyek szállítása minden körülmények között tilos, egyáltalán nem szállítanak repülőgépen. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy azokat a cikkeket és anyagokat, amelyeket nevükkel vagy generikus leírásukkal a Műszaki utasításokban külön úgy azonosítanak, mint melyek szállítása minden körülmények között tilos, egyáltalán nem szállítanak repülőgépen.

| (b) | Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy azokat a cikkeket és anyagokat, amelyeket nevükkel vagy generikus leírásukkal a Műszaki utasításokban külön úgy azonosítanak, mint melyek szállítása tilos, csak akkor szállítanak repülőgépen, ha:






  (1) | az érintett államok mentesítették őket a Műszaki utasítások előírásai alól; vagy |
| --- | --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy azokat a cikkeket és anyagokat, amelyeket nevükkel vagy generikus leírásukkal a Műszaki utasításokban külön úgy azonosítanak, mint melyek szállítása tilos, csak akkor szállítanak repülőgépen, ha:

(1)

az érintett államok mentesítették őket a Műszaki utasítások előírásai alól; vagy

| (2) | a Műszaki utasítások jelzik, hogy a származási ország jóváhagyásával szállíthatók. |
| --- | --- |

(2)

a Műszaki utasítások jelzik, hogy a származási ország jóváhagyásával szállíthatók.

OPS 1.1170

Osztályozás

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy a cikkeket és anyagokat sorolják be veszélyes áruként, ahogy azt a Műszaki utasítások előírják.

OPS 1.1175

Csomagolás

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy a veszélyes árukat a Műszaki utasításokban előírt módon csomagolják be.

OPS 1.1180

Címkézés és jelölés

| (a) | Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy biztosítsa, hogy a csomagokat, többszörös csomagtárolókat és árukonténereket a Műszaki előírásokban előírt módon címkézzék és jelöljék. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy biztosítsa, hogy a csomagokat, többszörös csomagtárolókat és árukonténereket a Műszaki előírásokban előírt módon címkézzék és jelöljék.

| (b) | Ha a veszélyes árukat olyan repülések szállítják, amely teljesen vagy részben egy állam területén kívül történik, a címkézésnek és jelölésnek az összes többi nyelvi követelmény mellett angolul is meg kell történnie. |
| --- | --- |

(b)

Ha a veszélyes árukat olyan repülések szállítják, amely teljesen vagy részben egy állam területén kívül történik, a címkézésnek és jelölésnek az összes többi nyelvi követelmény mellett angolul is meg kell történnie.

OPS 1.1185

Veszélyes áruk fuvarokmányai

| (a) | A üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy, ha a Műszaki utasításokban másként nem írták elő, a veszélyes árukat kísérje a veszélyes áruk fuvarokmánya. |
| --- | --- |

(a)

A üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy, ha a Műszaki utasításokban másként nem írták elő, a veszélyes árukat kísérje a veszélyes áruk fuvarokmánya.

| (b) | Ha a veszélyes árukat olyan repülések szállítják, amely teljesen vagy részben egy állam területén kívül történnek, a fuvarokmányban az összes többi nyelvi követelmény mellett az angol nyelvet is használni kell. |
| --- | --- |

(b)

Ha a veszélyes árukat olyan repülések szállítják, amely teljesen vagy részben egy állam területén kívül történnek, a fuvarokmányban az összes többi nyelvi követelmény mellett az angol nyelvet is használni kell.

OPS 1.1195

Veszélyes áruk átvétel

| (a) | Az üzemben tartó csak akkor vegyen át szállításra veszélyes árukat, ha a csomagokat, többszörös csomagtárolókat vagy árukonténereket a Műszaki utasítások átvételi eljárásaival összhangban megvizsgálták. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó csak akkor vegyen át szállításra veszélyes árukat, ha a csomagokat, többszörös csomagtárolókat vagy árukonténereket a Műszaki utasítások átvételi eljárásaival összhangban megvizsgálták.

| (b) | Az üzemeltető vagy kezelő ügynöke használjon átvételi ellenőrző listát. Az átvételi ellenőrző lista tegye lehetővé minden releváns részlet ellenőrzését és olyan formátumú legyen, hogy fel lehessen rajta jegyezni a kézi, mechanikai vagy számítógépes ellenőrzés eredményeit |
| --- | --- |

(b)

Az üzemeltető vagy kezelő ügynöke használjon átvételi ellenőrző listát. Az átvételi ellenőrző lista tegye lehetővé minden releváns részlet ellenőrzését és olyan formátumú legyen, hogy fel lehessen rajta jegyezni a kézi, mechanikai vagy számítógépes ellenőrzés eredményeit

OPS 1.1200

Sérülés, szivárgás vagy szennyezettség vizsgálata

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A csomagokat, többszörös csomagtárolókat és árukonténereket közvetlenül a repülőgépbe vagy egy egységcsomagolási eszközbe történő berakodás előtt a Műszaki utasításokban előírtak szerint vizsgálják meg a szivárgás és sérülés jeleire; |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A csomagokat, többszörös csomagtárolókat és árukonténereket közvetlenül a repülőgépbe vagy egy egységcsomagolási eszközbe történő berakodás előtt a Műszaki utasításokban előírtak szerint vizsgálják meg a szivárgás és sérülés jeleire;

| (2) | Egy egységcsomagolási eszközt csak akkor rakodjanak be a repülőgépbe, ha a Műszaki utasításokban előírt módon megvizsgálták és a benne tárolt veszélyes áruk szivárgásának és károsodásának semmilyen jelét nem találták; |
| --- | --- |

(2)

Egy egységcsomagolási eszközt csak akkor rakodjanak be a repülőgépbe, ha a Műszaki utasításokban előírt módon megvizsgálták és a benne tárolt veszélyes áruk szivárgásának és károsodásának semmilyen jelét nem találták;

| (3) | A szivárgó vagy sérült csomagokat, többszörös csomagtárolókat vagy árukonténereket nem rakodják be a repülőgépbe; |
| --- | --- |

(3)

A szivárgó vagy sérült csomagokat, többszörös csomagtárolókat vagy árukonténereket nem rakodják be a repülőgépbe;

| (4) | Valamennyi a repülőgépen talált veszélyes áru csomagot, amely sérültnek vagy szivárogni látszik, távolítsák el vagy eltávolítására foganatosítsanak intézkedéseket a megfelelő hatóság vagy szervezet általi eltávolítása érdekében. Ebben az esetben a rakomány megmaradó részét meg kell vizsgálni annak biztosítására, hogy szállításra alkalmas állapotban van és hogy a repülőgép és rakománya nem szennyeződött vagy sérült-e meg; és |
| --- | --- |

(4)

Valamennyi a repülőgépen talált veszélyes áru csomagot, amely sérültnek vagy szivárogni látszik, távolítsák el vagy eltávolítására foganatosítsanak intézkedéseket a megfelelő hatóság vagy szervezet általi eltávolítása érdekében. Ebben az esetben a rakomány megmaradó részét meg kell vizsgálni annak biztosítására, hogy szállításra alkalmas állapotban van és hogy a repülőgép és rakománya nem szennyeződött vagy sérült-e meg; és

| (5) | A csomagokat, többszörös csomagtárolókat és árukonténereket a repülőgépből vagy egységcsomagolási eszközből történő kirakodásukkor vizsgálják meg a szivárgás és sérülés jeleire, és ha sérülés vagy szivárgás jeleit találják, vizsgálják meg a sérülés vagy szennyeződés jeleire azt a területet, ahol a veszélyes árukat tárolták. |
| --- | --- |

(5)

A csomagokat, többszörös csomagtárolókat és árukonténereket a repülőgépből vagy egységcsomagolási eszközből történő kirakodásukkor vizsgálják meg a szivárgás és sérülés jeleire, és ha sérülés vagy szivárgás jeleit találják, vizsgálják meg a sérülés vagy szennyeződés jeleire azt a területet, ahol a veszélyes árukat tárolták.

OPS 1.1205

Szennyeződés eltávolítása

| (a) | Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A szivárgás vagy sérülés következtében talált valamennyi szennyeződést késedelem nélkül távolítsák el; és |
| --- | --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A szivárgás vagy sérülés következtében talált valamennyi szennyeződést késedelem nélkül távolítsák el; és

| (2) | A radioaktív anyagokkal szennyeződött repülőgépet azonnal vonják ki a forgalomból és ne állítsák be újra, amíg bármely hozzáférhető felületen és nem eltávolított szennyeződésen a sugárzás szintje meghaladja a Műszaki utasításokban előírt értéket. |
| --- | --- |

(2)

A radioaktív anyagokkal szennyeződött repülőgépet azonnal vonják ki a forgalomból és ne állítsák be újra, amíg bármely hozzáférhető felületen és nem eltávolított szennyeződésen a sugárzás szintje meghaladja a Műszaki utasításokban előírt értéket.

OPS 1.1210

Rakodási korlátozások

| (a) | Utastér és pilótafülke. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ne szállítsanak veszélyes árukat az utasok által elfoglalt utastérben vagy a pilótafülkében, kivéve ha a Műszaki utasítások mást írnak elő. |
| --- | --- |

(a)

Utastér és pilótafülke. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ne szállítsanak veszélyes árukat az utasok által elfoglalt utastérben vagy a pilótafülkében, kivéve ha a Műszaki utasítások mást írnak elő.

| (b) | Rakterek. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyes árukat a repülőgépbe a Műszaki utasításokban előírt módon rakják be, különítsék el, helyezzék el és rögzítsék. |
| --- | --- |

(b)

Rakterek. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyes árukat a repülőgépbe a Műszaki utasításokban előírt módon rakják be, különítsék el, helyezzék el és rögzítsék.

| (c) | Csak teherszállító repülőgépeken történő szállításra kijelölt veszélyes áruk. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a »Csak teherszállító repülőgépen szállítható« (Cargo Aircraft Only) címkével ellátott veszélyes árukat teherszállító repülőgépen szállítsák és úgy rakodják be, ahogy a Műszaki utasítások előírják. |
| --- | --- |

(c)

Csak teherszállító repülőgépeken történő szállításra kijelölt veszélyes áruk. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a »Csak teherszállító repülőgépen szállítható« (Cargo Aircraft Only) címkével ellátott veszélyes árukat teherszállító repülőgépen szállítsák és úgy rakodják be, ahogy a Műszaki utasítások előírják.

OPS 1.1215

Információszolgáltatás

| (a) | A földi személyzet tájékoztatása
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | Biztosítsanak információt a földi személyzet számára, hogy elláthassa a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos feladatait, beleértve a veszélyes árukkal kapcsolatos események és balesetek bekövetkeztekor végrehajtandó tevékenységeket; és |
| --- | --- | --- |

(a)

A földi személyzet tájékoztatása

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

Biztosítsanak információt a földi személyzet számára, hogy elláthassa a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos feladatait, beleértve a veszélyes árukkal kapcsolatos események és balesetek bekövetkeztekor végrehajtandó tevékenységeket; és

| (2) | Ahol értelmezhető, a fenti (a) bekezdés (i) albekezdésében hivatkozott információt kezelő ügynökének is biztosítsák. |
| --- | --- |

(2)

Ahol értelmezhető, a fenti (a) bekezdés (i) albekezdésében hivatkozott információt kezelő ügynökének is biztosítsák.

| (b) | Az utasok és más személyek tájékoztatása






  (1) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Műszaki utasítások által előírt információt közlik, hogy az utasokat figyelmeztessék, hogy milyen típusú árukat nem szabad egy repülőgépen szállítaniuk; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Az utasok és más személyek tájékoztatása

(1)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Műszaki utasítások által előírt információt közlik, hogy az utasokat figyelmeztessék, hogy milyen típusú árukat nem szabad egy repülőgépen szállítaniuk; és

| (2) | Az üzemben tartó, vagy, ahol értelmezhető, kezelő ügynöke gondoskodjon arról, hogy a rakomány átvételi pontjain a veszélyes áruk szállításáról tájékoztatást adó figyelmeztetéseket helyezzenek el. |
| --- | --- |

(2)

Az üzemben tartó, vagy, ahol értelmezhető, kezelő ügynöke gondoskodjon arról, hogy a rakomány átvételi pontjain a veszélyes áruk szállításáról tájékoztatást adó figyelmeztetéseket helyezzenek el.

| (c) | A személyzet tagjainak tájékoztatása
  Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadják az információt, amely lehetővé teszi a személyzet tagjainak, hogy a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos felelősségeiknek megfelelhessenek, beleértve a veszélyes árukat érintő vészhelyzetek esetén végrehajtandó tevékenységeket. |
| --- | --- |

(c)

A személyzet tagjainak tájékoztatása

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyvben megadják az információt, amely lehetővé teszi a személyzet tagjainak, hogy a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos felelősségeiknek megfelelhessenek, beleértve a veszélyes árukat érintő vészhelyzetek esetén végrehajtandó tevékenységeket.

| (d) | A parancsnok tájékoztatása. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnok a Műszaki utasításokban előírt módon írásos tájékoztatást kapjon. (Lásd az OPS 1.1065 1. függelék 1. táblázatát az okmányok megőrzési idejéről). |
| --- | --- |

(d)

A parancsnok tájékoztatása. Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a parancsnok a Műszaki utasításokban előírt módon írásos tájékoztatást kapjon. (Lásd az OPS 1.1065 1. függelék 1. táblázatát az okmányok megőrzési idejéről).

| (e) | Információszolgáltatás repülő-esemény vagy -baleset esetén






  (1) | Egy repülőbalesetben részt vevő repülőgép üzemben tartója kérésre biztosítsa a szállított veszélyes áru által okozott veszélyek minimalizálásához szükséges valamennyi információt. |
| --- | --- | --- |

(e)

Információszolgáltatás repülő-esemény vagy -baleset esetén

(1)

Egy repülőbalesetben részt vevő repülőgép üzemben tartója kérésre biztosítsa a szállított veszélyes áru által okozott veszélyek minimalizálásához szükséges valamennyi információt.

| (2) | Egy repülőbalesetben részt vevő repülőgép üzemben tartója a lehető leghamarabb tájékoztassa azon ország államának megfelelő hatóságát, amelyben a repülőbaleset történt, valamennyi szállított veszélyes áruról. |
| --- | --- |

(2)

Egy repülőbalesetben részt vevő repülőgép üzemben tartója a lehető leghamarabb tájékoztassa azon ország államának megfelelő hatóságát, amelyben a repülőbaleset történt, valamennyi szállított veszélyes áruról.

OPS 1.1220

Oktatási programok

| (a) | Az üzemben tartó dolgozzon ki és tartson fenn a Műszaki utasítások által előírt személyzeti oktatási programokat, amelyeket a hatóságnak kell jóváhagynia. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó dolgozzon ki és tartson fenn a Műszaki utasítások által előírt személyzeti oktatási programokat, amelyeket a hatóságnak kell jóváhagynia.

| (b) | Veszélyes áruk szállítására állandó engedéllyel nem rendelkező üzemben tartók
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | Az általános teher- és csomagkezelésben részt vevő személyzet kapjon oktatást a veszélyes árukkal kapcsolatos feladatai végrehajtásáról. Ez az oktatás legalább az 1. táblázat 1. oszlopában foglalt területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani őket és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására; és |
| --- | --- | --- |

(b)

Veszélyes áruk szállítására állandó engedéllyel nem rendelkező üzemben tartók

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

Az általános teher- és csomagkezelésben részt vevő személyzet kapjon oktatást a veszélyes árukkal kapcsolatos feladatai végrehajtásáról. Ez az oktatás legalább az 1. táblázat 1. oszlopában foglalt területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani őket és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására; és

| (2) | A következő személyzet:






  (i) | a személyzet tagjai; |
| --- | --- | --- |

(2)

A következő személyzet:

(i)

a személyzet tagjai;

| (ii) | az utaskezelő személyzet; és |
| --- | --- |

(ii)

az utaskezelő személyzet; és

| (iii) | az üzemben tartó által alkalmazott biztonsági személyzet, |
| --- | --- |

(iii)

az üzemben tartó által alkalmazott biztonsági személyzet,

akik az utasok és csomagjaik vizsgálatával foglalkoznak, kapjon oktatást, amely legalább az 1. táblázat 2. oszlopában szereplő területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani őket és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására.

1. táblázat

| OKTATÁSI TERÜLETEK | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Általános elvek | X | X |
| Veszélyes áruk korlátozása a légi szállításban | | X |
| Csomagok jelölése és címkézése | X | X |
| Veszélyes áruk az utasok csomagjaiban | X | X |
| Vészhelyzeti eljárások | X | X |
| Megjegyzés: | »X« jelzi a tárgyalandó területet. |

OKTATÁSI TERÜLETEK

1

2

Általános elvek

X

X

Veszélyes áruk korlátozása a légi szállításban

X

Csomagok jelölése és címkézése

X

X

Veszélyes áruk az utasok csomagjaiban

X

X

Vészhelyzeti eljárások

X

X

Megjegyzés:

»X« jelzi a tárgyalandó területet.

| (c) | Veszélyes áruk szállítására állandó engedéllyel rendelkező üzemben tartók
  Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:






  (1) | A veszélyes áruk átvételében rész vevő személyzet feladatai ellátásához kapjon oktatást és legyen képzett. Ez az oktatás legalább a 2. táblázat 1. oszlopban szereplő területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy a személyzet dönteni tudjon a légi szállításra felajánlott veszélyes áruk átvételéről vagy visszautasításáról; |
| --- | --- | --- |

(c)

Veszélyes áruk szállítására állandó engedéllyel rendelkező üzemben tartók

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

(1)

A veszélyes áruk átvételében rész vevő személyzet feladatai ellátásához kapjon oktatást és legyen képzett. Ez az oktatás legalább a 2. táblázat 1. oszlopban szereplő területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy a személyzet dönteni tudjon a légi szállításra felajánlott veszélyes áruk átvételéről vagy visszautasításáról;

| (2) | A veszélyes áruk földi kezelésével, tárolásával és rakodásával foglalkozó földi személyzet kapjon oktatást, amely képessé teszi a veszélyes árukkal kapcsolatos feladatai végrehajtására. Ez az oktatás legalább a 2. táblázat 2. oszlopában foglalt területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani ezeket az árukat és hogyan kell őket kezelni és berakodni; |
| --- | --- |

(2)

A veszélyes áruk földi kezelésével, tárolásával és rakodásával foglalkozó földi személyzet kapjon oktatást, amely képessé teszi a veszélyes árukkal kapcsolatos feladatai végrehajtására. Ez az oktatás legalább a 2. táblázat 2. oszlopában foglalt területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani ezeket az árukat és hogyan kell őket kezelni és berakodni;

| (3) | Az általános teher- és csomagkezelésben részt vevő személyzet kapjon oktatást, amely képessé teszi a veszélyes árukkal kapcsolatos feladatai végrehajtására. Ez az oktatás legalább a 2. táblázat 3. oszlopában foglalt területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani őket, hogyan kell őket kezelni és berakodni, és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására; |
| --- | --- |

(3)

Az általános teher- és csomagkezelésben részt vevő személyzet kapjon oktatást, amely képessé teszi a veszélyes árukkal kapcsolatos feladatai végrehajtására. Ez az oktatás legalább a 2. táblázat 3. oszlopában foglalt területeket tárgyalja és legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek, annak, hogy hogyan lehet azonosítani őket, hogyan kell őket kezelni és berakodni, és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására;

| (4) | A hajózószemélyzet tagjai kapjanak oktatást, amely legalább a 2. táblázat 4. oszlopában szereplő területeket tárgyalja. legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek és annak, hogy hogyan kell ezeket repülőgépen szállítani; és |
| --- | --- |

(4)

A hajózószemélyzet tagjai kapjanak oktatást, amely legalább a 2. táblázat 4. oszlopában szereplő területeket tárgyalja. legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek és annak, hogy hogyan kell ezeket repülőgépen szállítani; és

| (5) | A következő személyzet:






  (i) | utaskezelő személyzet; |
| --- | --- | --- |

(5)

A következő személyzet:

(i)

utaskezelő személyzet;

| (ii) | az üzemben tartó által alkalmazott biztonsági személyzet, akik az utasok és csomagjaik vizsgálatával foglalkoznak; és |
| --- | --- |

(ii)

az üzemben tartó által alkalmazott biztonsági személyzet, akik az utasok és csomagjaik vizsgálatával foglalkoznak; és

| (iii) | a személyzet hajózószemélyzeten kívüli tagjai, kapjanak oktatást, amely legalább a 2. táblázat 5. oszlopában szereplő területeket tárgyalja. Az oktatás legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására vagy általánosabban, repülőgépen történő szállításukra. |
| --- | --- |

(iii)

a személyzet hajózószemélyzeten kívüli tagjai, kapjanak oktatást, amely legalább a 2. táblázat 5. oszlopában szereplő területeket tárgyalja. Az oktatás legyen elegendően részletes, hogy biztosítsa, hogy tudatában legyenek a veszélyes áruk okozta veszélyeknek és hogy milyen előírások vonatkoznak az ilyen áruk utasok általi szállítására vagy általánosabban, repülőgépen történő szállításukra.

| (d) | Az üzemben tartó biztosítsa, hogy a teljes, oktatást kapott személyzet vegyen részt egy teszten, hogy ellenőrizzék felelősségeik megértését. |
| --- | --- |

(d)

Az üzemben tartó biztosítsa, hogy a teljes, oktatást kapott személyzet vegyen részt egy teszten, hogy ellenőrizzék felelősségeik megértését.

| (e) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes, veszélyes árukról oktatást kapott személyzet kapjon időszakos oktatást 2 évnél nem hosszabb időközönként. |
| --- | --- |

(e)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes, veszélyes árukról oktatást kapott személyzet kapjon időszakos oktatást 2 évnél nem hosszabb időközönként.

| (f) | Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyes árukról szóló oktatás okmányait minden oktatott személyzetre megőrizzék a fenti (d) albekezdéssel összhangban és ahogy azt a Műszaki utasítások előírják. |
| --- | --- |

(f)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a veszélyes árukról szóló oktatás okmányait minden oktatott személyzetre megőrizzék a fenti (d) albekezdéssel összhangban és ahogy azt a Műszaki utasítások előírják.

| (g) | Az üzemben tartó biztosítsa, hogy kezelő ügynökének személyzetét az 1. táblázat vagy a 2. táblázat vonatkozó oszlopával összhangban oktassák.
  2. táblázat










  OKTATÁSI TERÜLETEK | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Általános elvek | X | X | X | X | X |
| Veszélyes áruk korlátozása a légi szállításban | X | X | | X | X |
| Veszélyes áruk osztályozása | X | | | | |
| Veszélyes áruk listája | X | X | | X | |
| Általános csomagolási előírások és csomagolási utasítások | X | | | | |
| Csomagolások leírása és jelölései | X | | | | |
| Csomagolások jelölése és címkézése | X | X | X | X | X |
| Dokumentációk a fuvarozótól | X | | | | |
| Veszélyes áruk átvétele, beleértve ellenőrző lista használatát | X | | | | |
| Tárolási és rakodási eljárások | X | X | X | X | |
| Sérülés és szivárgás vizsgálata és szennyezésmentesítési eljárások | X | X | | | |
| A parancsnok tájékoztatása | X | X | | X | |
| Veszélyes áruk az utaspoggyászban | X | X | X | X | X |
| Vészhelyzeti eljárások | X | X | X | X | X |
| Megjegyzés: | »X« jelzi a tárgyalandó területet. |

(g)

Az üzemben tartó biztosítsa, hogy kezelő ügynökének személyzetét az 1. táblázat vagy a 2. táblázat vonatkozó oszlopával összhangban oktassák.

2. táblázat

OKTATÁSI TERÜLETEK

1

2

3

4

5

Általános elvek

X

X

X

X

X

Veszélyes áruk korlátozása a légi szállításban

X

X

X

X

Veszélyes áruk osztályozása

X

Veszélyes áruk listája

X

X

X

Általános csomagolási előírások és csomagolási utasítások

X

Csomagolások leírása és jelölései

X

Csomagolások jelölése és címkézése

X

X

X

X

X

Dokumentációk a fuvarozótól

X

Veszélyes áruk átvétele, beleértve ellenőrző lista használatát

X

Tárolási és rakodási eljárások

X

X

X

X

Sérülés és szivárgás vizsgálata és szennyezésmentesítési eljárások

X

X

A parancsnok tájékoztatása

X

X

X

Veszélyes áruk az utaspoggyászban

X

X

X

X

X

Vészhelyzeti eljárások

X

X

X

X

X

Megjegyzés:

»X« jelzi a tárgyalandó területet.

OPS 1.1225

Jelentések a veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről és balesetekről

| (a) | Az üzemben tartó jelentse a veszélyes árukkal kapcsolatos eseményeket és baleseteket a Hatóságnak. Egy első jelentést az eseménytől számított 72 órán belül el kell küldeni, kivéve ha kivételes körülmények ezt megakadályozzák. |
| --- | --- |

(a)

Az üzemben tartó jelentse a veszélyes árukkal kapcsolatos eseményeket és baleseteket a Hatóságnak. Egy első jelentést az eseménytől számított 72 órán belül el kell küldeni, kivéve ha kivételes körülmények ezt megakadályozzák.

| (b) | Az üzemben tartó ugyancsak jelentse a Hatóságnak a nem bejelentett vagy tévesen bejelentett veszélyes árukat, amelyeket a rakományban vagy az utasok poggyászában felfedeztek. Egy első jelentést az eseménytől számított 72 órán belül el kell küldeni, kivéve ha kivételes körülmények ezt megakadályozzák. |
| --- | --- |

(b)

Az üzemben tartó ugyancsak jelentse a Hatóságnak a nem bejelentett vagy tévesen bejelentett veszélyes árukat, amelyeket a rakományban vagy az utasok poggyászában felfedeztek. Egy első jelentést az eseménytől számított 72 órán belül el kell küldeni, kivéve ha kivételes körülmények ezt megakadályozzák.

S. RÉSZ

VÉDELEM

OPS 1.1235

Biztonsági előírások

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes érintett személyzet ismerje és betartsa az üzemben tartó állama védelmi programjainak vonatkozó előírásait.

OPS 1.1240

Oktatási programok

Az üzemben tartó dolgozzon ki, tartson fenn és hajtson végre jóváhagyott oktatási programokat, amelyek lehetővé teszik az üzemben tartó személyzete tagjainak, hogy megfelelően cselekedjenek, hogy megakadályozzák a jogellenes beavatkozást, mint amilyen a szabotázs vagy repülőgépek jogellenes elrablása és hogy minimalizálják ezeknek az eseményeknek a következményeit, ha megtörténnének. Az oktatási program legyen kompatibilis a Nemzeti Légi Biztonsági Programmal. A személyzet egyes tagjai rendelkezzenek tudással és szakértelemmel az oktatási program minden releváns eleméről.

OPS 1.1245

Jogellenes beavatkozások jelentése

A repülőgép fedélzetén történt jogellenes beavatkozást követően a parancsnok, vagy távollétében az üzemben tartó késedelem nélkül nyújtson be jelentést egy ilyen cselekményről a kijelölt helyi hatóságnak és az üzemben tartó állama Hatóságának.

OPS1.1250

Repülőgép-átkutatási ellenőrző lista

Az üzemben tartó gondoskodjon arról, hogy legyen a fedélzeten egy ellenőrző lista egy bomba vagy improvizált robbanószerkezet (IED) kutatása során követendő eljárásokról szabotázs gyanúja esetén és a repülőgép elrejtett fegyverek, robbanóanyagok és egyéb veszélyes eszközök utáni átkutatásáról, ha megalapozott gyanúja áll fenn, hogy a repülőgép jogellenes beavatkozásnak lehet kitéve. Az ellenőrző listát támogassa egy útmutatás a megfelelő tennivalókról, ha a fedélzeten bombát vagy gyanús tárgyat találnának és a repülőgépre jellemző legkisebb kockázatú helyről egy bomba számára, ha a típusbizonyítvány birtokosa ezt megadta.

OPS 1.1255

A hajózószemélyzet fülkéinek biztonsága

| (a) | Minden olyan repülőgépen, amely el van látva hajózószemélyzeti fülke ajtóval, ez az ajtó legyen zárható, és álljanak rendelkezésre vagy készüljenek a Hatóság számára elfogadható eszközök és eljárások, amelyekkel a légiutaskísérő-személyzet értesíteni tudja a hajózószemélyzetet az utastérben folyó gyanús tevékenységről vagy a biztonsági előírások megsértéséről. |
| --- | --- |

(a)

Minden olyan repülőgépen, amely el van látva hajózószemélyzeti fülke ajtóval, ez az ajtó legyen zárható, és álljanak rendelkezésre vagy készüljenek a Hatóság számára elfogadható eszközök és eljárások, amelyekkel a légiutaskísérő-személyzet értesíteni tudja a hajózószemélyzetet az utastérben folyó gyanús tevékenységről vagy a biztonsági előírások megsértéséről.

| (b) | Minden 45 500 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 60-nál nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú utasokat szállító repülőgép legyen ellátva egy jóváhagyott hajózószemélyzeti fülke ajtóval, amely zárható és nyitható minden egyes pilótaülésből és amelynek kialakítása képessé teszi a vonatkozó visszamenőleges hatályú légialkalmassági üzemeltetési követelmények betartására. Ennek az ajtónak a kialakítása ne akadályozza a vészhelyzeti műveleteket, ahogy azt a visszamenőleges hatályú légialkalmassági üzemeltetési előírások megkövetelik. |
| --- | --- |

(b)

Minden 45 500 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű vagy 60-nál nagyobb maximális engedélyezett utasülésszámú utasokat szállító repülőgép legyen ellátva egy jóváhagyott hajózószemélyzeti fülke ajtóval, amely zárható és nyitható minden egyes pilótaülésből és amelynek kialakítása képessé teszi a vonatkozó visszamenőleges hatályú légialkalmassági üzemeltetési követelmények betartására. Ennek az ajtónak a kialakítása ne akadályozza a vészhelyzeti műveleteket, ahogy azt a visszamenőleges hatályú légialkalmassági üzemeltetési előírások megkövetelik.

| (c) | Minden repülőgépen, amely el van látva a (b) albekezdéssel összhangban egy hajózószemélyzeti fülke ajtóval:






  (1) | ezt az ajtót be kell csukni a hajtóművek felszálláshoz történő elindítása előtt és be kell zárni, ha biztonsági eljárás vagy a parancsnok megköveteli, amíg a leszállás után a hajtóműveket le nem állítják, kivéve, ha jogosult személyek a Nemzeti Légi Biztonsági Programmal összhangban belépés vagy kilépés céljából szükségesnek ítélik meg; |
| --- | --- | --- |

(c)

Minden repülőgépen, amely el van látva a (b) albekezdéssel összhangban egy hajózószemélyzeti fülke ajtóval:

(1)

ezt az ajtót be kell csukni a hajtóművek felszálláshoz történő elindítása előtt és be kell zárni, ha biztonsági eljárás vagy a parancsnok megköveteli, amíg a leszállás után a hajtóműveket le nem állítják, kivéve, ha jogosult személyek a Nemzeti Légi Biztonsági Programmal összhangban belépés vagy kilépés céljából szükségesnek ítélik meg;

| (2) | eszközökről kell gondoskodni, hogy mindegyik pilótaülésből olyan mértékben figyelemmel lehessen kísérni a hajózószemélyzeti fülke előtti területet, hogy azonosítani lehessen a személyeket, akik be kívánnak lépni a hajózószemélyzeti fülkébe és hogy észlelni lehessen a gyanús viselkedést vagy a potenciális fenyegetést.” |
| --- | --- |

(2)

eszközökről kell gondoskodni, hogy mindegyik pilótaülésből olyan mértékben figyelemmel lehessen kísérni a hajózószemélyzeti fülke előtti területet, hogy azonosítani lehessen a személyeket, akik be kívánnak lépni a hajózószemélyzeti fülkébe és hogy észlelni lehessen a gyanús viselkedést vagy a potenciális fenyegetést.”

---

(1)  HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

1

(2)  HL L 243., 2003.9.27., 6. o.

2

P6_TA(2006)0300

A radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállítása *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0673 – C6-0031/2006 – 2005/0272(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0673) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0673) (1),

| — | tekintettel az Euratom-Szerződés 31. cikkének (2) bekezdésére és 32. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0031/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euratom-Szerződés 31. cikkének (2) bekezdésére és 32. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0031/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0174/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0174/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Euratom-Szerződés 119. cikkének második bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Euratom-Szerződés 119. cikkének második bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (1a) | A 2005. január 24-i 2005/84/Euratom tanácsi határozat (2) által az Európai Atomenergia-közösség csatlakozott a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményhez. |
| --- | --- |

(1a)

A 2005. január 24-i 2005/84/Euratom tanácsi határozat (2) által az Európai Atomenergia-közösség csatlakozott a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményhez.

| (6) | A fűtőelemciklusra vonatkozó közösségi politika hiányában
  minden tagállam felelős marad saját politikai választásaiért a joghatósága alá tartozó nukleáris hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelése vonatkozásában; ezen irányelv rendelkezései nem sérthetik a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy a kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozás céljából exportálják vagy területükre a radioaktív hulladékok végső kezelés vagy
  elhelyezés
  céljából történő belépését – a visszaszállítás kivételével – megtagadják. |
| --- | --- |

(6)

A fűtőelemciklusra vonatkozó közösségi politika hiányában
  minden tagállam felelős marad saját politikai választásaiért a joghatósága alá tartozó nukleáris hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelése vonatkozásában; ezen irányelv rendelkezései nem sérthetik a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy a kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozás céljából exportálják vagy területükre a radioaktív hulladékok végső kezelés vagy
  elhelyezés
  céljából történő belépését – a visszaszállítás kivételével – megtagadják.

| (6) | Minden tagállam felelős marad saját politikai választásáért a joghatósága alá tartozó nukleáris hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelése vonatkozásában;
  néhányan a kiégett fűtőelemeket hasznosítható, újrafeldolgozható erőforrásnak tekintik, mások pedig annak elhelyezését választják;
  ezen irányelv rendelkezései nem sérthetik a
  származási
  tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy a kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozás céljából exportálják vagy
  a rendeltetési tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy
  területükre
  i.
  a radioaktív hulladékok végső kezelés céljából történő belépését – a visszaszállítás kivételével –,
  és ii. a kiégett fűtőelemek végső elhelyezés céljából történő belépését
  megtagadják. |
| --- | --- |

(6)

Minden tagállam felelős marad saját politikai választásáért a joghatósága alá tartozó nukleáris hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelése vonatkozásában;
  néhányan a kiégett fűtőelemeket hasznosítható, újrafeldolgozható erőforrásnak tekintik, mások pedig annak elhelyezését választják;
  ezen irányelv rendelkezései nem sérthetik a
  származási
  tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy a kiégett fűtőelemeket újrafeldolgozás céljából exportálják vagy
  a rendeltetési tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy
  területükre
  i.
  a radioaktív hulladékok végső kezelés céljából történő belépését – a visszaszállítás kivételével –,
  és ii. a kiégett fűtőelemek végső elhelyezés céljából történő belépését
  megtagadják.

| (8) | A meglévő eljárás egyszerűsítése nem sértheti a tagállamok már meglévő jogait a radioaktív hulladékok
  jóváhagyásukat
  igénylő szállításának megakadályozására, vagy a szállításhoz kapcsolódó feltételek meghatározására. A kifogások nem lehetnek önkényesek és azoknak
  a könnyen azonosítható
  , vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi szabályokon kell alapulniuk. A vonatkozó jogszabályok köre nem korlátozódik a szállítási ágazat jogszabályaira. Ez az irányelv nem sértheti a tagállamok nemzetközi jog alapján fennálló jogait és kötelezettségeit, különösen a hajók és légi járművek vonatkozásában a nemzetközi jogban előírt tengeri, folyami és légi irányítási jogok és szabadságok gyakorlását. |
| --- | --- |

(8)

A meglévő eljárás egyszerűsítése nem sértheti a tagállamok már meglévő jogait a radioaktív hulladékok
  jóváhagyásukat
  igénylő szállításának megakadályozására, vagy a szállításhoz kapcsolódó feltételek meghatározására. A kifogások nem lehetnek önkényesek és azoknak
  a könnyen azonosítható
  , vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi szabályokon kell alapulniuk. A vonatkozó jogszabályok köre nem korlátozódik a szállítási ágazat jogszabályaira. Ez az irányelv nem sértheti a tagállamok nemzetközi jog alapján fennálló jogait és kötelezettségeit, különösen a hajók és légi járművek vonatkozásában a nemzetközi jogban előírt tengeri, folyami és légi irányítási jogok és szabadságok gyakorlását.

| (8) | A meglévő eljárás egyszerűsítése nem sértheti a tagállamok már meglévő jogait a radioaktív hulladékok
  hozzájárulásukat
  igénylő szállításának megakadályozására, vagy a szállításhoz kapcsolódó feltételek meghatározására. A kifogások nem lehetnek önkényesek és azoknak
  az ezen irányelvben megállapított
  , vonatkozó nemzeti
  , közösségi
  vagy nemzetközi szabályokon kell alapulniuk. A vonatkozó jogszabályok köre nem korlátozódik a szállítási ágazat jogszabályaira. Ez az irányelv nem sértheti a tagállamok nemzetközi jog alapján fennálló jogait és kötelezettségeit, különösen a hajók és légi járművek vonatkozásában a nemzetközi jogban előírt tengeri, folyami és légi irányítási jogok és szabadságok gyakorlását. |
| --- | --- |

(8)

A meglévő eljárás egyszerűsítése nem sértheti a tagállamok már meglévő jogait a radioaktív hulladékok
  hozzájárulásukat
  igénylő szállításának megakadályozására, vagy a szállításhoz kapcsolódó feltételek meghatározására. A kifogások nem lehetnek önkényesek és azoknak
  az ezen irányelvben megállapított
  , vonatkozó nemzeti
  , közösségi
  vagy nemzetközi szabályokon kell alapulniuk. A vonatkozó jogszabályok köre nem korlátozódik a szállítási ágazat jogszabályaira. Ez az irányelv nem sértheti a tagállamok nemzetközi jog alapján fennálló jogait és kötelezettségeit, különösen a hajók és légi járművek vonatkozásában a nemzetközi jogban előírt tengeri, folyami és légi irányítási jogok és szabadságok gyakorlását.

| (8a) | Minden tagállam teljes mértékig felelős marad a fennhatósága alá tartozó radioaktív hulladékok és kiégett fűtőelemek kezeléséért; ezen irányelv nem keletkeztet kötelezettséget arra, hogy a rendeltetési tagállam elfogadja a végső kezelés vagy elhelyezés céljából küldött radioaktív hulladékot és kiégett fűtőelemeket tartalmazó szállítmányt, kivéve a hulladék vagy a fűtőelemek visszaszállítása esetén. Az ilyen szállítmányok elutasítását az ezen irányelvben megállapított kritériumok alapján kell indokolni. |
| --- | --- |

(8a)

Minden tagállam teljes mértékig felelős marad a fennhatósága alá tartozó radioaktív hulladékok és kiégett fűtőelemek kezeléséért; ezen irányelv nem keletkeztet kötelezettséget arra, hogy a rendeltetési tagállam elfogadja a végső kezelés vagy elhelyezés céljából küldött radioaktív hulladékot és kiégett fűtőelemeket tartalmazó szállítmányt, kivéve a hulladék vagy a fűtőelemek visszaszállítása esetén. Az ilyen szállítmányok elutasítását az ezen irányelvben megállapított kritériumok alapján kell indokolni.

(3a)
     
  Ez az irányelv nem érinti a nemzetközi jog alapján fennálló jogokat és kötelezettségeket, beleértve többek között az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményében (UNCLOS) foglalt békés áthaladás jogát és a tranzitáthaladás jogát.

1.

1.

2.

2.

Az érintett tagállamok illetékes hatóságai meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szállítmányokra vonatkozó valamennyi információt kellő gondossággal kezeljenek és védjék azokat minden visszaélés ellen.

5a. cikk

A kérelem illetékes hatóságok általi átvételének igazolása

A kérelemnek a rendeltetési tagállam és bármely tranzit tagállam illetékes hatóságai általi kézhezvételétől számított legkésőbb 15 naptári napon belül e hatóságok:

| a) | megküldik a kérelem kézhezvételének igazolását a származási tagállam illetékes hatóságainak, feltéve, hogy a kérelmet a 14. cikk rendelkezéseivel összhangban megfelelően töltötték ki; vagy |
| --- | --- |

a)

megküldik a kérelem kézhezvételének igazolását a származási tagállam illetékes hatóságainak, feltéve, hogy a kérelmet a 14. cikk rendelkezéseivel összhangban megfelelően töltötték ki; vagy

| b) | amennyiben a kérelmet nem az a) pontban meghatározottaknak megfelelően töltötték ki, bekérik a származási tagállam illetékes hatóságaitól a hiányzó információkat, és tájékoztatják az ilyen kérelmekről a rendeltetési tagállam, és az esetleges más tranzit tagállamok illetékes hatóságait. A birtokosnak megküldik e kérelem másolatát. Az ilyen kérés megküldése felfüggesztő hatást gyakorol a kézhezvétel igazolására adott határidőre. A hiányzó információkat a származási tagállam illetékes hatóságai késedelem nélkül megküldik az érintett tagállam illetékes hatóságainak. A kért hiányzó információk kézhezvételétől számított legfeljebb 7 naptári napon belül a rendeltetési tagállam és az információkat kérő tranzit tagállamok illetékes hatóságai megküldik az így kiegészített kérelem kézhezvételének igazolását a származási tagállam illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kérelmet nem az a) pontban meghatározottaknak megfelelően töltötték ki, bekérik a származási tagállam illetékes hatóságaitól a hiányzó információkat, és tájékoztatják az ilyen kérelmekről a rendeltetési tagállam, és az esetleges más tranzit tagállamok illetékes hatóságait. A birtokosnak megküldik e kérelem másolatát. Az ilyen kérés megküldése felfüggesztő hatást gyakorol a kézhezvétel igazolására adott határidőre. A hiányzó információkat a származási tagállam illetékes hatóságai késedelem nélkül megküldik az érintett tagállam illetékes hatóságainak. A kért hiányzó információk kézhezvételétől számított legfeljebb 7 naptári napon belül a rendeltetési tagállam és az információkat kérő tranzit tagállamok illetékes hatóságai megküldik az így kiegészített kérelem kézhezvételének igazolását a származási tagállam illetékes hatóságainak.

(1)   
  A megfelelően kitöltött kérelem kézhezvételétől számítva legkésőbb egy hónapon belül a rendeltetési tagállam és bármely tranzit tagállam illetékes hatóságai átvételi elismervényt állítanak ki.

A
  megfelelően kitöltött kérelem
  kézhezvételétől számítva legkésőbb
  három hónapon
  belül a rendeltetési tagállam és bármely tranzit tagállam illetékes hatóságai értesítik a származási
  ország
  illetékes hatóságait a kérelemhez adott hozzájárulásukról, vagy az általuk szükségesnek tartott feltételekről, illetve a hozzájárulás megadásának elutasításáról.

A rendeltetési tagállam vagy bármely tranzit tagállam illetékes hatóságai azonban
  a második
  albekezdésben említett határidőn túl további legfeljebb egy hónapos határidőt kérhetnek véleményük megfogalmazására.

(1)   Az
  elismervény
  kézhezvételétől számítva legkésőbb
  két hónapon
  belül a rendeltetési tagállam és bármely tranzit tagállam illetékes hatóságai értesítik a származási
  tagállam
  illetékes hatóságait a kérelemhez adott hozzájárulásukról, vagy az általuk szükségesnek tartott feltételekről, illetve a hozzájárulás megadásának elutasításáról.

A rendeltetési tagállam vagy bármely tranzit tagállam illetékes hatóságai azonban
  az első
  albekezdésben említett határidőn túl további legfeljebb egy hónapos határidőt kérhetnek véleményük megfogalmazására.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés
  második és harmadik
  albekezdésében említett határidő lejáratakor nem érkezik válasz a rendeltetési tagállam, és/vagy a tervezett tranzit tagállamok illetékes hatóságaitól, úgy kell tekinteni, hogy ezek az országok megadták a kért szállításhoz a hozzájárulást,
  feltéve, hogy ezen országoktól visszaérkezett az (1) bekezdésben említett átvételi elismervény.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés
  első vagy második
  albekezdésében említett határidő lejáratakor nem érkezik válasz a rendeltetési tagállam, és/vagy a tervezett tranzit tagállamok illetékes hatóságaitól, úgy kell tekinteni, hogy ezek az országok megadták a kért szállításhoz a hozzájárulást.

| b) | a rendeltetési tagállam esetében a radioaktív hulladék és kiégett fűtőelemek kezelésére alkalmazandó jogszabályok,
  valamint
  a radioaktív anyagok szállítására alkalmazandó nemzeti, közösségi és nemzetközi jogszabályok. |
| --- | --- |

b)

a rendeltetési tagállam esetében a radioaktív hulladék és kiégett fűtőelemek kezelésére alkalmazandó jogszabályok,
  valamint
  a radioaktív anyagok szállítására alkalmazandó nemzeti, közösségi és nemzetközi jogszabályok.

| b) | a rendeltetési tagállam esetében a radioaktív hulladék és kiégett fűtőelemek kezelésére alkalmazandó jogszabályok,
  vagy
  a radioaktív anyagok szállítására alkalmazandó nemzeti, közösségi és nemzetközi jogszabályok. |
| --- | --- |

b)

a rendeltetési tagállam esetében a radioaktív hulladék és kiégett fűtőelemek kezelésére alkalmazandó jogszabályok,
  vagy
  a radioaktív anyagok szállítására alkalmazandó nemzeti, közösségi és nemzetközi jogszabályok.

Ugyanazon hozzájárulási és elutasítási eljárás alkalmazandó a radioaktív hulladékok szállítmányaira, valamint az elhelyezésre szánt kiégett fűtőelemek szállítmányaira is.

(2)   Ha a szállítás nem hajtható végre, vagy a szállítás feltételei nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek, a származási tagállam illetékes hatóságai biztosítják, hogy a kérdéses radioaktív hulladékot vagy kiégett fűtőelemet annak birtokosa visszaszállítsa, kivéve, ha lehetőség van egy alternatív biztonsági intézkedés megtételére. Biztosítják azt is, hogy a szállítmányért felelős személy szükség szerint tegye meg a korrekciós biztonsági intézkedéseket.

(2)   Ha a szállítás nem hajtható végre, vagy a szállítás feltételei nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek, a származási tagállam illetékes hatóságai biztosítják, hogy a kérdéses radioaktív hulladékot vagy kiégett fűtőelemet annak birtokosa visszaszállítsa, kivéve, ha lehetőség van egy alternatív biztonsági intézkedés megtételére
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére alkalmazandó jogszabályok alapján.
  Biztosítják azt is, hogy a szállítmányért felelős személy szükség szerint tegye meg a korrekciós biztonsági intézkedéseket.

(3)   A birtokos felel az
  azon esetekben
  felmerülő költségekért, amelyekben
  a szállítást nem lehet vagy nem szabad végrehajtani.

(3)   
  Amennyiben a szállítást az (1) bekezdésben említett okok miatt nem lehet vagy nem szabad végrehajtani,
  a birtokos felel
  elsődlegesen
  a felmerülő költségekért
  , kivéve, ha az alkalmazandó jogszabályok vagy a birtokos és a szállításban érintett más személy között létrejött szerződéses kikötés másként rendelkezik.

A címzett felel az azon esetekben felmerülő költségekért, amelyekben a szállítást nem lehet vagy nem szabad végrehajtani.

Törölve.

(5)   A rendeltetési tagállam vagy bármely tranzit tagállam határozhat úgy, hogy egy szállítás nem hajtható végre, ha a szállítás feltételei ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a továbbiakban már nem teljesülnek, vagy nem felelnek meg az ezen irányelvnek megfelelően kiadott engedélyek vagy hozzájárulások feltételeinek. Ez a tagállam haladéktalanul tájékoztatja e határozatáról a származási tagállam illetékes hatóságait. A címzett felel
  az azon esetekben
  felmerülő költségekért,
  amelyekben a szállítást nem lehet vagy nem szabad végrehajtani
  .

(5)   A rendeltetési tagállam vagy bármely tranzit tagállam határozhat úgy, hogy egy szállítás nem hajtható végre, ha a szállítás feltételei ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a továbbiakban már nem teljesülnek, vagy nem felelnek meg az ezen irányelvnek megfelelően kiadott engedélyek vagy hozzájárulások feltételeinek. Ez a tagállam haladéktalanul tájékoztatja e határozatáról a származási tagállam illetékes hatóságait.

Amennyiben a szállítást az első albekezdésben említett okok miatt nem lehet vagy nem szabad végrehajtani,
  a címzett felel
  elsődlegesen a
  felmerülő költségekért
  , kivéve, ha az alkalmazandó jogszabályok vagy a címzett és a szállításban érintett más személy között létrejött szerződéses kikötés másként rendelkezik.

(5)   A tranzit tagállam határozhat úgy, hogy egy szállítás nem bonyolítható le, ha a szállítás feltételei ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a továbbiakban már nem teljesülnek, vagy nem felelnek meg az ezen irányelvnek megfelelően kiadott engedélyek vagy hozzájárulások feltételeinek. Ez a tagállam haladéktalanul tájékoztatja e határozatáról a származási tagállam illetékes hatóságait. Az (1) bekezdésben említett felelős személy felel
  az azon esetekben
  felmerülő költségekért,
  amelyekben a szállítást nem lehet vagy nem szabad végrehajtani.

(5)   A tranzit tagállam határozhat úgy, hogy egy szállítás nem bonyolítható le, ha a szállítás feltételei ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a továbbiakban már nem teljesülnek, vagy nem felelnek meg az ezen irányelvnek megfelelően kiadott engedélyek vagy hozzájárulások feltételeinek. Ez a tagállam haladéktalanul tájékoztatja e határozatáról a származási tagállam illetékes hatóságait.

Amennyiben a szállítást az első albekezdésben említett okok miatt nem lehet vagy nem szabad végrehajtani,
  az (1) bekezdésben említett felelős személy felel
  elsődlegesen a
  felmerülő költségekért
  , kivéve, ha az alkalmazandó jogszabályok vagy az e személy és a szállításban érintett más személy között létrejött szerződéses kikötés másként rendelkezik.

(5)   A származási tagállam vagy bármely tranzit tagállam határozhat úgy, hogy egy szállítás nem hajtható végre, ha a szállítás feltételei ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a továbbiakban már nem teljesülnek, vagy nem felelnek meg az ezen irányelvnek megfelelően kiadott engedélyek vagy hozzájárulások feltételeinek. Ez a tranzit tagállam haladéktalanul tájékoztatja e határozatáról a származási tagállam illetékes hatóságait. A 9. cikk (2) bekezdését alkalmazni kell. A birtokos felel az
  azon esetekben
  felmerülő költségekért, amelyekben
  a szállítást nem lehet vagy nem szabad végrehajtani.

(5)   A származási tagállam vagy bármely tranzit tagállam határozhat úgy, hogy egy szállítás nem hajtható végre, ha a szállítás feltételei ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban a továbbiakban már nem teljesülnek, vagy nem felelnek meg az ezen irányelvnek megfelelően kiadott engedélyek vagy hozzájárulások feltételeinek. Ez a tranzit tagállam haladéktalanul tájékoztatja e határozatáról a származási tagállam illetékes hatóságait. A 9. cikk (2) bekezdését alkalmazni kell.

Amennyiben a szállítást az első albekezdésben említett okok miatt nem lehet vagy nem szabad végrehajtani,
  a birtokos felel
  elsődlegesen a
  felmerülő költségekért
  , kivéve, ha az alkalmazandó jogszabályok vagy a birtokos és a szállításban érintett más személy között létrejött szerződéses kikötés másként rendelkezik.

(1)   A tagállamok előmozdítják a megállapodásokat a radioaktív hulladékot kis mennyiségben előállító azon országokból származó hulladék biztonságos kezelésének – beleértve a végső elhelyezést – lehetővé tételére, amelyekben a megfelelő létesítmények kialakítása radiológiai szempontból nem lenne indokolt.

(1)   A tagállamok előmozdítják a megállapodásokat a radioaktív hulladékot kis mennyiségben előállító azon országokból származó hulladék biztonságos kezelésének – beleértve a végső elhelyezést – lehetővé tételére, amelyekben a megfelelő létesítmények kialakítása radiológiai
  , gazdasági, környezeti és biztonsági
  szempontból nem lenne indokolt.
  Ilyen megállapodások azzal a feltétellel köthetők, hogy minden tagállam fenntartja a jogot, annak megtagadására, hogy a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladék belépjen területére végső feldolgozás vagy elhelyezés céljából a visszaszállítás kivételével.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  

  HL L 30., 2005.2.3., 10. o.

P6_TA(2006)0301

A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása

Az Európai Parlament állásfoglalása a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés (2006/2005(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című közleményére (COM(2005)0488), és az ahhoz csatolt bizottsági személyzeti munkadokumentumokra (SEC(2005)1253 és SEC(2005)1289), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Több kutatás és innováció – Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című közleményére (COM(2005)0488), és az ahhoz csatolt bizottsági személyzeti munkadokumentumokra (SEC(2005)1253 és SEC(2005)1289),

| — | tekintettel a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyben azt a célt tűzték ki, hogy az Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyben azt a célt tűzték ki, hogy az Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon,

| — | tekintettel a 2005. március 22-23-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. március 22-23-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2005-2008) szóló, 2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2005-2008) szóló, 2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlásra (1),

| — | tekintettel a „Befektetés a kutatásba: cselekvési terv Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2003)0226), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a kutatásba: cselekvési terv Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2003)0226),

| — | tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című, a tavaszi Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című, a tavaszi Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2005)0024),

| — | tekintettel a „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: A Közösség lisszaboni programja” című bizottsági közleményre (COM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: A Közösség lisszaboni programja” című bizottsági közleményre (COM(2005)0330),

| — | tekintettel „Az Európai Unió 2004-es kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről szóló éves jelentés” című bizottsági jelentésre (COM(2005)0517), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió 2004-es kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről szóló éves jelentés” című bizottsági jelentésre (COM(2005)0517),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0119), amelyet az Európai Parlament 2006. június 15-i álláspontja módosított (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0119), amelyet az Európai Parlament 2006. június 15-i álláspontja módosított (2),

| — | tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0121), amelyet az Európai Parlament 2006. június 1-jei álláspontja módosított (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0121), amelyet az Európai Parlament 2006. június 1-jei álláspontja módosított (3),

| — | tekintettel a „Növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó megújított partnerség végrehajtása – A tudás jelképének fejlődésec: az Európai Technológiai Intézet” című bizottsági közleményre (COM(2006)0077), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó megújított partnerség végrehajtása – A tudás jelképének fejlődésec: az Európai Technológiai Intézet” című bizottsági közleményre (COM(2006)0077),

| — | tekintettel a „Jelentés az európai versenyképességről 2004” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2004)1397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés az európai versenyképességről 2004” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2004)1397),

| — | tekintettel „A vállalkozáspolitika mércéi: adatok a 2004. évi eredménytáblából” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2004)1427), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalkozáspolitika mércéi: adatok a 2004. évi eredménytáblából” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2004)1427),

| — | tekintettel az „Európai Innovációs Eredménytábla 2005 – Az innovációs teljesítmények összehasonlító elemzése” című dokumentumra, amelyből egyértelműen kitűnik, hogy az Egyesült Államok és Japán vezető szerepet töltenek be az innováció terén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Innovációs Eredménytábla 2005 – Az innovációs teljesítmények összehasonlító elemzése” című dokumentumra, amelyből egyértelműen kitűnik, hogy az Egyesült Államok és Japán vezető szerepet töltenek be az innováció terén,

| — | tekintettel „Az intézmények javítása a kutatástól a vállalkozásokhoz történő technológiaátadás tekintetében” című, 2004 júliusában közzétett szakértői jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az intézmények javítása a kutatástól a vállalkozásokhoz történő technológiaátadás tekintetében” című, 2004 júliusában közzétett szakértői jelentésre,

| — | tekintettel „A szellemi tulajdon kezelése az államilag finanszírozott kutatóintézetekben: Az európai iránymutatások felé” című, 2004-ben közzétett szakértői jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szellemi tulajdon kezelése az államilag finanszírozott kutatóintézetekben: Az európai iránymutatások felé” című, 2004-ben közzétett szakértői jelentésre,

| — | tekintettel a „Foglalkoztatás Európában, 2005 – Új tendenciák és kilátások” című, 2005 szeptemberében kiadott bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Foglalkoztatás Európában, 2005 – Új tendenciák és kilátások” című, 2005 szeptemberében kiadott bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Hampton Court-i csúcstalálkozót követően, a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó független szakértőcsoport által kidolgozott, „Egy innovatív Európa létrehozása” című, 2006 januárjában közzétett jelentésre („Aho-jelentés”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hampton Court-i csúcstalálkozót követően, a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó független szakértőcsoport által kidolgozott, „Egy innovatív Európa létrehozása” című, 2006 januárjában közzétett jelentésre („Aho-jelentés”),

| — | tekintettel a „Tudomány és technológia – Az Európai Unió kutatást támogató jövőbeni politikájáról” szóló, 2005. március 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tudomány és technológia – Az Európai Unió kutatást támogató jövőbeni politikájáról” szóló, 2005. március 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a növekedést és a foglalkoztatást elősegítő európai információs társadalomról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekedést és a foglalkoztatást elősegítő európai információs társadalomról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0204/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0204/2006),

| A. | mivel Európa elmarad az Egyesült Államoktól és Japántól a növekedés, a kutatás és a termelékenység terén, és nem képes a javára fordítani az információs és kommunikációs technológiákat (IKT), illetve Európába vonzani a kutatással és fejlesztéssel (K + F) kapcsolatos beruházásokat, |
| --- | --- |

A.

mivel Európa elmarad az Egyesült Államoktól és Japántól a növekedés, a kutatás és a termelékenység terén, és nem képes a javára fordítani az információs és kommunikációs technológiákat (IKT), illetve Európába vonzani a kutatással és fejlesztéssel (K + F) kapcsolatos beruházásokat,

| B. | mivel a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez szükséges sikeres innovációnak előfeltétele, hogy a K + F tekintetében több erőforrás álljon rendelkezésre, |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez szükséges sikeres innovációnak előfeltétele, hogy a K + F tekintetében több erőforrás álljon rendelkezésre,

| C. | mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jelentései azt bizonyítják, hogy a K + F támogatások segítik a stratégiai változást megvalósító és szervezési gyakorlattal rendelkező vállalatokat, valamint javítják a technológiákhoz való hozzáállást, |
| --- | --- |

C.

mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jelentései azt bizonyítják, hogy a K + F támogatások segítik a stratégiai változást megvalósító és szervezési gyakorlattal rendelkező vállalatokat, valamint javítják a technológiákhoz való hozzáállást,

| D. | mivel amíg Európa legjobb vállalatai világszínvonalú beruházásokat végeznek, növelni kell a magánszektor által a K + F terén tett erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

D.

mivel amíg Európa legjobb vállalatai világszínvonalú beruházásokat végeznek, növelni kell a magánszektor által a K + F terén tett erőfeszítéseket,

| E. | mivel a kis- és középvállalkozások hozzájárulása az új technológiákon alapuló termékek, valamint szolgáltatások és piacok fejlesztéséhez azon képességüktől függ, hogy mennyire tudják az innovációt megvalósítani, növelni kutatási erőfeszítéseiket, kiszervezni a kutatási tevékenységeket, kiterjeszteni hálózatukat, jobban kiaknázni kutatási eredményeiket és elsajátítani az új technológiai know-how-t, |
| --- | --- |

E.

mivel a kis- és középvállalkozások hozzájárulása az új technológiákon alapuló termékek, valamint szolgáltatások és piacok fejlesztéséhez azon képességüktől függ, hogy mennyire tudják az innovációt megvalósítani, növelni kutatási erőfeszítéseiket, kiszervezni a kutatási tevékenységeket, kiterjeszteni hálózatukat, jobban kiaknázni kutatási eredményeiket és elsajátítani az új technológiai know-how-t,

| F. | mivel a piaci innováció előnyös lehet azon európai ágazatokban, amelyek közvetlenül érintik a tagállamok polgárait, és amelyeknek legnagyobb az arányuk a GDP-ben, |
| --- | --- |

F.

mivel a piaci innováció előnyös lehet azon európai ágazatokban, amelyek közvetlenül érintik a tagállamok polgárait, és amelyeknek legnagyobb az arányuk a GDP-ben,

| G. | mivel a támogató szervezetek – például a képzési és kutatóközpontok, pénzügyi intézmények, innovációval és szellemi tulajdonnal foglalkozó tanácsadók, valamint helyi és regionális fejlesztési hivatalok – hozzájárulhatnak a vállalatok kreatív üzleti potenciáljának maximális kihasználásához, |
| --- | --- |

G.

mivel a támogató szervezetek – például a képzési és kutatóközpontok, pénzügyi intézmények, innovációval és szellemi tulajdonnal foglalkozó tanácsadók, valamint helyi és regionális fejlesztési hivatalok – hozzájárulhatnak a vállalatok kreatív üzleti potenciáljának maximális kihasználásához,

| H. | mivel Európa gyenge munkaerő-piaci teljesítménye, az emberi erőforrás nem kellően hatékony felhasználása, a piac tagozottsága és a munkaerő alacsony mobilitása nagyrészt magyarázatot ad arra, hogy miért nem történt jelentős előrelépés a lisszaboni és a stockholmi célok felé, |
| --- | --- |

H.

mivel Európa gyenge munkaerő-piaci teljesítménye, az emberi erőforrás nem kellően hatékony felhasználása, a piac tagozottsága és a munkaerő alacsony mobilitása nagyrészt magyarázatot ad arra, hogy miért nem történt jelentős előrelépés a lisszaboni és a stockholmi célok felé,

| I. | mivel a strukturális akadályok és a nem megfelelő ösztönzők gátolják az elismert kutatók nagyobb mobilitását, |
| --- | --- |

I.

mivel a strukturális akadályok és a nem megfelelő ösztönzők gátolják az elismert kutatók nagyobb mobilitását,

| J. | mivel az Európai Technológiaátadási Intézmények és az Innovációközvetítő Központok (IRC) lehetővé teszik a gyorsabb piaci megjelenést, az új technológiák hatékonyabb terjesztését, a szellemi tulajdon jobb kezelését és a meglévő nemzeti és regionális rendszerekkel való hatékonyabb koordinációt, |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Technológiaátadási Intézmények és az Innovációközvetítő Központok (IRC) lehetővé teszik a gyorsabb piaci megjelenést, az új technológiák hatékonyabb terjesztését, a szellemi tulajdon jobb kezelését és a meglévő nemzeti és regionális rendszerekkel való hatékonyabb koordinációt,

| K. | mivel a „nyílt innováció” megközelítés elfogadása jelentősen megnövelné a K + F kapacitását az Európai Unióban, |
| --- | --- |

K.

mivel a „nyílt innováció” megközelítés elfogadása jelentősen megnövelné a K + F kapacitását az Európai Unióban,

| L. | mivel a Bizottság javasolt kutatási költségvetését nem kellene feltölteni a pénzügyi terv keretében, |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság javasolt kutatási költségvetését nem kellene feltölteni a pénzügyi terv keretében,

| M. | mivel az EU pénzügyi eszközökre fordított költségvetési forrásainak kritikus mennyiségére van szükség ahhoz, hogy – állami és magántőke felhasználásával – növeljék a kis- és középvállalkozások finanszírozását, megoldják a piacon felmerülő problémákat és javítsák a közösségi forrásokat, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU pénzügyi eszközökre fordított költségvetési forrásainak kritikus mennyiségére van szükség ahhoz, hogy – állami és magántőke felhasználásával – növeljék a kis- és középvállalkozások finanszírozását, megoldják a piacon felmerülő problémákat és javítsák a közösségi forrásokat,

| N. | mivel a kutatóknak előfinanszírozásra van szükségük annak érdekében, hogy piacfelméréseket végezzenek, kísérleti és demonstrációs projekteket, illetve működő prototípusokat dolgozzanak ki, új vállalatokat hozzanak létre és új kutatási termékeket vezessenek be a piacra, és mivel kockázati tőkére van szükség a vállalat későbbi növekedéséhez, |
| --- | --- |

N.

mivel a kutatóknak előfinanszírozásra van szükségük annak érdekében, hogy piacfelméréseket végezzenek, kísérleti és demonstrációs projekteket, illetve működő prototípusokat dolgozzanak ki, új vállalatokat hozzanak létre és új kutatási termékeket vezessenek be a piacra, és mivel kockázati tőkére van szükség a vállalat későbbi növekedéséhez,

| O. | mivel az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseknek egyszerűeknek, átláthatóaknak és hatékonyaknak kell lenniük, és e támogatásokat csak a legszükségesebb esetben, a piac összeomlása esetén kell alkalmazni, és ideiglenes alapon kell biztosítani; |
| --- | --- |

O.

mivel az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseknek egyszerűeknek, átláthatóaknak és hatékonyaknak kell lenniük, és e támogatásokat csak a legszükségesebb esetben, a piac összeomlása esetén kell alkalmazni, és ideiglenes alapon kell biztosítani;

| 1. | ösztönzi a tagállamokat arra, hogy már az oktatás kezdeti szakaszaitól kezdődően támogassák a vállalkozói szellem kialakulását, és erősítsék az élethosszig tartó tanulást azzal, hogy tevékenyen ösztönzik az IKT-képzésekben való részvételt a foglalkoztatottak és a munkanélküliek körében egyaránt; |
| --- | --- |

1.

ösztönzi a tagállamokat arra, hogy már az oktatás kezdeti szakaszaitól kezdődően támogassák a vállalkozói szellem kialakulását, és erősítsék az élethosszig tartó tanulást azzal, hogy tevékenyen ösztönzik az IKT-képzésekben való részvételt a foglalkoztatottak és a munkanélküliek körében egyaránt;

| 2. | megjegyzi az Unió képzés és oktatás területén a lisszaboni program végrehajtásával kapcsolatos lemaradásait; felhívást intéz a tagállamokhoz, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy új lendületet adjanak a lisszaboni stratégiának; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi az Unió képzés és oktatás területén a lisszaboni program végrehajtásával kapcsolatos lemaradásait; felhívást intéz a tagállamokhoz, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy új lendületet adjanak a lisszaboni stratégiának;

| 3. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy növeljék a tudományos pálya elismertségét és támogassák a meglévő ösztönzőket és jutalmakat, mint például a Descartes- és az Arisztotelész-díjat, valamint a fiatal tudósoknak szánt díjakat; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy növeljék a tudományos pálya elismertségét és támogassák a meglévő ösztönzőket és jutalmakat, mint például a Descartes- és az Arisztotelész-díjat, valamint a fiatal tudósoknak szánt díjakat;

| 4. | sürgeti a legjobb európai kutatók, különösen a pályakezdő kutatók nagyobb mértékű támogatását azáltal, hogy vonzóbb munkafeltételeket hoznak létre számukra, csökkentik a jogi, adminisztratív és földrajzi korlátokat, és egyenlő bánásmódban részesítik az európai és a külföldi kutatókat; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a legjobb európai kutatók, különösen a pályakezdő kutatók nagyobb mértékű támogatását azáltal, hogy vonzóbb munkafeltételeket hoznak létre számukra, csökkentik a jogi, adminisztratív és földrajzi korlátokat, és egyenlő bánásmódban részesítik az európai és a külföldi kutatókat;

| 5. | határozottan támogatja a kutatók számára az egységes piac szükségszerű célját, amint azt a Bizottság „Több kutatás és innováció – Befektetés a növekedés és a foglalkoztatás érdekében” című közleményében megállapította; |
| --- | --- |

5.

határozottan támogatja a kutatók számára az egységes piac szükségszerű célját, amint azt a Bizottság „Több kutatás és innováció – Befektetés a növekedés és a foglalkoztatás érdekében” című közleményében megállapította;

| 6. | elismeri, hogy a tudósok és kutatók foglalkoztatási körülményeinek javítását ösztönző intézkedések, valamint a munkaerő folyamatos képzése alapvető fontosságú a tudományos ismeretek megosztásának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a tudósok és kutatók foglalkoztatási körülményeinek javítását ösztönző intézkedések, valamint a munkaerő folyamatos képzése alapvető fontosságú a tudományos ismeretek megosztásának ösztönzése érdekében;

| 7. | úgy véli, hogy a szakképző intézmények jelentősebb hozzájárulást nyújthatnak e tekintetben, és meggyőződése, hogy egyrészről a tudománnyal és a kutatással már az iskolában kapcsolatba kell kerülni, másrészről szükség van az egyetemek kutatószemélyzete és az üzleti szektor közötti kreatív együttműködés előmozdítására; továbbá úgy véli, hogy a kutatók mobilitásának útjában álló akadályokat fel kell számolni helyzetük és karrierépítésük javításával, amely célokat nem lehet anélkül megvalósítani, hogy a tagállamok ne javítanák együttműködésüket az adózással és bizonyos szociális juttatások hordozhatóságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a szakképző intézmények jelentősebb hozzájárulást nyújthatnak e tekintetben, és meggyőződése, hogy egyrészről a tudománnyal és a kutatással már az iskolában kapcsolatba kell kerülni, másrészről szükség van az egyetemek kutatószemélyzete és az üzleti szektor közötti kreatív együttműködés előmozdítására; továbbá úgy véli, hogy a kutatók mobilitásának útjában álló akadályokat fel kell számolni helyzetük és karrierépítésük javításával, amely célokat nem lehet anélkül megvalósítani, hogy a tagállamok ne javítanák együttműködésüket az adózással és bizonyos szociális juttatások hordozhatóságával kapcsolatban;

| 8. | támogatja a kutatók európai chartájának és a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódexet, mivel e kezdeményezések több európai hallgatót ösztönözhetnek arra, hogy az egyetemen kutatásba kezdjenek, miközben a legjobb külföldi kutatók számára is ösztönzőként szolgálnak, hogy kutatói pályájukat Európában folytassák, akár állandó, akár időszakos jelleggel, egy a rövid távú vízumokra vonatkozó külön politikán keresztül megvalósuló együttműködési megállapodás részeként; |
| --- | --- |

8.

támogatja a kutatók európai chartájának és a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódexet, mivel e kezdeményezések több európai hallgatót ösztönözhetnek arra, hogy az egyetemen kutatásba kezdjenek, miközben a legjobb külföldi kutatók számára is ösztönzőként szolgálnak, hogy kutatói pályájukat Európában folytassák, akár állandó, akár időszakos jelleggel, egy a rövid távú vízumokra vonatkozó külön politikán keresztül megvalósuló együttműködési megállapodás részeként;

| 9. | kéri az EU-t, hogy hatékonyan harcoljon az „agyelszívás” ellen és hozzon olyan intézkedéseket, amelyek a kiválóságot országukba vonzzák, előmozdítva különösen a harmadik országokkal fenntartott diák-, kutatói és oktatói csereprogramokat, mint például az Erasmus Mundust; reméli, hogy a kutatók számára az Európai Képesítési Keretrendszer fontos eleme lesz a nyitott európai munkapiac megteremtésének, valamint támogatja a kutatók mobilitása útjában álló akadályok csökkentése céljából tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

9.

kéri az EU-t, hogy hatékonyan harcoljon az „agyelszívás” ellen és hozzon olyan intézkedéseket, amelyek a kiválóságot országukba vonzzák, előmozdítva különösen a harmadik országokkal fenntartott diák-, kutatói és oktatói csereprogramokat, mint például az Erasmus Mundust; reméli, hogy a kutatók számára az Európai Képesítési Keretrendszer fontos eleme lesz a nyitott európai munkapiac megteremtésének, valamint támogatja a kutatók mobilitása útjában álló akadályok csökkentése céljából tett erőfeszítéseket;

| 10. | tudomásul veszi az olyan kultúra ápolásának fontosságát, amely nagyra becsüli az innovációt; sürgeti a tagállamokat annak lehetővé tételére, hogy az innovációs politika áthassa az alapvető nemzeti kutatások valamennyi területét; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi az olyan kultúra ápolásának fontosságát, amely nagyra becsüli az innovációt; sürgeti a tagállamokat annak lehetővé tételére, hogy az innovációs politika áthassa az alapvető nemzeti kutatások valamennyi területét;

| 11. | hangsúlyozza az egyetemek jelentőségét a tudás létrehozásában és terjesztésében, valamint sürgeti szerepük megerősítését a felsőoktatás, a kutatás, az élethosszig tartó tanulás és a termelő ágazat közötti együttműködés megerősítése révén; figyelmet fog fordítani a Bizottság felsőoktatásról szóló jelentésére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az egyetemek jelentőségét a tudás létrehozásában és terjesztésében, valamint sürgeti szerepük megerősítését a felsőoktatás, a kutatás, az élethosszig tartó tanulás és a termelő ágazat közötti együttműködés megerősítése révén; figyelmet fog fordítani a Bizottság felsőoktatásról szóló jelentésére;

| 12. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre és ösztönözzenek európai innovációs kitüntetéseket; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre és ösztönözzenek európai innovációs kitüntetéseket;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a termékek, a folyamatok és a tudásalapú szolgáltatások összevonását, valamint a különböző támogató rendszerek bevezetését a nem technológiai ágazatokba; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy a nem technológiával kapcsolatos innováció magában foglalja a társadalmi, valamint az intézményi innovációt; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a termékek, a folyamatok és a tudásalapú szolgáltatások összevonását, valamint a különböző támogató rendszerek bevezetését a nem technológiai ágazatokba; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy a nem technológiával kapcsolatos innováció magában foglalja a társadalmi, valamint az intézményi innovációt;

| 14. | javasolja, hogy egyes kiválasztott, olyan kis- és középvállalkozások számára, amelyek különleges érzéket mutatnak az innováció és az üzleti alapú alkotó tevékenység terén, kínáljanak fel további, korlátozott mértékű kutatási támogatást vállalkozásaikhoz; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy egyes kiválasztott, olyan kis- és középvállalkozások számára, amelyek különleges érzéket mutatnak az innováció és az üzleti alapú alkotó tevékenység terén, kínáljanak fel további, korlátozott mértékű kutatási támogatást vállalkozásaikhoz;

| 15. | javasolja, hogy kiemelt figyelemben részesítsék a kis- és középvállalkozások megfelelő részvételének biztosítását a K + F területén azáltal, hogy konkrét intézkedéseket tesznek, például elkülönítik a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kutatási finanszírozás egy részét; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy kiemelt figyelemben részesítsék a kis- és középvállalkozások megfelelő részvételének biztosítását a K + F területén azáltal, hogy konkrét intézkedéseket tesznek, például elkülönítik a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kutatási finanszírozás egy részét;

| 16. | rámutat, hogy fontos támogatni a kis- és középvállalkozások kutatási kapacitását; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy fontos támogatni a kis- és középvállalkozások kutatási kapacitását;

| 17. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre innováció-barát piacot az állampolgárok és a vállalkozások számára, biztosítva a hatékonyabb szabályozást, szabványokat, közbeszerzést és szellemi tulajdonjogokat; sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szellemi tulajdonjogok védelméről szóló tájékoztatásról; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre innováció-barát piacot az állampolgárok és a vállalkozások számára, biztosítva a hatékonyabb szabályozást, szabványokat, közbeszerzést és szellemi tulajdonjogokat; sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szellemi tulajdonjogok védelméről szóló tájékoztatásról;

| 18. | tudomásul veszi a Bizottság álláspontját, amely szerint az Uniónak költséghatékony, jogilag helytálló és felhasználóbarát szellemi tulajdonvédelmi rendszert kell kialakítania annak érdekében, hogy idevonzza a technológiailag fejlett vállalatokat; úgy véli, hogy a szellemi tulajdon védelmének nem szabad korlátoznia a közjavakhoz és a közismeretekhez való szabad hozzáférést; sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a szociálisan befogadó tudásalapú társadalmat például olyan szabadon hozzáférhető és nyílt forráskódú szoftverek és licencek támogatásával, mint a General Public Licence (GPL) és a Public Documentation Licence (PDL); |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi a Bizottság álláspontját, amely szerint az Uniónak költséghatékony, jogilag helytálló és felhasználóbarát szellemi tulajdonvédelmi rendszert kell kialakítania annak érdekében, hogy idevonzza a technológiailag fejlett vállalatokat; úgy véli, hogy a szellemi tulajdon védelmének nem szabad korlátoznia a közjavakhoz és a közismeretekhez való szabad hozzáférést; sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a szociálisan befogadó tudásalapú társadalmat például olyan szabadon hozzáférhető és nyílt forráskódú szoftverek és licencek támogatásával, mint a General Public Licence (GPL) és a Public Documentation Licence (PDL);

| 19. | tudomásul veszi, hogy szükség van regionális információs pontokra a kutatással és az innovációval kapcsolatos, vonatkozó információk összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi, hogy szükség van regionális információs pontokra a kutatással és az innovációval kapcsolatos, vonatkozó információk összehangolása érdekében;

| 20. | javasolja, hogy a magas műszaki teljesítmény-szintek megkövetelése érdekében vizsgálják felül a szabvány kidolgozási hatáskör alkalmazását, illetve jussanak mielőbb megállapodásra az új szabványokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

20.

javasolja, hogy a magas műszaki teljesítmény-szintek megkövetelése érdekében vizsgálják felül a szabvány kidolgozási hatáskör alkalmazását, illetve jussanak mielőbb megállapodásra az új szabványokra vonatkozóan;

| 21. | javasolja a nemzeti csoport, konglomerátumok, szövetkezetek és konzorciumok európaivá válását a versenyképesség és a kritikus tömeg növelése érdekében, ideértve a több tudományágat érintő kutatásokat, a régóta fennálló iparágakat és az újonnan alapított vállalkozásokat; |
| --- | --- |

21.

javasolja a nemzeti csoport, konglomerátumok, szövetkezetek és konzorciumok európaivá válását a versenyképesség és a kritikus tömeg növelése érdekében, ideértve a több tudományágat érintő kutatásokat, a régóta fennálló iparágakat és az újonnan alapított vállalkozásokat;

| 22. | felismeri az innovációs sarokpontok és zónák regionális szintű létrehozásának, valamint a többi régióban és a tagállamokban, illetve harmadik országokban a kapcsolódó struktúrákkal alkotott hálózatuk fontosságát; |
| --- | --- |

22.

felismeri az innovációs sarokpontok és zónák regionális szintű létrehozásának, valamint a többi régióban és a tagállamokban, illetve harmadik országokban a kapcsolódó struktúrákkal alkotott hálózatuk fontosságát;

| 23. | sürgeti egyértelmű célok kijelölését a kiválósági központok létrehozásával kapcsolatban, amelyeknek mind rendelkezniük kell „alkotó laboratóriumokkal”; |
| --- | --- |

23.

sürgeti egyértelmű célok kijelölését a kiválósági központok létrehozásával kapcsolatban, amelyeknek mind rendelkezniük kell „alkotó laboratóriumokkal”;

| 24. | tudomásul veszi, hogy szükség van közösségi szabadalomra és márkajelzésre, és javítani kell a kölcsönösséget az európai, az egyesült államokbeli és a japán szabadalmi rendszerek között; hangsúlyozza, hogy a demokratikus jogi normákon alapuló integrált közösségi szabadalomrendszernek egy innovációs stratégia részét kell alkotnia, amelyen belül alapvető fontosságú az ipari tulajdon védelme, a szakmai tudás terjesztése és a szabad és korlátozásmentes verseny közötti egyensúly biztosítása; hangsúlyozza, hogy a szabadalom által biztosított védelem célja a találmány oltalmazása és nem a piaci ágazatok ellenőrzése; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi, hogy szükség van közösségi szabadalomra és márkajelzésre, és javítani kell a kölcsönösséget az európai, az egyesült államokbeli és a japán szabadalmi rendszerek között; hangsúlyozza, hogy a demokratikus jogi normákon alapuló integrált közösségi szabadalomrendszernek egy innovációs stratégia részét kell alkotnia, amelyen belül alapvető fontosságú az ipari tulajdon védelme, a szakmai tudás terjesztése és a szabad és korlátozásmentes verseny közötti egyensúly biztosítása; hangsúlyozza, hogy a szabadalom által biztosított védelem célja a találmány oltalmazása és nem a piaci ágazatok ellenőrzése;

| 25. | kéri a Tanácsot, hogy mozdítsa el az európai szabadalmi javaslatot a holtpontról a nyelvrendszer tekintetében; |
| --- | --- |

25.

kéri a Tanácsot, hogy mozdítsa el az európai szabadalmi javaslatot a holtpontról a nyelvrendszer tekintetében;

| 26. | felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét a legutóbbi változásokra a tudományos „know-how” védelmével és terjesztésével kapcsolatban, a szabadon hozzáférhető tudományos folyóiratok sikerére és a „közösségi tudomány” elnevezésű szabadalomra; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét a legutóbbi változásokra a tudományos „know-how” védelmével és terjesztésével kapcsolatban, a szabadon hozzáférhető tudományos folyóiratok sikerére és a „közösségi tudomány” elnevezésű szabadalomra;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy általános jelentési rendszert a minőségre vonatkozó értelmezéssel együtt, amely rendszerrel ellenőrizhetik az olyan mutatókat, mint a szerződéses kutatásokból származó bevételek, igényelt és jóváhagyott szabadalmak, az ügyfél-vállalkozások száma (ideértve a kis- és középvállalkozások at), valamint a hasznos melléktermékek száma és fejlesztése; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy általános jelentési rendszert a minőségre vonatkozó értelmezéssel együtt, amely rendszerrel ellenőrizhetik az olyan mutatókat, mint a szerződéses kutatásokból származó bevételek, igényelt és jóváhagyott szabadalmak, az ügyfél-vállalkozások száma (ideértve a kis- és középvállalkozások at), valamint a hasznos melléktermékek száma és fejlesztése;

| 28. | sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget abban, hogy az alkalmazott kutatással foglalkozó intézmények közelebbi kapcsolatba kerüljenek az iparral, inkubátorházakkal, valamint a környezetükben található tudományos és ipari parkokkal, ezzel lehetővé téve számukra a kritikus tömeg elérését; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget abban, hogy az alkalmazott kutatással foglalkozó intézmények közelebbi kapcsolatba kerüljenek az iparral, inkubátorházakkal, valamint a környezetükben található tudományos és ipari parkokkal, ezzel lehetővé téve számukra a kritikus tömeg elérését;

| 29. | tudomásul veszi, hogy a legfontosabb európai ipari ágazatok továbbra is szenvednek a koordináció és az integráció alacsony szintjétől, a fejlődés útjában álló akadályoktól és az alacsony színvonalú tudáskezeléstől; megjegyzi, hogy a kis- és középvállalkozások fokozottabb bevonása az európai technológiai platformokba segítene e problémák megoldásában; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi, hogy a legfontosabb európai ipari ágazatok továbbra is szenvednek a koordináció és az integráció alacsony szintjétől, a fejlődés útjában álló akadályoktól és az alacsony színvonalú tudáskezeléstől; megjegyzi, hogy a kis- és középvállalkozások fokozottabb bevonása az európai technológiai platformokba segítene e problémák megoldásában;

| 30. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogassák a kutatók előfinanszírozáshoz való hozzáférését, ami lehetővé teszi számukra olyan tevékenységek finanszírozását, amelyekkel bizonyíthatják a befektetők számára, hogy az érintett új technológia üzleti és technikai szempontból bizonyos szinten életképes; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogassák a kutatók előfinanszírozáshoz való hozzáférését, ami lehetővé teszi számukra olyan tevékenységek finanszírozását, amelyekkel bizonyíthatják a befektetők számára, hogy az érintett új technológia üzleti és technikai szempontból bizonyos szinten életképes;

| 31. | aggodalmának ad hangot, amiért bár európai szinten felismerték a technológiai kutatás és innováció előmozdításának alapvető jelentőségét, az Unión belül elért eredmények korlátozottak lesznek a finanszírozás, a teljesítmény és a kapacitások kihasználása tekintetében; |
| --- | --- |

31.

aggodalmának ad hangot, amiért bár európai szinten felismerték a technológiai kutatás és innováció előmozdításának alapvető jelentőségét, az Unión belül elért eredmények korlátozottak lesznek a finanszírozás, a teljesítmény és a kapacitások kihasználása tekintetében;

| 32. | tudomásul veszi a hasznos melléktermékek létrehozásának jelentőségét mint a kutatási eredmények üzleti alapokra helyezésének eszközei, valamint különösen a hitellehetőségek erre a célra történő rendelkezésre bocsátásának fontossága tekintetében; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi a hasznos melléktermékek létrehozásának jelentőségét mint a kutatási eredmények üzleti alapokra helyezésének eszközei, valamint különösen a hitellehetőségek erre a célra történő rendelkezésre bocsátásának fontossága tekintetében;

| 33. | hangsúlyozza, hogy fejlettebb rendszerre van szükség a köz- és magánszféra közötti partnerség terén annak érdekében, hogy korszerű berendezések és infrastruktúra, valamint szolgáltatások biztosításával javítsák a kutatás minőségét; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy fejlettebb rendszerre van szükség a köz- és magánszféra közötti partnerség terén annak érdekében, hogy korszerű berendezések és infrastruktúra, valamint szolgáltatások biztosításával javítsák a kutatás minőségét;

| 34. | üdvözli az új, fejlett technológián alapuló üzleti tevékenységekbe beruházó magánbefektetők fontos szerepét, akik máskülönben elérhetetlen beruházásokat eszközölnek az innovatív vállalatokban, különösen a kis- és középvállalkozásokban; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az új, fejlett technológián alapuló üzleti tevékenységekbe beruházó magánbefektetők fontos szerepét, akik máskülönben elérhetetlen beruházásokat eszközölnek az innovatív vállalatokban, különösen a kis- és középvállalkozásokban;

| 35. | tudomásul veszi, hogy az ökoinnováció, különösen az energiahatékonyságot fokozó módszerek versenyelőnyt biztosítanak az európai vállalatoknak; |
| --- | --- |

35.

tudomásul veszi, hogy az ökoinnováció, különösen az energiahatékonyságot fokozó módszerek versenyelőnyt biztosítanak az európai vállalatoknak;

| 36. | tudomásul veszi, hogy az egyénileg tárgyalt kölcsönök és támogatások – ahol az eszköz pontos formáját az ügyféllel szoros együttműködésben határozzák meg – a pénz hatékony felhasználásához vezetnek a mennyiséget, és a piacra kerüléshez szükséges időt tekintve, előtérbe helyezve a valós igényeket; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi, hogy az egyénileg tárgyalt kölcsönök és támogatások – ahol az eszköz pontos formáját az ügyféllel szoros együttműködésben határozzák meg – a pénz hatékony felhasználásához vezetnek a mennyiséget, és a piacra kerüléshez szükséges időt tekintve, előtérbe helyezve a valós igényeket;

| 37. | tudomásul veszi, hogy megfelelő kockázati tőkére van szükség ahhoz, hogy a kutatás és innováció létrejöjjön, növekedjen, fellendüljön az új, vállalkozó szellemű vállalkozások körében, illetve ahhoz, hogy e vállalkozások összehozzák e tevékenységeket; |
| --- | --- |

37.

tudomásul veszi, hogy megfelelő kockázati tőkére van szükség ahhoz, hogy a kutatás és innováció létrejöjjön, növekedjen, fellendüljön az új, vállalkozó szellemű vállalkozások körében, illetve ahhoz, hogy e vállalkozások összehozzák e tevékenységeket;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve a kis- és középvállalkozások számára biztosítson strukturális támogatási keretet a tudáskezelés és technológiai erőforrásaik korszerűsítése érdekében, ami lehetővé teszi, hogy aktív szerepet játsszanak egy keresletvezérelt piacon, és aktívan bekapcsolódhassanak a technológiai kutatásba és fejlesztésbe; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve a kis- és középvállalkozások számára biztosítson strukturális támogatási keretet a tudáskezelés és technológiai erőforrásaik korszerűsítése érdekében, ami lehetővé teszi, hogy aktív szerepet játsszanak egy keresletvezérelt piacon, és aktívan bekapcsolódhassanak a technológiai kutatásba és fejlesztésbe;

| 39. | megállapítja, hogy mindenképpen javítani kell a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy mindenképpen javítani kell a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését;

| 40. | támogatja azt az Európai Tanács által 2006 márciusában, Brüsszelben jóváhagyott elképzelést, amely szerint könnyebb és szélesebb körű hozzáférést kell biztosítani az Európai Beruházási Bank hiteleihez a vállalkozások, és különösen a kis- és középvállalkozások számára, amelyeknek a leginkább szükségük van támogatásra az innováció és a kutatás területén; |
| --- | --- |

40.

támogatja azt az Európai Tanács által 2006 márciusában, Brüsszelben jóváhagyott elképzelést, amely szerint könnyebb és szélesebb körű hozzáférést kell biztosítani az Európai Beruházási Bank hiteleihez a vállalkozások, és különösen a kis- és középvállalkozások számára, amelyeknek a leginkább szükségük van támogatásra az innováció és a kutatás területén;

| 41. | javasolja, hogy a strukturális alapokra a kutatási és innovációs kapacitás támogatásának fő eszközeként kell tekinteni, különösen a kohézióra való törekvés során; javasolja a kutatásra és innovációra költött strukturális alapok összegének megháromszorozását; |
| --- | --- |

41.

javasolja, hogy a strukturális alapokra a kutatási és innovációs kapacitás támogatásának fő eszközeként kell tekinteni, különösen a kohézióra való törekvés során; javasolja a kutatásra és innovációra költött strukturális alapok összegének megháromszorozását;

| 42. | tudomásul veszi, hogy a közbeszerzés alkalmazása alapvető fontosságú a kutatás és az innováció előmozdítása érdekében, mindazonáltal ez nem vezethet a verseny torzulásához, és nem részesíthet előnyben jelentősebb piaci szereplőket; |
| --- | --- |

42.

tudomásul veszi, hogy a közbeszerzés alkalmazása alapvető fontosságú a kutatás és az innováció előmozdítása érdekében, mindazonáltal ez nem vezethet a verseny torzulásához, és nem részesíthet előnyben jelentősebb piaci szereplőket;

| 43. | úgy véli, hogy a közbeszerzéseket nem szabad a magánbefektetések ösztönzésére korlátozni, hanem stratégiai szerepet kellene betölteniük, amivel arra ösztönzik a vállalatokat, hogy elősegítsék az innovációt és aktuális szakmai ismeretekre tegyenek szert; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a közbeszerzéseket nem szabad a magánbefektetések ösztönzésére korlátozni, hanem stratégiai szerepet kellene betölteniük, amivel arra ösztönzik a vállalatokat, hogy elősegítsék az innovációt és aktuális szakmai ismeretekre tegyenek szert;

| 44. | felismeri, hogy a kis- és középvállalkozások és mind a magán-, mind az állami szektor nagyvállalkozói között létrehozott hálózat fontos szerepet játszhat az innováció ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy az innovatív termékek beszerzésére irányuló nemzeti, valamint közösségi szintű közbeszerzési pályázatok szervezése hozzájárulhat a piaci rések betöltéséhez és az innovatív termékek, valamint szolgáltatások általános előmozdításához; |
| --- | --- |

44.

felismeri, hogy a kis- és középvállalkozások és mind a magán-, mind az állami szektor nagyvállalkozói között létrehozott hálózat fontos szerepet játszhat az innováció ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy az innovatív termékek beszerzésére irányuló nemzeti, valamint közösségi szintű közbeszerzési pályázatok szervezése hozzájárulhat a piaci rések betöltéséhez és az innovatív termékek, valamint szolgáltatások általános előmozdításához;

| 45. | elismerően szól az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak gyökeres reformjáról, amelynek keretében átcsoportosították a támogatást a nagy, gyengén teljesítő vállalatoktól a kis és innovatív vállalkozások felé; |
| --- | --- |

45.

elismerően szól az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak gyökeres reformjáról, amelynek keretében átcsoportosították a támogatást a nagy, gyengén teljesítő vállalatoktól a kis és innovatív vállalkozások felé;

| 46. | tudomásul veszi, hogy a flexibilitás és az átláthatóság az innováció előfeltételei; |
| --- | --- |

46.

tudomásul veszi, hogy a flexibilitás és az átláthatóság az innováció előfeltételei;

| 47. | szükségesnek ítéli a lehetőségek kibővítését a kutatási eszközökbe történő befektetések biztonságossá tétele érdekében; |
| --- | --- |

47.

szükségesnek ítéli a lehetőségek kibővítését a kutatási eszközökbe történő befektetések biztonságossá tétele érdekében;

| 48. | javasolja egy adóhitel-rendszer bevezetését a szolgáltatási ágazat fellendítésére annak érdekében, hogy érdekeltté váljon a kutatási eredményekben és alkalmazásukban; |
| --- | --- |

48.

javasolja egy adóhitel-rendszer bevezetését a szolgáltatási ágazat fellendítésére annak érdekében, hogy érdekeltté váljon a kutatási eredményekben és alkalmazásukban;

| 49. | javasolja egy „egységes támogatási struktúra” létrehozását annak érdekében, hogy elkerüljék azon beruházók kettős adóztatását, akik egy adott tagállamban telephellyel rendelkeznek, és egy alapon keresztül egy másik tagállamban folytatnak beruházást; |
| --- | --- |

49.

javasolja egy „egységes támogatási struktúra” létrehozását annak érdekében, hogy elkerüljék azon beruházók kettős adóztatását, akik egy adott tagállamban telephellyel rendelkeznek, és egy alapon keresztül egy másik tagállamban folytatnak beruházást;

| 50. | szükségesnek tartja annak megvizsgálását, hogy a jelenlegi struktúrák és mechanizmusok, amelyek kiemelt szakértelmet vesznek igénybe az innováció terén, megfelelően biztosítják-e a kiterjedt megközelítést az innováció terén, és képesek-e a cselekvések és politikák jobb koordinálása révén elősegíteni azt; |
| --- | --- |

50.

szükségesnek tartja annak megvizsgálását, hogy a jelenlegi struktúrák és mechanizmusok, amelyek kiemelt szakértelmet vesznek igénybe az innováció terén, megfelelően biztosítják-e a kiterjedt megközelítést az innováció terén, és képesek-e a cselekvések és politikák jobb koordinálása révén elősegíteni azt;

| 51. | kéri a Tanácsot, hogy évente nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek az állami kutatások nemzeti költségvetési befektetési trendjéről (a cél a GDP 1 %-a); |
| --- | --- |

51.

kéri a Tanácsot, hogy évente nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek az állami kutatások nemzeti költségvetési befektetési trendjéről (a cél a GDP 1 %-a);

| 52. | megállapítja, hogy vélhetően nem sikerül majd elérni azt a célt, hogy 2010-re az Unió GDP-jének 3 %-át fordítsák kutatásra; sajnálja, hogy az Európai Tanács 2006. márciusi ülésének alkalmával a tagállamok nem kötelezték el magukat szilárdan a kutatás és az innováció mellett; nehezményezi, hogy nem rögzítették a 2010-re szóló állami támogatások emelésének minimális céljait; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy vélhetően nem sikerül majd elérni azt a célt, hogy 2010-re az Unió GDP-jének 3 %-át fordítsák kutatásra; sajnálja, hogy az Európai Tanács 2006. márciusi ülésének alkalmával a tagállamok nem kötelezték el magukat szilárdan a kutatás és az innováció mellett; nehezményezi, hogy nem rögzítették a 2010-re szóló állami támogatások emelésének minimális céljait;

| 53. | úgy véli, hogy az olyan közösségi eszközök, mint az i2010 stratégia, a hetedik kutatási és fejlesztési és demonstrációs keretprogram vagy a versenyképességi és innovációs keretprogram hozzájárulhatnak a kutatási eredmények és a pénzügyi nyereség közti szakadék áthidalásához; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az olyan közösségi eszközök, mint az i2010 stratégia, a hetedik kutatási és fejlesztési és demonstrációs keretprogram vagy a versenyképességi és innovációs keretprogram hozzájárulhatnak a kutatási eredmények és a pénzügyi nyereség közti szakadék áthidalásához;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a tökéletesített kutatási és innovációs politikáknak a fenntartható fejlődésen keresztül hozzá kell járulniuk az új foglalkoztatási lehetőségekhez, az ökoinnovációra és a fenntartható termelésre (pl. nap-hidrogén technológiák, szélenergia, üzemanyagcellák, biomassza, növényalapú vegyipar), az ökohatékony szolgáltatásokra (energiamegőrzés, mobilitási szolgáltatások, újrafelhasználás és újrahasznosítás), valamint a fenntartható tervezési és irányítási módszerekre (pl. bionika, integrált termékpolitika) összpontosítva; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a tökéletesített kutatási és innovációs politikáknak a fenntartható fejlődésen keresztül hozzá kell járulniuk az új foglalkoztatási lehetőségekhez, az ökoinnovációra és a fenntartható termelésre (pl. nap-hidrogén technológiák, szélenergia, üzemanyagcellák, biomassza, növényalapú vegyipar), az ökohatékony szolgáltatásokra (energiamegőrzés, mobilitási szolgáltatások, újrafelhasználás és újrahasznosítás), valamint a fenntartható tervezési és irányítási módszerekre (pl. bionika, integrált termékpolitika) összpontosítva;

| 55. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó ajánlását, hogy a „jogalkotás minőségének javítása” kezdeményezés keretében a hatásvizsgálatnak ki kell terjednie az ajánlások által a kutatás és az innováció területére gyakorolt hatások vizsgálatára is; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó ajánlását, hogy a „jogalkotás minőségének javítása” kezdeményezés keretében a hatásvizsgálatnak ki kell terjednie az ajánlások által a kutatás és az innováció területére gyakorolt hatások vizsgálatára is;

| 56. | kéri a tagállamokat, hogy jobban használják ki a nekik szánt európai alapokat és felhívja a figyelmet azokra a tagállamokra, amelyek terveik középpontjába helyezik a munkahelyteremtést, és az Európai Szociális Alap hiteleinek több, mint 35 %-át ruházzák be képzési és oktatási rendszerük modernizációjába; |
| --- | --- |

56.

kéri a tagállamokat, hogy jobban használják ki a nekik szánt európai alapokat és felhívja a figyelmet azokra a tagállamokra, amelyek terveik középpontjába helyezik a munkahelyteremtést, és az Európai Szociális Alap hiteleinek több, mint 35 %-át ruházzák be képzési és oktatási rendszerük modernizációjába;

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 205., 2005.8.6., 28. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0265.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0230.

(4)  HL C 320. E, 2005.12.15., 259. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0022.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0079.

P6_TA(2006)0302

Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé

Az Európai Parlament állásfoglalása az EU gyáriparának megerősítésére irányuló politikai keretekről – Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (2006/2003(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” című bizottsági közleményre (COM(2005)0474), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” című bizottsági közleményre (COM(2005)0474),

| — | tekintettel a fenti közleményhez kapcsolódó bizottsági munkadokumentumokra (SEC(2005)1215, SEC(2005)1216 és SEC(2005)1217), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti közleményhez kapcsolódó bizottsági munkadokumentumokra (SEC(2005)1215, SEC(2005)1216 és SEC(2005)1217),

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács 2005. november 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács 2005. november 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a fent említett bizottsági közleményre adott véleményére (INT/288 – CESE 595/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a fent említett bizottsági közleményre adott véleményére (INT/288 – CESE 595/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0206/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0206/2006),

| A. | mivel a fent említett bizottsági közlemény 27 egyedi ágazat versenyképességének részletes átvilágítása alapján munkaprogramot vázol fel a gyáripar elkövetkező évekre szóló iparpolitikájáról, |
| --- | --- |

A.

mivel a fent említett bizottsági közlemény 27 egyedi ágazat versenyképességének részletes átvilágítása alapján munkaprogramot vázol fel a gyáripar elkövetkező évekre szóló iparpolitikájáról,

| B. | mivel egy dinamikus és magas szinten versenyképes ipar, valamint a magas szociális és környezeti normák az európai gazdaságfejlesztési modell összetevői, |
| --- | --- |

B.

mivel egy dinamikus és magas szinten versenyképes ipar, valamint a magas szociális és környezeti normák az európai gazdaságfejlesztési modell összetevői,

| C. | mivel az EU gyáripara nyújtja az EU termelésének körülbelül 20 %-át, és 34 millió embert foglalkoztat, akiknek több mint fele kis- és középvállalkozásoknál dolgozik, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU gyáripara nyújtja az EU termelésének körülbelül 20 %-át, és 34 millió embert foglalkoztat, akiknek több mint fele kis- és középvállalkozásoknál dolgozik,

| D. | mivel a Tanács elismeri a gyáriparnak, mint az új és innovatív termékek megteremtőjének fontosságát, |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács elismeri a gyáriparnak, mint az új és innovatív termékek megteremtőjének fontosságát,

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét, amely az elkövetkező évekre meghatározza a gyáripar politikai keretrendszerét és kiigazított munkaprogramját; e közleményt a meghatározott ágazati intézkedéseket és ágazatok közötti kezdeményezéseket összevonó, rendezett és kiegyensúlyozott iparpolitika kialakítása fő építőelemének tekinti; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét, amely az elkövetkező évekre meghatározza a gyáripar politikai keretrendszerét és kiigazított munkaprogramját; e közleményt a meghatározott ágazati intézkedéseket és ágazatok közötti kezdeményezéseket összevonó, rendezett és kiegyensúlyozott iparpolitika kialakítása fő építőelemének tekinti;

| 2. | elismeri a gyáriparnak az EU-ban betöltött fontos szerepét; kiemeli hogy a gyártás, a szolgáltatások és a kereskedelem szorosan és növekvő mértékben egybefonódnak a modern üzleti környezetben; ezért erőteljesen támogatja az egységes európai szintű iparpolitika kialakítását annak érdekében, hogy fel lehessen venni a versenyt a globalizáció kihívásaival; |
| --- | --- |

2.

elismeri a gyáriparnak az EU-ban betöltött fontos szerepét; kiemeli hogy a gyártás, a szolgáltatások és a kereskedelem szorosan és növekvő mértékben egybefonódnak a modern üzleti környezetben; ezért erőteljesen támogatja az egységes európai szintű iparpolitika kialakítását annak érdekében, hogy fel lehessen venni a versenyt a globalizáció kihívásaival;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az EU-nak arra kell törekednie, hogy ipari nagyhatalom maradjon, ezért nem szabad csupán a szolgáltatási ágazata fejlesztésével megelégednie; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az EU-nak arra kell törekednie, hogy ipari nagyhatalom maradjon, ezért nem szabad csupán a szolgáltatási ágazata fejlesztésével megelégednie;

| 4. | úgy ítéli meg, hogy az EU-nak gondoskodnia kell a versenyképességi stratégiák közös fejlesztéséről az ipar és a szolgáltatás területein, elterjesztve a bevált gyakorlati megoldásokat a vállalati környezet és a vállalkozói szellem tekintetében, amelyekhez hozzátartozik a vállalatok szociális felelőssége, valamint a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség; |
| --- | --- |

4.

úgy ítéli meg, hogy az EU-nak gondoskodnia kell a versenyképességi stratégiák közös fejlesztéséről az ipar és a szolgáltatás területein, elterjesztve a bevált gyakorlati megoldásokat a vállalati környezet és a vállalkozói szellem tekintetében, amelyekhez hozzátartozik a vállalatok szociális felelőssége, valamint a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a lisszaboni stratégia célkitűzései olyan minimum-célkitűzések, amelyek megvalósítása tekintetében a tagállamoknak elkötelezettséget kell vállalniuk; megjegyzi, hogy az utóbbi időben több tagállam a gyáripart erősítő nemzeti politikákat fogadott el; úgy véli, hogy az elszigetelt nemzeti politikai intézkedések akadályozhatják az európai iparpolitika kialakítását, valamint hogy a tagállamok és a Közösség intézkedéseinek összehangolása mindkettőt erősítheti; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat az e téren történő fellépés hatékony összehangolását célzó mechanizmusok kialakítására a kormányzatok, az ipar, valamint az érintettek európai, nemzeti és regionális szintű bevonásával; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a lisszaboni stratégia célkitűzései olyan minimum-célkitűzések, amelyek megvalósítása tekintetében a tagállamoknak elkötelezettséget kell vállalniuk; megjegyzi, hogy az utóbbi időben több tagállam a gyáripart erősítő nemzeti politikákat fogadott el; úgy véli, hogy az elszigetelt nemzeti politikai intézkedések akadályozhatják az európai iparpolitika kialakítását, valamint hogy a tagállamok és a Közösség intézkedéseinek összehangolása mindkettőt erősítheti; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat az e téren történő fellépés hatékony összehangolását célzó mechanizmusok kialakítására a kormányzatok, az ipar, valamint az érintettek európai, nemzeti és regionális szintű bevonásával;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a kormányintézkedések nem helyettesíthetőek, amikor egy stabil, az ipar számára vonzó és jogilag biztos keret létrehozásáról van szó; hangsúlyozza, hogy a modern közszféra küldetése létfontosságú az infrastruktúrák létrehozásában, valamint az oktatás és az innováció előmozdításában; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a kormányintézkedések nem helyettesíthetőek, amikor egy stabil, az ipar számára vonzó és jogilag biztos keret létrehozásáról van szó; hangsúlyozza, hogy a modern közszféra küldetése létfontosságú az infrastruktúrák létrehozásában, valamint az oktatás és az innováció előmozdításában;

| 7. | úgy véli, hogy a nemzeti iparpolitikákat támogató és segítő közösségi politikának európai kiválósági központok kifejlesztésére kell törekednie, összhangot teremtve a helyi munkaerőpiac és a kutatási központok képességei között, anélkül, hogy figyelmen kívül hagyná a fejlődéshez igazodó politikai és makrogazdasági környezetet, bátorítva a beruházásokat, a jólétet és a minőségi munkahelyteremtést; üdvözli, hogy a Bizottság közleményében bevezeti az európai iparpolitika meghatározását; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ennek a megközelítésnek nem csupán horizontálisnak kell lennie, hanem egyúttal az ágazati összefüggéseket is szem előtt kell tartania; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a nemzeti iparpolitikákat támogató és segítő közösségi politikának európai kiválósági központok kifejlesztésére kell törekednie, összhangot teremtve a helyi munkaerőpiac és a kutatási központok képességei között, anélkül, hogy figyelmen kívül hagyná a fejlődéshez igazodó politikai és makrogazdasági környezetet, bátorítva a beruházásokat, a jólétet és a minőségi munkahelyteremtést; üdvözli, hogy a Bizottság közleményében bevezeti az európai iparpolitika meghatározását; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ennek a megközelítésnek nem csupán horizontálisnak kell lennie, hanem egyúttal az ágazati összefüggéseket is szem előtt kell tartania;

| 8. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az energiatakarékossági és hatékonysági intézkedéseket minden politikai területen fenn kell tartani; rámutat arra, hogy sok iparág esetében az energiaköltség fő tényezőként szerepel, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben, az iparpolitika részeként javasoljon pontos intézkedéseket és programokat; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az energiatakarékossági és hatékonysági intézkedéseket minden politikai területen fenn kell tartani; rámutat arra, hogy sok iparág esetében az energiaköltség fő tényezőként szerepel, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben, az iparpolitika részeként javasoljon pontos intézkedéseket és programokat;

| 9. | támogatja a bizottsági közleményben lefektetett kezdeményezéseket; üdvözli a 27 ágazat részletes elemzését és az ajánlások egyértelműségét; jelenleg azonban a kezdeményezések végrehajtását látja a fő kihívásnak; megítélése szerint a végrehajtás terén a koherencia hosszú távú biztosítása érdekében a javasolt kezdeményezések összehangolását egy főigazgatóságnak kell végeznie, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságnak, valamint a Tanács egy testületének, a „Versenyképesség” Tanácsnak; e vonatkozásban felhívja a Bizottságot, hogy 2006 vége előtt tájékoztassa a Parlamentet a kezdeményezések végrehajtásában elért előrehaladásról; egyben kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza az egyes kezdeményezések, például magas szintű csoportok, innovációs panelek és munkacsoportok nyújtotta előnyökről és hozzáadott értékükről rendszeresen, az adott ágazatra kiterjedően készítendő módszeres értékelés és mérleg lehetőségét; |
| --- | --- |

9.

támogatja a bizottsági közleményben lefektetett kezdeményezéseket; üdvözli a 27 ágazat részletes elemzését és az ajánlások egyértelműségét; jelenleg azonban a kezdeményezések végrehajtását látja a fő kihívásnak; megítélése szerint a végrehajtás terén a koherencia hosszú távú biztosítása érdekében a javasolt kezdeményezések összehangolását egy főigazgatóságnak kell végeznie, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságnak, valamint a Tanács egy testületének, a „Versenyképesség” Tanácsnak; e vonatkozásban felhívja a Bizottságot, hogy 2006 vége előtt tájékoztassa a Parlamentet a kezdeményezések végrehajtásában elért előrehaladásról; egyben kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza az egyes kezdeményezések, például magas szintű csoportok, innovációs panelek és munkacsoportok nyújtotta előnyökről és hozzáadott értékükről rendszeresen, az adott ágazatra kiterjedően készítendő módszeres értékelés és mérleg lehetőségét;

| 10. | ösztönzi a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a gyáripar valamennyi ágazatára, és szükség szerint szüntesse meg a hiányosságokat mind az egyes ágazatok elemzése, mind a megteendő intézkedések vonatkozásában, tekintettel az egyes iparágakban tapasztalható magas fokú regionális koncentrációra; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a gyáripar valamennyi ágazatára, és szükség szerint szüntesse meg a hiányosságokat mind az egyes ágazatok elemzése, mind a megteendő intézkedések vonatkozásában, tekintettel az egyes iparágakban tapasztalható magas fokú regionális koncentrációra;

| 11. | elismeri a gyáripar versenyképessége megerősítésének szükségességét; üdvözli, hogy a Bizottság a hangsúlyt a vállalatok szociális felelősségére és a fenntartható fejlődés szükségességére helyezi; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson egyforma figyelmet a munkakörülményekre, valamint a dolgozók egészségére és biztonságára a több és jobb minőségű munkahely megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

11.

elismeri a gyáripar versenyképessége megerősítésének szükségességét; üdvözli, hogy a Bizottság a hangsúlyt a vállalatok szociális felelősségére és a fenntartható fejlődés szükségességére helyezi; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson egyforma figyelmet a munkakörülményekre, valamint a dolgozók egészségére és biztonságára a több és jobb minőségű munkahely megteremtése érdekében;

| 12. | elismeri, hogy a tagállamok és az Európai Unió gazdasága szempontjából stratégiai jelentőséggel bíró ágazatok tekintetében folytatott európai iparpolitika a meglévő ipari ágazatok megerősítése, a belső piac nyitva tartása, szabályzása és azon versenytényezők számításba vétele által valósulhat meg, amelyek hatással lehetnek a rendelkezésre álló munkahelyek mennyiségére számos európai országban, továbbá valamennyi olyan európai iparág korszerűsítése útján, amely számára adottak vagy megteremthetők a versenyképességhez szükséges feltételek; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a tagállamok és az Európai Unió gazdasága szempontjából stratégiai jelentőséggel bíró ágazatok tekintetében folytatott európai iparpolitika a meglévő ipari ágazatok megerősítése, a belső piac nyitva tartása, szabályzása és azon versenytényezők számításba vétele által valósulhat meg, amelyek hatással lehetnek a rendelkezésre álló munkahelyek mennyiségére számos európai országban, továbbá valamennyi olyan európai iparág korszerűsítése útján, amely számára adottak vagy megteremthetők a versenyképességhez szükséges feltételek;

| 13. | meggyőződése, hogy az európai gyáripar jövője a megnövelt hozzáadott értékben és a jobb minőségben rejlik; ezért aggodalmát fejezik ki amiatt, hogy az EU kereskedelme általánosságban még mindig a közepesen magas szintű technológiát igénylő és az alacsony-közepes szaktudást igénylő ágazatokban koncentrálódik; úgy véli, hogy mind az oktatás és mind a képzés minden szinten kulcskérdés a munkaerő képzettségének javításában és a strukturális változások elősegítésében; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a bizottsági közlemény nem fordít elegendő figyelmet az oktatásra, az egész életen át tartó tanulásra és képzésre; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy több fiatal diákot vonzzanak a műszaki és tudományos tanulmányok; |
| --- | --- |

13.

meggyőződése, hogy az európai gyáripar jövője a megnövelt hozzáadott értékben és a jobb minőségben rejlik; ezért aggodalmát fejezik ki amiatt, hogy az EU kereskedelme általánosságban még mindig a közepesen magas szintű technológiát igénylő és az alacsony-közepes szaktudást igénylő ágazatokban koncentrálódik; úgy véli, hogy mind az oktatás és mind a képzés minden szinten kulcskérdés a munkaerő képzettségének javításában és a strukturális változások elősegítésében; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a bizottsági közlemény nem fordít elegendő figyelmet az oktatásra, az egész életen át tartó tanulásra és képzésre; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy több fiatal diákot vonzzanak a műszaki és tudományos tanulmányok;

| 14. | üdvözli a Bizottság azon véleményét, amely szerint a szakképzett és rugalmas szakmunka az Európai Unió legfőbb erőforrása és a versenyképesség legfontosabb eleme; szorgalmazza, hogy az EU mindent tegyen meg a munkavállalók szakmai továbbképzésének megerősítése érdekében, minden szinten, de különösen a képzettséggel nem rendelkező munkavállalók esetében; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság azon véleményét, amely szerint a szakképzett és rugalmas szakmunka az Európai Unió legfőbb erőforrása és a versenyképesség legfontosabb eleme; szorgalmazza, hogy az EU mindent tegyen meg a munkavállalók szakmai továbbképzésének megerősítése érdekében, minden szinten, de különösen a képzettséggel nem rendelkező munkavállalók esetében;

| 15. | ezen kívül hasznosnak ítéli meg a Bizottság azon javaslatait, amelyek célja a szakmai hozzáértés hiányának orvoslása az ipari ágazatokban az átláthatóság támogatása, valamint a minőségi szakmai ismeretek átadása és elfogadása által, lehetővé téve a szakképzettség terén jelenleg jelentkező igények és a szakértelem hiányával küszködő területek azonosítását; |
| --- | --- |

15.

ezen kívül hasznosnak ítéli meg a Bizottság azon javaslatait, amelyek célja a szakmai hozzáértés hiányának orvoslása az ipari ágazatokban az átláthatóság támogatása, valamint a minőségi szakmai ismeretek átadása és elfogadása által, lehetővé téve a szakképzettség terén jelenleg jelentkező igények és a szakértelem hiányával küszködő területek azonosítását;

| 16. | megjegyzi, hogy határozottabban be kell fektetni a munkavállalók képzettségének javításába, nevezetesen operatív tudományos és technológiai programok végrehajtása által, biztosítva a képzésre kínált lehetőségek minőségi színvonalát és változatosságát a különböző tagállamokban; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy határozottabban be kell fektetni a munkavállalók képzettségének javításába, nevezetesen operatív tudományos és technológiai programok végrehajtása által, biztosítva a képzésre kínált lehetőségek minőségi színvonalát és változatosságát a különböző tagállamokban;

| 17. | felhívja a vállalatokat, hogy dolgozóik számára a lehető legjobb képzési feltételeket – a folyamatos képzés lehetőségét – biztosítsák, szabják meg a szükséges szakértelem mércéjét, és általános értelemben vállaljanak felelősséget a dolgozóik egész életét végigkísérő folyamatos oktatás és képzés tekintetében; |
| --- | --- |

17.

felhívja a vállalatokat, hogy dolgozóik számára a lehető legjobb képzési feltételeket – a folyamatos képzés lehetőségét – biztosítsák, szabják meg a szükséges szakértelem mércéjét, és általános értelemben vállaljanak felelősséget a dolgozóik egész életét végigkísérő folyamatos oktatás és képzés tekintetében;

| 18. | úgy ítéli meg, hogy az ismeretek és az új termékekre és eljárásokra vonatkozó kutatási eredmények alkalmazásának átadása még mindig túlságosan gyenge a gyáriparban, és különösen a kis- és középvállalkozásokban; e tekintetben egyértelmű szükségét látja a kutatói közösség és a piaci szektor között jelenleg húzódó szakadék áthidalásának; meggyőződése, hogy különös figyelmet kell fordítani e probléma együttes leküzdésére, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul terjesszenek elő határozott intézkedéseket ennek megoldására; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a versenyképességi és az innovációs keretprogram nyújtotta lehetőségeket a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni; |
| --- | --- |

18.

úgy ítéli meg, hogy az ismeretek és az új termékekre és eljárásokra vonatkozó kutatási eredmények alkalmazásának átadása még mindig túlságosan gyenge a gyáriparban, és különösen a kis- és középvállalkozásokban; e tekintetben egyértelmű szükségét látja a kutatói közösség és a piaci szektor között jelenleg húzódó szakadék áthidalásának; meggyőződése, hogy különös figyelmet kell fordítani e probléma együttes leküzdésére, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul terjesszenek elő határozott intézkedéseket ennek megoldására; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a versenyképességi és az innovációs keretprogram nyújtotta lehetőségeket a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni;

| 19. | úgy véli, hogy figyelembe kell venni a mikro- és kisvállalkozások sajátosságait, mert problémáik nem hasonlíthatók a nagyvállalatok problémáihoz; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy figyelembe kell venni a mikro- és kisvállalkozások sajátosságait, mert problémáik nem hasonlíthatók a nagyvállalatok problémáihoz;

| 20. | elismeri, hogy a konzorciumokban végzett kutatási tevékenységekhez nyújtott közvetlen támogatás mechanizmusait ki kell dolgozni a vállalatok, a kutatási egységek vagy egyetemi kutatócsoportok bevonásával, ezúton előmozdítva a szakértelem és a technológiák gyorsabb ütemű átadását; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy a konzorciumokban végzett kutatási tevékenységekhez nyújtott közvetlen támogatás mechanizmusait ki kell dolgozni a vállalatok, a kutatási egységek vagy egyetemi kutatócsoportok bevonásával, ezúton előmozdítva a szakértelem és a technológiák gyorsabb ütemű átadását;

| 21. | a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó független szakértőkből álló magas szintű munkacsoport 2006-os „Egy innovatív Európa létrehozása” c. jelentésével egyetértve hangsúlyozza, hogy a KKV-ken kívüli egyéb vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások célszerűek, amennyiben céljuk a más vállalkozásokkal, KKV-kkel, a „nyílt innovációs csoportban” egyetemi létesítményekkel, kiválósági központokkal és együttműködésben folytatott kutatási és fejlesztési programokkal való együttműködés előmozdítása; |
| --- | --- |

21.

a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó független szakértőkből álló magas szintű munkacsoport 2006-os „Egy innovatív Európa létrehozása” c. jelentésével egyetértve hangsúlyozza, hogy a KKV-ken kívüli egyéb vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások célszerűek, amennyiben céljuk a más vállalkozásokkal, KKV-kkel, a „nyílt innovációs csoportban” egyetemi létesítményekkel, kiválósági központokkal és együttműködésben folytatott kutatási és fejlesztési programokkal való együttműködés előmozdítása;

| 22. | hangsúlyozza azt a tényt, hogy az Európai Unió jóléte az elsőrangú újító európai iparágak fejlesztésének függvénye; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza azt a tényt, hogy az Európai Unió jóléte az elsőrangú újító európai iparágak fejlesztésének függvénye;

| 23. | üdvözli a technológiai platformok koncepcióját, amely lendületet fog adni a piac követelményeinek megfelelő kutatási ágak fejlesztésének; úgy véli azonban, hogy nagyobb finanszírozás szükséges az innovatív termékeket létrehozó alkalmazott kutatások vonatkozásában; e tekintetben üdvözli az Európai Beruházási Bank (EBB) szándékát, amely szerint jelentősen növelni kívánja a K + F területe és a KKV-k tekintetében a növekedést gyorsító beruházásokra rendelkezésre álló finanszírozást; emlékeztet a fent említett brüsszeli Európai Tanács következtetéseire, amely szerint 30 milliárd euró értékig várnak kockázati tőkét és garantált bankkölcsönöket az innováció támogatására és a K + F intézkedések végrehajtására; ösztönzi a Bizottságot és az EBB-t arra, hogy a magánszektorral együtt gyakorlati vonatkozásban is kövesse nyomon ezeket a következetéseket; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a technológiai platformok koncepcióját, amely lendületet fog adni a piac követelményeinek megfelelő kutatási ágak fejlesztésének; úgy véli azonban, hogy nagyobb finanszírozás szükséges az innovatív termékeket létrehozó alkalmazott kutatások vonatkozásában; e tekintetben üdvözli az Európai Beruházási Bank (EBB) szándékát, amely szerint jelentősen növelni kívánja a K + F területe és a KKV-k tekintetében a növekedést gyorsító beruházásokra rendelkezésre álló finanszírozást; emlékeztet a fent említett brüsszeli Európai Tanács következtetéseire, amely szerint 30 milliárd euró értékig várnak kockázati tőkét és garantált bankkölcsönöket az innováció támogatására és a K + F intézkedések végrehajtására; ösztönzi a Bizottságot és az EBB-t arra, hogy a magánszektorral együtt gyakorlati vonatkozásban is kövesse nyomon ezeket a következetéseket;

| 24. | hangsúlyozza azt a jelentős potenciált, amelyet a nanotudományok és a nanotechnológiák képviselnek, és nyomatékosan felhívja a gyáripart, hogy tájékozódjon a technológiai előrelépésekről és az e területet érintő 2005-2009 közötti időszakra szóló európai cselekvési programról azért, hogy ki tudja használni az egyes iparágak által kínált lehetőségeket és új távlatokat; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza azt a jelentős potenciált, amelyet a nanotudományok és a nanotechnológiák képviselnek, és nyomatékosan felhívja a gyáripart, hogy tájékozódjon a technológiai előrelépésekről és az e területet érintő 2005-2009 közötti időszakra szóló európai cselekvési programról azért, hogy ki tudja használni az egyes iparágak által kínált lehetőségeket és új távlatokat;

| 25. | hangsúlyozza a finanszírozáshoz és a kockázati tőkéhez való hozzáférés nehézségeit, különösen az innovatív vállalatok alapítása és a KKV-k szempontjából; kéri ezért a Bizottságot, hogy szorosan vonja be az EBB-t és az Európai Beruházási Alapot az ágazati kezdeményezések munkájába; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a finanszírozáshoz és a kockázati tőkéhez való hozzáférés nehézségeit, különösen az innovatív vállalatok alapítása és a KKV-k szempontjából; kéri ezért a Bizottságot, hogy szorosan vonja be az EBB-t és az Európai Beruházási Alapot az ágazati kezdeményezések munkájába;

| 26. | úgy véli, hogy nagyon hasznos lenne az ipar, az energia és a környezet területeire vonatkozó jogszabályok koherenciáját a fenntarthatóság és a versenyképesség javítása céljából felügyelő, magas szintű csoport létrehozása; felhívja a figyelmet arra, hogy nem csak az elektromos áram piacát kell elemezni, hanem a földgázét is, tekintettel ezeknek a gyáripar jövőjére gyakorolt jelentős hatására; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy nagyon hasznos lenne az ipar, az energia és a környezet területeire vonatkozó jogszabályok koherenciáját a fenntarthatóság és a versenyképesség javítása céljából felügyelő, magas szintű csoport létrehozása; felhívja a figyelmet arra, hogy nem csak az elektromos áram piacát kell elemezni, hanem a földgázét is, tekintettel ezeknek a gyáripar jövőjére gyakorolt jelentős hatására;

| 27. | kiemeli, hogy a gyáripart gyakran regionális koncentráció jellemzi; ezért sürgeti a regionális és nemzeti hatóságokat a gazdasági és szociális szereplőkkel való szoros együttműködésre olyan területek számára történő helyi stratégiai tervek kidolgozása céljából, amelyek az innovatív gyártócsoportok központjai, illetve azzá válhatnak; ebben az összefüggésben kéri, hogy a helyi stratégiák a javak és kutatási potenciál előállítása szempontjából elsőrendű ágazatok, valamint az egyes régiók nyújtotta valamennyi komparatív előny legjobb felhasználására irányuljanak; felhívja a tagállamokat a strukturális alapok lehetőségeinek e tekintetben történő teljes kiaknázására; |
| --- | --- |

27.

kiemeli, hogy a gyáripart gyakran regionális koncentráció jellemzi; ezért sürgeti a regionális és nemzeti hatóságokat a gazdasági és szociális szereplőkkel való szoros együttműködésre olyan területek számára történő helyi stratégiai tervek kidolgozása céljából, amelyek az innovatív gyártócsoportok központjai, illetve azzá válhatnak; ebben az összefüggésben kéri, hogy a helyi stratégiák a javak és kutatási potenciál előállítása szempontjából elsőrendű ágazatok, valamint az egyes régiók nyújtotta valamennyi komparatív előny legjobb felhasználására irányuljanak; felhívja a tagállamokat a strukturális alapok lehetőségeinek e tekintetben történő teljes kiaknázására;

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy az európai iparpolitikai intézkedéseknek tekintettel kell lenniük az ágazati dimenzión kívül a területi dimenzióra is; az olyan övezetekben, amelyekben a gyáripari koncentráció igen erős, az ipar- és kereskedelempolitikát ennek megfelelően kell adaptálni; kéri tehát a Bizottságot, hogy kövesse tettekkel a közleményében bejelentett javaslatokat, és tanulmányozza a közös problémákkal és kihívásokkal szembesülő régiók közötti együttműködés megerősítésének lehetőségét, valamint a régiókban található a gyártótevékenységet folytató vállalatok közötti hálózat létrehozásának előmozdítási lehetőségeit, a megfelelő ipar- és gazdaságpolitikák fejlesztésének és összehangolásának támogatása céljából; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet arra, hogy az európai iparpolitikai intézkedéseknek tekintettel kell lenniük az ágazati dimenzión kívül a területi dimenzióra is; az olyan övezetekben, amelyekben a gyáripari koncentráció igen erős, az ipar- és kereskedelempolitikát ennek megfelelően kell adaptálni; kéri tehát a Bizottságot, hogy kövesse tettekkel a közleményében bejelentett javaslatokat, és tanulmányozza a közös problémákkal és kihívásokkal szembesülő régiók közötti együttműködés megerősítésének lehetőségét, valamint a régiókban található a gyártótevékenységet folytató vállalatok közötti hálózat létrehozásának előmozdítási lehetőségeit, a megfelelő ipar- és gazdaságpolitikák fejlesztésének és összehangolásának támogatása céljából;

| 29. | helyesli, hogy a Bizottság által megfogalmazott javaslat az iparpolitika integrációját és koordinációját vetíti előre a többi politika, így a kohéziós, a környezetvédelmi, a kutatás-fejlesztési és az energiapolitika vonatkozásában; tudomásul veszi a kohéziós politika és az iparpolitika között fennálló összefüggést, figyelembe véve, hogy az iparpolitika sikeréhez és az európai munkahelyi tanácsok fontos szerepének megerősítéséhez szükség van az infrastruktúrára és emberi erőforrásokra mind a különböző politikák közötti koherencia, mind a nagyobb társadalmi részvétel biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

helyesli, hogy a Bizottság által megfogalmazott javaslat az iparpolitika integrációját és koordinációját vetíti előre a többi politika, így a kohéziós, a környezetvédelmi, a kutatás-fejlesztési és az energiapolitika vonatkozásában; tudomásul veszi a kohéziós politika és az iparpolitika között fennálló összefüggést, figyelembe véve, hogy az iparpolitika sikeréhez és az európai munkahelyi tanácsok fontos szerepének megerősítéséhez szükség van az infrastruktúrára és emberi erőforrásokra mind a különböző politikák közötti koherencia, mind a nagyobb társadalmi részvétel biztosítása érdekében;

| 30. | úgy véli, hogy a könyörtelen nemzetközi versenyben lévő ágazatoknak közösen kell intézkedéseket elfogadniuk szerkezetátalakításuk és modernizációjuk elősegítése érdekében; e tekintetben számos kezdeményezést említ meg jó példaként – ilyenek például a LeaderSHIP 2015, a CARS21 és a textiliparral és ruhaiparral foglalkozó magas szintű munkacsoport; miután sürgető a helyzet, ezen két ágazat esetében felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat 2006 őszéig, hogy azokat a Tanács az Európai Parlament véleményének megszületése után 2006 vége előtt elfogadja; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy ágazatspecifikus kezdeményezéseket hozzon létre a gyógyszeripar, a vegyipar, a védelmi, az űrkutatási és a gépészeti ipar számára; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a könyörtelen nemzetközi versenyben lévő ágazatoknak közösen kell intézkedéseket elfogadniuk szerkezetátalakításuk és modernizációjuk elősegítése érdekében; e tekintetben számos kezdeményezést említ meg jó példaként – ilyenek például a LeaderSHIP 2015, a CARS21 és a textiliparral és ruhaiparral foglalkozó magas szintű munkacsoport; miután sürgető a helyzet, ezen két ágazat esetében felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat 2006 őszéig, hogy azokat a Tanács az Európai Parlament véleményének megszületése után 2006 vége előtt elfogadja; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy ágazatspecifikus kezdeményezéseket hozzon létre a gyógyszeripar, a vegyipar, a védelmi, az űrkutatási és a gépészeti ipar számára;

| 31. | az a véleménye, hogy az ágazati szintet, a dolgozók szakszervezeteit, a fogyasztói és a munkáltatói szervezeteket aktívan be kell vonni a vitába annak érdekében, hogy az iparpolitika által nyújtott megoldások minél megfelelőbbek és kimerítőbbek legyenek; |
| --- | --- |

31.

az a véleménye, hogy az ágazati szintet, a dolgozók szakszervezeteit, a fogyasztói és a munkáltatói szervezeteket aktívan be kell vonni a vitába annak érdekében, hogy az iparpolitika által nyújtott megoldások minél megfelelőbbek és kimerítőbbek legyenek;

| 32. | hangsúlyozza a valamennyi érintett féllel folytatandó párbeszéd kialakításának fontosságát, és üdvözli a versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű csoport létrehozását; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a valamennyi érintett féllel folytatandó párbeszéd kialakításának fontosságát, és üdvözli a versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű csoport létrehozását;

| 33. | üdvözli az Európai Globalizációs Kiigazítási Alapot; hangsúlyozza, hogy az Alapnak a globalizáció miatt elbocsátott munkavállalók munkakeresésben történő segítésére kell összpontosítania, főként képzettségük javításával, illetve átképzéssel; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az Európai Globalizációs Kiigazítási Alapot; hangsúlyozza, hogy az Alapnak a globalizáció miatt elbocsátott munkavállalók munkakeresésben történő segítésére kell összpontosítania, főként képzettségük javításával, illetve átképzéssel;

| 34. | továbbra is fenntartja azon véleményét, hogy a közösségi támogatásokat tagadják meg azoktól a vállalatoktól, amelyek az egyik tagállamban támogatást élveztek, és ezután tevékenységüket egy másik országba helyezik át anélkül, hogy maradéktalanul eleget tettek volna a nevezett tagállammal aláírt szerződésben vállalt kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

34.

továbbra is fenntartja azon véleményét, hogy a közösségi támogatásokat tagadják meg azoktól a vállalatoktól, amelyek az egyik tagállamban támogatást élveztek, és ezután tevékenységüket egy másik országba helyezik át anélkül, hogy maradéktalanul eleget tettek volna a nevezett tagállammal aláírt szerződésben vállalt kötelezettségeiknek;

| 35. | felszólít a munkavállalók jogainak védelmére a gyártótevékenységet folytató vállalatok átszervezésekor, továbbá ezzel összefüggésben arra, hogy a munkavállalók képviseleti szervei számára teljes mértékben biztosítsák a tájékoztatást; |
| --- | --- |

35.

felszólít a munkavállalók jogainak védelmére a gyártótevékenységet folytató vállalatok átszervezésekor, továbbá ezzel összefüggésben arra, hogy a munkavállalók képviseleti szervei számára teljes mértékben biztosítsák a tájékoztatást;

| 36. | kiemeli, hogy a szociális partnerek és a munkavállalók közötti párbeszédnek kulcsszerepe van a modernizációhoz kapcsolódó kérdésekben és az ágazat versenyképességének megtartásához vagy kialakításához szükséges változások elfogadása és végrehajtása módozatainak kialakításában; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy a szociális partnerek és a munkavállalók közötti párbeszédnek kulcsszerepe van a modernizációhoz kapcsolódó kérdésekben és az ágazat versenyképességének megtartásához vagy kialakításához szükséges változások elfogadása és végrehajtása módozatainak kialakításában;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen részletes elemzést az új tagállamokban a gyáripar jelenlegi helyzetéről és az előttük álló kihívásokról, valamint őrködjön a közösségi joganyag megfelelő alkalmazása felett; ennek alapján a 25 tagállamról összesített adatokat lehet majd kapni, és ezen adatok alapján elemezni lehet a különböző ágazatokat, valamint ajánlásokat lehet megfogalmazni az iparpolitika folytatásának tekintetében; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen részletes elemzést az új tagállamokban a gyáripar jelenlegi helyzetéről és az előttük álló kihívásokról, valamint őrködjön a közösségi joganyag megfelelő alkalmazása felett; ennek alapján a 25 tagállamról összesített adatokat lehet majd kapni, és ezen adatok alapján elemezni lehet a különböző ágazatokat, valamint ajánlásokat lehet megfogalmazni az iparpolitika folytatásának tekintetében;

| 38. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új támogatási cselekvéseket azon vállalkozások számára, amelyek exportálnak és főként kutatási és innovációs projektekbe fektetnek be; |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új támogatási cselekvéseket azon vállalkozások számára, amelyek exportálnak és főként kutatási és innovációs projektekbe fektetnek be;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy összpontosítson a piacfelügyeletre, valamint a tisztességtelen verseny és a hamisítás elleni küzdelemre; felkéri a Bizottságot, hogy 2006 vége előtt terjesszen elő konkrét javaslatot a szellemi tulajdonjogok védelméről és érvényesítéséről; e tekintetben szükségesnek véli az erőfeszítések megkétszerezését a hamisítványok harmadik országokból való behozatala elleni harcban, a tagállamok közötti információcserét felhasználva és az áruk Európai Unió területére való belépési pontjain a legfejlettebb technológiákat alkalmazva az e gyakorlatok ellen folytatott harcban; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy összpontosítson a piacfelügyeletre, valamint a tisztességtelen verseny és a hamisítás elleni küzdelemre; felkéri a Bizottságot, hogy 2006 vége előtt terjesszen elő konkrét javaslatot a szellemi tulajdonjogok védelméről és érvényesítéséről; e tekintetben szükségesnek véli az erőfeszítések megkétszerezését a hamisítványok harmadik országokból való behozatala elleni harcban, a tagállamok közötti információcserét felhasználva és az áruk Európai Unió területére való belépési pontjain a legfejlettebb technológiákat alkalmazva az e gyakorlatok ellen folytatott harcban;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze és mérje fel, hogy a behozott termékek milyen mértékben felelnek meg az európai jogszabályoknak a környezetvédelem és a fogyasztók egészségének védelme szempontjából, valamint mérje fel, hogy ez milyen mértékben érinti az európai termékek versenyképességét; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze és mérje fel, hogy a behozott termékek milyen mértékben felelnek meg az európai jogszabályoknak a környezetvédelem és a fogyasztók egészségének védelme szempontjából, valamint mérje fel, hogy ez milyen mértékben érinti az európai termékek versenyképességét;

| 41. | hangsúlyozza a gyáripar piacra jutásának fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett ágazatokkal együttműködve továbbra is tegyen erőfeszítéseket az európai vállalkozások versenyképességére esetleg negatív hatást kifejtő nemzetközi gyakorlatok, elsősorban szabályozások és támogatások azonosítására, és a kereskedelem és a beruházások nemzetközi jogszabályokat sértő akadályainak leküzdésére; a kétoldalú megállapodásokban jó lehetőséget lát a kihívások méltányos, átlátható és előrelátó módon történő leküzdésére, és arra, hogy a kölcsönösség elvét az unió kereskedelmi kapcsolatainak alapelvévé tegyék; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a gyáripar piacra jutásának fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett ágazatokkal együttműködve továbbra is tegyen erőfeszítéseket az európai vállalkozások versenyképességére esetleg negatív hatást kifejtő nemzetközi gyakorlatok, elsősorban szabályozások és támogatások azonosítására, és a kereskedelem és a beruházások nemzetközi jogszabályokat sértő akadályainak leküzdésére; a kétoldalú megállapodásokban jó lehetőséget lát a kihívások méltányos, átlátható és előrelátó módon történő leküzdésére, és arra, hogy a kölcsönösség elvét az unió kereskedelmi kapcsolatainak alapelvévé tegyék;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a környezeti kérdéseknek a politikákba és a gazdasági stratégiákba való beillesztését célzó jogszabályoknak bizonyos rugalmasságot kell hagyniuk a tagállamoknak a gazdasági és pénzügyi eszközök megválasztásában; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a környezeti kérdéseknek a politikákba és a gazdasági stratégiákba való beillesztését célzó jogszabályoknak bizonyos rugalmasságot kell hagyniuk a tagállamoknak a gazdasági és pénzügyi eszközök megválasztásában;

| 43. | úgy véli, hogy a Kereskedelmi Világszervezet keretei között elfogadandó intézkedéseknek figyelembe kellene venniük az egyes ágazatok sajátos jellegzetességeit, és azokat a lehetőségeket és kihívásokat, valamint nehézségeket, amelyekkel az egyes tagállamoknak szembe kell nézniük; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a Kereskedelmi Világszervezet keretei között elfogadandó intézkedéseknek figyelembe kellene venniük az egyes ágazatok sajátos jellegzetességeit, és azokat a lehetőségeket és kihívásokat, valamint nehézségeket, amelyekkel az egyes tagállamoknak szembe kell nézniük;

| 44. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák a fenntartható fejlődés célkitűzéseit, megfelelő egyensúlyt létrehozva a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontok között; |
| --- | --- |

44.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák a fenntartható fejlődés célkitűzéseit, megfelelő egyensúlyt létrehozva a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontok között;

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

2006. július 6., csütörtök

| 13.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 303/651 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 303/651

---

JEGYZŐKÖNYV

(2006/C 303 E/04)

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

ELNÖKÖL: Janusz ONYSZKIEWICZ

alelnök

1.   Az ülés megnyitása

Az ülést 10.00 órakor nyitják meg.

2.   Dokumentumok benyújtása

Az alábbi dokumentumokat nyújtották be:

| 1) | a Tanács és a Bizottság:






  — | Javaslat a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre – (A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) (COM(2006)0354 – C6-0206/2006 – 2006/0116(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | DEVE, BUDG, FEMM |

1)

a Tanács és a Bizottság:

—

Javaslat a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre – (A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) (COM(2006)0354 – C6-0206/2006 – 2006/0116(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AFET

véleménynyilvánításra felkért

:

DEVE, BUDG, FEMM

| — | Javaslat az összetett takarmány forgalmazásáról szóló 79/373/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2002/2/EK irányelv helyesbítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra (COM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | ENVI |

—

Javaslat az összetett takarmány forgalmazásáról szóló 79/373/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2002/2/EK irányelv helyesbítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra (COM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AGRI

véleménynyilvánításra felkért

:

ENVI

| — | Javaslat a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló közösségi cselekvési program (Hercule II program) létrehozásáról szóló, 804/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra (COM(2006)0339 – C6-0216/2006 – 2006/0114(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | BUDG |

—

Javaslat a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló közösségi cselekvési program (Hercule II program) létrehozásáról szóló, 804/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra (COM(2006)0339 – C6-0216/2006 – 2006/0114(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

CONT

véleménynyilvánításra felkért

:

BUDG

| — | Javaslat a mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó közösségi felmérések szervezéséről szóló 571/88/EGK tanácsi rendeletnek a 2007–2009 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret, valamint a Bulgária és Románia számára nyújtható maximális közösségi hozzájárulás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | AGRI |

—

Javaslat a mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó közösségi felmérések szervezéséről szóló 571/88/EGK tanácsi rendeletnek a 2007–2009 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret, valamint a Bulgária és Románia számára nyújtható maximális közösségi hozzájárulás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

véleménynyilvánításra felkért

:

AGRI

| — | Javaslat az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra (COM(2006)0113 – C6-0218/2006 – 2006/0036(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | TRAN |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Javaslat az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, az Európai Közösség, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és Szerbia és Montenegró között európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra (COM(2006)0113 – C6-0218/2006 – 2006/0036(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

TRAN

| — | A DEC 25/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0718 – C6-0219/2006 – 2006/2185(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 25/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0718 – C6-0219/2006 – 2006/2185(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A DEC 26/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0802 – C6-0220/2006 – 2006/2186(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 26/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0802 – C6-0220/2006 – 2006/2186(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | Javaslat Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségekben alkalmazott tisztviselők toborzásával kapcsolatos ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre (COM(2006)0271 – C6-0221/2006 – 2006/0091(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Javaslat Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségekben alkalmazott tisztviselők toborzásával kapcsolatos ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre (COM(2006)0271 – C6-0221/2006 – 2006/0091(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

JURI

| — | A DEC 24/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0717 – C6-0222/2006 – 2006/2187(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 24/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0717 – C6-0222/2006 – 2006/2187(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A DEC 30/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0805 – C6-0223/2006 – 2006/2188(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 30/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0805 – C6-0223/2006 – 2006/2188(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A DEC 15/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0581 – C6-0224/2006 – 2006/2189(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 15/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0581 – C6-0224/2006 – 2006/2189(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | Javaslat az euró bevezetéséről szóló 974/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre (COM(2006)0320 – C6-0225/2006 – 2006/0109(CNS)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Javaslat az euró bevezetéséről szóló 974/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre (COM(2006)0320 – C6-0225/2006 – 2006/0109(CNS)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

ECON

| — | A DEC 23/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0716 – C6-0229/2006 – 2006/2190(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 23/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0716 – C6-0229/2006 – 2006/2190(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| — | A DEC 31/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0806 – C6-0230/2006 – 2006/2191(GBD)).






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A DEC 31/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat – III. szakasz – Bizottság (SEC(2006)0806 – C6-0230/2006 – 2006/2191(GBD)).

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

BUDG

| 2) | képviselők






  2.1) | ajánlásra irányuló javaslatok (az Eljárási Szabályzat 114. cikke)






  — | Yañez-Barnuevo García Luis, a PSE képviselőcsoportja nevében – Ajánlási javaslat a Tanács részére az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagországai között megkötendő társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalási iránymutatásokra vonatkozóan (B6-0374/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | DEVE, INTA |

2)

képviselők

2.1)

ajánlásra irányuló javaslatok (az Eljárási Szabályzat 114. cikke)

—

Yañez-Barnuevo García Luis, a PSE képviselőcsoportja nevében – Ajánlási javaslat a Tanács részére az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Andok Közösség és tagországai között megkötendő társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalási iránymutatásokra vonatkozóan (B6-0374/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AFET

véleménynyilvánításra felkért

:

DEVE, INTA

| — | in 't Veld Sophia, az ALDE képviselőcsoportja nevében – Ajánlási javaslat a Tanács részére az Amerikai Egyesült Államokkal kötött, az utasnyilvántartási adatállományok adatainak a terrorizmus és más, a szervezett bűnözést is magában foglaló transznacionális bűnözés megelőzése és leküzdése céljából történő felhasználásáról szóló megállapodás tartalmára vonatkozóan (B6-0382/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | AFET |

—

in 't Veld Sophia, az ALDE képviselőcsoportja nevében – Ajánlási javaslat a Tanács részére az Amerikai Egyesült Államokkal kötött, az utasnyilvántartási adatállományok adatainak a terrorizmus és más, a szervezett bűnözést is magában foglaló transznacionális bűnözés megelőzése és leküzdése céljából történő felhasználásáról szóló megállapodás tartalmára vonatkozóan (B6-0382/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

LIBE

véleménynyilvánításra felkért

:

AFET

| — | Meyer Pleite Willy, a GUE/NGL képviselőcsoportja nevében – Ajánlási javaslat a Tanács részére az Európai Unió és Közép-Amerika közötti társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalási iránymutatásokra vonatkozóan (B6-0417/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| véleménynyilvánításra felkért | : | DEVE, INTA |

—

Meyer Pleite Willy, a GUE/NGL képviselőcsoportja nevében – Ajánlási javaslat a Tanács részére az Európai Unió és Közép-Amerika közötti társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalási iránymutatásokra vonatkozóan (B6-0417/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

AFET

véleménynyilvánításra felkért

:

DEVE, INTA

3.   Fejlesztés és migráció (vita)

(vita)

Jelentés a fejlesztésről és a migrációról [2005/2244(INI)] – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Marie-Arlette Carlotti (A6-0210/2006).

Marie-Arlette Carlotti előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Louis Michel (a Bizottság tagja).

Felszólal: Ioannis Kasoulides (az AFET bizottság véleményének előadója), Ona Juknevičienė (az EMPL bizottság véleményének előadója), Feleknas Uca (a FEMM bizottság véleményének előadója), Fernando Fernández Martín, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Margrietus van den Berg, a PSE képviselőcsoport nevében, Danutė Budreikaitė, az ALDE képviselőcsoport nevében, Marie-Hélène Aubert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Gabriele Zimmer, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Alessandro Battilocchio, független, Zbigniew Zaleski, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Jan Jerzy Kułakowski, Miguel Portas, Koenraad Dillen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Marie-Line Reynaud, Toomas Savi, Ryszard Czarnecki, Libor Rouček, Francesco Enrico Speroni, Kader Arif, Panagiotis Beglitis, Justas Vincas Paleckis és Louis Michel.

ELNÖKÖL: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

alelnök

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.17. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.17. pont.

4.   Méltányos kereskedelem és fejlesztés (vita)

(vita)

Jelentés a méltányos kereskedelemről és a fejlesztésről [2005/2245(INI)] – Fejlesztési Bizottság.

Előadó: Frithjof Schmidt (A6-0207/2006).

Frithjof Schmidt előterjeszti a jelentést.

Felszólal: Peter Mandelson (a Bizottság tagja).

Felszólal: Jörg Leichtfried (az INTA bizottság véleményének előadója), Filip Kaczmarek, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Linda McAvan, a PSE képviselőcsoport nevében, Sajjad Karim, az ALDE képviselőcsoport nevében, Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, Christofer Fjellner, Karin Scheele, Fiona Hall, Georgios Papastamkos, Glenys Kinnock, Wiesław Stefan Kuc és Peter Mandelson.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.18. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 6.18. pont.

5.   Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (vita)

(vita)

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0036/2006/rév.1) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében, a Bizottsághoz: Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (B6-0314/2006)

Enrique Barón Crespo kifejti a szóbeli választ igénylő kérdést.

Peter Mandelson (a Bizottság tagja) válaszol a szóbeli választ igénylő kérdésre.

Mivel elérkezett a szavazások órája, a vitát e ponton félbeszakítják.

A vita 15.00 órakor folytatódik.

ELNÖKÖL: Antonios TRAKATELLIS

alelnök

6.   Szavazások órája

A szavazások eredményei részletesen (módosítások, külön szavazások, részenkénti szavazások stb.) a jegyzőkönyvhöz csatolt, „A szavazások eredményei” című mellékletben találhatók.

6.1.   A hozzáadottérték-adó beszedése és a csalás, valamint az adókikerülés elleni küzdelem * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról [COM(2005)0089 – C6-0100/2005 – 2005/0019(CNS)] – Gazdasági és Monetáris Bizottság

Előadó: Christoph Konrad (A6-0209/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA, MÓDOSÍTÁSOK és JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0303)

(P6_TA(2006)0303)

6.2.   EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés a növekedést, a stabilitást és a fejlődést szolgáló EU-karibi partnerségről [2006/2123(INI)] – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Gabriele Zimmer (A6-0211/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0304)

(P6_TA(2006)0304)

6.3.   Az egészségügyi dolgozók védelme a tűszúrás által okozott sérülések révén véráram útján terjedő fertőzésekkel szemben (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

(az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Második jelentés az egészségügyi dolgozóknak az Európai Unióban a tűszúrás által okozott sérülések révén véráram útján terjedő fertőzésekkel szembeni védelmére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal [2006/2015(INI)] – Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: Stephen Hughes (A6-0218/2006).

Az első jelentésről (A6-0137/2006) folytatott szavazást felfüggesztették 2006.06.01-jén (2006.06.01-i jegyzőkönyv 7.19. pont), és ezt követően az első jelentést visszautalták a bizottsághoz 2006.06.13-án (2006.06.13-i jegyzőkönyv 7.11. pont).

2006.06.01-i jegyzőkönyv 7.19. pont

2006.06.13-i jegyzőkönyv 7.11. pont)

(Minősített többség)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0305)

(P6_TA(2006)0305)

6.4.   Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***I (szavazás)

(szavazás)

*

- *

A Szymański-jelentésről (A6-0164/2006) folytatott szavazás előtt:

Felszólal: az A6-0164/2006, A6-0157/2006 és A6-0155/2006 számú jelentésekkel kapcsolatban Konrad Szymański (előadó), Raül Romeva i Rueda (az előadó helyettese), István Szent-Iványi (előadó) és Elmar Brok (az AFET bizottság elnöke).

Jelentés az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2004)0628 – C6-0129/2004 – 2004/0219(COD)] – Külügyi Bizottság

Előadó: Konrad Szymański (A6-0164/2006).

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.05.17 (2006.05.17-i jegyzőkönyv 11. pont).

2006.05.17-i jegyzőkönyv 11. pont

A jelentésről szóló szavazást elhalasztják az Elnökök Értekezlete által a 2006.06.14-i ülésén elfogadott határozatnak megfelelően.

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0306)

(P6_TA(2006)0306)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0306)

(P6_TA(2006)0306)

6.5.   Stabilitási Eszköz ***I (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2004)0630 – C6-0251/2004 – 2004/0223(COD)] – Külügyi Bizottság

Előadó: Angelika Beer (A6-0157/2006).

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.05.17 (2006.05.17-i jegyzőkönyv 11. pont).

2006.05.17-i jegyzőkönyv 11. pont

A jelentésről szóló szavazást elhalasztják az Elnökök Értekezlete által a 2006.06.14-i ülésén elfogadott határozatnak megfelelően.

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0307)

(P6_TA(2006)0307)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0307)

(P6_TA(2006)0307)

6.6.   Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) * (szavazás)

(szavazás)

Jelentés egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2004)0627 – C6-0047/2005 – 2004/0222(CNS)] – Külügyi Bizottság

Előadó: István Szent-Iványi (A6-0155/2006).

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.05.17 (2006.05.17-i jegyzőkönyv 11. pont).

2006.05.17-i jegyzőkönyv 11. pont

A jelentésről szóló szavazást elhalasztják az Elnökök Értekezlete által a 2006.06.14-i ülésén elfogadott határozatnak megfelelően.

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0308)

(P6_TA(2006)0308)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0308)

(P6_TA(2006)0308)

6.7.   A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás)

Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetre vonatkozó intézményközi megállapodás együttes nyilatkozat formájában történő megkötéséről [10126/1/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI)] – Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Richard Corbett (A6-0237/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 7. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 7. pont)

HATÁROZATRA IRÁNYULÓ JAVASLAT

Elfogadva (P6_TA(2006)0309)

(P6_TA(2006)0309)

6.8.   A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások * (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről [10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS)] – Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Richard Corbett (A6-0236/2006).

(Megismételt konzultáció)

Megismételt konzultáció)

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 8. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 8. pont)

A TANÁCS JAVASLATA

Jóváhagyva (P6_TA(2006)0310)

(P6_TA(2006)0310)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0310)

(P6_TA(2006)0310)

6.9.   A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2005)0343 – C6-0246/2005 – 2005/0138(COD)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Alexander Alvaro (A6-0196/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 9. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 9. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0311)

(P6_TA(2006)0311)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0311)

(P6_TA(2006)0311)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

Alexander Alvaro (előadó) és Udo Bullmann, a PSE képviselőcsoport nevében, utóbbi a 20., 22., 24., 103., 124. és 125. módosítással kapcsolatban.

6.10.   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet * (zárószavazás)

(zárószavazás)

Jelentés az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról [COM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)] – Költségvetési Bizottság

Előadó: Ingeborg Gräßle (A6-0057/2006).

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.03.14 (2006.03.14-i jegyzőkönyv 21. pont)

2006.03.14-i jegyzőkönyv 21. pont

A Bizottság javaslatáról szóló szavazásra 2006.03.15-én került sor (2006.03.15-i jegyzőkönyv 4.5. pont). A jelentést 2006.06.13-án visszautalták az illetékes bizottsághoz az eljárási szabályzat 168. cikke (1) bekezdésének megfelelően (2006.06.11-i jegyzőkönyv 7.9. pont).

2006.03.15-i jegyzőkönyv 4.5. pont

2006.06.11-i jegyzőkönyv 7.9. pont

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 10. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 10. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0312)

(P6_TA(2006)0312)

6.11.   A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás * (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról [COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Patrick Gaubert (A6-0186/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 11. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 11. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0313)

(P6_TA(2006)0313)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0313)

(P6_TA(2006)0313)

6.12.   A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosítása (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítvány B6-0275/2006/rev.

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.04.26 (2006.04.26-i jegyzőkönyv 13. pont)

2006.04.26-i jegyzőkönyv 13. pont

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 12. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 12. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0314)

(P6_TA(2006)0314)

6.13.   A vállalkozások szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0383/2006, B6-0387/2006, B6-0388/2006, B6-0389/2006 és B6-0398/2006

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 13. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 13. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY B6-0383/2006

Elutasítva

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0387/2006

(amely a B6-0387/2006, B6-0388/2006 és B6-0389/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | Ria Oomen-Ruijten és José Albino Silva Peneda, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Ria Oomen-Ruijten és José Albino Silva Peneda, a PPE-DE képviselőcsoport nevében,

| | Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela és Jamila Madeira, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Martin Schulz, Stephen Hughes, Jan Andersson, Joel Hasse Ferreira, Jean Louis Cottigny, Alain Hutchinson, Edite Estrela és Jamila Madeira, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Jorgo Chatzimarkakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Jorgo Chatzimarkakis, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Eugenijus Maldeikis, Umberto Pirilli és Roberta Angelilli, az UEN képviselőcsoport nevében |
| --- | --- |

Eugenijus Maldeikis, Umberto Pirilli és Roberta Angelilli, az UEN képviselőcsoport nevében

Elfogadva (P6_TA(2006)0315)

(P6_TA(2006)0315)

(A B6-0398/2006 állásfoglalásra irányuló indítvány tárgytalan.)

6.14.   Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására (szavazás)

(szavazás)

Időközi jelentés az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására történt állítólagos használatáról [2006/2027(INI)] – Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság

Előadó: Giovanni Claudio Fava (A6-0213/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 14. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 14. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0316)

(P6_TA(2006)0316)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| | Jas Gawronski a 15. módosításhoz szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak (az ekképp módosított 15. módosítást ezt követően elutasítják); |
| --- | --- |

Jas Gawronski a 15. módosításhoz szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak (az ekképp módosított 15. módosítást ezt követően elutasítják);

| | Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, szóbeli módosító javaslatot nyújtott be a 6 sz. módosításhoz; |
| --- | --- |

Giusto Catania, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, szóbeli módosító javaslatot nyújtott be a 6 sz. módosításhoz;

| | Mivel több mint 37 képviselő foglalt állást a szóbeli módosítás elfogadásával szemben, azt elvetették. |
| --- | --- |

Mivel több mint 37 képviselő foglalt állást a szóbeli módosítás elfogadásával szemben, azt elvetették.

| | Michael Gahler az 1. módosításhoz szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak. |
| --- | --- |

Michael Gahler az 1. módosításhoz szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak.

6.15.   A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0385/2006, B6-0386/2006, B6-0391/2006, B6-0393/2006 és B6-0395/2006

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 15. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 15. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY B6-0385/2006

Elutasítva

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0386/2006

(amely a B6-0386/2006, B6-0391/2006, B6-0393/2006 és B6-0395/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld és Margarita Starkevičiūtė, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Alexander Alvaro, Sophia in 't Veld és Margarita Starkevičiūtė, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Monica Frassoni és Daniel Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Monica Frassoni és Daniel Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| | Francis Wurtz, Sahra Wagenknecht, Giusto Catania, Umberto Guidoni és Sylvia-Yvonne Kaufmann, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Sahra Wagenknecht, Giusto Catania, Umberto Guidoni és Sylvia-Yvonne Kaufmann, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében

Elfogadva (P6_TA(2006)0318)

(P6_TA(2006)0318)

6.16.   Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a bevándorlók beilleszkedését segítő stratégiákról és eszközökről az Európai Unióban [2006/2056(INI)] – Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Stavros Lambrinidis (A6-0190/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 16. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 16. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0319)

(P6_TA(2006)0319)

6.17.   Fejlesztés és migráció (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a fejlesztésről és a migrációról [2005/2244(INI)] – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Marie-Arlette Carlotti (A6-0210/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 17. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 17. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0320)

(P6_TA(2006)0320)

6.18.   Méltányos kereskedelem és fejlesztés (szavazás)

(szavazás)

Jelentés a méltányos kereskedelemről és a fejlesztésről [2005/2245(INI)] – Fejlesztési Bizottság

Előadó: Frithjof Schmidt (A6-0207/2006).

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 18. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 18. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0321)

(P6_TA(2006)0321)

6.19.   AIDS: ideje cselekedni! (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0375/2006, B6-0376/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006 és B6-0380/2006

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 19. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 19. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0375/2006

(amely a B6-0375/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006 és B6-0380/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében,

| | Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker és Pierre Schapira, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Miguel Angel Martínez Martínez, Anne Van Lancker és Pierre Schapira, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Fiona Hall, Marios Matsakis és Elizabeth Lynne, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Fiona Hall, Marios Matsakis és Elizabeth Lynne, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Margrete Auken, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Margrete Auken, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| | Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson és Adamos Adamou, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében |
| --- | --- |

Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Vittorio Agnoletto, Eva-Britt Svensson és Adamos Adamou, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében

Elfogadva (P6_TA(2006)0322)

(P6_TA(2006)0322)

(A B6-0376/2006 állásfoglalásra irányuló indítvány tárgytalan.)

7.   A szavazáshoz fűzött indokolások

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolásokat az Eljárási Szabályzat 163. cikke (3) bekezdésének értelmében az ülésről készült szó szerinti jegyzőkönyvek tartalmazzák.

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

Christoph Konrad-jelentés – A6-0209/2006:

| — | Christoph Konrad |
| --- | --- |

—

Christoph Konrad

Konrad Szymański-jelentés – A6-0164/2006:

| — | Jaromír Kohlíček |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček

Richard Corbett-jelentés – A6-0237/2006:

| — | Richard Corbett és Ivo Strejček |
| --- | --- |

—

Richard Corbett és Ivo Strejček

Patrick Gaubert-jelentés – A6-0186/2006:

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosítása B6-0275/2006/rév.:

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Giovanni Claudio Fava-jelentés – A6-0213/2006:

| — | Marco Cappato, Philip Claeys, Petr Duchoň, Hynek Fajmon és Jas Gawronski |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Philip Claeys, Petr Duchoň, Hynek Fajmon és Jas Gawronski

A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által – RC-B6-0386/2006:

| — | Marco Cappato |
| --- | --- |

—

Marco Cappato

Stavros Lambrinidis-jelentés – A6-0190/2006:

| — | Frank Vanhecke és Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke és Philip Claeys

8.   Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Szavazatok helyesbítései:

Szavazatok helyesbítései:

A szavazatok helyesbítései az alábbi weboldalon találhatók: „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)”, valamint a „Név szerinti szavazások eredménye” című melléklet nyomtatott változatában.

Az Europarl weboldalon található elektronikus változat frissítése naponta történik a szavazás napját követő legfeljebb kéthetes időszakban.

A szavazatok helyesbítéseinek listáját ezt követően lezárják, lefordítják és a Hivatalos Lapban közzéteszik.

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

A következő (le nem adott szavazatokra vonatkozó) szavazási szándékokat juttatták kifejezésre:

Stephen Hughes-jelentés – A6-0218/2006

| — | állásfoglalás (egészében) |
| --- | --- |

—

állásfoglalás (egészében)

| — | mellette: Paul Rübig |
| --- | --- |

—

mellette: Paul Rübig

mellette:

Giovanni Claudio Fava-jelentés – A6-0213/2006

| — | módosítás: 3, 2. rész |
| --- | --- |

—

módosítás: 3, 2. rész

| — | mellette: Harlem Désir |
| --- | --- |

—

mellette: Harlem Désir

mellette:

(A 13.35 órakor megszakított ülést 15.00 órakor folytatják.)

(A 13.35 órakor megszakított ülést 15.00 órakor folytatják.)

ELNÖKÖL: Gérard ONESTA

alelnök

9.   Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

Az ülés időpontja: 2006.07.05

Ulrich Stockmann-jelentés – A6-0212/2006

| — | módosítás: 11 |
| --- | --- |

—

módosítás: 11

| — | ellene: Manuel Medina Ortega |
| --- | --- |

—

ellene: Manuel Medina Ortega

ellene:

Pervenche Berès közli, hogy jelen volt a 2006.07.04-i ülésen, a neve ennek ellenére nem szerepel a jelenléti íven.

*

- *

Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.

10.   A Tanács közös álláspontjainak közlése

Az elnök az Eljárási Szabályzat 57. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelenti, hogy kézhez kapta a Tanács következő közös álláspontjait, valamint az indokolásokat, amelyek a Tanácsot a közös álláspontok elfogadásához vezették, és a Bizottság álláspontját az alábbiakra vonatkozóan:

| — | A Tanács 2006. június 27-én elfogadott közös álláspontja a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (06284/1/2006 – 10436/2006 – COM(2006)0355 – C6-0226/2006 – 2004/0218(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A Tanács 2006. június 27-én elfogadott közös álláspontja a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (06284/1/2006 – 10436/2006 – COM(2006)0355 – C6-0226/2006 – 2004/0218(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

ENVI

| — | A Tanács 2006. június 30-i közös álláspontja az Európai Parlament és a Tanács rendeletének elfogadására tekintettel az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról (07535/3/2006 – 10414/2006 – COM(2006)0374 – C6-0227/2006 – 2004/0055(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A Tanács 2006. június 30-i közös álláspontja az Európai Parlament és a Tanács rendeletének elfogadására tekintettel az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról (07535/3/2006 – 10414/2006 – COM(2006)0374 – C6-0227/2006 – 2004/0055(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes

:

JURI

A döntése meghozatalához a Parlament rendelkezésére álló három hónapos határidő első napja eszerint a holnapi nap, 2006.07.07.

11.   Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (a vita folytatása)

(a vita folytatása)

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0036/2006/rév.1) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében, a Bizottsághoz: Az április végi genfi WTO-ülések eredményei és a jövőbeni kilátások (B6-0314/2006)

Felszólal: Georgios Papastamkos, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Panagiotis Beglitis, a PSE képviselőcsoport nevében, Marian Harkin, az ALDE képviselőcsoport nevében, Carl Schlyter, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Bastiaan Belder, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Robert Sturdy, David Martin, Kathy Sinnott, Christofer Fjellner, Elisa Ferreira, Gerard Batten, Daniel Caspary és Peter Mandelson (a Bizottság tagja).

A vitát berekesztik.

12.   A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (vita)

(vita)

Szóbeli választ igénylő kérdést (O-0065/2006) tesz fel: Enrique Barón Crespo, az INTA bizottság nevében: A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0316/2006)

Enrique Barón Crespo kifejti a szóbeli választ igénylő kérdést.

Peter Mandelson (a Bizottság tagja) válaszol a szóbeli választ igénylő kérdésre.

Felszólal: Robert Sturdy, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Francisco Assis, a PSE képviselőcsoport nevében, Gianluca Susta, az ALDE képviselőcsoport nevében, Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében, Christofer Fjellner, Jean-Pierre Audy és Peter Mandelson.

A vita lezárását követően az Eljárási Szabályzat 108. cikkének (5) bekezdése alapján benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok:

| — | Erika Mann, a PSE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0384/2006), |
| --- | --- |

—

Erika Mann, a PSE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0384/2006),

| — | Caroline Lucas, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0390/2006), |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0390/2006),

| — | Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0392/2006), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0392/2006),

| — | Helmuth Markov, Vittorio Agnoletto és Marco Rizzo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0394/2006), |
| --- | --- |

—

Helmuth Markov, Vittorio Agnoletto és Marco Rizzo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0394/2006),

| — | Robert Sturdy, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0396/2006), |
| --- | --- |

—

Robert Sturdy, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0396/2006),

| — | Johan Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0397/2006). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében, a származási ország feltüntetéséről egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (B6-0397/2006).

(Az INTA bizottság visszavonta B6-0381/2006 számú állásfoglalásra irányuló indítványát)

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.4. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.4. pont.

13.   Vita az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről (vita)

(vita)

(Az állásfoglalásra irányuló indítványok címe és szerzője tekintetében lásd: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 3. pont)

(Az állásfoglalásra irányuló indítványok címe és szerzője tekintetében lásd: 2006.07.04-i jegyzőkönyv 3. pont)

13.1.   Szomália

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006 és B6-0415/2006

Alyn Smith, Tobias Pflüger, Simon Coveney, Marios Matsakis, Ana Maria Gomes és Cristiana Muscardini előterjeszti az állásfoglalásra irányuló indítványokat.

Felszólal: Józef Pinior, a PSE képviselőcsoport nevében, Luca Romagnoli, független, Marek Aleksander Czarnecki és Peter Mandelson (a Bizottság tagja).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.1. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.1. pont.

13.2.   Mauritánia

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006 és B6-0416/2006

Marie Anne Isler Béguin, Tobias Pflüger, Bernd Posselt, Marios Matsakis és Marie-Arlette Carlotti előterjeszti az állásfoglalásra irányuló indítványokat.

Felszólal: Michael Gahler, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Alain Hutchinson, a PSE képviselőcsoport nevében, és Peter Mandelson (a Bizottság tagja).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.2. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.2. pont.

13.3.   Szólásszabadság az interneten

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006 és B6-0414/2006

Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Simon Coveney, Jules Maaten és Catherine Trautmann előterjeszti az állásfoglalásra irányuló indítványokat.

Felszólal: Tadeusz Zwiefka, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, a PSE képviselőcsoport nevében, Kathy Sinnott, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Ryszard Czarnecki, független, Urszula Krupa és Peter Mandelson (a Bizottság tagja).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.3. pont.

2006.07.06-i jegyzőkönyv 16.3. pont.

14.   Szavazások órája

A szavazások eredményei részletesen (módosítások, külön szavazások, részenkénti szavazások stb.) a jegyzőkönyvhöz csatolt, „A szavazások eredményei” című mellékletben találhatók.

14.1.   Szomália (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006 és B6-0415/2006

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 20. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 20. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0400/2006

(amely a B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006 és B6-0415/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro és Bernd Posselt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Simon Coveney, John Bowis, Jana Hybášková, Mario Mauro és Bernd Posselt, a PPE-DE képviselőcsoport nevében,

| | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock és Elena Valenciano Martínez-Orozco, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock és Elena Valenciano Martínez-Orozco, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Johan Van Hecke és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Johan Van Hecke és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Margrete Auken és Sepp Kusstatscher, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Margrete Auken és Sepp Kusstatscher, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| | Luisa Morgantini és Esko Seppänen, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini és Esko Seppänen, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében,

| | Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében.

Elfogadva (P6_TA(2006)0323)

(P6_TA(2006)0323)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| — | Simon Coveney a C. preambulumbekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak; |
| --- | --- |

—

Simon Coveney a C. preambulumbekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak;

| — | Michael Gahler a 11. bekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak. |
| --- | --- |

—

Michael Gahler a 11. bekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak.

14.2.   Mauritánia (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006 és B6-0416/2006

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 21. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 21. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0399/2006

(amely a B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006 és B6-0416/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | Bernd Posselt, Charles Tannock és Simon Busuttil, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Bernd Posselt, Charles Tannock és Simon Busuttil, a PPE-DE képviselőcsoport nevében,

| | Pasqualina Napoletano, Marie-Arlette Carlotti, Glenys Kinnock, Alain Hutchinson és Elena Valenciano Martínez-Orozco, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Marie-Arlette Carlotti, Glenys Kinnock, Alain Hutchinson és Elena Valenciano Martínez-Orozco, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Lydie Polfer és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Lydie Polfer és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Marie Anne Isler Béguin, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| | Luisa Morgantini és Willy Meyer Pleite, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini és Willy Meyer Pleite, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében,

| | Ģirts Valdis Kristovskis, az UEN képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis, az UEN képviselőcsoport nevében.

Elfogadva (P6_TA(2006)0324)

(P6_TA(2006)0324)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| — | Michael Gahler a 26. bekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak. |
| --- | --- |

—

Michael Gahler a 26. bekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak.

14.3.   Szólásszabadság az interneten (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006 és B6-0414/2006

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 22. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 22. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0401/2006

(amely a B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006 és B6-0414/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | Simon Coveney és Charles Tannock, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Simon Coveney és Charles Tannock, a PPE-DE képviselőcsoport nevében,

| | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann és Christa Prets, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann és Christa Prets, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Henrik Lax, Marios Matsakis és Frédérique Ries, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Henrik Lax, Marios Matsakis és Frédérique Ries, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Daniel Cohn-Bendit és Monica Frassoni, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Daniel Cohn-Bendit és Monica Frassoni, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni és Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni és Miguel Portas, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében,

| | Hanna Foltyn-Kubicka, Mieczysław Edmund Janowski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański és Janusz Wojciechowski, az UEN képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

Hanna Foltyn-Kubicka, Mieczysław Edmund Janowski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański és Janusz Wojciechowski, az UEN képviselőcsoport nevében.

Az elnök közli, hogy a továbbítással kapcsolatos technikai probléma miatt ennek a szövegnek csupán az angol nyelvű változata áll rendelkezésre a szavazásra. Kéri a Parlament hozzájárulását, hogy ennek ellenére a tervek szerint lefolytathassák a szavazást. Miután a Parlament hozzájárulását adja, lefolytatják a szavazást (a többi nyelvi változatot az angol változathoz fogják igazítani).

Elfogadva (P6_TA(2006)0325)

(P6_TA(2006)0325)

14.4.   A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) (szavazás)

(szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006 és B6-0397/2006

Az INTA bizottság visszavonja B6-0381/2006 számú állásfoglalásra irányuló indítványát.

(Egyszerű többség)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 23. pont)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 23. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY RC-B6-0384/2006

(amely a B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006 és B6-0397/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| | Robert Sturdy, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Robert Sturdy, a PPE-DE képviselőcsoport nevében,

| | Erika Mann, a PSE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Erika Mann, a PSE képviselőcsoport nevében,

| | Johan Van Hecke és Gianluca Susta, az ALDE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Johan Van Hecke és Gianluca Susta, az ALDE képviselőcsoport nevében,

| | Caroline Lucas, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Caroline Lucas, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében,

| | Vittorio Agnoletto, Helmuth Markov és Marco Rizzo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, |
| --- | --- |

Vittorio Agnoletto, Helmuth Markov és Marco Rizzo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében,

| | Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, az UEN képviselőcsoport nevében.

Elfogadva (P6_TA(2006)0326)

(P6_TA(2006)0326)

Felszólalások a szavazásról:

Felszólalások a szavazásról:

| — | Enrique Barón Crespo a 2. bekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak. |
| --- | --- |

—

Enrique Barón Crespo a 2. bekezdéshez szóbeli módosítást terjeszt elő, melyet elfogadnak.

15.   A szavazáshoz fűzött indokolások

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolásokat az Eljárási Szabályzat 163. cikke (3) bekezdésének értelmében az ülésről készült szó szerinti jegyzőkönyvek tartalmazzák.

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

A származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott termékek esetében („eredetmegjelölés”) – RC-B6-0384/2006: Luca Romagnoli

16.   Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Szavazatok helyesbítései:

Szavazatok helyesbítései:

A szavazatok helyesbítései az alábbi weboldalon találhatók: „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)”, valamint a „Név szerinti szavazások eredménye” című melléklet nyomtatott változatában.

Az Europarl weboldalon található elektronikus változat frissítése naponta történik a szavazás napját követő legfeljebb kéthetes időszakban.

A szavazatok helyesbítéseinek listáját ezt követően lezárják, lefordítják és a Hivatalos Lapban közzéteszik.

Szavazási szándékok:

Szavazási szándékok:

A következő (le nem adott szavazatokra vonatkozó) szavazási szándékokat juttatták kifejezésre:

Szólásszabadság az interneten (RC-B6-0401/2006)

(zárószavazás)

mellette: Enrique Barón Crespo, Jens-Peter Bonde

mellette:

17.   A bizottságok és a küldöttségek tagjai

A Parlament az ALDE és a GUE/NGL képviselőcsoport kérésére ratifikálja a következő kinevezéseket:

AFET bizottság: Marco Cappato

ECON bizottság: Vincenzo Aita

18.   Kérelem a parlamenti mentelmi jog felfüggesztésére

A belga illetékes hatóságok Vural Öger parlamenti mentelmi jogának a brüsszeli igazságügyi hatóságoknál folyamatban lévő ügy keretében történő felfüggesztésére irányuló kérelmet nyújtottak be az elnökhöz.

A kérelmet az Eljárási Szabályzat 6. cikke (2) bekezdésének értelmében az illetékes bizottsághoz, azaz a JURI bizottsághoz utalják.

19.   Egyes okiratokra vonatkozó határozatok

Engedély saját kezdeményezésű jelentések készítésére (az Eljárási Szabályzat 45. cikke)

AFET bizottság

| — | Reformok az arab világban: milyen stratégiát kövessen az Európai Unió? (2006/2172(INI)) |
| --- | --- |

—

Reformok az arab világban: milyen stratégiát kövessen az Európai Unió? (2006/2172(INI))

| — | Balti-tengeri stratégia az északi dimenzió számára (2006/2171(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: ENVI, ITRE, REGI) |
| --- | --- |

—

Balti-tengeri stratégia az északi dimenzió számára (2006/2171(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: ENVI, ITRE, REGI)

INTA bizottság

| — | Az euro-mediterrán szabadkereskedelmi terület létrehozása (2006/2173(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: AFET, AGRI) |
| --- | --- |

—

Az euro-mediterrán szabadkereskedelmi terület létrehozása (2006/2173(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: AFET, AGRI)

ENVI bizottság

| — | Tematikus stratégia a hulladékok újrafeldolgozására vonatkozóan (2006/2175(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: ITRE) |
| --- | --- |

—

Tematikus stratégia a hulladékok újrafeldolgozására vonatkozóan (2006/2175(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: ITRE)

| — | Tematikus stratégia a tengeri környezetre vonatkozóan (2006/2174(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: TRAN, PECH) |
| --- | --- |

—

Tematikus stratégia a tengeri környezetre vonatkozóan (2006/2174(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: TRAN, PECH)

REGI bizottság

| — | A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (2006/2181(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: BUDG) |
| --- | --- |

—

A strukturális politikák hatása és következményei az EU kohéziójára nézve (2006/2181(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: BUDG)

| — | A kohéziós politika szerepe és hatékonysága a különbségek csökkentése tekintetében az EU legszegényebb régióiban (2006/2176(INI)) |
| --- | --- |

—

A kohéziós politika szerepe és hatékonysága a különbségek csökkentése tekintetében az EU legszegényebb régióiban (2006/2176(INI))

PECH bizottság

| — | Új átfogó partnerség Grönlanddal együttes nyilatkozat és az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló tanácsi határozat formájában (2006/2182(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: AFET, INTA, BUDG) |
| --- | --- |

—

Új átfogó partnerség Grönlanddal együttes nyilatkozat és az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló tanácsi határozat formájában (2006/2182(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: AFET, INTA, BUDG)

LIBE bizottság

| — | Menekültügy: gyakorlati együttműködés, a közös európai menekültügyi rendszer keretében hozott döntések minősége (2006/2184(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: AFET, DEVE, FEMM) |
| --- | --- |

—

Menekültügy: gyakorlati együttműködés, a közös európai menekültügyi rendszer keretében hozott döntések minősége (2006/2184(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: AFET, DEVE, FEMM)

| — | A büntetőeljárásokban előforduló joghatósági összeütközésekről és a ne bis in idem elvéről (2006/2183(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: JURI) |
| --- | --- |

—

A büntetőeljárásokban előforduló joghatósági összeütközésekről és a ne bis in idem elvéről (2006/2183(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: JURI)

Engedély saját kezdeményezésű jelentések készítésére (az Eljárási Szabályzat 114. cikke)

AFET bizottság

| — | Egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti euro-mediterrán társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalások (2006/2150(INI))
  (véleménynyilvánításra felkért: INTA) |
| --- | --- |

—

Egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti euro-mediterrán társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalások (2006/2150(INI))

(véleménynyilvánításra felkért: INTA)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés

INTA bizottság

| — | Javaslat a Tanács határozatára Koszovó számára nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról (COM(2006)0207 – C6-0171/2006 – 2006/0068(CNS))
  (véleménynyilvánításra felkért: BUDG)
  Bizottságok közötti megerősített együttműködés INTA, AFET
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Javaslat a Tanács határozatára Koszovó számára nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról (COM(2006)0207 – C6-0171/2006 – 2006/0068(CNS))

(véleménynyilvánításra felkért: BUDG)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés INTA, AFET

(Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően)

EMPL bizottság

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról (COM(2006)0091 – C6-0082/2006 – 2006/0033(COD))
  (véleménynyilvánításra felkért: INTA, ECON, ITRE, IMCO, REGI)
  Bizottságok közötti megerősített együttműködés EMPL, BUDG
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról (COM(2006)0091 – C6-0082/2006 – 2006/0033(COD))

(véleménynyilvánításra felkért: INTA, ECON, ITRE, IMCO, REGI)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés EMPL, BUDG

(Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően)

ENVI bizottság

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről és címkézéséről (COM(2005)0125 – C6-0440/2005 – 2005/0028(COD))
  (véleménynyilvánításra felkért: IMCO)
  Bizottságok közötti megerősített együttműködés ENVI, AGRI
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről és címkézéséről (COM(2005)0125 – C6-0440/2005 – 2005/0028(COD))

(véleménynyilvánításra felkért: IMCO)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés ENVI, AGRI

(Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően)

ITRE bizottság

| — | Javaslat a Tanács rendeletére a nukleáris biztonság és védelem célját szolgáló segítségnyújtási eszköz létrehozásáról (09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS))
  (véleménynyilvánításra felkért: DEVE, BUDG, ENVI)
  Bizottságok közötti megerősített együttműködés ITRE, AFET
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Javaslat a Tanács rendeletére a nukleáris biztonság és védelem célját szolgáló segítségnyújtási eszköz létrehozásáról (09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS))

(véleménynyilvánításra felkért: DEVE, BUDG, ENVI)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés ITRE, AFET

(Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően)

LIBE bizottság

| — | Javaslat a Tanács rendeletére a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről (COM(2005)0649 – C6-0079/2006 – 2005/0259(CNS))
  Bizottságok közötti megerősített együttműködés LIBE, JURI
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Javaslat a Tanács rendeletére a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről (COM(2005)0649 – C6-0079/2006 – 2005/0259(CNS))

Bizottságok közötti megerősített együttműködés LIBE, JURI

(Az Elnökök Értekezletének 2006.06.29-i határozatát követően)

A bizottságok felkérése

JURI bizottság

| — | A jogszabályok által kirótt adminisztratív költségek minimumra csökkentése (2005/2140(INI))
  illetékes: CONT
  (véleménynyilvánításra felkért: ECON, EMPL, ITRE, JURI) |
| --- | --- |

—

A jogszabályok által kirótt adminisztratív költségek minimumra csökkentése (2005/2140(INI))

illetékes: CONT

(véleménynyilvánításra felkért: ECON, EMPL, ITRE, JURI)

Határozat az eljárási szabályzat 201. cikke szerinti jelentés készítéséről

AFCO bizottság

| — | Az Eljárási Szabályzat 166. cikkének értelmezése (2006/2139(REG)) |
| --- | --- |

—

Az Eljárási Szabályzat 166. cikkének értelmezése (2006/2139(REG))

20.   Nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozatok (az Eljárási Szabályzat 116. cikke)

(az Eljárási Szabályzat 116. cikke)

A nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozatokra adott aláírások száma (az Eljárási Szabályzat 116. cikkének (3) bekezdése):

| Dokumentum száma | Szerző | Aláírások |
| --- | --- | --- |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff és Geoffrey Van Orden | 115 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen és Bastiaan Belder | 81 |
| 21/2006 | Iles Braghetto és Panayiotis Demetriou | 403 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 49 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock és Enrique Barón Crespo, | 407 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo és Sylvia-Yvonne Kaufmann | 150 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 27 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda és Carl Schlyter | 44 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 19 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre és Jean-Claude Fruteau | 129 |
| 29/2006 | Bogdan Golik és Bogusław Sonik | 60 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert és André Brie | 33 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz és Robert Evans | 81 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 67 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström és Cem Özdemir | 196 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 20 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes és Gérard Deprez | 185 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes és Gérard Deprez | 188 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes és Gérard Deprez | 197 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko és Caroline Lucas | 282 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 46 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir és Caroline Lucas | 114 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder és Nicholson of Winterbourne | |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 26 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 16 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 6 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 30 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini és Miguel Angel Martínez Martínez | 42 |
| 47/2006 | Caroline Lucas, Angelika Beer | 37 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 15 |
| 49/2006 | Alessandra Mussolini | 21 |
| 50/2006 | Sylwester Chruszcz | 14 |
| 51/2006 | Daniel Strož és Jaromír Kohlíček | 7 |
| 52/2006 | Maciej Marian Giertych | 23 |
| 53/2006 | Thierry Cornillet | 32 |
| 54/2006 | Mario Borghezio | 12 |

Dokumentum száma

Szerző

Aláírások

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff és Geoffrey Van Orden

115

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen és Bastiaan Belder

81

21/2006

Iles Braghetto és Panayiotis Demetriou

403

22/2006

Daniel Strož

49

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock és Enrique Barón Crespo,

407

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo és Sylvia-Yvonne Kaufmann

150

25/2006

Fernand Le Rachinel

27

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda és Carl Schlyter

44

27/2006

Daniel Strož

19

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre és Jean-Claude Fruteau

129

29/2006

Bogdan Golik és Bogusław Sonik

60

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert és André Brie

33

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz és Robert Evans

81

32/2006

Jean Spautz

67

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström és Cem Özdemir

196

34/2006

Andreas Mölzer

20

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes és Gérard Deprez

185

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes és Gérard Deprez

188

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes és Gérard Deprez

197

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko és Caroline Lucas

282

39/2006

Cristiana Muscardini

46

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir és Caroline Lucas

114

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder és Nicholson of Winterbourne

42/2006

Georgios Karatzaferis

26

43/2006

Adriana Poli Bortone

16

44/2006

Mario Borghezio

6

45/2006

Mario Borghezio

30

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini és Miguel Angel Martínez Martínez

42

47/2006

Caroline Lucas, Angelika Beer

37

48/2006

Bogusław Rogalski

15

49/2006

Alessandra Mussolini

21

50/2006

Sylwester Chruszcz

14

51/2006

Daniel Strož és Jaromír Kohlíček

7

52/2006

Maciej Marian Giertych

23

53/2006

Thierry Cornillet

32

54/2006

Mario Borghezio

12

21.   A jelen ülésen elfogadott szövegek továbbítása

Ezen ülés jegyzőkönyvét az Eljárási Szabályzat 172. cikkének (2) bekezdése értelmében a Parlament következő ülésének kezdetén jóváhagyásra terjesztik elő.

A Parlament beleegyezésével az elfogadott szövegeket haladéktalanul eljuttatják a címzettekhez.

22.   A következő ülések időpontjai

A következő ülések időpontjai: 2006.09.04 – 2006.09.07.

23.   Az ülés elnapolása

Az Európai Parlament ülését elnapolták.

Az ülést 17.20 órakor berekesztik.

Julian Priestley

főtitkár

Josep Borrell Fontelles

elnök

---

JELENLÉTI ÍV

Aláírók:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sinnott, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Megfigyelők:

Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ilchev, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Podgorean, Popa, Popeangă, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Ţicău, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I. MELLÉKLET

A SZAVAZÁS EREDMÉNYE

Rövidítések és jelek magyarázata

| + | elfogadva |
| --- | --- |
| - | elutasítva |
| ↓ | tárgytalan |
| V | visszavonva |
| NSz (..., ..., ...) | név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| ESz (..., ..., ...) | elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| rész. | részenkénti szavazás |
| kül. | külön szavazás |
| mód. | módosítás |
| MM | megegyezéses módosítás |
| MR | megfelelő rész |
| T | törlő módosítás |
| = | azonos módosítások |
| bek. | bekezdés |
| fr. bek. | francia bekezdés |
| preb. | preambulumbekezdés |
| ÁLL.IND. | állásfoglalásra irányuló indítvány |
| KÖZ.ÁLL.IND. | közös állásfoglalásra irányuló indítvány |
| TITK. | titkos szavazás |

+

elfogadva

-

elutasítva

↓

tárgytalan

V

visszavonva

NSz (..., ..., ...)

név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

ESz (..., ..., ...)

elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

rész.

részenkénti szavazás

kül.

külön szavazás

mód.

módosítás

MM

megegyezéses módosítás

MR

megfelelő rész

T

törlő módosítás

=

azonos módosítások

bek.

bekezdés

fr. bek.

francia bekezdés

preb.

preambulumbekezdés

ÁLL.IND.

állásfoglalásra irányuló indítvány

KÖZ.ÁLL.IND.

közös állásfoglalásra irányuló indítvány

TITK.

titkos szavazás

1.   A hozzáadottérték-adó beszedése és a csalás, valamint az adókikerülés elleni küzdelem *

Jelentés: Christoph KONRAD (A6-0209/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

egyetlen szavazás

+

2.   EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért

Jelentés: Gabriele ZIMMER (A6-0211/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

egyetlen szavazás

+

3.   Az egészségügyi dolgozók védelme a tűszúrás által okozott sérülések révén véráram útján terjedő fertőzésekkel szemben

Jelentés: minősített többség szükséges

Stephen HUGHES (A6-0218/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | NSz | + | 465, 18, 13 |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

egyetlen szavazás

NSz

+

465, 18, 13

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

ALDE: egyetlen szavazás

4.   Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***I

Jelentés: Konrad SZYMAŃSKI (A6-0164/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. sz. tömb –




  Megegyezéses módosítások | 4
  6-9
  13
  15-24
  26-31
  33-36
  40-41
  43
  48
  56
  58
  61-80
  82
  84
  87
  90
  99-100
  103
  109
  115
  124
  128-129
  131-138
  142-156
  158-167
  169-171
  173
  175-176
  178-181
  183-184 | bizottság




  UEN,




  PPE-DE + PSE | | + | |
| 2. sz. tömb –




  Az illetékes bizottság módosításai (tömbszavazás) | 2
  11
  14
  37
  44-46
  49-52
  54
  57
  59-60
  81
  83
  85-86
  88
  94-98
  101
  105-106
  108
  113
  118
  122-123 | bizottság | | ↓ | |
| 3. sz. tömb –




  Az illetékes bizottság egyéb módosításai (tömbszavazás) | 1
  5
  10
  12
  32
  38-39
  42
  47
  53
  55
  89
  91-93
  102
  107
  110-112
  114
  116
  119-121 | bizottság | | - | |
| 25 | bizottság | rész. | | |
| 1/ESz | + | 344, 222, 12 |
| 2/ESz | + | 322, 245, 13 |
| 20. cikk 2. bek. | 126 =
  104 = | Verts/ALE


  bizottság | | - | |
| 157 | UEN,
  PPE-DE + PSE | | + | |
| 27. cikk után | 127 | Verts/ALE | | - | |
| 117 | bizottság | | - | |
| preb. 4. után | 125 | Verts/ALE | | - | |
| 130 | UEN,
  PPE-DE + PSE | | + | |
| 3 | bizottság | | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| 2. bev. hiv. után | 177 | UEN,
  PPE-DE + PSE | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

1. sz. tömb –

Megegyezéses módosítások

4

6-9

13

15-24

26-31

33-36

40-41

43

48

56

58

61-80

82

84

87

90

99-100

103

109

115

124

128-129

131-138

142-156

158-167

169-171

173

175-176

178-181

183-184

bizottság

UEN,

PPE-DE + PSE

+

2. sz. tömb –

Az illetékes bizottság módosításai (tömbszavazás)

2

11

14

37

44-46

49-52

54

57

59-60

81

83

85-86

88

94-98

101

105-106

108

113

118

122-123

bizottság

↓

3. sz. tömb –

Az illetékes bizottság egyéb módosításai (tömbszavazás)

1

5

10

12

32

38-39

42

47

53

55

89

91-93

102

107

110-112

114

116

119-121

bizottság

-

25

bizottság

rész.

1/ESz

+

344, 222, 12

2/ESz

+

322, 245, 13

20. cikk 2. bek.

126 =

104 =

Verts/ALE

bizottság

-

157

UEN,

PPE-DE + PSE

+

27. cikk után

127

Verts/ALE

-

117

bizottság

-

preb. 4. után

125

Verts/ALE

-

130

UEN,

PPE-DE + PSE

+

3

bizottság

↓

szavazás: módosított javaslat

+

2. bev. hiv. után

177

UEN,

PPE-DE + PSE

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 178., 179., 180., 181. és 184. módosítás törli a 139., 140., 141., 168., 172. és 174. módosítást és a helyükbe lép.

A következő szövegrész kimaradt az 52. módosítás jobb oldali oszlopából:
  „l) élelmiszer-biztonsági intézkedésekre”

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

UEN

mód.: 25

1. rész:„az egészségügyet ... hanem a jó egészségre”

2. rész:„többek között a reproduktív egészségre és a csecsemők egészségére – irányuló szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzájutást a lányok és a nők számára”

5.   Stabilitási eszköz ***I

Jelentés: Angelika BEER (A6-0157/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rendeletre irányuló javaslat |
| 1. sz. tömb –




  Megegyezéses módosítások | 43-100
  102-107
  112 | Verts/ALE | | + | |
| 2. sz. tömb –




  Az illetékes bizottság módosításai | 1-42 | bizottság | | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
| 5. bevezető hivatkozás után | 108 | Verts/ALE | | + | |
| 109 | Verts/ALE | | + | |
| 110 | Verts/ALE | | + | |
| 111 | Verts/ALE | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Rendeletre irányuló javaslat

1. sz. tömb –

Megegyezéses módosítások

43-100

102-107

112

Verts/ALE

+

2. sz. tömb –

Az illetékes bizottság módosításai

1-42

bizottság

↓

szavazás: módosított javaslat

+

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

5. bevezető hivatkozás után

108

Verts/ALE

+

109

Verts/ALE

+

110

Verts/ALE

+

111

Verts/ALE

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 112. módosítás törli a 101. módosítást és a helyébe lép.

6.   Előcsatlakozási támogatási eszköz *

Jelentés: István SZENT-IVÁNYI (A6-0155/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rendeletre irányuló javaslat |
| Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás | 1-33 | bizottság | | + | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
| 4. bevezető hivatkozás után | 34 | ALDE | | + | |
| 35 | ALDE | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Rendeletre irányuló javaslat

Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás

1-33

bizottság

+

szavazás: módosított javaslat

+

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

4. bevezető hivatkozás után

34

ALDE

+

35

ALDE

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

7.   A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (intézményközi megállapodás)

Jelentés: Richard CORBETT (A6-0237/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. bevezető hivatkozás után | 1 | PPE-DE | ESz | + | 313, 248, 20 |
| szavazás: határozatra irányuló javaslat (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

5. bevezető hivatkozás után

1

PPE-DE

ESz

+

313, 248, 20

szavazás: határozatra irányuló javaslat (egészében)

+

8.   A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök (záradék) *

Jelentés: Richard CORBETT (A6-0236/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

9.   A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I

Jelentés: Alexander ALVARO (A6-0196/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás | 1-5
  7-8
  12-13
  15-17
  25
  27
  30-33
  35
  37
  39
  41
  43
  45
  47-48
  50
  53
  55-56
  58
  60
  62
  64
  66
  69
  71
  73
  75
  77
  86
  90
  94
  98-99
  101
  106
  108
  110
  112
  114-115
  117
  119
  121 | bizottság | | + | |
| Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások | 19 | bizottság | kül. | - | |
| 20 * | bizottság | | ↓ | |
| 22 * | bizottság | | ↓ | |
| 24 * | bizottság | | ↓ | |
| 78 * | bizottság | | ↓ | |
| 103 * | bizottság | | ↓ | |
| 1. cikk | 131 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 5. cikk 2. bek. után | 132 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 68 | bizottság | | ↓ | |
| 8. cikk 2. bek. után | 80 =


  133 = | ALDE, PSE + PPE-DE
  bizottság | | + | |
| 9. cikk 1. bek. | 83 | bizottság | | - | |
| 134 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 9. cikk 2. bek. | 135 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 85 | bizottság | | ↓ | |
| 13. cikk | 136 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 89 | bizottság | | ↓ | |
| 14. cikk | 137 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 91 | bizottság | | ↓ | |
| 15. cikk | 138 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 96 | bizottság | | ↓ | |
| 19. cikk után | 139 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 124 * | bizottság | | ↓ | |
| 125 * | bizottság | | ↓ | |
| 20. cikk | 140 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 123 | bizottság | | ↓ | |
| preb. 4. | 126 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| preb. 5. | 127 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| preb. 7. | 128 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| 10 | bizottság | | ↓ | |
| preb. 9. | 129 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| preb. 12. után | 130 | ALDE, PSE + PPE-DE | | + | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 442, 16, 130 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás

1-5

7-8

12-13

15-17

25

27

30-33

35

37

39

41

43

45

47-48

50

53

55-56

58

60

62

64

66

69

71

73

75

77

86

90

94

98-99

101

106

108

110

112

114-115

117

119

121

bizottság

+

Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások

19

bizottság

kül.

-

20 *

bizottság

↓

22 *

bizottság

↓

24 *

bizottság

↓

78 *

bizottság

↓

103 *

bizottság

↓

1. cikk

131

ALDE, PSE + PPE-DE

+

5. cikk 2. bek. után

132

ALDE, PSE + PPE-DE

+

68

bizottság

↓

8. cikk 2. bek. után

80 =

133 =

ALDE, PSE + PPE-DE

bizottság

+

9. cikk 1. bek.

83

bizottság

-

134

ALDE, PSE + PPE-DE

+

9. cikk 2. bek.

135

ALDE, PSE + PPE-DE

+

85

bizottság

↓

13. cikk

136

ALDE, PSE + PPE-DE

+

89

bizottság

↓

14. cikk

137

ALDE, PSE + PPE-DE

+

91

bizottság

↓

15. cikk

138

ALDE, PSE + PPE-DE

+

96

bizottság

↓

19. cikk után

139

ALDE, PSE + PPE-DE

+

124 *

bizottság

↓

125 *

bizottság

↓

20. cikk

140

ALDE, PSE + PPE-DE

+

123

bizottság

↓

preb. 4.

126

ALDE, PSE + PPE-DE

+

preb. 5.

127

ALDE, PSE + PPE-DE

+

preb. 7.

128

ALDE, PSE + PPE-DE

+

10

bizottság

↓

preb. 9.

129

ALDE, PSE + PPE-DE

+

preb. 12. után

130

ALDE, PSE + PPE-DE

+

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

442, 16, 130

A következő módosításokat törölték: 6, 9, 11, 14, 18, 21, 23, 26, 28, 29, 34, 36, 38, 40, 42, 44, 46, 49, 51, 52, 54, 57, 59, 61, 63, 65, 67, 70, 72, 74, 76, 79, 81, 82, 84, 87, 88, 92, 93, 95, 97, 100, 102, 104, 105, 107, 109, 111, 113, 116, 118, 120 és 122.

- Ezek a módosítások tárgytalanok lettek az AFCO bizottság komitológiáról szóló két jelentésének elfogadása következtében (előadó: Corbett úr – Dokumentumok: A6-0237/2006 és A6-0236/2006).

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

UEN: zárószavazás

Külön szavazásra irányuló kérelmek

ALDE: mód.: 19

10.   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről *

Jelentés: Ingeborg GRÄßLE (A6-0057/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A jogalkotási állásfoglalás-tervezetről szóló szavazást elhalasztották a 2006. június 13-i ülés folyamán.

11.   A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás *

Jelentés: Patrick GAUBERT (A6-0186/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás | 3-5
  15-17
  20-23
  25-26 | bizottság | | + | |
| Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások | 1 | bizottság | kül. | + | |
| 2 | bizottság | kül. | + | |
| 6 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 7 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 10 | bizottság | kül. | + | |
| 11 | bizottság | kül. | + | |
| 12 | bizottság | kül. | + | |
| 13 | bizottság | kül. | + | |
| 14 | bizottság | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 24 | bizottság | kül/ESz | + | 291, 288, 6 |
| 4. cikk 2. bek. | 27 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | bizottság | | + | |
| 4. cikk 2. bek. után | 19 =


  28 = | bizottság
  Verts/ALE | NSz | - | 81, 498, 12 |
| 30 | PPE-DE | | + | |
| 4. cikk 4. bek. | 29 | Verts/ALE | | - | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai – tömbszavazás

3-5

15-17

20-23

25-26

bizottság

+

Az illetékes bizottság módosításai – külön szavazások

1

bizottság

kül.

+

2

bizottság

kül.

+

6

bizottság

rész.

1

+

2

+

7

bizottság

rész.

1

+

2

+

10

bizottság

kül.

+

11

bizottság

kül.

+

12

bizottság

kül.

+

13

bizottság

kül.

+

14

bizottság

rész.

1

+

2

+

24

bizottság

kül/ESz

+

291, 288, 6

4. cikk 2. bek.

27

Verts/ALE

-

18

bizottság

+

4. cikk 2. bek. után

19 =

28 =

bizottság

Verts/ALE

NSz

-

81, 498, 12

30

PPE-DE

+

4. cikk 4. bek.

29

Verts/ALE

-

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 8. és 9. módosítást törölték.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: mód.: 19/28

Külön szavazásra irányuló kérelmek

GUE/NGL: mód.: 1, 2, 10, 24

ALDE: mód.: 7, 11, 12, 13, 24

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

GUE/NGL

mód.: 6

1. rész:„Ez a határozat létrehoz ... jelentős hatásuk lehet” kivéve a „nemcsak közigazgatási ... politikai szinten is” részt

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 7

1. rész: A teljes szöveg, kivéve a „bevándorlási hullámokat ... vagy felé vonzva” részt

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 14

1. rész: A teljes szöveg, kivéve a „bevándorlási hullámokat ... vagy felé vonzva” részt

2. rész: a fenti szövegrész

12.   A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosítása

Állásfoglalásra irányuló indítvány: B6-0275/2006/rev.

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A JURI bizottság állásfoglalásra irányuló indítványa (B6-0275/2006/rev) |
| 2. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

A JURI bizottság állásfoglalásra irányuló indítványa (B6-0275/2006/rev)

2. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

Verts/ALE: 2. bek.

13.   Vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0383/2006, B6-0387/2006, B6-0388/2006, B6-0389/2006, B6-0398/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0383/2006 | | Verts/ALE | | - | |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0387/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| 1. bek. után | 5 | GUE/NGL | | - | |
| 2. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 3. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 5. bek. után | 9 | PSE | | + | |
| 6. bek. után | 10 | PSE | | - | |
| 7. bek. | 11 | PSE | | + | |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | ↓ | |
| 8. bek. | 6 | GUE/NGL | NSz | - | 227, 316, 40 |
| 12 | PANZERI et al. | NSz | - | 231, 305, 41 |
| 8 | PSE | NSz | - | 222, 324, 37 |
| 8. bek. után | 7 | GUE/NGL | NSz | - | 225, 321, 42 |
| preb. A előtt | 1 | GUE/NGL | | - | |
| 2 | GUE/NGL | | - | |
| preb. C | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| preb. C után | 3 | GUE/NGL | NSz | - | 234, 311, 43 |
| 4 | GUE/NGL | NSz | - | 245, 317, 17 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0387/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0388/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0389/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0398/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0383/2006

Verts/ALE

-

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0387/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

1. bek. után

5

GUE/NGL

-

2. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

3. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

5. bek. után

9

PSE

+

6. bek. után

10

PSE

-

7. bek.

11

PSE

+

bek.

eredeti szöveg

kül.

↓

8. bek.

6

GUE/NGL

NSz

-

227, 316, 40

12

PANZERI et al.

NSz

-

231, 305, 41

8

PSE

NSz

-

222, 324, 37

8. bek. után

7

GUE/NGL

NSz

-

225, 321, 42

preb. A előtt

1

GUE/NGL

-

2

GUE/NGL

-

preb. C

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

preb. C után

3

GUE/NGL

NSz

-

234, 311, 43

4

GUE/NGL

NSz

-

245, 317, 17

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0387/2006

PSE

↓

B6-0388/2006

PPE-DE

↓

B6-0389/2006

ALDE

↓

B6-0398/2006

GUE/NGL

↓

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PSE: mód.: 8

GUE/NGL: mód.: 3, 4, 6, 12 és 7

Külön szavazásra irányuló kérelmek

ALDE: preb. C, 2., 3. bek.

14.   Európai országok állítólagos használata a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására

Köztes jelentés Claudio FAVA (A6-0213/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bek. | 31 | UEN | ESz | - | 244, 325, 19 |
| 3. bek. | 3 | GUE/NGL | rész/NSz | | |
| 1 | - | 35, 545, 7 |
| 2 | + | 309, 259, 15 |
| 5. bek. után | 13 | PPE-DE | NSz | + | 537, 36, 12 |
| 14 | PPE-DE | ESz | - | 258, 307, 18 |
| 6. bek. előtti alcím | 15 | PPE-DE | | - | |
| 6. bek. | 32 | UEN | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | rész/NSz | | |
| 1 | + | 372, 206, 12 |
| 2 | + | 318, 257, 11 |
| 7. bek. | 33 | UEN | | - | |
| 16 | PPE-DE | ESz | + | 436, 136, 13 |
| 7. bek. után | 4 | GUE/NGL | | - | |
| 9. bek. | 34/jav | UEN | | - | |
| 17 | PPE-DE | | + | |
| 10. bek. | 9T | UEN | | - | |
| 11. bek. | 18 | PPE-DE | rész/NSz | | |
| 1 | + | 496, 74, 14 |
| 2 | - | 263, 298, 21 |
| 12. bek. | 35 | UEN | rész. | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 12. bek. után | 19 | PPE-DE | NSz | + | 532, 40, 16 |
| 14. bek. | 36 | UEN | | - | |
| 5 | GUE/NGL | ESz | - | 277, 293, 12 |
| 15. bek. | 6 | GUE/NGL | NSz | - | 41, 533, 14 |
| 37 | UEN | | - | |
| 15. bek. után | 20 | PPE-DE | NSz | - | 258, 307, 20 |
| 7 | GUE/NGL | NSz | + | 291, 283, 13 |
| 26. bek. előtti alcím | 21 | PPE-DE | | - | |
| 26. bek. | 38/jav | UEN | | - | |
| 22 | PPE-DE | | - | |
| 27. bek. | 8 | GUE/NGL | ESz | - | 66, 507, 9 |
| 28. bek. | 39 | UEN | | - | |
| 31. bek. után | 40 | UEN | | - | |
| 33. bek. | 41 | UEN | | - | |
| 37. bek. | 42 | UEN | | - | |
| 40. bek. után | 49 | IND/DEM | NSz | - | 95, 472, 19 |
| 50 | IND/DEM | NSz | - | 69, 498, 19 |
| 41. bek. | 43 | UEN | | - | |
| 42. bek. | 44T | UEN | | V | |
| 44. bek. | 45 | UEN | | - | |
| 23 | PPE-DE | rész/NSz | | |
| 1 | + | 493, 73, 19 |
| 2 | - | 262, 299, 20 |
| 46. bek. | 46T | UEN | | V | |
| 1 | PSE | NSz | + | 511, 38, 37


  szóban módosítva |
| preb. B | 47 | IND/DEM | NSz | - | 95, 473, 10 |
| preb. B után | 24 | UEN | | - | |
| preb. D | 25 | UEN | | - | |
| preb. H után | 26 | UEN | | - | |
| 27 | UEN | | - | |
| preb. J, első fr. bek. | 2 | PSE | | + | |
| bek. | eredeti szöveg | | ↓ | |
| preb. L | 28 | UEN | | - | |
| 10 | PPE-DE | NSz | + | 530, 40, 14 |
| preb. M | 29T | UEN | | - | |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| preb. M után | 12 | PPE-DE | ESz | - | 254, 307, 17 |
| preb. N | 30T | UEN | | - | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 389, 137, 55 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

1. bek.

31

UEN

ESz

-

244, 325, 19

3. bek.

3

GUE/NGL

rész/NSz

1

-

35, 545, 7

2

+

309, 259, 15

5. bek. után

13

PPE-DE

NSz

+

537, 36, 12

14

PPE-DE

ESz

-

258, 307, 18

6. bek. előtti alcím

15

PPE-DE

-

6. bek.

32

UEN

-

bek.

eredeti szöveg

rész/NSz

1

+

372, 206, 12

2

+

318, 257, 11

7. bek.

33

UEN

-

16

PPE-DE

ESz

+

436, 136, 13

7. bek. után

4

GUE/NGL

-

9. bek.

34/jav

UEN

-

17

PPE-DE

+

10. bek.

9T

UEN

-

11. bek.

18

PPE-DE

rész/NSz

1

+

496, 74, 14

2

-

263, 298, 21

12. bek.

35

UEN

rész.

1

-

2

-

12. bek. után

19

PPE-DE

NSz

+

532, 40, 16

14. bek.

36

UEN

-

5

GUE/NGL

ESz

-

277, 293, 12

15. bek.

6

GUE/NGL

NSz

-

41, 533, 14

37

UEN

-

15. bek. után

20

PPE-DE

NSz

-

258, 307, 20

7

GUE/NGL

NSz

+

291, 283, 13

26. bek. előtti alcím

21

PPE-DE

-

26. bek.

38/jav

UEN

-

22

PPE-DE

-

27. bek.

8

GUE/NGL

ESz

-

66, 507, 9

28. bek.

39

UEN

-

31. bek. után

40

UEN

-

33. bek.

41

UEN

-

37. bek.

42

UEN

-

40. bek. után

49

IND/DEM

NSz

-

95, 472, 19

50

IND/DEM

NSz

-

69, 498, 19

41. bek.

43

UEN

-

42. bek.

44T

UEN

V

44. bek.

45

UEN

-

23

PPE-DE

rész/NSz

1

+

493, 73, 19

2

-

262, 299, 20

46. bek.

46T

UEN

V

1

PSE

NSz

+

511, 38, 37

szóban módosítva

preb. B

47

IND/DEM

NSz

-

95, 473, 10

preb. B után

24

UEN

-

preb. D

25

UEN

-

preb. H után

26

UEN

-

27

UEN

-

preb. J, első fr. bek.

2

PSE

+

bek.

eredeti szöveg

↓

preb. L

28

UEN

-

10

PPE-DE

NSz

+

530, 40, 14

preb. M

29T

UEN

-

11

PPE-DE

+

preb. M után

12

PPE-DE

ESz

-

254, 307, 17

preb. N

30T

UEN

-

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

389, 137, 55

A 48. módosítást visszavonták.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: 47., 49., 50. bek. és zárószavazás

GUE/NGL: mód.: 3, 6 és 7

PPE-DE: mód.: 10, 13, 18, 19, 20, 23, 1 és zárószavazás

VertsALE: zárószavazás

PSE: zárószavazás

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PSE

mód.: 18

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „állítása szerint”

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 23

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „mely ország még mindig szeptember 11 sokkhatása alatt áll, és a terrorizmus elleni küzdelem élharcosa;”

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 3

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „és külföldi katonai bázisokon”

2. rész: a fenti szövegrész

UEN

6. bek.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „súlyos és elfogadhatatlan”

2. rész: a fenti szövegrész

mód.: 35

1. rész:„úgy véli, hogy a CIA repülőjáratainak ... együttműködés megnyilvánulása,”

2. rész:„és az ideiglenes bizottság ... bánásmódnak vagy kínzásnak;”

Egyéb

Michael Gahler szóbeli módosítást terjesztett elő a 1. módosításhoz:

az ideiglenes bizottságok által lefolytatott meghallgatásokon készítendő szó szerinti jegyzőkönyvek felvétele, valamint a jegyzőkönyvek lefordítása az Unió azon tagállamainak nyelvére, amelyek érintettek a vizsgálatokban;

15.   A SWIFT rendszer banki átutalásaival kapcsolatos adatok lefoglalása az amerikai titkosszolgálatok által

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0385/2006, B6-0386/2006, B6-0391/2006, B6-0393/2006, B6-0395/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0385/2006 | | PPE-DE + UEN | ESz | - | 172, 349, 21 |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0386/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| 1. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 9. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 11. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül/ESz | + | 275, 239, 24 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | ESz | + | 302, 219, 22 |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0386/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0391/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0393/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0395/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0385/2006

PPE-DE + UEN

ESz

-

172, 349, 21

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0386/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

1. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

9. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

11. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül/ESz

+

275, 239, 24

szavazás: állásfoglalás (egészében)

ESz

+

302, 219, 22

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0386/2006

PSE

↓

B6-0391/2006

Verts/ALE

↓

B6-0393/2006

ALDE

↓

B6-0395/2006

GUE/NGL

↓

Külön szavazásra irányuló kérelmek

GUE/NGL: bek. 1, 9 és 11

16.   Bevándorlók beilleszkedése az Európai Unióban

Jelentés: Stavros LAMBRINIDIS (A6-0190/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. bek. | 3T | PPE-DE | | - | |
| 7. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 8. bek. | 4 | PPE-DE | ESz | - | 236, 308, 3 |
| 9. bek. | 5T | PPE-DE | NSz | - | 252, 281, 6 |
| 14. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 17. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 18. bek. | 6T | PPE-DE | | - | |
| 19. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 20. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 21. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 22. bek. | 7 | PPE-DE | NSz | - | 242, 291, 6 |
| 1 | GUE/NGL | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 287, 248, 12 |
| 24. bek. | 8T | PPE-DE | | - | |
| 26. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| preb. C | 2 | PPE-DE | | + | |
| preb. I | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 507, 19, 18 |
| preb. J. első fr. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| preb. J. harmadik. fr. bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/NSz | + | 296, 242, 4 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

6. bek.

3T

PPE-DE

-

7. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

8. bek.

4

PPE-DE

ESz

-

236, 308, 3

9. bek.

5T

PPE-DE

NSz

-

252, 281, 6

14. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

17. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

18. bek.

6T

PPE-DE

-

19. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

20. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

21. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

22. bek.

7

PPE-DE

NSz

-

242, 291, 6

1

GUE/NGL

-

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

287, 248, 12

24. bek.

8T

PPE-DE

-

26. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

preb. C

2

PPE-DE

+

preb. I

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

507, 19, 18

preb. J. első fr. bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

preb. J. harmadik. fr. bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/NSz

+

296, 242, 4

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: preb I, mód.: 5 és 7, és 22. bek.

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: 7., 14., 17., 19., 20., 21. és 26. bek.

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

J. preambulumbekezdés, első francia bekezdés

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „valamint a bevándorlók képzési és szakmai képesítéseinek elismerése”

2. rész: a fenti szövegrész

J. preambulumbekezdés, harmadik francia bekezdés

1. rész: A teljes szöveg kivéve: „és képviselete” és „a kormányzás”

2. rész: a fenti szövegrész

17.   Fejlesztés és migráció

Jelentés: Marie-Arlette CARLOTTI (A6-0210/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. bek. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 448, 50, 34 |
| 5. bek. után | 2 | PPE-DE | | + | |
| 6. bek. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 449, 82, 2 |
| 15. bek. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 402, 81, 33 |
| 7. bevezető hivatkozás után | 1 | PPE-DE | | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 472, 24, 30 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

5. bek.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

448, 50, 34

5. bek. után

2

PPE-DE

+

6. bek.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

449, 82, 2

15. bek.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

402, 81, 33

7. bevezető hivatkozás után

1

PPE-DE

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

472, 24, 30

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

PSE: 5., 6., 15. bek. és zárószavazás

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: 5., 6., 15. bek.

18.   Méltányos kereskedelem és fejlesztés

Jelentés: Frithjof SCHMIDT

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 13. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 17. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 19. bek. | 2 | PPE-DE | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 222, 179, 6 |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 28. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 29. bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| 9. bev. hiv. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| preb. D | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| preb. E | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| preb. F | 1 | PPE-DE | ESz | - | 171, 226, 13 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

6. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

13. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

17. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

19. bek.

2

PPE-DE

-

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

222, 179, 6

3

+

4

+

28. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

29. bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

9. bev. hiv.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

preb. D

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

preb. E

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

preb. F

1

PPE-DE

ESz

-

171, 226, 13

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

A 2. módosítás a 19. bekezdés egészének helyébe lép.

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: preb. D, E és 6., 13., 17., 28., 29. bek.

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

hiv.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „különösen annak 23. cikke g) pontjára”

2. rész: a fenti szövegrész

19. bek.

1. rész:„felhívja a Bizottságot, ... megvalósított projektekre,”

2. rész:„b) az Unióban olyan intézkedésekkel, ... gyakorlati támogatásokat,”

3. rész:„c) az EU-ban és a”

4. rész: „fejlődő országokban segítse elő a ... munkáját és szerepvállalását;”

19.   AIDS: ideje cselekedni!

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0375/2006, B6-0376/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006, B6-0380/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0375/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| bek. 10 | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0375/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0376/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0377/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0378/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0379/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0380/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0375/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

bek. 10

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0375/2006

GUE/NGL

↓

B6-0376/2006

UEN

↓

B6-0377/2006

PSE

↓

B6-0378/2006

PPE-DE

↓

B6-0379/2006

ALDE

↓

B6-0380/2006

Verts/ALE

↓

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM

10. bek.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „és reproduktív”

2. rész: a fenti szövegrész

20.   Szomália

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0400/2006, B6-0405/2006, B6-0406/2006, B6-0410/2006, B6-0412/2006, B6-0415/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0400/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL és UEN) |
| preb. C | bek. | eredeti szöveg | | + | szóban módosítva |
| 11. bek. | bek. | eredeti szöveg | | + | szóban módosítva |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0400/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0405/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0406/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0410/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0412/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0415/2006 | | UEN | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0400/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL és UEN)

preb. C

bek.

eredeti szöveg

+

szóban módosítva

11. bek.

bek.

eredeti szöveg

+

szóban módosítva

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0400/2006

Verts/ALE

↓

B6-0405/2006

GUE/NGL

↓

B6-0406/2006

PPE-DE

↓

B6-0410/2006

ALDE

↓

B6-0412/2006

PSE

↓

B6-0415/2006

UEN

↓

Egyéb

Elena Valenciano Martínez-Orozco ugyancsak aláírta a közös állásfoglalásra irányuló indítványt.

Simon Coveney a következő szóbeli módosítást terjesztette elő a C. preambulumbekezdéshez:

| C. | mivel sajnálatos módon Szomáliának több mint tizenöt éve nem volt működőképes központi kormánya, és az iszlám ítélőszékek egyesülete az általa ellenőrzött területeken radikális iszlám bíróságokat kezdett felállítani a rend helyreállítása az uralmának kiterjesztése szándékával, ugyanakkor a lakosság egy részének különféle klánokhoz való tartozása miatt továbbra is feszültség uralkodik; |
| --- | --- |

C.

mivel sajnálatos módon Szomáliának több mint tizenöt éve nem volt működőképes központi kormánya, és az iszlám ítélőszékek egyesülete az általa ellenőrzött területeken radikális iszlám bíróságokat kezdett felállítani a rend helyreállítása az uralmának kiterjesztése szándékával, ugyanakkor a lakosság egy részének különféle klánokhoz való tartozása miatt továbbra is feszültség uralkodik;

Michael Gahler szóbeli módosítást terjesztett elő a 11. bekezdéshez, kiegészítve azt a következővel: „és a Pánafrikai Parlamentnek”.

21.   Mauritánia

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0399/2006, B6-0403/2006, B6-0407/2006, B6-0409/2006, B6-0413/2006, B6-0416/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0399/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL és UEN) |
| 26. bek. | | eredeti szöveg | | + | szóban módosítva |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0399/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0403/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0407/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0409/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0413/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0416/2006 | | UEN | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0399/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL és UEN)

26. bek.

eredeti szöveg

+

szóban módosítva

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0399/2006

Verts/ALE

↓

B6-0403/2006

GUE/NGL

↓

B6-0407/2006

PPE-DE

↓

B6-0409/2006

ALDE

↓

B6-0413/2006

PSE

↓

B6-0416/2006

UEN

↓

Egyéb

Michael Gahler szóbeli módosítást terjesztett elő a 26. bekezdéshez, kiegészítve azt a következővel: „és a Pánafrikai Parlamentnek”.

22.   A szólásszabadság az interneten

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0401/2006, B6-0402/2006, B6-0404/2006, B6-0408/2006, B6-0411/2006, B6-0414/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0401/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL és UEN) |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 65, 0, 2 |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0401/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0402/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0404/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0408/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0411/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0414/2006 | | PSE | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0401/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL és UEN)

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

65, 0, 2

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0401/2006

Verts/ALE

↓

B6-0402/2006

UEN

↓

B6-0404/2006

GUE/NGL

↓

B6-0408/2006

PPE-DE

↓

B6-0411/2006

ALDE

↓

B6-0414/2006

PSE

↓

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

23.   Származási ország feltüntetése egyes harmadik országokból behozott áruk esetében (eredetjelölés)

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006, B6-0397/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz – észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0384/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE,GUE/NGL, UEN) |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 63, 0, 1 |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0384/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0390/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0392/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0394/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0396/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0397/2006 | | ALDE | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz – észrevételek

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0384/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE,GUE/NGL, UEN)

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

63, 0, 1

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0384/2006

PSE

↓

B6-0390/2006

Verts/ALE

↓

B6-0392/2006

UEN

↓

B6-0394/2006

GUE/NGL

↓

B6-0396/2006

PPE-DE

↓

B6-0397/2006

ALDE

↓

Az INTA bizottság visszavonta B6-0381/2006 számú állásfoglalásra irányuló indítványát.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

ALDE: zárószavazás

Egyéb

Enrique Barón Crespo a következő szóbeli módosítást terjesztette elő a 2. bekezdéshez:

| 2. | helyteleníti, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság és a Tanács tökéletesen tisztában van a Parlament által az eredetjelzésnek tulajdonított fontossággal, a Bizottság még csak tájékoztatásul sem nem küldte el hivatalosan a Parlament részére a rendeletre irányuló javaslatot; megérti, hogy e javaslat esetén nem jogi követelmény a Parlamenttel folytatott konzultáció; azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek mindig meg kell adni a lehetőséget, hogy megfelelő időben kifejezhesse véleményét a Közösség más intézményei által tett jelentősebb kezdeményezések kapcsán; |
| --- | --- |

2.

helyteleníti, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság és a Tanács tökéletesen tisztában van a Parlament által az eredetjelzésnek tulajdonított fontossággal, a Bizottság még csak tájékoztatásul sem nem küldte el hivatalosan a Parlament részére a rendeletre irányuló javaslatot; megérti, hogy e javaslat esetén nem jogi követelmény a Parlamenttel folytatott konzultáció; azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek mindig meg kell adni a lehetőséget, hogy megfelelő időben kifejezhesse véleményét a Közösség más intézményei által tett jelentősebb kezdeményezések kapcsán;

---

II. MELLÉKLET

NÉV SZERINTI SZAVAZÁS EREDMÉNYE

1.   Második Hughes-jelentés A6-0218/2006

Állásfoglalás

Mellette: 465

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Ždanoka

Ellene: 18

NI: Helmer, Masiel, Mote

PPE-DE: Březina, Cabrnoch, Callanan, Deß, Duchoň, Fajmon, Gräßle, Lauk, Lechner, Roithová, Škottová, Strejček, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 13

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Wise

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Kozlík, Speroni

PPE-DE: Ulmer, Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Alvaro-jelentés A6-0196/2006

Állásfoglalás

Mellette: 442

ALDE: Bourlanges, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Jensen, Manders, Pistelli, Ries, Susta, Takkula, Toia

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Ellene: 16

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi

PSE: Kuc

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 130

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Rogalski, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

3.   Gaubert-jelentés A6-0186/2006

Módosítás: 19 + 28

Mellette: 81

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Graça Moura, Kaczmarek, Surján

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 12

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Eva-Britt Svensson

Verts/ALE: van Buitenen

4.   RC B6-387/2006 – Vállalkozások szerkezetátalakítása

Módosítás: 6

Mellette: 227

ALDE: Gibault, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 316

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Tartózkodás: 40

ALDE: Harkin

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Hänsch, Ilves, Masip Hidalgo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

5.   RC B6-387/2006 – Vállalkozások szerkezetátalakítása

Módosítás: 12

Mellette: 231

ALDE: Cocilovo, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Castiglione, Coelho, Gargani, Musotto, Podestà, Queiró, Tajani

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 305

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 41

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Hänsch, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Hans-Peter Martin

6.   RC B6-387/2006 – Vállalkozások szerkezetátalakítása

Módosítás: 8

Mellette: 222

ALDE: Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Martin Hans-Peter, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 37

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Ribeiro e Castro

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

7.   RC B6-387/2006 – Vállalkozások szerkezetátalakítása

Módosítás: 7

Mellette: 225

ALDE: Cocilovo, Fourtou, Losco, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 321

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 42

ALDE: Pistelli

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Hänsch, Ilves, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Janelly Fourtou

8.   RC B6-387/2006 – Vállalkozások szerkezetátalakítása

Módosítás: 3

Mellette: 234

ALDE: Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Musumeci, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Tomczak, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 43

ALDE: Harkin

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, de Villiers

NI: Baco, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Florenz

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Ilves, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: van Buitenen

9.   RC B6-387/2006 – Vállalkozások szerkezetátalakítása

Módosítás: 4

Mellette: 245

ALDE: Cocilovo, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 317

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 17

ALDE: Harkin

IND/DEM: Pęk

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Hänsch, Ilves, Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 3/1

Mellette: 35

ALDE: Manders

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Romagnoli

PPE-DE: Atkins, Garriga Polledo, Schnellhardt

PSE: Berlinguer

Ellene: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 7

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Kamall, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 3/2

Mellette: 309

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Parish, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foltyn-Kubicka

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 259

ALDE: Busk, Cocilovo, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Masiel, Piskorski, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Gill, Hänsch, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, Martin David, Moraes, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 15

ALDE: Geremek, Kułakowski, Takkula

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Handzlik, Kamall, Nicholson, Ventre

PSE: Ilves, Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 13

Mellette: 537

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 36

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bonsignore, De Veyrac

UEN: Krasts

Tartózkodás: 12

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Kamall, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

6/1. bekezdés

Mellette: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Freitas, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Kamall, Marques, Nicholson, Parish, Posselt, Purvis, Saïfi, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ventre, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 206

ALDE: Andria, Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Bielan, Camre, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 12

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

6/2. bekezdés

Mellette: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Coelho, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Freitas, Marques, Posselt, Saïfi, Seeberg, Thyssen

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 257

ALDE: Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Herczog

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 11

ALDE: Takkula

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 18/1

Mellette: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 74

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Ribeiro e Castro, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zvěřina

Tartózkodás: 14

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, De Veyrac, Saïfi

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 18/2

Mellette: 263

ALDE: Busk, Geremek, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gurmai, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Ellene: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Belet, Brejc, Brepoels, Dehaene

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 21

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

PPE-DE: Bachelot-Narquin, De Veyrac

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 19

Mellette: 532

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 40

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

PPE-DE: Spautz

Tartózkodás: 16

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Bachelot-Narquin, De Veyrac, Kamall, Mann Thomas

PSE: Leichtfried, Masip Hidalgo, Scheele

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 6

Mellette: 41

ALDE: Losco, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

PPE-DE: Florenz

PSE: Castex, Cottigny, De Keyser, Gomes, Leichtfried, Martínez Martínez

Ellene: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 14

ALDE: Toia

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Kamall, Kasoulides

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 20

Mellette: 258

ALDE: Busk, Cornillet, Deprez, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Ellene: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Coelho, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Esteves, Freitas, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Papastamkos, Thyssen, Trakatellis, Vakalis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 20

ALDE: Geremek, Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

UEN: Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Antonis Samaras

20.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 7

Mellette: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Grosch

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 283

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, Manders, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska, Susta, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 13

ALDE: Geremek, Kułakowski

IND/DEM: Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martinez, Speroni

PPE-DE: Kamall

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 49

Mellette: 95

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Lulling, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Spautz, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Kuźmiuk, Muscardini, Musumeci, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 19

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Kamall, Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 50

Mellette: 69

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Lulling, Nicholson, Parish, Škottová, Spautz, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Kuźmiuk, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański

Ellene: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 19

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Casini, Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Tartózkodás

Hans-Peter Martin

23.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 23/1

Mellette: 493

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 73

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Parish, Purvis, Ribeiro e Castro, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Thomsen

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 19

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall, Nicholson

PSE: Scheele

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Britta Thomsen

24.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 23/2

Mellette: 262

ALDE: Busk, Deprez, Geremek, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Le Rachinel, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Ellene: 299

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Thyssen

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 20

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Kamall, Reul

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 1

Mellette: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 38

ALDE: Chatzimarkakis, Hall, Hennis-Plasschaert, Karim, Lehideux, Ludford, Prodi

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Belder, Blokland, Tomczak

NI: Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: del Castillo Vera, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, López-Istúriz White, Rudi Ubeda, Vidal-Quadras

PSE: Öger, Tarabella

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Tartózkodás: 37

ALDE: Guardans Cambó, Lynne

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, De Veyrac, Thyssen, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre

PSE: Tarand

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

José Manuel García-Margallo y Marfil

26.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 47

Mellette: 95

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bradbourn, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Nicholson, Parish, Purvis, Queiró, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Tarabella

UEN: Kristovskis, Kuźmiuk, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Kallenbach, Lucas, Schlyter, Ždanoka

Ellene: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kohlíček, Meijer, Remek

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Battilocchio, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Tartózkodás: 10

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Kathy Sinnott

27.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Módosítás: 10

Mellette: 530

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 40

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

PPE-DE: Olbrycht

PSE: Obiols i Germà

Tartózkodás: 14

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Jan Olbrycht

Tartózkodás

Kathy Sinnott

28.   Ideiglenes Fava-jelentés A6-0213/2006

Állásfoglalás

Mellette: 389

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gklavakis, Goepel, Gräßle, Grosch, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pīks, Pirker, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Reul, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Stauner, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 137

ALDE: Staniszewska

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Beazley, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fernández Martín, Fraga Estévez, Friedrich, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Lauk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Parish, Pieper, Podestà, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 55

ALDE: Geremek, Jensen, Kułakowski, Lehideux, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Daul, Descamps, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ferber, Gahler, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hoppenstedt, Hudacký, Kamall, Konrad, Kušķis, Mikolášik, Olajos, Őry, Papastamkos, Pleštinská, Radwan, Saïfi, Samaras, Schmitt, Schöpflin, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Toubon

PSE: Golik, Liberadzki, Szejna

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Tokia Saïfi, Jean-Claude Martinez, Antonis Samaras, Françoise Grossetête

29.   Lambrinidis-jelentés A6-0190/2006

Módosítás: 5

Mellette: 252

ALDE: Deprez, Fourtou, Laperrouze, Losco, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Szejna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Ellene: 281

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Bobošíková

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Grosch, Weisgerber

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 6

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Freitas, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Bernard Lehideux

30.   Lambrinidis-jelentés A6-0190/2006

Módosítás: 7

Mellette: 242

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, Fourtou, Ries, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Ellene: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott, Tomczak

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Gahler, Hieronymi, Klich, Pieper, Schwab

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 6

ALDE: Toia

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Freitas

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Lambrinidis-jelentés A6-0190/2006

22. bekezdés

Mellette: 287

ALDE: Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Nattrass, Sinnott

NI: Bobošíková, Rutowicz

PPE-DE: Becsey, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Evans Jonathan, Freitas, Grosch, Gyürk, Kamall, Koch, Nicholson, Saïfi, Šťastný

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 248

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cappato, Cornillet, Deprez, Fourtou, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ries, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Calabuig Rull, Hamon, Pinior, Tarabella

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kristovskis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hassi, Smith

Tartózkodás: 12

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bauer, Papastamkos

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Mellette

Evangelia Tzampazi,

Ellene

James Nicholson, Bernard Lehideux, Anne Laperrouze

32.   Lambrinidis-jelentés A6-0190/2006

Preambulumbekezdés I

Mellette: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 19

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Borghezio, Giertych, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Tartózkodás: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen, Flautre

33.   Lambrinidis-jelentés A6-0190/2006

Preambulumbekezdés J-3/2

Mellette: 296

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott, Tomczak

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Belet, Cederschiöld, Dehaene, Fjellner, Freitas, Hökmark, Ibrisagic, Liese, Saïfi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 242

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, Fourtou, Ries, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Lambrinidis, Muscat

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Tartózkodás: 4

NI: Baco

PPE-DE: Demetriou, Papastamkos

Verts/ALE: van Buitenen

A szavazatok helyesbítései

Ellene

Bernard Lehideux, Anne Laperrouze

34.   Carlotti-jelentés A6-0210/2006

5. bekezdés

Mellette: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 50

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Zvěřina

UEN: Camre

Tartózkodás: 34

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Borghezio, Martin Hans-Peter, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

35.   Carlotti-jelentés A6-0210/2006

6.bekezdés

Mellette: 449

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 2

NI: Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Carlotti-jelentés A6-0210/2006

15. bekezdés

Mellette: 402

ALDE: Pistelli

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 81

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Giertych, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 33

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Stevenson, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Carlotti-jelentés A6-0210/2006

Állásfoglalás

Mellette: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Knapman, Rogalski, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Tartózkodás: 30

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Pieper, Stevenson, Strejček, Tannock, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

38.   RC B6-0401/2006 – Szólásszabadság az interneten

Állásfoglalás

Mellette: 65

ALDE: Busk, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Krupa, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Chichester, Chmielewski, Coveney, Deß, Gahler, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Lulling, Mavrommatis, Mayer, Olbrycht, Papastamkos, Posselt, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Sommer, Sonik, Sturdy, Sudre, Wieland, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Carlotti, Casaca, Ettl, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Hasse Ferreira, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Pinior, Reynaud, Sakalas, Scheele, Trautmann

UEN: Libicki, Muscardini, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Tartózkodás: 2

GUE/NGL: Pflüger, Strož

39.   RC B6-0384/2006 – Eredetmegjelölés

Állásfoglalás

Mellette: 63

ALDE: Busk, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Krupa, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Chichester, Chmielewski, Coveney, Deß, Gahler, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Lulling, Mavrommatis, Mayer, Olbrycht, Papastamkos, Posselt, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Sommer, Sonik, Sturdy, Sudre, Wieland, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Assis, Ayala Sender, Barón Crespo, Casaca, Ettl, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Hasse Ferreira, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Sakalas, Scheele, Trautmann

UEN: Libicki, Muscardini, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Onesta

Tartózkodás: 1

GUE/NGL: Pflüger

---

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

P6_TA(2006)0303

A HÉA kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítése az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0089 – C6-0100/2005 – 2005/0019(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0089) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0089) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0100/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0100/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A6-0209/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A6-0209/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (1a) | A tagállamoknak szorosan együtt kell működniük az Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF) annak érdekében, hogy elhárítsák a Közösség számára a hozzáadottértékadóval kapcsolatban – és különösen a csalárd vagy más illegális határokon átnyúló tevékenység által – okozott pénzügyi károkat, amint erre a tagállamok a Szerződés 280. cikkében kötelezettséget vállaltak. |
| --- | --- |

(1a)

A tagállamoknak szorosan együtt kell működniük az Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF) annak érdekében, hogy elhárítsák a Közösség számára a hozzáadottértékadóval kapcsolatban – és különösen a csalárd vagy más illegális határokon átnyúló tevékenység által – okozott pénzügyi károkat, amint erre a tagállamok a Szerződés 280. cikkében kötelezettséget vállaltak.

| (9a) | A tagállamok adózással kapcsolatos hatáskörét ez az irányelv nem érinti. |
| --- | --- |

(9a)

A tagállamok adózással kapcsolatos hatáskörét ez az irányelv nem érinti.

| (9b) | Az adókikerülés és adócsalás elleni hatékony harc érdekében az eltérések összehangolása a Közösségek hozzáadottértékadó-rendszerére vonatkozó átfogó reformjának csupán korlátozott részeleme lehet, ezért a rendszerben további reformokat kell végrehajtani, amelyek célja többek között az adócsalás elleni harc az által, hogy modernizálják és egyszerűsítik például a pénzügyi szolgáltatásokat, az elektronikus szolgáltatásokat, a kettős adózás eseteit és a közszolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(9b)

Az adókikerülés és adócsalás elleni hatékony harc érdekében az eltérések összehangolása a Közösségek hozzáadottértékadó-rendszerére vonatkozó átfogó reformjának csupán korlátozott részeleme lehet, ezért a rendszerben további reformokat kell végrehajtani, amelyek célja többek között az adócsalás elleni harc az által, hogy modernizálják és egyszerűsítik például a pénzügyi szolgáltatásokat, az elektronikus szolgáltatásokat, a kettős adózás eseteit és a közszolgáltatásokat.

| (9c) | A hozzáadottérték-adó kivetési rendszerének esetleges megváltoztatásakor a megfontolások mércéjének az adóbeszedés hatékonyságának, az adózás szempontjából egyenlő bánásmódnak, valamint a vállalkozások számára való használhatóságnak kell lennie. |
| --- | --- |

(9c)

A hozzáadottérték-adó kivetési rendszerének esetleges megváltoztatásakor a megfontolások mércéjének az adóbeszedés hatékonyságának, az adózás szempontjából egyenlő bánásmódnak, valamint a vállalkozások számára való használhatóságnak kell lennie.

| 1. | A 4. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:



  Amennyiben egy tagállam a második albekezdésben előírt lehetőséggel él, biztosítania kell, hogy e lehetőség alkalmazása az adóalanyok számára nem okoz sem igazolhatatlan előnyt, sem indokolatlan hátrányt. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben egy tagállam a második albekezdésben előírt lehetőséggel él, biztosítania kell, hogy e lehetőség alkalmazása az adóalanyok számára nem okoz sem igazolhatatlan előnyt, sem indokolatlan hátrányt.

Törölve.

| 2. | A 5. cikk (8) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:



  A tagállamok adott esetben megtehetik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a verseny torzulásait elkerüljék azon esetekben, amikor a kedvezményezett nem teljes mértékben adóköteles. Biztosítaniuk kell, hogy ne keletkezzen átruházott igazolhatatlan előny vagy indokolatlan hátrány. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok adott esetben megtehetik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a verseny torzulásait elkerüljék azon esetekben, amikor a kedvezményezett nem teljes mértékben adóköteles. Biztosítaniuk kell, hogy ne keletkezzen átruházott igazolhatatlan előny vagy indokolatlan hátrány.

Törölve.

| 7a. | A 21. cikk (2) bekezdésébe, a 28. cikk által megállapított változatban az alábbi ca) pont kerül beillesztésre:









  ca) | A vállalatok számára kétséget kizáróan felismerhetőnek és megállapíthatónak kell lennie, hogy melyek azok a szolgáltatások amelyek vonatkozásában az adóalanynak számító kedvezményezett köteles adót fizetni és melyek azok, amelyek tekintetében – ahogy az eddig is történt – a szolgáltató vállalat köteles adót fizetni. |
| --- | --- | --- |

7a.

ca)

A vállalatok számára kétséget kizáróan felismerhetőnek és megállapíthatónak kell lennie, hogy melyek azok a szolgáltatások amelyek vonatkozásában az adóalanynak számító kedvezményezett köteles adót fizetni és melyek azok, amelyek tekintetében – ahogy az eddig is történt – a szolgáltató vállalat köteles adót fizetni.

| 7b. | Az alábbi cikk kerül beillesztésre:

  30a. cikk


  Annak érdekében, hogy elhárítsák a hozzáadottértékadó-rendszerben a határokon átnyúló, a Közösség számára pénzügyi károkat okozó csalásokat – különösen az ún. körhintacsalásokat –, a tagállamok utasítják illetékes hatóságaikat, hogy szorosan működjenek együtt az OLAF-fal. A Bizottság éves beszámolójának keretében a Szerződés 280. cikke (5) bekezdésének megfelelően beszámol az Európai Parlamentnek az elért eredményekről. |
| --- | --- |

7b.

30a. cikk

Annak érdekében, hogy elhárítsák a hozzáadottértékadó-rendszerben a határokon átnyúló, a Közösség számára pénzügyi károkat okozó csalásokat – különösen az ún. körhintacsalásokat –, a tagállamok utasítják illetékes hatóságaikat, hogy szorosan működjenek együtt az OLAF-fal. A Bizottság éves beszámolójának keretében a Szerződés 280. cikke (5) bekezdésének megfelelően beszámol az Európai Parlamentnek az elért eredményekről.

| 7c. | Az alábbi cikk kerül beillesztésre:

  34a. cikk


  Az Európai Unió számára hosszútávon legjobbnak bizonyuló hozzáadottértékadó-beszedési intézkedések meghatározása érdekében a Bizottság átfogó összegzést készít, amely elemzi a témáról alkotott tagállami véleményeket, és meghatározza a rendszer fordított adózási modellre való megváltoztatásának számos, különféle következményét, valamint a tagállamok és a Közösségben működő vállalkozások számára adódó előnyöket és hátrányokat. |
| --- | --- |

7c.

34a. cikk

Az Európai Unió számára hosszútávon legjobbnak bizonyuló hozzáadottértékadó-beszedési intézkedések meghatározása érdekében a Bizottság átfogó összegzést készít, amely elemzi a témáról alkotott tagállami véleményeket, és meghatározza a rendszer fordított adózási modellre való megváltoztatásának számos, különféle következményét, valamint a tagállamok és a Közösségben működő vállalkozások számára adódó előnyöket és hátrányokat.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0304

EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért

Az Európai Parlament állásfoglalása az EU-karibi partnerségről a növekedésért, stabilitásért és a fejlődésért (2006/2123(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, az „EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért” című 2006. március 2-i közleményére (COM(2006)0086) (továbbiakban: „bizottsági közlemény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, az „EU-karibi partnerség a növekedésért, a stabilitásért és a fejlődésért” című 2006. március 2-i közleményére (COM(2006)0086) (továbbiakban: „bizottsági közlemény”),

| — | tekintettel a 2005. áprilisi, a Karib-térség regionális stratégiájáról szóló bizottsági értékelő jelentésre, 1. és 2. kötet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. áprilisi, a Karib-térség regionális stratégiájáról szóló bizottsági értékelő jelentésre, 1. és 2. kötet,

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2006. április 10-i következtetéseire és az abban megerősített, Kubával kapcsolatos, 1996. december 2-i közös álláspontra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2006. április 10-i következtetéseire és az abban megerősített, Kubával kapcsolatos, 1996. december 2-i közös álláspontra,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” (1) címmel, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” (1) címmel,

| — | tekintettel a harmadik európai-latin-amerikai-karibi Civil Társadalmi Fórum 2006. április 1-jei bécsi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik európai-latin-amerikai-karibi Civil Társadalmi Fórum 2006. április 1-jei bécsi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodások fejlődésre gyakorolt hatásairól szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodások fejlődésre gyakorolt hatásairól szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0211/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0211/2006),

| A. | mivel 2020-ig egyes karibi államoknak sikerül bekerülniük a fejlett országok közé, más országokat azonban az fenyegeti, hogy a közepes jövedelmű országok csoportjából lecsúsznak az alacsony jövedelmű országok csoportjába, |
| --- | --- |

A.

mivel 2020-ig egyes karibi államoknak sikerül bekerülniük a fejlett országok közé, más országokat azonban az fenyegeti, hogy a közepes jövedelmű országok csoportjából lecsúsznak az alacsony jövedelmű országok csoportjába,

| B. | mivel e kis szigetállamokat jellegükből adódóan veszélyeztetik természeti katasztrófák és más külső hatások, |
| --- | --- |

B.

mivel e kis szigetállamokat jellegükből adódóan veszélyeztetik természeti katasztrófák és más külső hatások,

| C. | mivel a Bizottság és a CARIFORUM (3) képviselői között párbeszéd zajlott le a bizottsági közleményről, amikor az még tervezet formájában létezett, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság és a CARIFORUM (3) képviselői között párbeszéd zajlott le a bizottsági közleményről, amikor az még tervezet formájában létezett,

| D. | mivel az önrendelkezésen alapuló egységes karibi piac és gazdaság létrehozása a regionális integráció fontos eszköze, |
| --- | --- |

D.

mivel az önrendelkezésen alapuló egységes karibi piac és gazdaság létrehozása a regionális integráció fontos eszköze,

| E. | mivel a CARIFORUM államai az akarták, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásoknak legyen világos fejlesztéspolitikai szempontja arra tekintettel, hogy képesek legyenek leküzdeni a növekvő szegénységet és az egyenlőtlenségeket, előmozdítani a társadalmi kohéziót és megvalósítani a millenniumi fejlesztési célokat, |
| --- | --- |

E.

mivel a CARIFORUM államai az akarták, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásoknak legyen világos fejlesztéspolitikai szempontja arra tekintettel, hogy képesek legyenek leküzdeni a növekvő szegénységet és az egyenlőtlenségeket, előmozdítani a társadalmi kohéziót és megvalósítani a millenniumi fejlesztési célokat,

| F. | mivel a régió lakosságának több mint 60 %-a 30 év alatti, és Kuba kivételével a Karib-térség államaiban az oktatáshoz minden ember számára biztosítandó egyenlő hozzáférés mindeddig megoldatlan probléma, |
| --- | --- |

F.

mivel a régió lakosságának több mint 60 %-a 30 év alatti, és Kuba kivételével a Karib-térség államaiban az oktatáshoz minden ember számára biztosítandó egyenlő hozzáférés mindeddig megoldatlan probléma,

| G. | mivel a belga kormány pozitívan értékelte a kubai kormánnyal folytatott kritikus párbeszédet és a fejlesztési együttműködést, |
| --- | --- |

G.

mivel a belga kormány pozitívan értékelte a kubai kormánnyal folytatott kritikus párbeszédet és a fejlesztési együttműködést,

| H. | mivel a 10. Európai Fejlesztési Alap forrásainak programozási szakasza már elkezdődött, és ezeknek a forrásoknak a kifizetését a jövőben gyorsabban, hatékonyabban és még jobban a régió országainak igényeihez igazítva kell végrehajtani, |
| --- | --- |

H.

mivel a 10. Európai Fejlesztési Alap forrásainak programozási szakasza már elkezdődött, és ezeknek a forrásoknak a kifizetését a jövőben gyorsabban, hatékonyabban és még jobban a régió országainak igényeihez igazítva kell végrehajtani,

| 1. | üdvözli a CARIFORUM csoport bevonását a bizottsági közlemény tervezetéhez kapcsolódó párbeszédbe, és üdvözli, hogy a régió legtöbb állama által megfogalmazott aggodalmakat figyelembe vették a közleményben; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a CARIFORUM csoport bevonását a bizottsági közlemény tervezetéhez kapcsolódó párbeszédbe, és üdvözli, hogy a régió legtöbb állama által megfogalmazott aggodalmakat figyelembe vették a közleményben;

| 2. | üdvözli, hogy a Bizottság az egyenlőség, a partnerség és a fokozottabb részvállalás elvére alapította stratégiáját; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Bizottság az egyenlőség, a partnerség és a fokozottabb részvállalás elvére alapította stratégiáját;

| 3. | úgy tekint a Parlament tényleges mellőzésére – egy olyan ütemterv által, amely kizárja a részvételének lehetőségét a karibi együttműködési stratégia megfogalmazásában –, mint sajnálatos szakításra a három európai intézmény közös megegyezésen alapuló eljárásával, amely mind az Afrika-stratégia, mind pedig az Európai Unió fejlesztéspolitikájáról szóló európai konszenzus megfogalmazásában sikeresnek bizonyult; |
| --- | --- |

3.

úgy tekint a Parlament tényleges mellőzésére – egy olyan ütemterv által, amely kizárja a részvételének lehetőségét a karibi együttműködési stratégia megfogalmazásában –, mint sajnálatos szakításra a három európai intézmény közös megegyezésen alapuló eljárásával, amely mind az Afrika-stratégia, mind pedig az Európai Unió fejlesztéspolitikájáról szóló európai konszenzus megfogalmazásában sikeresnek bizonyult;

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem veszi megfelelően figyelembe az értékelő jelentésében foglalt ajánlásait; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem veszi megfelelően figyelembe az értékelő jelentésében foglalt ajánlásait;

| 5. | egyetért a Bizottság elemzésével, amely szerint a két régió együttműködését eddig nem kísérte megfelelő politikai párbeszéd; elégtelennek tartja azt a gyakorlatot, hogy kétévente egyórás találkozón vesznek részt az EU-trojka és a CARIFORUM kormányfői, és üdvözli azt a tervet, hogy a párbeszédre a jövőben minden szinten megfelelő időt fordítsanak; |
| --- | --- |

5.

egyetért a Bizottság elemzésével, amely szerint a két régió együttműködését eddig nem kísérte megfelelő politikai párbeszéd; elégtelennek tartja azt a gyakorlatot, hogy kétévente egyórás találkozón vesznek részt az EU-trojka és a CARIFORUM kormányfői, és üdvözli azt a tervet, hogy a párbeszédre a jövőben minden szinten megfelelő időt fordítsanak;

| 6. | üdvözli az övezetben található francia tengerentúli megyék (Guadeloupe, Francia Guyana és Martinique) és a karibi tengerentúli országok és területek tervezett bevonását a politikai párbeszédbe; mindazonáltal támogatja a karibi államok véleményét, hogy bevonásuk körülményeit először azokkal az államokkal kell megtárgyalni, amelyek a Cotonou-i megállapodás (4) keretében aláírták a politikai párbeszéd módszertanáról szóló megállapodást; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az övezetben található francia tengerentúli megyék (Guadeloupe, Francia Guyana és Martinique) és a karibi tengerentúli országok és területek tervezett bevonását a politikai párbeszédbe; mindazonáltal támogatja a karibi államok véleményét, hogy bevonásuk körülményeit először azokkal az államokkal kell megtárgyalni, amelyek a Cotonou-i megállapodás (4) keretében aláírták a politikai párbeszéd módszertanáról szóló megállapodást;

| 7. | osztja az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának véleményét, amely szerint a három AKCS-régióra vonatkozó külön EU-politikák meghatározása semmiképpen sem vezethet az Európai Unió és az AKCS-államok közötti kapcsolat összességének aláásásához; üdvözli a politikai párbeszéd kiegészítő fórumát, amely az Európai Unió és a latin-amerikai és karibi államok (LAK-államok) közötti csúcstalálkozók keretében valósul meg, mégis a Cotonou-i megállapodásban foglalt megegyezések elsőbbségén alapszik; |
| --- | --- |

7.

osztja az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának véleményét, amely szerint a három AKCS-régióra vonatkozó külön EU-politikák meghatározása semmiképpen sem vezethet az Európai Unió és az AKCS-államok közötti kapcsolat összességének aláásásához; üdvözli a politikai párbeszéd kiegészítő fórumát, amely az Európai Unió és a latin-amerikai és karibi államok (LAK-államok) közötti csúcstalálkozók keretében valósul meg, mégis a Cotonou-i megállapodásban foglalt megegyezések elsőbbségén alapszik;

| 8. | üdvözli azt a bizottsági közleményben foglalt szándékot, amely szerint erősíteni kell a hiteles intézményeket, és támogatni kell a karibi államokban a pénzügyi, adóügyi és igazságszolgáltatási területen a felelősségteljes kormányzást és az átláthatóságot; felhívja valamennyi karibi államot, hogy ratifikálják a transznacionális szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt és a korrupció elleni ENSZ-egyezményt; |
| --- | --- |

8.

üdvözli azt a bizottsági közleményben foglalt szándékot, amely szerint erősíteni kell a hiteles intézményeket, és támogatni kell a karibi államokban a pénzügyi, adóügyi és igazságszolgáltatási területen a felelősségteljes kormányzást és az átláthatóságot; felhívja valamennyi karibi államot, hogy ratifikálják a transznacionális szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt és a korrupció elleni ENSZ-egyezményt;

| 9. | helyesli a Bizottság véleményét, hogy az újonnan létrejött egységes karibi piacnak és gazdaságnak elsődleges szerepet kell adni; ismételten hangsúlyozza véleményét, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokhoz kapcsolódó tárgyalásoknak a fejlesztési célokra kell összpontosítaniuk, és a fiatal karibi belső piacnak megfelelő, kereskedelemhez kapcsolódó támogatásra és kapacitásépítésre van szüksége, valamint a kereskedelmi liberalizációt megfelelően kell időzíteni; |
| --- | --- |

9.

helyesli a Bizottság véleményét, hogy az újonnan létrejött egységes karibi piacnak és gazdaságnak elsődleges szerepet kell adni; ismételten hangsúlyozza véleményét, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokhoz kapcsolódó tárgyalásoknak a fejlesztési célokra kell összpontosítaniuk, és a fiatal karibi belső piacnak megfelelő, kereskedelemhez kapcsolódó támogatásra és kapacitásépítésre van szüksége, valamint a kereskedelmi liberalizációt megfelelően kell időzíteni;

| 10. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások kialakításukban figyelembe vegyék a regionális valóságot és korlátokat, szükség esetén lehetővé téve az eltérő kialakítást; felhív a gazdasági partnerségi megállapodások keretében a vállalt kötelezettségeknek a gazdasági partnerségi megállapodásokhoz kapcsolódó fejlesztési támogatásokkal történő gondos összehangolására, amely az érintett kormányok fő területeire, többek között a versenyképességet javító gazdasági szerkezetátalakításra, költségvetési kiigazításra és a kereskedelem megkönnyítésének támogatásra irányul; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások kialakításukban figyelembe vegyék a regionális valóságot és korlátokat, szükség esetén lehetővé téve az eltérő kialakítást; felhív a gazdasági partnerségi megállapodások keretében a vállalt kötelezettségeknek a gazdasági partnerségi megállapodásokhoz kapcsolódó fejlesztési támogatásokkal történő gondos összehangolására, amely az érintett kormányok fő területeire, többek között a versenyképességet javító gazdasági szerkezetátalakításra, költségvetési kiigazításra és a kereskedelem megkönnyítésének támogatásra irányul;

| 11. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a vámbevételek nagy jelentőséggel bírnak a karibi államok egy részének költségvetése és befektetési lehetőségei szempontjából, és ebből arra a következtetésre jut, hogy ezeket a jelenleg adóval nem kiegyenlíthető bevételveszteségeket nem szabad megfelelő kompenzáció nélkül előidézni; hangsúlyozza azonban, hogy a karibi államok és általában a fejlődő országok közötti kereskedelem elősegítheti a vámbevételek kiesésének ellensúlyozását és hozzájárulhat a stabilabb bevételi forrásokhoz; |
| --- | --- |

11.

ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a vámbevételek nagy jelentőséggel bírnak a karibi államok egy részének költségvetése és befektetési lehetőségei szempontjából, és ebből arra a következtetésre jut, hogy ezeket a jelenleg adóval nem kiegyenlíthető bevételveszteségeket nem szabad megfelelő kompenzáció nélkül előidézni; hangsúlyozza azonban, hogy a karibi államok és általában a fejlődő országok közötti kereskedelem elősegítheti a vámbevételek kiesésének ellensúlyozását és hozzájárulhat a stabilabb bevételi forrásokhoz;

| 12. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a régióban működő kis, nyitott gazdaságok különösen érzékenyek a globális piaci mechanizmusokra; rámutat azonban, hogy a fokozatos kereskedelmi liberalizáció megfelelő biztonsági mechanizmusokkal és elégséges alkalmazkodási idővel előmozdítja a fejlődést, és ezért elősegítheti a szegénység elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

12.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a régióban működő kis, nyitott gazdaságok különösen érzékenyek a globális piaci mechanizmusokra; rámutat azonban, hogy a fokozatos kereskedelmi liberalizáció megfelelő biztonsági mechanizmusokkal és elégséges alkalmazkodási idővel előmozdítja a fejlődést, és ezért elősegítheti a szegénység elleni küzdelmet;

| 13. | úgy véli, hogy kereskedelemhez kapcsolódó kapacitásépítő intézkedéseknek a kínálat oldali korlátokat kell kezelnie, többek között az alapvető termékek feldolgozását és a termelés diverzifikálását, a kis- és középvállalkozásokkal történő konzultáció és támogatásuk elősegítése, és a beruházások bürokratikus akadályainak eltávolítása révén, előmozdítva ezáltal a régió üzleti szférájának fejlődését; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy kereskedelemhez kapcsolódó kapacitásépítő intézkedéseknek a kínálat oldali korlátokat kell kezelnie, többek között az alapvető termékek feldolgozását és a termelés diverzifikálását, a kis- és középvállalkozásokkal történő konzultáció és támogatásuk elősegítése, és a beruházások bürokratikus akadályainak eltávolítása révén, előmozdítva ezáltal a régió üzleti szférájának fejlődését;

| 14. | nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy a saját értékelő jelentésének 7. ajánlását hajtsa végre, vegye figyelembe az Egyesült Nemzetek kis fejlődő szigetállamok hálózatának alapelveit, és felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a kereskedelem liberalizációjának és a globalizációnak az ilyen államok fenntartható fejlődésére gyakorolt hatásairól szóló tanulmányt; |
| --- | --- |

14.

nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy a saját értékelő jelentésének 7. ajánlását hajtsa végre, vegye figyelembe az Egyesült Nemzetek kis fejlődő szigetállamok hálózatának alapelveit, és felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a kereskedelem liberalizációjának és a globalizációnak az ilyen államok fenntartható fejlődésére gyakorolt hatásairól szóló tanulmányt;

| 15. | úgy látja, hogy a cukor- és a banánpiaci változások által előidézett következmények enyhítésére létrehozott kompenzációs és adaptációs programok alulfinanszírozottak, és a régióban nemrégiben lezajlott tüntetésekre utalva attól tart, hogy a társadalmi kohéziós együttműködési cél nagy veszélybe kerül; |
| --- | --- |

15.

úgy látja, hogy a cukor- és a banánpiaci változások által előidézett következmények enyhítésére létrehozott kompenzációs és adaptációs programok alulfinanszírozottak, és a régióban nemrégiben lezajlott tüntetésekre utalva attól tart, hogy a társadalmi kohéziós együttműködési cél nagy veszélybe kerül;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki programokat a mezőgazdasági átalakítás támogatására, amely szociálpolitikai, élelmezésbiztonsági, energiapolitikai és környezetvédelmi politikai szempontok alapján lehetővé teszi az emberhez méltó munkahelyek megteremtését és megtartását az eddig hagyományosan és nem versenyképesen üzemeltetett üzemekben; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki programokat a mezőgazdasági átalakítás támogatására, amely szociálpolitikai, élelmezésbiztonsági, energiapolitikai és környezetvédelmi politikai szempontok alapján lehetővé teszi az emberhez méltó munkahelyek megteremtését és megtartását az eddig hagyományosan és nem versenyképesen üzemeltetett üzemekben;

| 17. | kéri a szociális, kulturális és környezetvédelmi szempontból jelentős következmények erőteljesebb súlyozását az együttműködési stratégiában, továbbá szisztematikus következménybecslés és értékelés kialakítását a millenniumi fejlesztési célok mutatói alapján; |
| --- | --- |

17.

kéri a szociális, kulturális és környezetvédelmi szempontból jelentős következmények erőteljesebb súlyozását az együttműködési stratégiában, továbbá szisztematikus következménybecslés és értékelés kialakítását a millenniumi fejlesztési célok mutatói alapján;

| 18. | üdvözli a fontos környezetvédelmi feladatok felvételét a Karib-térséggel folytatott fejlesztési együttműködésbe, és kéri a megújuló energiaforrások hasznosítása és az energiahatékonyság kiépítésének erőteljes támogatását annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a kőolajár emelkedésének romboló hatását, és lassítani lehessen a klímaváltozást; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a fontos környezetvédelmi feladatok felvételét a Karib-térséggel folytatott fejlesztési együttműködésbe, és kéri a megújuló energiaforrások hasznosítása és az energiahatékonyság kiépítésének erőteljes támogatását annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a kőolajár emelkedésének romboló hatását, és lassítani lehessen a klímaváltozást;

| 19. | osztja a Bizottság aggodalmát, hogy a globális klímaváltozás következtében az időjárási katasztrófák még gyakoribbak és súlyosabbak lesznek a régióban, és támogatja a természetikatasztrófa-menedzsment javításának célját, zavarja azonban a 2005-ben létrehozott EU-AKCS természetvédelmi katasztrófaprogramra való utalás hiánya; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa egy ilyen program állandó hosszú távú létrehozását; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlament Fejlesztési Bizottságát és az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésének Szociális és Környezetvédelmi Bizottságát erről a folyamatról; felhívja a figyelmet a karibi államok nemzetgazdaságának természeti katasztrófákkal szembeni sérülékenységére, és üdvözli a Bizottság bejelentését, amely szerint új és gyorsabb kifizetési rendszereket fognak alkalmazni az újjáépítési segélyek esetében, amelyek a pénzügyi források előzetes lekötését irányozzák elő; |
| --- | --- |

19.

osztja a Bizottság aggodalmát, hogy a globális klímaváltozás következtében az időjárási katasztrófák még gyakoribbak és súlyosabbak lesznek a régióban, és támogatja a természetikatasztrófa-menedzsment javításának célját, zavarja azonban a 2005-ben létrehozott EU-AKCS természetvédelmi katasztrófaprogramra való utalás hiánya; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa egy ilyen program állandó hosszú távú létrehozását; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlament Fejlesztési Bizottságát és az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésének Szociális és Környezetvédelmi Bizottságát erről a folyamatról; felhívja a figyelmet a karibi államok nemzetgazdaságának természeti katasztrófákkal szembeni sérülékenységére, és üdvözli a Bizottság bejelentését, amely szerint új és gyorsabb kifizetési rendszereket fognak alkalmazni az újjáépítési segélyek esetében, amelyek a pénzügyi források előzetes lekötését irányozzák elő;

| 20. | kifogásolja, hogy a karibi stratégia túlságosan kevéssé foglalkozik a fiatalkorú munkanélküliség és a fiatalok körében terjedő elkeseredettség problémájának megoldásával; aggodalmát fejezi ki, hogy ez a helyzet a karibi gazdaság várható válsága miatt még jobban fokozódni fog; |
| --- | --- |

20.

kifogásolja, hogy a karibi stratégia túlságosan kevéssé foglalkozik a fiatalkorú munkanélküliség és a fiatalok körében terjedő elkeseredettség problémájának megoldásával; aggodalmát fejezi ki, hogy ez a helyzet a karibi gazdaság várható válsága miatt még jobban fokozódni fog;

| 21. | hangsúlyozza fenntartható idegenforgalom, mint a gazdasági fejlődés ösztönzője kiépítésének alapvető szerepét, és javasolja a fejlesztéséhez szükséges alapvető infrastruktúrák (például utak, kikötők, repterek stb.) kiépítéséhez szükséges pénzügyi támogatást; hiányolja azonban a Bizottságnál azt a felismerést, hogy ehhez a fenntarthatósághoz az idegenforgalmi infrastruktúra regionális, helyi szinten való tulajdonlása szükséges, ezt pedig támogatni kell annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen az elért nyereség kiáramlását, és a helyi lakosság ne kényszerüljön pusztán fizikai munkára, illetve a vidék ne veszítse el természetes jellegét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza fenntartható idegenforgalom, mint a gazdasági fejlődés ösztönzője kiépítésének alapvető szerepét, és javasolja a fejlesztéséhez szükséges alapvető infrastruktúrák (például utak, kikötők, repterek stb.) kiépítéséhez szükséges pénzügyi támogatást; hiányolja azonban a Bizottságnál azt a felismerést, hogy ehhez a fenntarthatósághoz az idegenforgalmi infrastruktúra regionális, helyi szinten való tulajdonlása szükséges, ezt pedig támogatni kell annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen az elért nyereség kiáramlását, és a helyi lakosság ne kényszerüljön pusztán fizikai munkára, illetve a vidék ne veszítse el természetes jellegét;

| 22. | üdvözli a Bizottság ajánlatát, hogy nyitva kell tartani a Kubával való politikai párbeszéd lehetőségét; kifogásolja azonban az ilyen párbeszédet terhelő feszes korlátokat az 1996-os közös álláspont alapján; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Bizottság ajánlatát, hogy nyitva kell tartani a Kubával való politikai párbeszéd lehetőségét; kifogásolja azonban az ilyen párbeszédet terhelő feszes korlátokat az 1996-os közös álláspont alapján;

| 23. | utal arra, hogy amennyiben az EU eredményesen hatást gyakorolna az USA-ra az embargópolitika befejezése érdekében, akkor ez jelentős gazdasági hasznokkal járna az egész régió számára; a politikai, szociális, egyéni és gazdasági emberi jogokra irányuló politika értelmében ajánlja a kritikus párbeszéd felvételét a kubai kormánnyal; |
| --- | --- |

23.

utal arra, hogy amennyiben az EU eredményesen hatást gyakorolna az USA-ra az embargópolitika befejezése érdekében, akkor ez jelentős gazdasági hasznokkal járna az egész régió számára; a politikai, szociális, egyéni és gazdasági emberi jogokra irányuló politika értelmében ajánlja a kritikus párbeszéd felvételét a kubai kormánnyal;

| 24. | hangsúlyozza a fejlesztési tervek egyeztetésének fontosságát a régió Európán kívüli egyéb szereplőivel is, különösen Kanadával, Kínával, Brazíliával és Venezuelával, és ezzel összefüggésben sajnálatát fejezi ki, hogy más szereplők tevékenységének bemutatásakor a Bizottság véleményét bizonyos szintű bizalmatlanság jellemzi; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a fejlesztési tervek egyeztetésének fontosságát a régió Európán kívüli egyéb szereplőivel is, különösen Kanadával, Kínával, Brazíliával és Venezuelával, és ezzel összefüggésben sajnálatát fejezi ki, hogy más szereplők tevékenységének bemutatásakor a Bizottság véleményét bizonyos szintű bizalmatlanság jellemzi;

| 25. | hangsúlyozza a régió heterogenitását, és az együttműködési stratégiában egy erőteljesebb differenciálást javasol; ennek alapján kéri a Bizottságot, hogy minden egyes karibi állam esetében többek között az átláthatóság mértéke, az erős és független intézmények, valamint a felelősségteljes kormányzás alapján ellenőrizze, hogy a költségvetési segélyre való összpontosítás a megfelelő módszere-e a fejlesztési célok elérésének; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a régió heterogenitását, és az együttműködési stratégiában egy erőteljesebb differenciálást javasol; ennek alapján kéri a Bizottságot, hogy minden egyes karibi állam esetében többek között az átláthatóság mértéke, az erős és független intézmények, valamint a felelősségteljes kormányzás alapján ellenőrizze, hogy a költségvetési segélyre való összpontosítás a megfelelő módszere-e a fejlesztési célok elérésének;

| 26. | nyomatékosan utal a Haitin uralkodó nehéz helyzetre, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki Haiti számára egy olyan speciális programot, amely túlmutat a Karib-térséggel való általános együttműködés keretén, és amelyhez kiegészítő forrásokra lesz szükség; üdvözli a 2006 februárjában és áprilisában Haitin tartott elnöki és parlamenti választások összességében megfelelő lebonyolítását; |
| --- | --- |

26.

nyomatékosan utal a Haitin uralkodó nehéz helyzetre, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki Haiti számára egy olyan speciális programot, amely túlmutat a Karib-térséggel való általános együttműködés keretén, és amelyhez kiegészítő forrásokra lesz szükség; üdvözli a 2006 februárjában és áprilisában Haitin tartott elnöki és parlamenti választások összességében megfelelő lebonyolítását;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a karibi államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a karibi államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0113.

(3)  Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának karibi fóruma.

(4)  Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodás (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.).

P6_TA(2006)0305

A tűszúrás által okozott sérülésekből adódó vér útján terjedő fertőzések

Az Európai Parlament állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről (2006/2015(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 39. 45. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 39. 45. és 168. cikkére,

| — | tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1989. november 30-i 89/655/EGK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről szóló, 1989. november 30-i 89/655/EGK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvek rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2004)0062), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvek rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2004)0062),

| — | tekintettel a 2004. évi európai versenyképességi jelentésre (SEC(2004)1397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004. évi európai versenyképességi jelentésre (SEC(2004)1397),

| — | tekintettel a Bizottság „Alkalmazkodás a munka és a társadalom változásaihoz: új közösségi stratégia a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén, 2002-2006” című közleményére (COM(2002)0118), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Alkalmazkodás a munka és a társadalom változásaihoz: új közösségi stratégia a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén, 2002-2006” című közleményére (COM(2002)0118),

| — | tekintettel a munkahelyi egészség és biztonság ösztönzéséről szóló 2005. február 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészség és biztonság ösztönzéséről szóló 2005. február 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0137/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0137/2006),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság második jelentésére (A6-0218/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság második jelentésére (A6-0218/2006),

| A. | mivel a tűszúrás által okozott sérülések több mint 20 életveszélyes vírus, többek között a Hepatitis B, a Hepatitis C és a HIV/AIDS továbbterjedését okozhatják, és emiatt komoly közegészségügyi problémát jelentenek, |
| --- | --- |

A.

mivel a tűszúrás által okozott sérülések több mint 20 életveszélyes vírus, többek között a Hepatitis B, a Hepatitis C és a HIV/AIDS továbbterjedését okozhatják, és emiatt komoly közegészségügyi problémát jelentenek,

| B. | mivel egyre inkább nő a Hepatitis B, a Hepatitis C és a HIV gyakorisága, és az ENSZ AIDS-ellenes programja (UNAIDS) világszerte több mint 40 millió HIV-fertőzésről, illetve több mint 5 millió Hepatitis C fertőzésről számolt be, |
| --- | --- |

B.

mivel egyre inkább nő a Hepatitis B, a Hepatitis C és a HIV gyakorisága, és az ENSZ AIDS-ellenes programja (UNAIDS) világszerte több mint 40 millió HIV-fertőzésről, illetve több mint 5 millió Hepatitis C fertőzésről számolt be,

| C. | mivel független tanulmányok bizonyították, hogy a tűszúrás által okozott sérülések többsége jobb képzéssel, jobb munkakörülményekkel és biztonságos orvosi eszközök használatával elkerülhető, |
| --- | --- |

C.

mivel független tanulmányok bizonyították, hogy a tűszúrás által okozott sérülések többsége jobb képzéssel, jobb munkakörülményekkel és biztonságos orvosi eszközök használatával elkerülhető,

| D. | mivel az egészségügyben dolgozó munkavállalók tűszúrás által okozott sérülésekkel szembeni védelmét szolgáló meglévő EK jogszabályok gyakorlatilag eredménytelenek maradtak, |
| --- | --- |

D.

mivel az egészségügyben dolgozó munkavállalók tűszúrás által okozott sérülésekkel szembeni védelmét szolgáló meglévő EK jogszabályok gyakorlatilag eredménytelenek maradtak,

| E. | mivel ápolói személyzetből súlyos hiány van, valamint Franciaországban és az Egyesült Királyságban készített tanulmányok kimutatták, hogy az ápolói szakma vonzereje hiányának egyik lényeges okát a mindennapi foglalkozási kockázatokban kell keresni; továbbá mivel a fenti európai 2004. évi versenyképességi jelentés az egészségügyi szektorban foglalkoztatottak egyre súlyosbodó hiányát az Európai Unió szempontjából különösen aggasztó problémaként ismeri el, |
| --- | --- |

E.

mivel ápolói személyzetből súlyos hiány van, valamint Franciaországban és az Egyesült Királyságban készített tanulmányok kimutatták, hogy az ápolói szakma vonzereje hiányának egyik lényeges okát a mindennapi foglalkozási kockázatokban kell keresni; továbbá mivel a fenti európai 2004. évi versenyképességi jelentés az egészségügyi szektorban foglalkoztatottak egyre súlyosbodó hiányát az Európai Unió szempontjából különösen aggasztó problémaként ismeri el,

| F. | mivel a Bizottság folyamatosan csalódást keltő válaszokat ad a képviselői által feltett olyan parlamenti kérdésekre, amelyek az egészségügyi dolgozók védelmét szolgáló sürgős és konkrét lépések szükségességére világítanak rá, |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság folyamatosan csalódást keltő válaszokat ad a képviselői által feltett olyan parlamenti kérdésekre, amelyek az egészségügyi dolgozók védelmét szolgáló sürgős és konkrét lépések szükségességére világítanak rá,

| G. | mivel a Bizottságot emlékeztetni kellene arra, hogy ez az intézkedés, amelynek része az eredménytelennek bizonyult jogszabályok módosítása, összhangban állna a szabályozás minőségének javítására irányuló kezdeményezéssel, |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottságot emlékeztetni kellene arra, hogy ez az intézkedés, amelynek része az eredménytelennek bizonyult jogszabályok módosítása, összhangban állna a szabályozás minőségének javítására irányuló kezdeményezéssel,

| H. | mivel többször is – legutóbb a fent említett, 2005. február 24-i állásfoglalásában, amely különösen az injekciós tűkkel és éles orvosi eszközökkel végzett munka kockázatának kezelése céljából a 2000/54/EK irányelv felülvizsgálatára szólít fel – felhívták a Bizottság figyelmét az egészségügyi dolgozóknak a fertőzött injekciós tűk okozta foglalkozási veszélyeztetettségével kapcsolatos aggodalmakra, |
| --- | --- |

H.

mivel többször is – legutóbb a fent említett, 2005. február 24-i állásfoglalásában, amely különösen az injekciós tűkkel és éles orvosi eszközökkel végzett munka kockázatának kezelése céljából a 2000/54/EK irányelv felülvizsgálatára szólít fel – felhívták a Bizottság figyelmét az egészségügyi dolgozóknak a fertőzött injekciós tűk okozta foglalkozási veszélyeztetettségével kapcsolatos aggodalmakra,

| I. | mivel eljárási szabályzata 39. cikkének (2) bekezdése értelmében jelenleg nem készül erre vonatkozó javaslat, több mint 12 hónappal a Parlament jogi előrelépésre irányuló kérelmét követően, és mivel ez idő alatt az EU-ban az egészségügyi dolgozók körülbelül egymillió esetben szenvedhettek tűszúrás okozta sérüléseket, amelyek többsége elkerülhető lenne; mivel e sérülések közül néhány végzetes lehet, és vér útján terjedő vírusfertőzésekhez vezethet és sok esetben szorongással eltöltött hónapok várnak az egészségügyi dolgozókra és családjukra a bizonytalanság miatt, hogy elkaptak-e valamilyen életveszélyes fertőzést, |
| --- | --- |

I.

mivel eljárási szabályzata 39. cikkének (2) bekezdése értelmében jelenleg nem készül erre vonatkozó javaslat, több mint 12 hónappal a Parlament jogi előrelépésre irányuló kérelmét követően, és mivel ez idő alatt az EU-ban az egészségügyi dolgozók körülbelül egymillió esetben szenvedhettek tűszúrás okozta sérüléseket, amelyek többsége elkerülhető lenne; mivel e sérülések közül néhány végzetes lehet, és vér útján terjedő vírusfertőzésekhez vezethet és sok esetben szorongással eltöltött hónapok várnak az egészségügyi dolgozókra és családjukra a bizonytalanság miatt, hogy elkaptak-e valamilyen életveszélyes fertőzést,

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek az állásfoglalásnak az elfogadását követő három hónapon belül a Szerződés 137. és 251. cikke alapján nyújtsa be a Parlamentnek a 2000/54/EK irányelvet módosító irányelvre irányuló jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek az állásfoglalásnak az elfogadását követő három hónapon belül a Szerződés 137. és 251. cikke alapján nyújtsa be a Parlamentnek a 2000/54/EK irányelvet módosító irányelvre irányuló jogalkotási javaslatot;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási javaslat alapjául a németországi, eddig eredményes modell szolgálhat a spanyolországi tapasztalatokkal kiegészülve; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási javaslat alapjául a németországi, eddig eredményes modell szolgálhat a spanyolországi tapasztalatokkal kiegészülve;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységes uniós szabványokat a tűszúrás által okozott sérülésekről készítendő jelentések és ezek nyilvántartásba vétele tekintetében; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységes uniós szabványokat a tűszúrás által okozott sérülésekről készítendő jelentések és ezek nyilvántartásba vétele tekintetében;

| 4. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az állampolgárok alapvető jogait; |
| --- | --- |

4.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és az állampolgárok alapvető jogait;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy a kért javaslatnak nincsenek pénzügyi vonatkozásai; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy a kért javaslatnak nincsenek pénzügyi vonatkozásai;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az ahhoz kapcsolódó részletes ajánlásokat a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az ahhoz kapcsolódó részletes ajánlásokat a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(2)  HL L 393., 1989.12.30., 13. o.

(3)  HL L 262., 2000.10.17., 21. o.

(4)  HL C 304. E, 2005.12.1., 400. o.

MELLÉKLET

RÉSZLETES AJÁNLÁSOK A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓAN

1.   HÁTTÉR

| 1.1. | Az egészségügyi munkavállalót akkor éri tűszúrás okozta baleset, amikor véletlenül beleszúródik a bőrébe egy olyan tű, amely valószínűleg egy beteg vérétől szennyezett. A fertőzött tűk több mint 20-féle veszélyes, vér által hordozott kórokozót terjeszthetnek, köztük a Hepatitis B, a Hepatitis C és a HIV kórokozóját. Ezeknek a sérüléseknek a többsége az ápolószemélyzetet valamint az orvosokat érinti, de az egyéb egészségügyi személyzet tagjai ugyanúgy kockázatnak vannak kitéve, ahogy a segédszemélyzet tagjai, például a takarítók és a mosodai alkalmazottak, illetve más, a folyamatokhoz kapcsolódó dolgozók is. |
| --- | --- |

1.1.

Az egészségügyi munkavállalót akkor éri tűszúrás okozta baleset, amikor véletlenül beleszúródik a bőrébe egy olyan tű, amely valószínűleg egy beteg vérétől szennyezett. A fertőzött tűk több mint 20-féle veszélyes, vér által hordozott kórokozót terjeszthetnek, köztük a Hepatitis B, a Hepatitis C és a HIV kórokozóját. Ezeknek a sérüléseknek a többsége az ápolószemélyzetet valamint az orvosokat érinti, de az egyéb egészségügyi személyzet tagjai ugyanúgy kockázatnak vannak kitéve, ahogy a segédszemélyzet tagjai, például a takarítók és a mosodai alkalmazottak, illetve más, a folyamatokhoz kapcsolódó dolgozók is.

| 1.2. | Az EU-ban a munkavállalók közel 10 %-a dolgozik az egészségügyi és jóléti ágazatban, jelentős hányaduk pedig kórházi alkalmazott. Ezért az egészségügy Európán belül az egyik legnagyobb foglalkoztatási ágazat. Az egészségügyben és a szociális intézményekben előforduló, munkával kapcsolatos balesetek aránya 30 %-kal haladja meg az EU-átlagot (1). A kockázatok listáján előkelő helyet foglalnak el a biológiai kórokozók, különösen a Hepatitis B és C vírus által okozott fertőzés. |
| --- | --- |

1.2.

Az EU-ban a munkavállalók közel 10 %-a dolgozik az egészségügyi és jóléti ágazatban, jelentős hányaduk pedig kórházi alkalmazott. Ezért az egészségügy Európán belül az egyik legnagyobb foglalkoztatási ágazat. Az egészségügyben és a szociális intézményekben előforduló, munkával kapcsolatos balesetek aránya 30 %-kal haladja meg az EU-átlagot (1). A kockázatok listáján előkelő helyet foglalnak el a biológiai kórokozók, különösen a Hepatitis B és C vírus által okozott fertőzés.

| 1.3. | Elsősorban a vérrel teli, üreges éles tárgyak okozta sérülések útján kapják el az egészségügyi dolgozók foglalkozásuk gyakorlása közben a vér által hordozott és adott esetben végzetes betegségeket. A becslések szerint évente 1 millió tűszúrás okozta baleset fordul elő Európában (2). |
| --- | --- |

1.3.

Elsősorban a vérrel teli, üreges éles tárgyak okozta sérülések útján kapják el az egészségügyi dolgozók foglalkozásuk gyakorlása közben a vér által hordozott és adott esetben végzetes betegségeket. A becslések szerint évente 1 millió tűszúrás okozta baleset fordul elő Európában (2).

| 1.4. | A nagy kockázattal járó eljárások közé tartozik a vérvétel, az intravénás kanül behelyezése és a bőr alá helyezett fecskendők. Már kis mennyiségű vér is potenciálisan életveszélyes fertőzést okozhat. A fertőzési kockázat különböző tényezőktől függ, így például a beteg fertőzési állapotától, a beteg vírusterhelésétől, a munkavállaló immunológiai állapotától, a sérülés mélységétől, az átkerült vér mennyiségétől, a sérülés és a seb fertőtlenítése között eltelt időtől, valamint az expozíciót követő prophylaxis (megelőző kezelés) rendelkezésre állásától és alkalmazásától. |
| --- | --- |

1.4.

A nagy kockázattal járó eljárások közé tartozik a vérvétel, az intravénás kanül behelyezése és a bőr alá helyezett fecskendők. Már kis mennyiségű vér is potenciálisan életveszélyes fertőzést okozhat. A fertőzési kockázat különböző tényezőktől függ, így például a beteg fertőzési állapotától, a beteg vírusterhelésétől, a munkavállaló immunológiai állapotától, a sérülés mélységétől, az átkerült vér mennyiségétől, a sérülés és a seb fertőtlenítése között eltelt időtől, valamint az expozíciót követő prophylaxis (megelőző kezelés) rendelkezésre állásától és alkalmazásától.

| 1.5. | Ezeknek a fertőzéseknek a gyakorisága számottevően magasabb az egészségügyben dolgozóknál, mint az általános népességnél (3). |
| --- | --- |

1.5.

Ezeknek a fertőzéseknek a gyakorisága számottevően magasabb az egészségügyben dolgozóknál, mint az általános népességnél (3).

| 1.6. | A Hepatitis B terjedésének kockázata védőoltással csökkenthető, és az expozíciót követő gyors prophylaktikus kezelés csökkentheti a HIV-fertőződés kockázatát. A Hepatitis C esetében azonban az ilyen intézkedések nem segítenek. |
| --- | --- |

1.6.

A Hepatitis B terjedésének kockázata védőoltással csökkenthető, és az expozíciót követő gyors prophylaktikus kezelés csökkentheti a HIV-fertőződés kockázatát. A Hepatitis C esetében azonban az ilyen intézkedések nem segítenek.

| 1.7. | Tanulmányok bizonyítják, hogy a biztonságos eszközök bevezetése jelentősen csökkentheti a tűszúrás által okozott sérülések számát. Ettől függetlenül azonban a rendszeres továbbképzések és szervezeti intézkedések is lényegesen csökkenthetik a tűszúrás által okozott sérülések számát. Ezért a biztonsági funkciókkal rendelkező eszközök felhasználása mellett hangsúlyt kell fektetni a szervezeti intézkedésekre is, így például a rögzített munkafolyamatokra, a dolgozók képzésére és oktatására, valamint a kockázatos tevékenységek tudatosítására (4). |
| --- | --- |

1.7.

Tanulmányok bizonyítják, hogy a biztonságos eszközök bevezetése jelentősen csökkentheti a tűszúrás által okozott sérülések számát. Ettől függetlenül azonban a rendszeres továbbképzések és szervezeti intézkedések is lényegesen csökkenthetik a tűszúrás által okozott sérülések számát. Ezért a biztonsági funkciókkal rendelkező eszközök felhasználása mellett hangsúlyt kell fektetni a szervezeti intézkedésekre is, így például a rögzített munkafolyamatokra, a dolgozók képzésére és oktatására, valamint a kockázatos tevékenységek tudatosítására (4).

2.   JELENLEGI JOGSZABÁLYOK

| 2.1. | A 2000/54/EK irányelv (a hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) rendelkezéseket tartalmaz a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről. A következő rendelkezések különösen érvényesek ebben az összefüggésben:






  — | a biológiai anyagok négy csoportra vannak osztva a fertőzés kockázatának szintje szerint (2. cikk), |
| --- | --- | --- |

2.1.

A 2000/54/EK irányelv (a hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) rendelkezéseket tartalmaz a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről. A következő rendelkezések különösen érvényesek ebben az összefüggésben:

—

a biológiai anyagok négy csoportra vannak osztva a fertőzés kockázatának szintje szerint (2. cikk),

| — | a valószínűleg biológiai anyagoknak való expozícióval járó tevékenységek esetében a munkáltatónak kockázatértékelést kell végeznie (3. cikk), |
| --- | --- |

—

a valószínűleg biológiai anyagoknak való expozícióval járó tevékenységek esetében a munkáltatónak kockázatértékelést kell végeznie (3. cikk),

| — | ha technikailag nem oldható meg az expozíció kockázatának megelőzése, akkor az expozíció kockázatát olyan alacsony szintre kell csökkenteni, amennyire az érintett munkavállalók egészségének és biztonságának megfelelő védelméhez szükséges. Ez magában foglalja az egyéni védőintézkedéseket, a biológiai anyagokkal kapcsolatos balesetek kezelésére vonatkozó tervek készítését és a hulladék biztonságos összegyűjtését, tárolását és ártalmatlanítását (6. cikk), |
| --- | --- |

—

ha technikailag nem oldható meg az expozíció kockázatának megelőzése, akkor az expozíció kockázatát olyan alacsony szintre kell csökkenteni, amennyire az érintett munkavállalók egészségének és biztonságának megfelelő védelméhez szükséges. Ez magában foglalja az egyéni védőintézkedéseket, a biológiai anyagokkal kapcsolatos balesetek kezelésére vonatkozó tervek készítését és a hulladék biztonságos összegyűjtését, tárolását és ártalmatlanítását (6. cikk),

| — | ki kell dolgozni az emberi vagy állati eredetű minták megfogásának, kezelésének és feldolgozásának eljárásait (8. cikk), |
| --- | --- |

—

ki kell dolgozni az emberi vagy állati eredetű minták megfogásának, kezelésének és feldolgozásának eljárásait (8. cikk),

| — | megfelelő intézkedéseket kell hozni az egészségügyi és állategészségügyi szolgálatoknál az érintett munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében (15. cikk). |
| --- | --- |

—

megfelelő intézkedéseket kell hozni az egészségügyi és állategészségügyi szolgálatoknál az érintett munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében (15. cikk).

| 2.2. | A 89/655/EGK tanácsi irányelv (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szintén alkalmazandó ebben az összefüggésben. A 3. cikk arra kötelezi a munkáltatót, hogy:






  — | biztosítsa, hogy a munkafelszerelés megfeleljen az elvégzendő munkának, és a munkavállalók egészségük és biztonságuk károsítása nélkül használhassák azt, |
| --- | --- | --- |

2.2.

A 89/655/EGK tanácsi irányelv (második egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) szintén alkalmazandó ebben az összefüggésben. A 3. cikk arra kötelezi a munkáltatót, hogy:

—

biztosítsa, hogy a munkafelszerelés megfeleljen az elvégzendő munkának, és a munkavállalók egészségük és biztonságuk károsítása nélkül használhassák azt,

| — | vegye figyelembe a különleges munkakörülményekre és a szóban forgó felszerelés használatával járó kockázatokra, |
| --- | --- |

—

vegye figyelembe a különleges munkakörülményekre és a szóban forgó felszerelés használatával járó kockázatokra,

| — | hozzon intézkedéseket a kockázatok minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

—

hozzon intézkedéseket a kockázatok minimalizálása érdekében.

Ezen kívül a munkavállalóknak megfelelő tájékoztatást és képzést kell kapniuk a munkafelszerelés használatáról és az ilyen használattal együtt járó kockázatokról (6. és 7. cikk).

3.   MIÉRT VAN SZÜKSÉG JOGI MEGOLDÁSRA?

| 3.1. | Bár a jelenlegi jogszabályok elméletben kitérnek a tűszúrás okozta sérülések kockázatára, a gyakorlatban ez nem érvényesül. A munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvek rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény (COM(2004)0062) külön utal a közszférában, így a kórházakban előforduló problémákra. |
| --- | --- |

3.1.

Bár a jelenlegi jogszabályok elméletben kitérnek a tűszúrás okozta sérülések kockázatára, a gyakorlatban ez nem érvényesül. A munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvek rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény (COM(2004)0062) külön utal a közszférában, így a kórházakban előforduló problémákra.

| 3.2. | Az iránymutatások, tudatosító kampányok és egyéb nem jogi kezdeményezések csak részben képesek megoldást nyújtani, de ezeket az irányelvek mellett kísérőintézkedésként alkalmazni kell (5). |
| --- | --- |

3.2.

Az iránymutatások, tudatosító kampányok és egyéb nem jogi kezdeményezések csak részben képesek megoldást nyújtani, de ezeket az irányelvek mellett kísérőintézkedésként alkalmazni kell (5).

| 3.3. | A 2004. évi európai versenyképességi jelentés elismeri, hogy Európa szerte aggodalomra ad okot az egészségügyi dolgozók rohamosan növekvő hiánya. Sok oka van annak, hogy az egészségügyi szakmákat miért nem tartják vonzónak – a foglalkozási biztonsági kockázatok azonban mindenképpen hozzájárulnak ehhez. |
| --- | --- |

3.3.

A 2004. évi európai versenyképességi jelentés elismeri, hogy Európa szerte aggodalomra ad okot az egészségügyi dolgozók rohamosan növekvő hiánya. Sok oka van annak, hogy az egészségügyi szakmákat miért nem tartják vonzónak – a foglalkozási biztonsági kockázatok azonban mindenképpen hozzájárulnak ehhez.

4.   PÉNZÜGYI VONATKOZÁSOK

| 4.1. | Számos független tanulmány született a tűszúrás által okozott sérüléseket megelőző biztonságosabb munkavégzési gyakorlatokra és orvosi eszközökre irányuló beruházások rövid és hosszú távú hatásának vizsgálatáról, amelyek mindegyike arra a következtetésre jutott, hogy ezek átfogó gazdasági megtakarításokhoz vezetnek (6). |
| --- | --- |

4.1.

Számos független tanulmány született a tűszúrás által okozott sérüléseket megelőző biztonságosabb munkavégzési gyakorlatokra és orvosi eszközökre irányuló beruházások rövid és hosszú távú hatásának vizsgálatáról, amelyek mindegyike arra a következtetésre jutott, hogy ezek átfogó gazdasági megtakarításokhoz vezetnek (6).

5.   KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

| 5.1. | A következő rendelkezésekkel kell kiegészíteni a 2000/54/EK irányelvet:






  2. cikk, ca) pont (új): | „éles orvosi eszközök”: ezek közé tartoznak az üreges tűk (amelyek a fecskendők részét alkotják), a sebészkések, a speciális vérmintavételi eszközök, szárnyas tűk és intravénás katéterek, varrótűk, szikék és más orvosi vágóeszközök. |
| --- | --- | --- |
| 15. cikk, (1) bekezdés, ca) pont (új) | „a vérrel szennyezett tűk és más éles orvosi eszközök által okozott sérülések kockázata.” |
| 15. cikk, (2a) bekezdés (új) | „A vágott és szúrt sérülések megelőzésére szolgáló biztonságos munkaeszközök nem veszélyeztethetik a betegeket. A (2) bekezdés sérelme nélkül és a felelős orvosok részvételével a következő különleges megelőző intézkedésekre irányuló lépéseket kell megtenni az egészségügyi és állategészségügyi szolgálatoknál a munkavállalóknak a tűk és más éles orvosi eszközök által okozott sérülésektől való megóvása érdekében:






  a) | amennyiben rendelkezésre állnak, a kanülhasználat minimalizálása érdekében biztonságos és hatékony rendszereket, pl. intravénás kanülöket kell alkalmazni; |

5.1.

A következő rendelkezésekkel kell kiegészíteni a 2000/54/EK irányelvet:

2. cikk, ca) pont (új):

„éles orvosi eszközök”: ezek közé tartoznak az üreges tűk (amelyek a fecskendők részét alkotják), a sebészkések, a speciális vérmintavételi eszközök, szárnyas tűk és intravénás katéterek, varrótűk, szikék és más orvosi vágóeszközök.

15. cikk, (1) bekezdés, ca) pont (új)

„a vérrel szennyezett tűk és más éles orvosi eszközök által okozott sérülések kockázata.”

15. cikk, (2a) bekezdés (új)

„A vágott és szúrt sérülések megelőzésére szolgáló biztonságos munkaeszközök nem veszélyeztethetik a betegeket. A (2) bekezdés sérelme nélkül és a felelős orvosok részvételével a következő különleges megelőző intézkedésekre irányuló lépéseket kell megtenni az egészségügyi és állategészségügyi szolgálatoknál a munkavállalóknak a tűk és más éles orvosi eszközök által okozott sérülésektől való megóvása érdekében:

a)

amennyiben rendelkezésre állnak, a kanülhasználat minimalizálása érdekében biztonságos és hatékony rendszereket, pl. intravénás kanülöket kell alkalmazni;

| b) | kockázatfelmérés alapján lépéseket kell tenni a már meglévő biztonsági felszereléssel ellátott eszközöknek a különösen nagy baleseti és/vagy fertőzési kockázatot jelentő területeken való hatékony és célzottan történő használata felé, figyelembe véve a költség/haszon arányt; |
| --- | --- |

b)

kockázatfelmérés alapján lépéseket kell tenni a már meglévő biztonsági felszereléssel ellátott eszközöknek a különösen nagy baleseti és/vagy fertőzési kockázatot jelentő területeken való hatékony és célzottan történő használata felé, figyelembe véve a költség/haszon arányt;

| c) | a tű által okozott sérülések kockázatát magukban hordozó munkahelyi gyakorlatokat biztonságosabbá tételük érdekében módosítani kell, és meg kell szüntetni a többször használatos tűk használatát; |
| --- | --- |

c)

a tű által okozott sérülések kockázatát magukban hordozó munkahelyi gyakorlatokat biztonságosabbá tételük érdekében módosítani kell, és meg kell szüntetni a többször használatos tűk használatát;

| d) | az összes dolgozót – különösen a kanülök bevezetését végző munkavállalókat – ki kell képezni a tűk és más éles orvosi eszközök biztonságos használatára és ártalmatlanítására, a tárolásukra szolgáló tartályok használatára, valamint a hulladékok e tartályokban való megfelelő lezárására; |
| --- | --- |

d)

az összes dolgozót – különösen a kanülök bevezetését végző munkavállalókat – ki kell képezni a tűk és más éles orvosi eszközök biztonságos használatára és ártalmatlanítására, a tárolásukra szolgáló tartályok használatára, valamint a hulladékok e tartályokban való megfelelő lezárására;

| e) | ha annak a helynek, ahol a tűt felhasználják, nincs a közvetlen közelben az éles eszközök elhelyezésére szolgáló tartó, a dolgozónak eldobható tálcát kell magával vinnie, amelyet egy klinikai hulladéktartóban helyeznek el, hogy vérrel való szennyezettség esetén megakadályozzák a fertőzést; |
| --- | --- |

e)

ha annak a helynek, ahol a tűt felhasználják, nincs a közvetlen közelben az éles eszközök elhelyezésére szolgáló tartó, a dolgozónak eldobható tálcát kell magával vinnie, amelyet egy klinikai hulladéktartóban helyeznek el, hogy vérrel való szennyezettség esetén megakadályozzák a fertőzést;

| f) | írásos utasításokat kell elhelyezni a munkahelyeken, és szükség esetén feliratok segítségével kell bemutatni a tűkkel és más éles orvosi eszközökkel kapcsolatos balesetek vagy események esetén követendő eljárásokat; |
| --- | --- |

f)

írásos utasításokat kell elhelyezni a munkahelyeken, és szükség esetén feliratok segítségével kell bemutatni a tűkkel és más éles orvosi eszközökkel kapcsolatos balesetek vagy események esetén követendő eljárásokat;

| g) | hatékonyan kell reagálni a balesetekre vagy egyéb eseményekre, majd nyomon követni azokat, beleértve az expozíciót követő gyors prophylaxist is; |
| --- | --- |

g)

hatékonyan kell reagálni a balesetekre vagy egyéb eseményekre, majd nyomon követni azokat, beleértve az expozíciót követő gyors prophylaxist is;

| h) | a tűkkel és más éles orvosi eszközökkel érintkezésbe kerülő munkavállalóknak fel kell kínálni a Hepatitis B elleni védőoltást; |
| --- | --- |

h)

a tűkkel és más éles orvosi eszközökkel érintkezésbe kerülő munkavállalóknak fel kell kínálni a Hepatitis B elleni védőoltást;

| i) | a tűk vagy éles orvosi eszközök által okozott sérüléseket külön nyilvántartásban kell dokumentálni; |
| --- | --- |

i)

a tűk vagy éles orvosi eszközök által okozott sérüléseket külön nyilvántartásban kell dokumentálni;

| j) | a Bizottság [a 2000/54/EK irányelv ezen állásfoglalásban ajánlott módosításainak hatálybalépése után 4 évvel]-ig megvizsgálja, hogy sikeresen végrehajtották-e a (2a) bekezdés b) pontja szerinti, biztonsági jellemzőkkel rendelkező eszközök bevezetését és értékeli, hogy a magas fertőzési kockázatú területeken meghatározott bevezetési kötelezettség hatására mennyiben csökkent a sérülések és fertőzések száma, és hogy be kell-e vonni további területeket e cikk alkalmazási körébe. Az értékelés azt is vizsgálja, mely eszközök a leghatékonyabbak és leginkább elfogadhatóak a dolgozók számára.” |
| --- | --- |

j)

a Bizottság [a 2000/54/EK irányelv ezen állásfoglalásban ajánlott módosításainak hatálybalépése után 4 évvel]-ig megvizsgálja, hogy sikeresen végrehajtották-e a (2a) bekezdés b) pontja szerinti, biztonsági jellemzőkkel rendelkező eszközök bevezetését és értékeli, hogy a magas fertőzési kockázatú területeken meghatározott bevezetési kötelezettség hatására mennyiben csökkent a sérülések és fertőzések száma, és hogy be kell-e vonni további területeket e cikk alkalmazási körébe. Az értékelés azt is vizsgálja, mely eszközök a leghatékonyabbak és leginkább elfogadhatóak a dolgozók számára.”

22. cikk, (1a) bekezdés (új)

„A 15 cikk (1) bekezdés ca) pontjában és (2a) bekezdésében meghatározott rendelkezések az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésüket követően két évvel lépnek hatályba.”

---

(1)  Lásd COM(2002) 0118.

1

(2)

2

| a) | EPINet-adatok. Dee May RGN, DMS. Vizsgálati periódus: 2000. júliusától 2001 júniusáig. |
| --- | --- |

a)

EPINet-adatok. Dee May RGN, DMS. Vizsgálati periódus: 2000. júliusától 2001 júniusáig.

| b) | A foglalkozási expozíciók ellenőrzése Olaszországban: SIROH-program, Gabriella De Carli, Vincent Puro, Vincenzo Puro, Giuseppe Ippolito és a SIROH-csoport, SIROH, 6 – 2002. |
| --- | --- |

b)

A foglalkozási expozíciók ellenőrzése Olaszországban: SIROH-program, Gabriella De Carli, Vincent Puro, Vincenzo Puro, Giuseppe Ippolito és a SIROH-csoport, SIROH, 6 – 2002.

| c) | EPINet Spanyolország, 1996 – 2000. Hernández-Navarrete MJ, Arribas-Llorent JL, Campins Martí M, García de Codes Ilario. |
| --- | --- |

c)

EPINet Spanyolország, 1996 – 2000. Hernández-Navarrete MJ, Arribas-Llorent JL, Campins Martí M, García de Codes Ilario.

| d) | A Hepatitis C vírus terjedése egészségügyi dolgozók bőr alatti expozícióját követően, 2003 – G De Carli, V Puro, G Ippolito, és a Studio Italiano Rischio Occupazionale da HIV (SIROH) csoport. |
| --- | --- |

d)

A Hepatitis C vírus terjedése egészségügyi dolgozók bőr alatti expozícióját követően, 2003 – G De Carli, V Puro, G Ippolito, és a Studio Italiano Rischio Occupazionale da HIV (SIROH) csoport.

(3)

3

| a) | (Wuppertali Egyetem) Hofmann F, Kralj N, Beie M. Needle stick injuries in healthcare – frequency, causes and preventive strategies. Gesundheitswesen. 2002. május; 64(5):259-266. o |
| --- | --- |

a)

(Wuppertali Egyetem) Hofmann F, Kralj N, Beie M. Needle stick injuries in healthcare – frequency, causes and preventive strategies. Gesundheitswesen. 2002. május; 64(5):259-266. o

| b) | Schroebler S., Infektionsrisiko durch Nadelstichverletzungen für Beschäftigte im Gesundheitsdienst, in Dokumentationsband über die 40. Jahrestagung der Gesellschaft für Arbeitsmedizin und Umweltmedizin e.V., Rindt–Druck, Fulda 2000; fortgeführt und ergänzt, persönliche Mitteilung. |
| --- | --- |

b)

Schroebler S., Infektionsrisiko durch Nadelstichverletzungen für Beschäftigte im Gesundheitsdienst, in Dokumentationsband über die 40. Jahrestagung der Gesellschaft für Arbeitsmedizin und Umweltmedizin e.V., Rindt–Druck, Fulda 2000; fortgeführt und ergänzt, persönliche Mitteilung.

(4)

4

| a) | Advances in Exposure Prevention; vol. 3, no. 4; Libourne-i vizsgálat GERES-nap 2001/09. |
| --- | --- |

a)

Advances in Exposure Prevention; vol. 3, no. 4; Libourne-i vizsgálat GERES-nap 2001/09.

| b) | Mendelson MH, Chen LBY, Finkelstein LE, Bailey E, Kogan G. Evaluation of a Safety IV Catheter Using the Centers for Disease Control and Prevention (CDC) National Surveillance System for Hospital Healthcare Workers Database. In 4th Decennial International Conference on Nosicomial and Healthcare-Associated Infections 2000 (March 5-9). Atlanta, Georgia. |
| --- | --- |

b)

Mendelson MH, Chen LBY, Finkelstein LE, Bailey E, Kogan G. Evaluation of a Safety IV Catheter Using the Centers for Disease Control and Prevention (CDC) National Surveillance System for Hospital Healthcare Workers Database. In 4th Decennial International Conference on Nosicomial and Healthcare-Associated Infections 2000 (March 5-9). Atlanta, Georgia.

| c) | Az észak-franciaországi hálózat négyéves ellenőrzése: American Journal of Infection Control. 2003 okt.; 31(6):357-63. Tarantola A, Golliot F, Astagneau P, Fleury L, Brucker G, Bouvet E; CCLIN Paris-Nord Blood and Body Fluids (BBF) Exposure Surveillance Taskforce. |
| --- | --- |

c)

Az észak-franciaországi hálózat négyéves ellenőrzése: American Journal of Infection Control. 2003 okt.; 31(6):357-63. Tarantola A, Golliot F, Astagneau P, Fleury L, Brucker G, Bouvet E; CCLIN Paris-Nord Blood and Body Fluids (BBF) Exposure Surveillance Taskforce.

| d) | Louis N, Vela G, Groupe Projet. Évaluation de l'efficacité d'une mesure de prevention des accidents d'exposition au sang au cours du prèlévement de sang veineux. Bulletin Épidémiologique Hebdomadaire 2002 ;51: 260-261. o. |
| --- | --- |

d)

Louis N, Vela G, Groupe Projet. Évaluation de l'efficacité d'une mesure de prevention des accidents d'exposition au sang au cours du prèlévement de sang veineux. Bulletin Épidémiologique Hebdomadaire 2002 ;51: 260-261. o.

| e) | Younger B, Hunt EH, Robinson C, McLemore C. Impact of a Shielded Safety Syringe on Needlestick Injuries Among Healthcare Workers. Infection Control and Hospital Epidemiology 1992; 13: 349-353. o. |
| --- | --- |

e)

Younger B, Hunt EH, Robinson C, McLemore C. Impact of a Shielded Safety Syringe on Needlestick Injuries Among Healthcare Workers. Infection Control and Hospital Epidemiology 1992; 13: 349-353. o.

| f) | Abiteboul D, Lolom I, Lamontagne F, Tarantola A, Deschamps JM, Bouve Et, és a GERES-csoport. GERES (Groupe d'étude sur le risque d'exposition des soignants aux agents infectieux). AES: Peut-on se protéger? Enquête multicentrique sur les AES des infirmier(e)s de Médecine et réanimation. GERES-nap, Bichat kórház, 2002. június, Párizs. |
| --- | --- |

f)

Abiteboul D, Lolom I, Lamontagne F, Tarantola A, Deschamps JM, Bouve Et, és a GERES-csoport. GERES (Groupe d'étude sur le risque d'exposition des soignants aux agents infectieux). AES: Peut-on se protéger? Enquête multicentrique sur les AES des infirmier(e)s de Médecine et réanimation. GERES-nap, Bichat kórház, 2002. június, Párizs.

(5)  Például a TRBA 250 (Technical Requirements for Biological Agents – Biológiai Anyagok Műszaki Követelményei) 2003 októberében jelent meg Németországban, és részletes ajánlásokat tartalmazott az éles orvosi eszközök okozta sérülések megelőzésére, beleértve a tűszúrás elleni védelmet is nyújtó orvosi technológia használatára vonatkozóan. A TRBA 250 célja többek között a tűszúrás által okozott fertőzések visszaszorítása. Ebből az okból a biztonságos rendszerek bevezetése mellett olyan alternatív eljárásokat is megfelelőnek minősítettek, amelyek szavatolják a kanülök biztonságos kezelését. A vállalkozásoknak segítséget nyújtanak a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi szakmai szövetségi szabályok (BGR/TRBA 250). Amennyiben az itt leírt technikához tartják magukat, jó okkal feltételezhetik, hogy teljesítették a biológiai anyagokról szóló rendelet követelményeit (vélelmezett hatás, megfelelési hatás). Mivel azonban az ajánlásokat technikai szabályként fogalmazták meg, a „kellene” szó használata a kötelező érvényű előírások meghatározása helyett nem hozott kielégítő gyakorlati eredményeket.

5

(6)

6

| a) | A. Wittmann, F. Hofmann, B. Neukirch, Ch. Thürmer, N. Kralj, S. Schroebler, K. Gasthaus; „Blood-borne viral infections: causes, risks and prevention strategies”, Bergische Universität Wuppertal, 2005. május |
| --- | --- |

a)

A. Wittmann, F. Hofmann, B. Neukirch, Ch. Thürmer, N. Kralj, S. Schroebler, K. Gasthaus; „Blood-borne viral infections: causes, risks and prevention strategies”, Bergische Universität Wuppertal, 2005. május

| b) | US General Accounting Office, Impact assessment regarding Needlestick Safety and Prevention Act; 2000. november 17. |
| --- | --- |

b)

US General Accounting Office, Impact assessment regarding Needlestick Safety and Prevention Act; 2000. november 17.

| c) | Evaluation of the Efficacy of a Measure to Prevent Accidental Needlestick Injuries by Using Safety Needles for Venous Blood. Louis Nicole (1), Vela Gilles (2) és a Cellule d'Hygiène [Higiénia egység] projektcsoport, Centre Hospitalier 06401 – Cannes cedex Département d'Ergonomie [Ergonómiai részleg], Centre Hospitalier Cannes. |
| --- | --- |

c)

Evaluation of the Efficacy of a Measure to Prevent Accidental Needlestick Injuries by Using Safety Needles for Venous Blood. Louis Nicole (1), Vela Gilles (2) és a Cellule d'Hygiène [Higiénia egység] projektcsoport, Centre Hospitalier 06401 – Cannes cedex Département d'Ergonomie [Ergonómiai részleg], Centre Hospitalier Cannes.

| d) | 2004 Center for Disease Control Sharps Safety Workbook, USA – a tűszúrások által okozott sérülések költségei. |
| --- | --- |

d)

2004 Center for Disease Control Sharps Safety Workbook, USA – a tűszúrások által okozott sérülések költségei.

P6_TA(2006)0306

Európai szomszédsági és partnerségi eszköz ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0628 – C6–0129/2004 – 2004/0219(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0628) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0628) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és az EK-Szerződés 179. és 181a. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0129/2004), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és az EK-Szerződés 179. és 181a. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0129/2004),

| — | tekintettel a Bizottságnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) mellékletében szereplő, a demokratikus ellenőrzésről és a külső fellépések koherenciájáról szóló nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó levélváltásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) mellékletében szereplő, a demokratikus ellenőrzésről és a külső fellépések koherenciájáról szóló nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó levélváltásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Külkereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6–0164/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Külkereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6–0164/2006);

| 1. | rámutat arra, hogy a jogalkotási javaslatban 2006. utánra jelzett előirányzatok a következő többéves pénzügyi keretről szóló döntéstől függenek; |
| --- | --- |

1.

rámutat arra, hogy a jogalkotási javaslatban 2006. utánra jelzett előirányzatok a következő többéves pénzügyi keretről szóló döntéstől függenek;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy a következő pénzügyi keret elfogadása után, adott esetben, nyújtson be a program pénzügyi referenciaösszegeinek kiigazítására vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy a következő pénzügyi keret elfogadása után, adott esetben, nyújtson be a program pénzügyi referenciaösszegeinek kiigazítására vonatkozó javaslatot;

| 3. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TC1-COD(2004)0219

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 179. és 181a. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Közösség külső támogatási tevékenységének hatékonyabbá tételére új keretet javasolnak a támogatás tervezésére és nyújtására. Ez a rendelet az egyik olyan általános eszköz, amely az Európai Unió külpolitikai céljainak közvetlen támogatását szolgálja. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség külső támogatási tevékenységének hatékonyabbá tételére új keretet javasolnak a támogatás tervezésére és nyújtására. Ez a rendelet az egyik olyan általános eszköz, amely az Európai Unió külpolitikai céljainak közvetlen támogatását szolgálja.

| (2) | A 2002. december 12-13-i koppenhágai Európai Tanács megerősítette, hogy az Európai Unió bővítése nagy lehetőséget kínál a szomszédos államok közötti kapcsolatok előrelendítésére a közös politikai és gazdasági értékek alapján, és hogy az Európai Unió továbbra is eltökélt abban a tekintetben, hogy elkerülje új választóvonalak kialakulását Európában, és hogy elősegítse a stabilitást és a jólétet az Európai Unió új határain belül és kívül egyaránt. |
| --- | --- |

(2)

A 2002. december 12-13-i koppenhágai Európai Tanács megerősítette, hogy az Európai Unió bővítése nagy lehetőséget kínál a szomszédos államok közötti kapcsolatok előrelendítésére a közös politikai és gazdasági értékek alapján, és hogy az Európai Unió továbbra is eltökélt abban a tekintetben, hogy elkerülje új választóvonalak kialakulását Európában, és hogy elősegítse a stabilitást és a jólétet az Európai Unió új határain belül és kívül egyaránt.

| (3) | A 2004. június 17-18-i brüsszeli Európai Tanács megerősítette, hogy jelentősnek tartja az együttműködés erősítését e szomszédokkal, a partnerség és a közös tulajdon alapján, továbbá a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának közös értékeire építve. |
| --- | --- |

(3)

A 2004. június 17-18-i brüsszeli Európai Tanács megerősítette, hogy jelentősnek tartja az együttműködés erősítését e szomszédokkal, a partnerség és a közös tulajdon alapján, továbbá a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának közös értékeire építve.

| (4) | Az Európai Unió és szomszédai közötti megkülönböztetett kapcsolatok a közös értékek – beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást és az emberi jogokat – valamint a piacgazdaság, a nyílt, szabályozott és tisztességes kereskedelem, a fenntartható fejlődés elvei és a szegénység csökkentése iránti kötelezettségvállalásokra épülnek. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió és szomszédai közötti megkülönböztetett kapcsolatok a közös értékek – beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást és az emberi jogokat – valamint a piacgazdaság, a nyílt, szabályozott és tisztességes kereskedelem, a fenntartható fejlődés elvei és a szegénység csökkentése iránti kötelezettségvállalásokra épülnek.

| (5) | Fontos, hogy az e rendelet szerinti közösségi támogatás a Közösség, a tagállamok és a partnerországok által aláírt nemzetközi megállapodások és egyezmények szerint történjen, és hogy azt a felek által közösen elfogadott nemzetközi jogszabályok általános elveinek figyelembe vételével biztosítsák. |
| --- | --- |

(5)

Fontos, hogy az e rendelet szerinti közösségi támogatás a Közösség, a tagállamok és a partnerországok által aláírt nemzetközi megállapodások és egyezmények szerint történjen, és hogy azt a felek által közösen elfogadott nemzetközi jogszabályok általános elveinek figyelembe vételével biztosítsák.

| (6) | Kelet-Európában és a dél-kaukázusi térségben a partnerségi és együttműködési megállapodások biztosítják a szerződéses kapcsolatok alapját. A mediterrán térségben az euro-mediterrán partnerség (a „barcelonai folyamat”) biztosít regionális keretet az együttműködésnek, amelyet társulási megállapodások hálózata egészít ki. |
| --- | --- |

(6)

Kelet-Európában és a dél-kaukázusi térségben a partnerségi és együttműködési megállapodások biztosítják a szerződéses kapcsolatok alapját. A mediterrán térségben az euro-mediterrán partnerség (a „barcelonai folyamat”) biztosít regionális keretet az együttműködésnek, amelyet társulási megállapodások hálózata egészít ki.

| (7) | Az európai szomszédsági politikán belül az Európai Unió és a partnerországok meghatározzák a prioritásokat, amelyeket kölcsönösen elfogadott cselekvési tervekbe illesztenek, amelyek a konkrét tevékenységek számos kulcsfontosságú területét fogják át, mint a politikai párbeszéd és reform, a kereskedelmi és gazdasági reform, a kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődés, a bel- és igazságügy, az energia, a közlekedés, az információs társadalom, a környezet, a kutatás és az innováció, a civil társadalom fejlődése és az egyének közötti kapcsolatok. Az e prioritások területén elért előrehaladás hozzájárul a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és a társulási megállapodásokban rejlő összes lehetőség megvalósításához. |
| --- | --- |

(7)

Az európai szomszédsági politikán belül az Európai Unió és a partnerországok meghatározzák a prioritásokat, amelyeket kölcsönösen elfogadott cselekvési tervekbe illesztenek, amelyek a konkrét tevékenységek számos kulcsfontosságú területét fogják át, mint a politikai párbeszéd és reform, a kereskedelmi és gazdasági reform, a kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődés, a bel- és igazságügy, az energia, a közlekedés, az információs társadalom, a környezet, a kutatás és az innováció, a civil társadalom fejlődése és az egyének közötti kapcsolatok. Az e prioritások területén elért előrehaladás hozzájárul a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és a társulási megállapodásokban rejlő összes lehetőség megvalósításához.

| (8) | Annak érdekében, hogy támogatni tudja a partnerországok közös értékek és elvek melletti elkötelezettségét és erőfeszítéseit a cselekvési tervek végrehajtásában, a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy segítséget tudjon nyújtani ezeknek az országoknak, és támogatni tudja a közöttük és a tagállamok között kialakuló különböző típusú együttműködési formákat azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térséget alakítsanak ki, mely jelentős mértékű gazdasági integrációt és politikai együttműködést foglal magában. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy támogatni tudja a partnerországok közös értékek és elvek melletti elkötelezettségét és erőfeszítéseit a cselekvési tervek végrehajtásában, a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy segítséget tudjon nyújtani ezeknek az országoknak, és támogatni tudja a közöttük és a tagállamok között kialakuló különböző típusú együttműködési formákat azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térséget alakítsanak ki, mely jelentős mértékű gazdasági integrációt és politikai együttműködést foglal magában.

| (9) | A politikai, gazdasági és társadalmi reformok előmozdítása az egész szomszédságban fontos célja a közösségi támogatásnak. A földközi-tengeri térségben e célkitűzés további megvalósítása a „Földközi-tengeri és közel-keleti stratégiai partnerség” földközi-tengeri ága keretében zajlik. Az Európai Unió Afrikával kapcsolatos stratégiájának megfelelő elemeit figyelembe veszik a Földközi-tenger észak-afrikai szomszédaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(9)

A politikai, gazdasági és társadalmi reformok előmozdítása az egész szomszédságban fontos célja a közösségi támogatásnak. A földközi-tengeri térségben e célkitűzés további megvalósítása a „Földközi-tengeri és közel-keleti stratégiai partnerség” földközi-tengeri ága keretében zajlik. Az Európai Unió Afrikával kapcsolatos stratégiájának megfelelő elemeit figyelembe veszik a Földközi-tenger észak-afrikai szomszédaival kapcsolatban.

| (10) | Fontos, hogy az európai szomszédsági politika által létrehozott keretben a szomszédos fejlődő országoknak nyújtott segítségnyújtás koherens legyen a Közösség fejlesztési politikájának célkitűzéseivel és elveivel, amint azt az „Európai Konszenzus a fejlesztési politika terén” című (2), az Európai Közösség fejlesztési politikájáról szóló, 2005. december 20-án, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretén belül ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat kifejti. |
| --- | --- |

(10)

Fontos, hogy az európai szomszédsági politika által létrehozott keretben a szomszédos fejlődő országoknak nyújtott segítségnyújtás koherens legyen a Közösség fejlesztési politikájának célkitűzéseivel és elveivel, amint azt az „Európai Konszenzus a fejlesztési politika terén” című (2), az Európai Közösség fejlesztési politikájáról szóló, 2005. december 20-án, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretén belül ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat kifejti.

| (11) | Az Európai Unió és Oroszország úgy döntöttek, hogy kialakítják egyedi stratégiai partnerségüket négy közös terület felállításával, és e partnerség kialakításának támogatására, valamint Oroszország és európai uniós szomszédai határán a határokon átnyúló együttműködés elősegítésére közösségi támogatást fognak felhasználni. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unió és Oroszország úgy döntöttek, hogy kialakítják egyedi stratégiai partnerségüket négy közös terület felállításával, és e partnerség kialakításának támogatására, valamint Oroszország és európai uniós szomszédai határán a határokon átnyúló együttműködés elősegítésére közösségi támogatást fognak felhasználni.

| (12) | Az északi dimenzió keretet ad az Európai Unió, Oroszország, Norvégia és Izland közötti együttműködésnek. Fontos, hogy a közösségi támogatás az e keret megvalósítását segítő tevékenységeket is támogassa. Ennek a politikának az új célkitűzései politikai nyilatkozatban, valamint a 2005. november 21-i északi dimenzió miniszteri értekezlet által elfogadott iránymutatások alapján kidolgozandó politikai keretdokumentumban kerülnek meghatározásra. |
| --- | --- |

(12)

Az északi dimenzió keretet ad az Európai Unió, Oroszország, Norvégia és Izland közötti együttműködésnek. Fontos, hogy a közösségi támogatás az e keret megvalósítását segítő tevékenységeket is támogassa. Ennek a politikának az új célkitűzései politikai nyilatkozatban, valamint a 2005. november 21-i északi dimenzió miniszteri értekezlet által elfogadott iránymutatások alapján kidolgozandó politikai keretdokumentumban kerülnek meghatározásra.

| (13) | A mediterrán partnerek számára a segítségnyújtás és az együttműködés az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozattal létrehozott euro-mediterrán partnerség keretében valósul meg, ahogy az a 2005. november 28-i, tizedik évfordulós euro-mediterrán csúcstalálkozón megerősítést nyert, és figyelembe veszi az abban az összefüggésben kötött megállapodást az áruk szabadkereskedelmi övezetének 2010-ig történő létrehozásáról és egy aszimmetrikus liberalizálási folyamat elindításáról. |
| --- | --- |

(13)

A mediterrán partnerek számára a segítségnyújtás és az együttműködés az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozattal létrehozott euro-mediterrán partnerség keretében valósul meg, ahogy az a 2005. november 28-i, tizedik évfordulós euro-mediterrán csúcstalálkozón megerősítést nyert, és figyelembe veszi az abban az összefüggésben kötött megállapodást az áruk szabadkereskedelmi övezetének 2010-ig történő létrehozásáról és egy aszimmetrikus liberalizálási folyamat elindításáról.

| (14) | Fontos az együttműködés előmozdítása úgy az Európai Unió külső határa mentén, mint a partnerországok között, különösen azok között, amelyek földrajzi értelemben közel vannak egymáshoz. |
| --- | --- |

(14)

Fontos az együttműködés előmozdítása úgy az Európai Unió külső határa mentén, mint a partnerországok között, különösen azok között, amelyek földrajzi értelemben közel vannak egymáshoz.

| (15) | Új választóvonalak kialakulásának elkerülése érdekében különösen fontos elhárítani a hatékony, határokon átnyúló együttműködés útjában álló akadályokat az Európai Unió külső határai mentén. A határokon átnyúló együttműködésnek hozzá kell járulnia a szomszédos határrégiók közötti integrált és fenntartható regionális fejlődéshez és az összehangolt területi integrációhoz a Közösség egészében és a szomszédos országok viszonylatában. Ezt a célt leginkább a külpolitikai célkitűzések és a környezetvédelem szempontjából fenntartható gazdasági és szociális kohézió összekapcsolásával lehet elérni. |
| --- | --- |

(15)

Új választóvonalak kialakulásának elkerülése érdekében különösen fontos elhárítani a hatékony, határokon átnyúló együttműködés útjában álló akadályokat az Európai Unió külső határai mentén. A határokon átnyúló együttműködésnek hozzá kell járulnia a szomszédos határrégiók közötti integrált és fenntartható regionális fejlődéshez és az összehangolt területi integrációhoz a Közösség egészében és a szomszédos országok viszonylatában. Ezt a célt leginkább a külpolitikai célkitűzések és a környezetvédelem szempontjából fenntartható gazdasági és szociális kohézió összekapcsolásával lehet elérni.

| (16) | Annak érdekében, hogy a szomszédos partnerországok segítséget kapjanak céljaik eléréséhez, és hogy lendületet kapjon a közöttük és a tagállamok közötti együttműködés, indokolt létrehozni egy egységes politikához kapcsolódó segítségnyújtási eszközt, amely számos létező támogatási eszköz helyébe lép, biztosítva az összhangot és egyszerűsítve a segítségnyújtások programozását és irányítását. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a szomszédos partnerországok segítséget kapjanak céljaik eléréséhez, és hogy lendületet kapjon a közöttük és a tagállamok közötti együttműködés, indokolt létrehozni egy egységes politikához kapcsolódó segítségnyújtási eszközt, amely számos létező támogatási eszköz helyébe lép, biztosítva az összhangot és egyszerűsítve a segítségnyújtások programozását és irányítását.

| (17) | Ez az eszköz támogatja továbbá a partnerországok és a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködést, és jelentős hatékonyságjavulást biztosít azáltal, hogy egyetlen irányítási mechanizmuson keresztül és egyetlen eljárási rend keretében valósítja meg azt. Épít a 2004-2006 közötti időszakban megvalósított szomszédsági programokból nyert tapasztalatokra, és olyan elvek szerint működik majd, mint a többéves programozás, a partnerség és a társfinanszírozás. |
| --- | --- |

(17)

Ez az eszköz támogatja továbbá a partnerországok és a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködést, és jelentős hatékonyságjavulást biztosít azáltal, hogy egyetlen irányítási mechanizmuson keresztül és egyetlen eljárási rend keretében valósítja meg azt. Épít a 2004-2006 közötti időszakban megvalósított szomszédsági programokból nyert tapasztalatokra, és olyan elvek szerint működik majd, mint a többéves programozás, a partnerség és a társfinanszírozás.

| (18) | Fontos, hogy az Európai Gazdasági Térség (EGT) országaihoz tartozó azon határ menti régiók, amelyek jelenleg tagállamokat és partnerországokat bevonó határokon átnyúló együttműködésben vesznek részt, ezt továbbra is folytathassák saját forrásaik felhasználásával. |
| --- | --- |

(18)

Fontos, hogy az Európai Gazdasági Térség (EGT) országaihoz tartozó azon határ menti régiók, amelyek jelenleg tagállamokat és partnerországokat bevonó határokon átnyúló együttműködésben vesznek részt, ezt továbbra is folytathassák saját forrásaik felhasználásával.

| (19) | Ez a rendelet a 2007-2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti. |
| --- | --- |

(19)

Ez a rendelet a 2007-2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti.

| (20) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(20)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (21) | Az irányítási eljárást azoknak a végrehajtási szabályoknak a meghatározásánál kell alkalmazni, amelyek a határokon átnyúló együttműködés megvalósítását szabályozzák, és amikor stratégiai dokumentumok, cselekvési tervek és olyan különleges intézkedések elfogadására kerül sor, amelyeket a stratégiai dokumentumok nem tartalmaznak és értékük meghaladja a 10 000 000 eurós küszöböt. |
| --- | --- |

(21)

Az irányítási eljárást azoknak a végrehajtási szabályoknak a meghatározásánál kell alkalmazni, amelyek a határokon átnyúló együttműködés megvalósítását szabályozzák, és amikor stratégiai dokumentumok, cselekvési tervek és olyan különleges intézkedések elfogadására kerül sor, amelyeket a stratégiai dokumentumok nem tartalmaznak és értékük meghaladja a 10 000 000 eurós küszöböt.

| (22) | Mivel a javasolt cselekvés céljait, nevezetesen az Európai Unió és a szomszédos országok közötti szorosabb együttműködést és a fokozatos gazdasági integráció előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a cselekvés terjedelme miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépheti túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel a javasolt cselekvés céljait, nevezetesen az Európai Unió és a szomszédos országok közötti szorosabb együttműködést és a fokozatos gazdasági integráció előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a cselekvés terjedelme miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépheti túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | E rendelet szükségessé teszi a Közösség és a mediterrán harmadik országok között létrejött, a pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek végrehajtásáról szóló, 1992. június 29-i 1762/92/EGK tanácsi rendelet (5), a Ciszjordániával és a Gázai-övezettel való pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló, 1994. július 11-i 1734/94/EK tanácsi rendelet (6), és az euro-mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről szóló 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendelet (7) hatályon kívül helyezését. Hasonlóképpen, ez a rendelet a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásról szóló, 1999. december 29-i 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (TACIS) (8) helyébe lép, amely 2006. december 31-én hatályát veszti, |
| --- | --- |

(23)

E rendelet szükségessé teszi a Közösség és a mediterrán harmadik országok között létrejött, a pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek végrehajtásáról szóló, 1992. június 29-i 1762/92/EGK tanácsi rendelet (5), a Ciszjordániával és a Gázai-övezettel való pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló, 1994. július 11-i 1734/94/EK tanácsi rendelet (6), és az euro-mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről szóló 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendelet (7) hatályon kívül helyezését. Hasonlóképpen, ez a rendelet a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásról szóló, 1999. december 29-i 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (TACIS) (8) helyébe lép, amely 2006. december 31-én hatályát veszti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

CÉLKITŰZÉSEK ÉS ELVEK

1. cikk

Tárgy és alkalmazási kör

(1)   Ez a rendelet szomszédsági és partnerségi eszközt hoz létre azzal a céllal, hogy közösségi támogatást nyújtson az Európai Uniót és a mellékletben felsorolt országokat és területeket (a továbbiakban: partnerországok) magában foglaló jóléti és jószomszédsági térség kialakításához.

(2)   A közösségi támogatást a partnerországok javára használják fel. Közösségi támogatás a tagállamok és a partnerországok és régióik közös javára is felhasználható a 6. cikkben meghatározott határokon átnyúló és a régiók közötti együttműködés előmozdításának a céljából.

(3)   Az Uniót a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság értékeire alapították, és az, a párbeszéd és az együttműködés révén arra törekszik, hogy az ezen elvek mellett elköteleződést a partnerországokban is elősegítse.

2. cikk

A közösségi támogatás alkalmazási köre

(1)   A közösségi támogatás a fokozott együttműködést és a fokozatos gazdasági integrációt mozdítja elő az Európai Unió és a partnerországok között, illetve különösen a partnerségi és együttműködési megállapodások, a társulási megállapodások vagy más létező és jövőbeni megállapodások végrehajtását. Bátorítja továbbá a partnerországoknak a jó kormányzás, valamint az igazságos társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítására tett erőfeszítéseit.

(2)   A közösségi támogatást az együttműködés alábbi területein belüli intézkedések támogatására kell felhasználni:

| a) | politikai párbeszéd és reform előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

politikai párbeszéd és reform előmozdítása;

| b) | magasabb szintű jogszabályi és szabályozási harmonizáció előmozdítása valamennyi vonatkozó területen, és különösen a partnerországoknak a belső piacba való fokozatos bekapcsolódása és a kereskedelem intenzívebbé tétele érdekében; |
| --- | --- |

b)

magasabb szintű jogszabályi és szabályozási harmonizáció előmozdítása valamennyi vonatkozó területen, és különösen a partnerországoknak a belső piacba való fokozatos bekapcsolódása és a kereskedelem intenzívebbé tétele érdekében;

| c) | a társulási megállapodásokban, a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, valamint más, olyan többoldalú megállapodásokban szabályozott területeken kialakított politikák kidolgozásáért és tényleges alkalmazásáért felelős nemzeti intézmények és szervek megerősítése, amelyeknek a Közösség és/vagy tagállamai, valamint a partnerországok részes felei, és amelyeknek célja az e cikkben meghatározottak megvalósítása; |
| --- | --- |

c)

a társulási megállapodásokban, a partnerségi és együttműködési megállapodásokban, valamint más, olyan többoldalú megállapodásokban szabályozott területeken kialakított politikák kidolgozásáért és tényleges alkalmazásáért felelős nemzeti intézmények és szervek megerősítése, amelyeknek a Közösség és/vagy tagállamai, valamint a partnerországok részes felei, és amelyeknek célja az e cikkben meghatározottak megvalósítása;

| d) | a jogállamiság és a jó kormányzás előmozdítása, beleértve a közigazgatás hatékonyságának, valamint az igazságszolgáltatás pártatlanságának és hatékonyságának erősítését, valamint a korrupció és csalás elleni küzdelem támogatását; |
| --- | --- |

d)

a jogállamiság és a jó kormányzás előmozdítása, beleértve a közigazgatás hatékonyságának, valamint az igazságszolgáltatás pártatlanságának és hatékonyságának erősítését, valamint a korrupció és csalás elleni küzdelem támogatását;

| e) | a fenntartható fejlődés előmozdítása minden szempontból; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható fejlődés előmozdítása minden szempontból;

| f) | regionális és helyi fejlesztési erőfeszítések mind a vidéki, mind a városi területeken az egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a regionális és helyi fejlesztési kapacitás növelése céljából; |
| --- | --- |

f)

regionális és helyi fejlesztési erőfeszítések mind a vidéki, mind a városi területeken az egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a regionális és helyi fejlesztési kapacitás növelése céljából;

| g) | a környezetvédelem, a természeti értékek megőrzése és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve az édesvízi és tengeri forrásokat; |
| --- | --- |

g)

a környezetvédelem, a természeti értékek megőrzése és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve az édesvízi és tengeri forrásokat;

| h) | a szegénység csökkentését célzó, valamint az ENSZ millenniumi fejlesztési céljait elősegítő politikák támogatása; |
| --- | --- |

h)

a szegénység csökkentését célzó, valamint az ENSZ millenniumi fejlesztési céljait elősegítő politikák támogatása;

| i) | a szociális fejlődést, a társadalmi integrációt, a nemek közötti egyenlőséget és a diszkrimináció megszüntetését, a foglalkoztatottságot és a szociális védelmet előmozdító politikák támogatása, beleértve a migráns munkavállalók védelmét, a társadalmi párbeszédet, a szakszervezeti jogok és az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartását, beleértve a gyermekmunkát is; |
| --- | --- |

i)

a szociális fejlődést, a társadalmi integrációt, a nemek közötti egyenlőséget és a diszkrimináció megszüntetését, a foglalkoztatottságot és a szociális védelmet előmozdító politikák támogatása, beleértve a migráns munkavállalók védelmét, a társadalmi párbeszédet, a szakszervezeti jogok és az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartását, beleértve a gyermekmunkát is;

| j) | az egészségügyet, az oktatást és a képzést előmozdító politikák támogatása, beleértve nem csak a fertőző és nem fertőző betegségek, illetve rendellenességek elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket, hanem a jó egészségre – többek között a reproduktív egészségre és a csecsemők egészségére – irányuló szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzájutást a lányok és a nők számára; |
| --- | --- |

j)

az egészségügyet, az oktatást és a képzést előmozdító politikák támogatása, beleértve nem csak a fertőző és nem fertőző betegségek, illetve rendellenességek elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket, hanem a jó egészségre – többek között a reproduktív egészségre és a csecsemők egészségére – irányuló szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való hozzájutást a lányok és a nők számára;

| k) | az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, beleértve a nők és gyermekek jogait; |
| --- | --- |

k)

az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok előmozdítása és védelme, beleértve a nők és gyermekek jogait;

| l) | a demokratizálódás támogatása, többek között a civil társadalmi szervezetek szerepének kibővítése és a média pluralizmusának előmozdítása által, valamint választási megfigyelésen és segítségnyújtáson keresztül; |
| --- | --- |

l)

a demokratizálódás támogatása, többek között a civil társadalmi szervezetek szerepének kibővítése és a média pluralizmusának előmozdítása által, valamint választási megfigyelésen és segítségnyújtáson keresztül;

| m) | a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek megerősítése; |
| --- | --- |

m)

a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek megerősítése;

| n) | a piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, beleértve a magánszektort és a kis- és középvállalkozások fejlődését támogató intézkedéseket a beruházások és a globális kereskedelem előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

n)

a piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, beleértve a magánszektort és a kis- és középvállalkozások fejlődését támogató intézkedéseket a beruházások és a globális kereskedelem előmozdítása céljából;

| o) | az együttműködés előmozdítása az energia-, távközlési és közlekedési szektorokban, beleértve a kapcsolódásokat, a hálózatokat és ezek működését, a nemzetközi közlekedési és energiaügyi műveletek biztonságának és biztonságosságának növelését, az új és megújuló energiaforrások népszerűsítését, az energiahatékonyságot és a tiszta szállítást; |
| --- | --- |

o)

az együttműködés előmozdítása az energia-, távközlési és közlekedési szektorokban, beleértve a kapcsolódásokat, a hálózatokat és ezek működését, a nemzetközi közlekedési és energiaügyi műveletek biztonságának és biztonságosságának növelését, az új és megújuló energiaforrások népszerűsítését, az energiahatékonyságot és a tiszta szállítást;

| p) | támogatás nyújtása olyan tevékenységekhez, amelyek célja az élelmiszerek biztonságának javítása a polgárok számára, különösen a közegészségügy és a növényvédelem területén; |
| --- | --- |

p)

támogatás nyújtása olyan tevékenységekhez, amelyek célja az élelmiszerek biztonságának javítása a polgárok számára, különösen a közegészségügy és a növényvédelem területén;

| q) | hatékony és biztonságos határigazgatás biztosítása; |
| --- | --- |

q)

hatékony és biztonságos határigazgatás biztosítása;

| r) | a reformok támogatása és a kapacitások erősítése a bel- és igazságügy területén, beleértve olyan kérdéseket, mint a menekültügy, a migráció és a visszatérés, valamint az emberkereskedelem és a terrorizmus, a szervezett bűnözés – beleértve annak finanszírozását, a pénzmosást és az adócsalást – elleni harc és ezek megelőzése; |
| --- | --- |

r)

a reformok támogatása és a kapacitások erősítése a bel- és igazságügy területén, beleértve olyan kérdéseket, mint a menekültügy, a migráció és a visszatérés, valamint az emberkereskedelem és a terrorizmus, a szervezett bűnözés – beleértve annak finanszírozását, a pénzmosást és az adócsalást – elleni harc és ezek megelőzése;

| s) | az igazgatási együttműködés támogatása az átláthatóság és az információcsere javítására az adózás területén és az adókikerülés elleni harc érdekében; |
| --- | --- |

s)

az igazgatási együttműködés támogatása az átláthatóság és az információcsere javítására az adózás területén és az adókikerülés elleni harc érdekében;

| t) | közösségi kutatási és innovációs programokban való részvétel előmozdítása; |
| --- | --- |

t)

közösségi kutatási és innovációs programokban való részvétel előmozdítása;

| u) | a tagállamok és a partnerországok felsőoktatási intézményei közötti együttműködésnek, valamint a tanárok, a kutatók és a diákok mobilitásának az előmozdítása; |
| --- | --- |

u)

a tagállamok és a partnerországok felsőoktatási intézményei közötti együttműködésnek, valamint a tanárok, a kutatók és a diákok mobilitásának az előmozdítása;

| v) | a multikulturális párbeszéd, az egyes emberek közötti kapcsolatok, ideértve a tagállamokban élő bevándorlók közösségeivel való kapcsolatokat, a civil szervezetek, a kulturális intézmények közötti együttműködést és az ifjúsági csereprogramok előmozdítását; |
| --- | --- |

v)

a multikulturális párbeszéd, az egyes emberek közötti kapcsolatok, ideértve a tagállamokban élő bevándorlók közösségeivel való kapcsolatokat, a civil szervezetek, a kulturális intézmények közötti együttműködést és az ifjúsági csereprogramok előmozdítását;

| w) | a történelmi és kulturális örökség megőrzésére és fejlesztési potenciáljának előmozdítására irányuló együttműködés támogatása, a turizmuson keresztül is; |
| --- | --- |

w)

a történelmi és kulturális örökség megőrzésére és fejlesztési potenciáljának előmozdítására irányuló együttműködés támogatása, a turizmuson keresztül is;

| x) | a partnerországok részvételének a támogatása a közösségi programokban és ügynökségekben; |
| --- | --- |

x)

a partnerországok részvételének a támogatása a közösségi programokban és ügynökségekben;

| y) | a határokon átnyúló együttműködés támogatása közös helyi kezdeményezéseken keresztül a fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés előmozdítására a határmenti régiókban, valamint az integrált területi fejlesztések támogatása a Közösség külső határain át; |
| --- | --- |

y)

a határokon átnyúló együttműködés támogatása közös helyi kezdeményezéseken keresztül a fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés előmozdítására a határmenti régiókban, valamint az integrált területi fejlesztések támogatása a Közösség külső határain át;

| z) | a regionális és szubregionális együttműködés és integráció előmozdítása (ahol indokolt, azokkal az országokkal is, amelyek e rendelet alapján nem jogosultak közösségi támogatásra); |
| --- | --- |

z)

a regionális és szubregionális együttműködés és integráció előmozdítása (ahol indokolt, azokkal az országokkal is, amelyek e rendelet alapján nem jogosultak közösségi támogatásra);

| aa) | támogatás nyújtása válság utáni helyzetekben, beleértve a menekülteknek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatást, továbbá részvétel a katasztrófahelyzetekre való felkészülésben; |
| --- | --- |

aa)

támogatás nyújtása válság utáni helyzetekben, beleértve a menekülteknek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatást, továbbá részvétel a katasztrófahelyzetekre való felkészülésben;

| bb) | a partnerek közötti kommunikáció bátorítása és cserék elősegítése a programok alapján finanszírozott intézkedések és tevékenységek területén; |
| --- | --- |

bb)

a partnerek közötti kommunikáció bátorítása és cserék elősegítése a programok alapján finanszírozott intézkedések és tevékenységek területén;

| cc) | valamint közös témák szerinti kihívások kezelése közös érdeklődésre számot tartó területeken, és bármely más, e rendelet alkalmazási körével összeegyeztethető célkitűzés. |
| --- | --- |

cc)

valamint közös témák szerinti kihívások kezelése közös érdeklődésre számot tartó területeken, és bármely más, e rendelet alkalmazási körével összeegyeztethető célkitűzés.

3. cikk

A politikai keret

(1)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatási program kidolgozására az általános politikai keretet a partnerségi és együttműködési megállapodások, társulási megállapodások vagy egyéb meglévő vagy jövőbeni, a partnerországok közötti kapcsolatokat létrehozó megállapodások, és az Európai Unió ezen országok irányában követendő politikájához iránymutatást meghatározó releváns bizottsági közlemények és tanácsi következtetések biztosítják. A közösségi támogatási prioritások meghatározásánál alapvető hivatkozási pontot jelentenek a kölcsönösen elfogadott cselekvési tervek vagy más egyenértékű dokumentumok.

(2)   Az Európai Unió országai és a partnerországok közötti, az (1) bekezdésben említett megállapodások hiányában közösségi támogatást akkor lehet nyújtani, ha az hasznosnak bizonyul az Európai Unió politikai céljai elérésében tett előrelépés szempontjából és az e célokra alapozva kerül meghatározásra.

4. cikk

Kiegészítő jelleg, partnerség, és társfinanszírozás

(1)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatás általában kiegészíti a megfelelő nemzeti, regionális vagy helyi stratégiákat és támogatási eszközöket, vagy hozzájárul azokhoz.

(2)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatást általában a Bizottság és a kedvezményezettek közötti partnerség alapján alakítják ki. A partnerségbe, ahol indokolt, nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, gazdasági és szociális partnereket, a civil társadalmat és egyéb szerveket is bevonnak.

(3)   A programok és projektek előkészítésében, végrehajtásában és nyomon követésében a kedvezményezett országok adott esetben társulnak a megfelelő partnerekkel a megfelelő területi szinten, különösen regionális és helyi szinten.

(4)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatáshoz a kedvezményezett országok általában társfinanszírozást biztosítanak közalapítványokból, a kedvezményezettek hozzájárulásaiból vagy egyéb forrásokból. A társfinanszírozásra vonatkozó követelménytől el lehet tekinteni megfelelően indokolt esetben, és amikor erre annak érdekében van szükség, hogy támogassák a civil társadalom és a nem állami szereplők fejlődését az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat elősegítő és a demokratizálódást támogató intézkedések érdekében.

5. cikk

Összhang, összeegyeztethetőség és koordináció

(1)   Az e rendelet alapján finanszírozott programoknak és projekteknek összhangban kell lenniük az európai uniós politikákkal. Összeegyeztethetőknek kell lenniük a Közösség és tagállamai, valamint a partnerországok között megkötött megállapodásokkal és be kell tartaniuk az azokban a többoldalú megállapodásokban és nemzetközi egyezményekben vállalt kötelezettségeket, amelyeknek részes felei, beleértve az emberi jogokról, a demokráciáról és a jó kormányzásról szóló kötelezettségvállalásokat.

(2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják az e rendelet szerint nyújtott közösségi támogatás és a Közösség és a tagállamok által egyéb belső és külső pénzügyi eszközök révén, valamint az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott pénzügyi támogatás között összhangot.

(3)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják a saját segítségnyújtási programjaik közötti koordinációt, azzal a céllal, hogy növeljék a segítségnyújtások biztosítása során az eredményességet és a hatékonyságot a külső segítségnyújtások területén folytatott műveleti koordináció megerősítése és a politikák és eljárások harmonizálása érdekében kialakított iránymutatásokkal összhangban. A koordináció magában foglalja a rendszeres konzultációkat és a megfelelő információk gyakori cseréjét a segítségnyújtási ciklus különböző fázisaiban, különösen a helyi megvalósítás szintjén, és kulcsfontosságú eleme a tagállamok és a Közösség programozási folyamatának.

(4)   A Bizottság, a tagállamokkal kapcsolatot tartva, megteszi a szükséges lépéseket a multilaterális és regionális szervezetekkel és testületekkel, úgy mint a nemzetközi pénzügyi intézetekkel, az Egyesült Nemzetek ügynökségeivel, alapjaival és programjaival és a nem európai uniós adományozókkal kialakítandó megfelelő koordináció és együttműködés biztosítására.

II. CÍM

AZ ALAPOK PROGRAMOZÁSA ÉS ELOSZTÁSA

6. cikk

Programtípusok

(1)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatást az alábbi eszközök révén hajtják végre:

| a) | országos, több országot érintő és határokon átnyúló stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok a 7. cikkben említettek szerint, amelyek az alábbiakat foglalják magukban:






  i. | országprogramok, vagy több országot érintő programok, amelyek egy partnerország számára biztosított segítségnyújtással, illetőleg két vagy három partnerország közötti régiós vagy szubregionális együttműködéssel foglalkoznak és amelyben tagállamok is részt vehetnek; |
| --- | --- | --- |

a)

országos, több országot érintő és határokon átnyúló stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok a 7. cikkben említettek szerint, amelyek az alábbiakat foglalják magukban:

i.

országprogramok, vagy több országot érintő programok, amelyek egy partnerország számára biztosított segítségnyújtással, illetőleg két vagy három partnerország közötti régiós vagy szubregionális együttműködéssel foglalkoznak és amelyben tagállamok is részt vehetnek;

| ii. | határokon átnyúló együttműködési programok, amelyek egy vagy több tagállam, és egy vagy több partnerország közötti együttműködéssel foglalkoznak, és olyan régiókban valósulnak meg, amelyek a Közösséggel meglévő közös határaik mentén találhatók. |
| --- | --- |

ii.

határokon átnyúló együttműködési programok, amelyek egy vagy több tagállam, és egy vagy több partnerország közötti együttműködéssel foglalkoznak, és olyan régiókban valósulnak meg, amelyek a Közösséggel meglévő közös határaik mentén találhatók.

| b) | a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó közös operatív programok a 9. cikkben említettek szerint, éves cselekvési tervek a 12. cikkben említettek szerint és különleges intézkedések a 13. cikkben említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó közös operatív programok a 9. cikkben említettek szerint, éves cselekvési tervek a 12. cikkben említettek szerint és különleges intézkedések a 13. cikkben említettek szerint.

(2)   A több országra kiterjedő programok a régiók közötti intézkedésekre is kiterjedhetnek. E rendelet alkalmazásában a „régiók közötti intézkedés” a tagállamok és partnerországok közötti, valamely tagállam vagy partnerország területén zajló, kölcsönös előnyök elérését célzó és az őket érintő közös kihívásokra választ adni kívánó együttműködés.

7. cikk

Programozás és az alapok elosztása

(1)   Az országprogramok vagy a több országot érintő programok esetében a 26. cikk (2) bekezdésben hivatkozott eljárás szerint stratégiai dokumentumokat fogadnak el. A stratégiai dokumentumok tükrözik a 3. cikkben említett politikai keretet és cselekvési terveket, és összhangban vannak az egyes országok és régiók elsőbbséget élvező céljaival, valamint a 4. és 5. cikkben leírt módszerekkel. A stratégiai dokumentumokat a politikai keretben meghatározott prioritásokkal összeegyeztethető időszakra készítik el, és azok többéves indikatív programokat tartalmaznak, beleértve a többéves indikatív pénzügyi előirányzatokat és az egyes országok és régiók elsőbbséget élvező céljait, valamint összhangban vannak a 2. cikk (2) bekezdésében található listával. Ezeket félidőben vagy amikor szükséges felülvizsgálják, és a 26. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárás szerint módosíthatják.

(2)   Egy vagy több országot érintő programok kialakítása során a Bizottság az előirányzatokat minden egyes programra úgy határozza meg, hogy átlátható és objektív feltételeket használ, figyelembe veszi az érintett ország vagy régió sajátos jellemzőit és igényeit, az adott országgal kialakítandó uniós együttműködés igényének szintjét, az elfogadott célok felé tett előrehaladást, beleértve a kormányzásra és a reformra vonatkozóan, valamint a közösségi támogatás irányításának és befogadásának képességére.

(3)   Kizárólag a határokon átnyúló együttműködés céljára, és annak érdekében, hogy elkészítse a 9. cikk (1) bekezdésében hivatkozott közös cselekvési programok listáját, a többéves indikatív előirányzatokat és azokat a területi egységeket, amelyek jogosultak a programokban részt venni, a 26. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárás szerint egy, vagy ha szükséges, több stratégiai dokumentumot fogadnak el. Ezek a stratégiai dokumentum(ok) a 4. és 5. cikkben meghatározott elvek és módozatok figyelembe vételével készülnek el, és elvileg legfeljebb hétéves időszakra vonatkoznak, 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig.

(4)   A Bizottság meghatározza az alapoknak a határokon átnyúló együttműködési programok számára való elosztását, olyan objektív feltételeket figyelembe véve, mint a jogosult területek népessége és az együttműködés intenzitását befolyásoló tényezők, ide értve a határmenti területek sajátosságait és a közösségi támogatás kezelésének és befogadásának képességét.

(5)   Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) hozzájárul az e rendelet rendelkezései szerint kialakított és megvalósított, határokon átnyúló együttműködési programokhoz. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap hozzájárulásának összegét a partnerországokkal közös határokra az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap általános rendelkezéseinek meghatározásáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (9) határozta meg.

(6)   Válságok vagy a demokrácia, a jogállamiság, vagy az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok veszélyeztetettsége, természeti vagy ember által okozott katasztrófák esetén sürgősségi eljárást lehet igénybe venni a stratégiai dokumentumok ad hoc felülvizsgálatára. Ez a felülvizsgálat biztosítja a koherenciát az e rendelet szerinti közösségi támogatás, és az egyéb pénzügyi eszközök, beleértve a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10)
   (11) szerinti támogatás között.

III. CÍM

HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS

8. cikk

Földrajzi támogathatóság

(1)   A 6. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában hivatkozott, határokon átnyúló együttműködési programok vonatkozhatnak az összes alábbi határmenti régiókra:

| a) | minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység a tagállamok és a partnerországok szárazföldi határai mentén; |
| --- | --- |

a)

minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység a tagállamok és a partnerországok szárazföldi határai mentén;

| b) | minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység jelentős tengeri átkelőhelyek mentén; |
| --- | --- |

b)

minden, a NUTS 3. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű területi egység jelentős tengeri átkelőhelyek mentén;

| c) | minden, a NUTS 2. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű partmenti területi egység, mely valamely, a tagállamokkal és a partnerországokkal közös tengeri medencével szomszédos. |
| --- | --- |

c)

minden, a NUTS 2. szintnek megfelelő vagy ezzel egyenértékű partmenti területi egység, mely valamely, a tagállamokkal és a partnerországokkal közös tengeri medencével szomszédos.

(2)   A már folyamatban lévő együttműködések fenntartása végett, valamint egyéb indokolt esetekben, azok a területi egységek, amelyek határosak az (1) bekezdésben hivatkozottakkal, engedélyt kaphatnak a határokon átnyúló együttműködésekben való részvételre a 7. cikk (3) bekezdésében említett stratégiai dokumentum(ok)ban lefektetett feltételek szerint.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontja értelmében létrehozott programok esetében a Bizottság, a partnerekkel egyetértésben, javasolhatja, hogy az együttműködésben való részvételt terjesszék ki annak a NUTS 2. szintű területi egységnek az egészére, amelyben az érintett NUTS 3. szintű egység elhelyezkedik.

(4)   A jelentős tengeri átkelőhelyek listáját a Bizottság határozza meg a 7. cikk (3) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentumokban, a távolság, és más megfelelő földrajzi és gazdasági kritériumok alapján.

9. cikk

Programozás

(1)   Az e rendelet szerinti határokon átnyúló együttműködést többéves programok keretében valósítják meg, amelyek egy határra, vagy egy határcsoportra terjednek ki, és olyan többéves intézkedéseket tartalmaznak, amelyek konzisztens prioritások együttesét törekszenek teljesíteni, és amelyek a közösségi támogatás segítségével megvalósíthatók (a továbbiakban: közös cselekvési programok). A közös cselekvési programok alapját a 7. cikk (3) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentum(ok) jelenti(k).

(2)   A szárazföldi határokra és tengeri átkelőhelyekre vonatkozó jelentős közös cselekvési programokat az egyes határokra alakítják ki a megfelelő területi szinten, és azok egy vagy több tagállamhoz, valamint egy vagy több partnerországhoz tartozó támogatható területi egységeket tartalmaznak.

(3)   A közös tengeri medencékkel kapcsolatos közös cselekvési programok többoldalúak, és több résztvevő országhoz – beleértve legalább egy tagállamot és egy partnerországot – tartozó tengeri medencére néző területi egységeket tartalmaznak, figyelembe véve az intézményi rendszereket és a partnerség elvét. Tartalmazhatnak olyan kétoldalú tevékenységet is, amely támogatja az együttműködést egy tagállam és egy partnerország között. Ezeket a programokat szigorúan kell koordinálni olyan transznacionális együttműködési programok révén, amelyek részben halmozott földrajzi lefedettséggel rendelkeznek és az Európai Unióban az 1083/2006/EK rendelet alapján kerültek létrehozásra.

(4)   A közös cselekvési programokat az érintett tagállamoknak és partnerországoknak a megfelelő regionális szinten kell kialakítaniuk intézményi rendszerükkel összhangban és a partnerség 4. cikkben említett elvének figyelembevételével. Általában a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő, hétéves időszakra kell vonatkozniuk.

(5)   Valamely közös cselekvési program megvalósításával érintett közös tengeri medencével szomszédos nem partnerországok a 11. cikkben hivatkozott végrehajtási szabályokban meghatározott feltételek szerint bekapcsolódhatnak abba a közös cselekvési programba és részesülhetnek közösségi támogatásban.

(6)   A 7. cikk (3) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentumok jóváhagyásától számított egy éven belül a részt vevő országok közösen terjesztik elő a Bizottsághoz a közös cselekvési programokra vonatkozó javaslataikat. A Bizottság minden egyes közös cselekvési programot annak e rendelettel és a végrehajtási szabályokkal való összeegyeztethetősége alapján fogad el.

(7)   A közös cselekvési programok a részt vevő országok, a határmenti régiók vagy a Bizottság kezdeményezésére felülvizsgálhatók annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az együttműködési prioritásokban bekövetkezett változásokat, a társadalmi-gazdasági fejlődést, az érintett intézkedések végrehajtása, valamint az ellenőrzési és értékelési eljárás során megfigyelt eredményeket, továbbá a rendelkezésre álló segítség összege kiigazításának és a források újraelosztásának szükségességét.

(8)   A közös cselekvési programok elfogadása után a Bizottság, a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (12) – a költségvetési rendelet – megfelelő rendelkezéseivel összhangban a partnerországokkal az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó többéves finanszírozási megállapodást köt. A finanszírozási megállapodás tartalmazza a közös cselekvési program végrehajtásához szükséges jogi rendelkezéseket, és azt a 10. cikkben említett közös irányító hatóság is aláírja.

(9)   A részt vevő országok, a partnerségi elv figyelembevételével, közösen választják ki azokat a részprogramokat, amelyek összhangban vannak a közösségi támogatásban részesülő közös cselekvési program prioritásaival és intézkedéseivel.

(10)   Olyan egyedi és megfelelően indokolt esetben, amikor:

| a) | a részt vevő országok kapcsolataiban, vagy az Európai Unió és a partnerország között jelentkező problémák miatt nincs lehetőség közös cselekvési program kialakítására, |
| --- | --- |

a)

a részt vevő országok kapcsolataiban, vagy az Európai Unió és a partnerország között jelentkező problémák miatt nincs lehetőség közös cselekvési program kialakítására,

| b) | a résztvevő országok legkésőbb 2010. június 30-ig nem nyújtottak be a Bizottságnak közös cselekvési programot, |
| --- | --- |

b)

a résztvevő országok legkésőbb 2010. június 30-ig nem nyújtottak be a Bizottságnak közös cselekvési programot,

| c) | a partnerország a program elfogadását követő év végéig nem írja alá a segítségnyújtási szerződést, |
| --- | --- |

c)

a partnerország a program elfogadását követő év végéig nem írja alá a segítségnyújtási szerződést,

| d) | a közös cselekvési programot a résztvevő országok kapcsolataiban felmerülő problémák miatt nem lehet végrehajtani, |
| --- | --- |

d)

a közös cselekvési programot a résztvevő országok kapcsolataiban felmerülő problémák miatt nem lehet végrehajtani,

a Bizottság, az érintett tagállammal (illetve tagállamokkal) való egyeztetést követően megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az érintett tagállam az 1083/2006/EK rendelet értelmében felhasználhassa a programhoz az ERFA hozzájárulását.

10. cikk

Programok irányítása

(1)   A közös cselekvési programokat elvben egy valamelyik tagállamba telepített közös irányító hatóság valósítja meg megosztott irányítás révén. A közös irányító hatóság munkáját segítheti egy közös technikai titkárság.

(2)   A részt vevő országok javasolhatják a Bizottságnak, hogy a közös irányító hatóságot egy partnerországba telepítsék, feltéve, hogy a kijelölt szerv képes teljes mértékben alkalmazni az 1605/2002/EK, Euratom rendelet megfelelő rendelkezéseiben meghatározott kritériumokat.

(3)   E rendelet alkalmazásában a „közös irányító hatóság” bármely olyan a közszférához – beleértve az államot is –, vagy a magánszférához tartozó országos, regionális vagy helyi szintű hatóság vagy szerv, amelyet egy közös cselekvési programban érintett tagállam, vagy tagállamok és a partnerország vagy partnerországok jelölnek ki, és amely rendelkezik azzal a pénzügyi és igazgatási kapacitással, hogy a közösségi támogatást kezelje, valamint azzal a jogképességgel, hogy az e rendelet szerint szükséges megállapodásokat megkösse.

(4)   A közös irányító hatóság – a megbízható technikai és pénzügyi irányítás elvével összhangban – felelős a közös cselekvési program irányításáért és megvalósításáért, valamint tevékenysége jogszerűségének és szabályosságának a biztosításáért. Ennek érdekében megfelelő irányítási, ellenőrzési és elszámolási rendszereket és szabványokat alakít ki.

(5)   A közös cselekvési program irányító hatósága és ellenőrző rendszere az irányító hatóságon belüli munkafelosztás, illetve a hitelesítést és ellenőrzést végző független testületek kijelölése által szavatolja az irányítás, a hitelesítés és az ellenőrzési folyamatok megfelelő szétválasztását.

(6)   A közös cselekvési programok végrehajtásának megfelelő előkészítése érdekében a közös cselekvési program elfogadása után és a segítségnyújtási szerződések aláírása előtt a Bizottság lehetővé teheti a közös irányító hatóság számára, hogy a program költségvetésének egy részét a program olyan tevékenységeinek finanszírozására kezdje felhasználni, mint az irányító hatóság működési költségeinek fedezése, technikai segítségnyújtás és egyéb előkészítő tevékenységek. Az előkészítő fázis részletes szabályait a 11. cikkben említett végrehajtási szabályokban határozzák meg.

11. cikk

Végrehajtási szabályok

(1)   Az e címben foglaltak végrehajtására vonatkozó egyedi rendelkezéseket meghatározó végrehajtási szabályokat a 26. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárással összhangban fogadják el.

(2)   A végrehajtási szabályokban meghatározott témák olyan kérdéseket tartalmaznak, mint a társfinanszírozás mértéke, a közös cselekvési programok előkészítése, a közös hatóságok megnevezése és feladatai, a felügyelő és a kiválasztásért felelős bizottságok és a közös titkárság szerepe és feladatai, a költségek támogathatósága, a projektek közös kiválasztása, az előkészítő szakasz, a közösségi támogatás technikai és pénzügyi igazgatása, a pénzügyi ellenőrzés és az audit, az ellenőrzés és értékelés, az átláthatóság és a potenciális kedvezményezetteket célzó információs tevékenységek.

IV. CÍM

VÉGREHAJTÁS

12. cikk

Cselekvési programok elfogadása

(1)   A 7. cikk (1) bekezdésében említett stratégiai dokumentumok alapján elkészített cselekvési programokat a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, rendszerint évente fogadják el.

Kivételesen, elsősorban olyan esetekben, amikor a cselekvési program elfogadására még nem került sor, a Bizottság, a 7. cikk (1) bekezdésében hivatkozott stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján a cselekvési terven kívüli intézkedéseket is elfogadhat, ugyanazon szabályok és eljárások szerint, mint amelyek a cselekvési programokra érvényesek.

(2)   A cselekvési programok meghatározzák a megvalósítandó célkitűzéseket, az intervenciós területeket, a várt eredményeket, az irányítási módokat, valamint az előirányzott finanszírozás teljes összegét. Figyelembe veszik a közösségi támogatások korábbi végrehajtásából tanultakat. Tartalmazzák a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre elkülönített összegek megjelölését, valamint egy indikatív végrehajtási menetrendet. Tartalmazzák a programok által finanszírozott intézkedések végrehajtásakor ellenőrizendő teljesítménymutatók típusának meghatározását.

(3)   A határokon átnyúló együttműködési programokra a Bizottság a 9. cikkben hivatkozott eljárással összhangban közös programokat fogad el.

(4)   A Bizottság, tájékoztatás céljából, az azok elfogadásától számított egy hónapos határidővel benyújtja az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak a cselekvési programokat és a közös határokon átnyúló együttműködési programokat.

13. cikk

A stratégiai dokumentumokban és a többéves indikatív programokban nem előirányzott különleges intézkedések elfogadása

(1)   Szükség esetén és kellően indokolt esetben, vagy ha váratlan esemény történik, a Bizottság különleges intézkedéseket fogad el, amelyek nem szerepelnek a stratégiai dokumentumban és a többéves indikatív programokban sem (a továbbiakban: különleges intézkedések).

A különleges intézkedések arra is használhatók, hogy megkönnyítsék az átmenetet a sürgősségi segítségnyújtástól a hosszú távú fejlesztési tevékenységek felé, beleértve azokat a tevékenységeket, amelyek célja a lakosság felkészítése arra, hogy jobban tudjon reagálni ismétlődő válsághelyzetekben.

(2)   Ha az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 000 000 eurót, ezeket a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésben említett eljárással összhangban fogadja el.

Az olyan különleges intézkedések módosításánál, mint a technikai kiigazítások, a megvalósítási időszak meghosszabbítása, az előzetes költségvetésen belüli hitelátcsoportosítások, a költségvetés 20 %-os sávon belüli emelése vagy csökkentése, nem szükséges alkalmazni a 26. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást mindaddig, amíg ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában rögzített kezdeti célokat.

(3)   A különleges intézkedések meghatározzák a megvalósítandó célkitűzéseket, az intervenciós területeket, a várt eredményeket, az irányítási módokat, valamint az előirányzott finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre elkülönített összegek megjelölését, valamint egy indikatív végrehajtási menetrendet. Tartalmazzák a különleges intézkedések végrehajtásakor ellenőrizendő teljesítménymutatók típusának meghatározását.

(4)   A Bizottság, tájékoztatás céljából, határozathozatalától számított egy hónapon belül eljuttatja az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak azokat a különleges intézkedéseket, amelyek értéke nem haladja meg a 10 000 000 eurót.

14. cikk

Támogathatóság

A cselekvési programok, a határokon átnyúló együttműködési programok, és a különleges intézkedések végrehajtására e rendelet szerint támogathatók:

| a) | a partnerországok és régiók, valamint intézményeik; |
| --- | --- |

a)

a partnerországok és régiók, valamint intézményeik;

| b) | a partnerországok decentralizált egységei, úgymint a régiók, a megyék, a tartományok és az önkormányzatok; |
| --- | --- |

b)

a partnerországok decentralizált egységei, úgymint a régiók, a megyék, a tartományok és az önkormányzatok;

| c) | a partnerországok és régiók, illetve a Bizottság által létrehozott vegyes szervek; |
| --- | --- |

c)

a partnerországok és régiók, illetve a Bizottság által létrehozott vegyes szervek;

| d) | a nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -szolgálatokat és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi intézményeket és fejlesztési bankokat, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -szolgálatokat és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi intézményeket és fejlesztési bankokat, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez;

| e) | Közösségi intézmények és szervek, de csupán a 16. cikkben hivatkozotthoz hasonló típusú támogató intézkedések megvalósítása körében; |
| --- | --- |

e)

Közösségi intézmények és szervek, de csupán a 16. cikkben hivatkozotthoz hasonló típusú támogató intézkedések megvalósítása körében;

| f) | az Európai Unió ügynökségei; |
| --- | --- |

f)

az Európai Unió ügynökségei;

| g) | a tagállamok, a partnerországok és a régiók, és más, a 21. cikk szerint a közösségi külső támogatásához való hozzáférés feltételeinek megfelelő harmadik országok alábbi intézményei és szervei, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez:






  i. | állami vagy félig állami szervek, önkormányzatok vagy ezek igazgatásai és társulásai; |
| --- | --- | --- |

g)

a tagállamok, a partnerországok és a régiók, és más, a 21. cikk szerint a közösségi külső támogatásához való hozzáférés feltételeinek megfelelő harmadik országok alábbi intézményei és szervei, amennyiben hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez:

i.

állami vagy félig állami szervek, önkormányzatok vagy ezek igazgatásai és társulásai;

| ii. | cégek, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

cégek, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások;

| iii. | pénzügyi intézmények, amelyek a partnerországokban a magánbefektetés számára adományokat, támogatást és finanszírozást biztosítanak; |
| --- | --- |

iii.

pénzügyi intézmények, amelyek a partnerországokban a magánbefektetés számára adományokat, támogatást és finanszírozást biztosítanak;

| iv. | a (h) pontban meghatározott nem állami szereplők; |
| --- | --- |

iv.

a (h) pontban meghatározott nem állami szereplők;

| v. | természetes személyek; |
| --- | --- |

v.

természetes személyek;

| h) | az alábbi nem állami szereplők:






  i. | nem kormányzati szervezetek; |
| --- | --- | --- |

h)

az alábbi nem állami szereplők:

i.

nem kormányzati szervezetek;

| ii. | nemzeti és/vagy etnikai kisebbségeket képviselő szervezetek; |
| --- | --- |

ii.

nemzeti és/vagy etnikai kisebbségeket képviselő szervezetek;

| iii. | helyi polgári csoportok és szakmai társulások; |
| --- | --- |

iii.

helyi polgári csoportok és szakmai társulások;

| iv. | szövetkezetek, szakszervezetek, gazdasági és szociális érdekeket képviselő szervezetek; |
| --- | --- |

iv.

szövetkezetek, szakszervezetek, gazdasági és szociális érdekeket képviselő szervezetek;

| v. | helyi szervezetek (beleértve a hálózatokat), amelyek részt vesznek a decentralizált regionális együttműködésben és integrációban; |
| --- | --- |

v.

helyi szervezetek (beleértve a hálózatokat), amelyek részt vesznek a decentralizált regionális együttműködésben és integrációban;

| vi. | fogyasztói szervezetek, női és ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek; |
| --- | --- |

vi.

fogyasztói szervezetek, női és ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek;

| vii. | egyetemek; |
| --- | --- |

vii.

egyetemek;

| viii. | egyházak és vallási szervezetek és közösségek; |
| --- | --- |

viii.

egyházak és vallási szervezetek és közösségek;

| ix. | a média; |
| --- | --- |

ix.

a média;

| x. | határokon átnyúló szervezetek, nem kormányzati szervezetek és független alapítványok; |
| --- | --- |

x.

határokon átnyúló szervezetek, nem kormányzati szervezetek és független alapítványok;

| i) | az e cikkben kifejezetten nem említett szervek vagy szereplők, amennyiben az e rendelet céljainak eléréséhez alapvetően szükséges. |
| --- | --- |

i)

az e cikkben kifejezetten nem említett szervek vagy szereplők, amennyiben az e rendelet céljainak eléréséhez alapvetően szükséges.

15. cikk

Intézkedéstípusok

(1)   A közösségi támogatást programok, projektek és minden olyan intézkedés finanszírozására használják fel, amelyek hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseihez.

(2)   A közösségi támogatás ezenkívül felhasználható:

| a) | a tagállamokból és a programban közreműködő regionális és helyi hatóságaikból küldött, többek között a közszférából érkező szakértőket bevonó technikai támogatás és célzott igazgatási együttműködési intézkedések finanszírozására is; |
| --- | --- |

a)

a tagállamokból és a programban közreműködő regionális és helyi hatóságaikból küldött, többek között a közszférából érkező szakértőket bevonó technikai támogatás és célzott igazgatási együttműködési intézkedések finanszírozására is;

| b) | beruházások és beruházáshoz kapcsolódó tevékenységek finanszírozására; |
| --- | --- |

b)

beruházások és beruházáshoz kapcsolódó tevékenységek finanszírozására;

| c) | az Európai Beruházási Bank vagy más közvetítő pénzintézet részére történő hozzájárulás formájában, a 23. cikkel összhangban, kölcsönök finanszírozására, tőkebefektetésekre, garanciaalapokra vagy befektetési alapokra; |
| --- | --- |

c)

az Európai Beruházási Bank vagy más közvetítő pénzintézet részére történő hozzájárulás formájában, a 23. cikkel összhangban, kölcsönök finanszírozására, tőkebefektetésekre, garanciaalapokra vagy befektetési alapokra;

| d) | kivételes esetben, nemzetközi szinten megállapított adósságcsökkentő programok alapján adósságcsökkentő programokra; |
| --- | --- |

d)

kivételes esetben, nemzetközi szinten megállapított adósságcsökkentő programok alapján adósságcsökkentő programokra;

| e) | ágazati vagy általános költségvetési támogatásra, amennyiben a partnerország közpénzek elköltéséért felelős igazgatása eléggé átlátható, megbízható és hatékony, és amennyiben az adományozók, többek között adott esetben a nemzetközi pénzügyi intézmények által jóváhagyott, megfelelően kialakított ágazati vagy makrogazdasági politikákat alakítottak ki; |
| --- | --- |

e)

ágazati vagy általános költségvetési támogatásra, amennyiben a partnerország közpénzek elköltéséért felelős igazgatása eléggé átlátható, megbízható és hatékony, és amennyiben az adományozók, többek között adott esetben a nemzetközi pénzügyi intézmények által jóváhagyott, megfelelően kialakított ágazati vagy makrogazdasági politikákat alakítottak ki;

| f) | különösen környezetvédelmi hitelek esetén kamattámogatás nyújtására; |
| --- | --- |

f)

különösen környezetvédelmi hitelek esetén kamattámogatás nyújtására;

| g) | biztosítás nyújtására nem kereskedelmi jellegű kockázatok ellen; |
| --- | --- |

g)

biztosítás nyújtására nem kereskedelmi jellegű kockázatok ellen;

| h) | a Közösség, a tagállamok, nemzetközi vagy regionális szervezetek és más adományozó vagy partnerországok által létrehozott alaphoz való hozzájárulásra; |
| --- | --- |

h)

a Közösség, a tagállamok, nemzetközi vagy regionális szervezetek és más adományozó vagy partnerországok által létrehozott alaphoz való hozzájárulásra;

| i) | nemzetközi pénzügyi intézmények vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez való hozzájárulásra; |
| --- | --- |

i)

nemzetközi pénzügyi intézmények vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez való hozzájárulásra;

| j) | a közösségi támogatásban részesülő országokban a hatékony igazgatáshoz és a projektek és programok felügyeletéhez szükséges költségek finanszírozására; |
| --- | --- |

j)

a közösségi támogatásban részesülő országokban a hatékony igazgatáshoz és a projektek és programok felügyeletéhez szükséges költségek finanszírozására;

| k) | mikroprojektek finanszírozására; |
| --- | --- |

k)

mikroprojektek finanszírozására;

| l) | élelmiszerbiztonsági intézkedésekre. |
| --- | --- |

l)

élelmiszerbiztonsági intézkedésekre.

(3)   A közösségi támogatást alapvetően nem szabad adók, vámterhek vagy más költségvetési terhek finanszírozására felhasználni.

16. cikk

Támogatási intézkedések

(1)   A közösségi támogatás a program irányításához és céljai megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, nyomonkövető, auditálási és értékelési tevékenységekhez közvetlenül szükséges költségeket is fedezheti, mint többek között a tanulmányok, az értekezletek, az információs tevékenységek, a tudatosítás, a kiadási és képzési tevékenységek, többek között a partnerek számára olyan képzési és oktatási intézkedések, amelyek lehetővé teszik számukra a részvételt a program különböző szakaszaiban, informatikai hálózatokkal kapcsolatos költségek, továbbá minden olyan igazgatási és technikai költség, amelyeket a Bizottság a program irányításához igénybe vehet. Ide tartoznak azok igazgatási támogatási költségek is, amelyek a program irányítása érdekében a Bizottság delegációiban szükségesek.

(2)   Ezek az intézkedések nem kell, hogy feltétlenül többéves programozás tárgyát képezzék, és ezért a stratégiai dokumentumokon és a többéves indikatív programokon kívül is finanszírozhatók. Ugyanakkor, a többéves indikatív programok körén belül is finanszírozhatók. A Bizottság a többéves indikatív programok által nem lefedett támogatási intézkedéseket a 13. cikkben előírt rendelkezések szerint fogadja el.

17. cikk

Társfinanszírozás

(1)   Az e rendelet szerint finanszírozott intézkedésekhez társfinanszírozás is kapcsolódhat, elsősorban az alábbiak részéről:

| a) | tagállamok, azok regionális és helyi hatóságai, valamint állami vagy félig állami szerveik; |
| --- | --- |

a)

tagállamok, azok regionális és helyi hatóságai, valamint állami vagy félig állami szerveik;

| b) | EGT-országok, Svájc és egyéb adományozó országok, különösen állami és félig állami szerveik; |
| --- | --- |

b)

EGT-országok, Svájc és egyéb adományozó országok, különösen állami és félig állami szerveik;

| c) | nemzetközi, köztük regionális szervezetek, és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi intézmények; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi, köztük regionális szervezetek, és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi intézmények;

| d) | társaságok, vállalkozások és egyéb, a magánszektorhoz tartozó magánszervezetek és gazdasági szereplők, valamint a többi nem állami szereplő; |
| --- | --- |

d)

társaságok, vállalkozások és egyéb, a magánszektorhoz tartozó magánszervezetek és gazdasági szereplők, valamint a többi nem állami szereplő;

| e) | az alapokban részesülő partnerországok vagy régiók. |
| --- | --- |

e)

az alapokban részesülő partnerországok vagy régiók.

(2)   Párhuzamos társfinanszírozás esetén a projektet vagy a programot több világosan azonosítható alprojektre bontják, amelyek mindegyikét más partner finanszírozza, úgy biztosítva a társfinanszírozást, hogy a finanszírozás végső címzettje mindig azonosítható legyen. Közös társfinanszírozás esetén, a projekt vagy program teljes költsége felosztásra kerül a társfinanszírozást biztosító partnerek között és a forrásokat úgy vonják össze, hogy a projekt vagy program keretében ne lehessen azonosítani egy adott tevékenység finanszírozási forrását.

(3)   Közös társfinanszírozás esetén a Bizottság közös akciók végrehajtására az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában hivatkozott egységek nevében fogadhat és igazgathat pénzalapokat. Ezeket az alapokat célhoz kötött bevételként kezelik, a 1605/2002/EK, Euratom rendelet 18. cikke szerint.

18. cikk

Irányítási eljárások

(1)   A Bizottság az e rendelet szerinti programokat az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban valósítja meg.

(2)   Társfinanszírozás esetén és más kellően indokolt esetekben a Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikk (2) bekezdése c) pontjában megjelölt szervekre közhatósági és különösen költségvetés-végrehajtási feladatokat bízhat, amennyiben nemzetközi státuszuk elismert, megfelelnek a nemzetközileg elismert irányítási és ellenőrzési rendszereknek és valamely közhatóság felügyeli azokat.

(3)   A Bizottság keretmegállapodásokat köthet a partnerországokkal, amelyek minden szükséges intézkedést tartalmaznak ahhoz, hogy biztosítsák a közösségi támogatás hatékony megvalósítását és a Közösség pénzügyi érdekeinek a védelmét.

(4)   Decentralizált irányítás esetén a Bizottság dönthet úgy, hogy beszerzési vagy támogatási eljárást alkalmaz a kedvezményezett partnerországban vagy régióban, amennyiben:

| a) | a kedvezményezett partnerország vagy régió eljárásai megfelelnek az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő elbánás, illetve a megkülönböztetésmentesség elveinek, és megakadályozzák az érdekek ütközését; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett partnerország vagy régió eljárásai megfelelnek az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő elbánás, illetve a megkülönböztetésmentesség elveinek, és megakadályozzák az érdekek ütközését;

| b) | a kedvezményezett partnerország vagy régió vállalja azt, hogy rendszeresen ellenőrzi a közösségi költségvetésből finanszírozott tevékenységek megfelelő végrehajtását, továbbá hogy megfelelő intézkedéseket hoz a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és szükség esetén jogi lépéseket tesz a nem megfelelő célokra felhasznált támogatás behajtására. |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett partnerország vagy régió vállalja azt, hogy rendszeresen ellenőrzi a közösségi költségvetésből finanszírozott tevékenységek megfelelő végrehajtását, továbbá hogy megfelelő intézkedéseket hoz a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és szükség esetén jogi lépéseket tesz a nem megfelelő célokra felhasznált támogatás behajtására.

19. cikk

Költségvetési kötelezettségvállalások

(1)   A költségvetési kötelezettségvállalások megállapítása a 9. cikk (6) bekezdése, a 12. cikk (1) bekezdése, a 13. cikk (1) bekezdése és a 16. cikk (2) bekezdése szerinti bizottsági határozatok alapján történik.

(2)   Az olyan intézkedésekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások, amelyeknek a megvalósítása több pénzügyi évre terjed ki, feloszthatók több évre vonatkozó éves részletekre.

(3)   A közösségi finanszírozás többek között az alábbi jogi formák egyikeként, finanszírozási szerződésként, támogatási szerződésként, közbeszerzési szerződésként, munkaszerződésként jelenhet meg.

20. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek a védelme

(1)   Bármely, e rendelet alapján kötött megállapodás, a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (13), valamint a Bizottság által az Európai Unió pénzügyi érdekeinek csalástól és más szabálytalanságoktól történő védelme érdekében végzett ellenőrzéseire és helyszíni vizsgálataira vonatkozó, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (14) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15) összhangban, tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják a Közösség pénzügyi érdekeinek a védelmét, különösen ami a szabálytalanságokat, a csalást, a korrupciót és bármely más illegális tevékenységet illeti.

(2)   Ezek a megállapodások kifejezetten előírják, hogy a Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek joga van auditálni minden olyan beszállítót vagy alvállalkozót, akik közösségi pénzeket kaptak, többek között dokumentumok alapján, vagy helyszíni vizsgálat keretében. Ugyancsak kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, hogy a 2185/96/EK, Euratom rendeletben foglaltak szerint helyszíni ellenőrzéseket és szemléket tartsanak.

(3)   Minden, valamely közösségi támogatás megvalósítása eredményeképpen létrejött szerződés biztosítja a Bizottság és az Európai Számvevőszék számára a 2. bekezdésben rögzített jogokat a szerződések teljesítési ideje alatt és után.

21. cikk

Versenytárgyalásokon és szerződésekben való részvétel

(1)   Az e rendelet alapján finanszírozott közbeszerzési vagy támogatási szerződésekre vonatkozó eljárásokban való részvétel nyitva áll a Közösség tagállamai, a jelen rendelet vagy az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet által létrehozott előcsatlakozási támogatási eszköz (16) által kedvezményezett országok, valamint az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárságával rendelkező minden természetes és ott székhellyel rendelkező minden jogi személy számára;

(2)   A Bizottság kellően megalapozott esetekben engedélyezheti olyan természetes és jogi személyek részvételét, akik a szomszédos országokkal hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatokat fenntartó országok állampolgárai vagy ott székhellyel rendelkeznek, valamint a különböző eredetű készletek és anyagok felhasználását.

(3)   Az e rendelet alapján finanszírozott közbeszerzési vagy támogatási szerződésekre vonatkozó eljárásokban való részvétel nyitva áll többek között az (1) bekezdésben nem említett országok állampolgárai vagy ott székhellyel rendelkező jogi személyek előtt, amennyiben kölcsönös hozzáférést biztosítanak külső támogatásaikhoz. Kölcsönös hozzáférést biztosítanak, amennyiben egy ország azonos feltételekkel támogathatónak nyilvánít tagállamokat és érintett fogadó országokat.

A közösségi külső támogatáshoz kölcsönös hozzáférést az adott országra vagy országok csoportjára vonatkozó egyedi határozat révén biztosítanak. Az ilyen határozatot a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság fogadja el és az legalább egy évig hatályban marad.

A közösségi külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférés engedélyezésének a közösségi és más adományozók összehasonlításán kell alapulnia, és ágazati vagy teljes országos szinten kell működnie, mind az adományozó, mind a kedvezményezett országok esetében. Az adományozó ország részére kölcsönösség engedélyezésére irányuló határozatnak az adott adományozó segélyeinek átláthatóságán, következettségén és arányosságán, többek között annak minőségi és mennyiségi természetén kell alapulnia A kedvezményezett országokkal konzultálni kell az ezen bekezdésben meghatározott folyamat során.

(4)   A közbeszerzési és támogatási szerződésekben való részvétel lehetősége nyitva áll a nemzetközi szervezetek előtt.

(5)   A közbeszerzési eljárások keretében javasolt szakértők esetében nem szükséges megfelelni a fenti ismertetett állampolgársági szabályoknak.

(6)   Minden e rendelet alapján finanszírozott szerződés esetében a beszerzett szállítmányok és anyagok származási helye a Közösség vagy az e cikk szerinti jogosult ország. Az e rendeletben használt „származási hely” kifejezés jelentése a származási szabályokról szóló vámügyi közösségi jogszabályokban van meghatározva.

(7)   A Bizottság, megfelelően alátámasztott esetekben, engedélyezheti az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltaktól eltérő országok állampolgárságával rendelkező természetes és az azokban az országokban székhellyel rendelkező jogi személyek részvételét, vagy a (6) bekezdésben foglaltaktól eltérő származású szállítmányok és anyagok vásárlását. Az eltéréseket vagy az alapján lehet indokolni, hogy az adott termékek és szolgáltatások nem elérhetők az érintett országok piacain, vagy rendkívüli sürgősséggel, vagy azzal, hogy a jogosultsági szabályok lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé tennék a projekt, program vagy tevékenység megvalósítását.

(8)   Amennyiben a Közösség nemzetközi szervezeten keresztül végrehajtott tevékenységet támogat, a megfelelő szerződéses eljárások nyitva állnak minden, az (1), (2) és (3) bekezdés alapján jogosult természetes vagy jogi személy előtt, és minden olyan természetes és jogi személy előtt is, amely az adott szervezet szabályai szerint jogosult, ügyelve az egyenlő bánásmód biztosítására minden adományozó számára. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az ellátmányokra, felszerelésekre és szakértőkre is.

Amennyiben a Közösség egy tagállammal vagy a (3) bekezdésben meghatározott kölcsönösség keretében harmadik országgal vagy regionális szervezettel közösen támogat egy műveletet, az adott szerződéses eljárás nyitva áll minden, az (1), (2) és (3) bekezdés alapján jogosult természetes vagy jogi személy előtt, és minden olyan természetes és jogi személy előtt is, amely az adott tagállam, harmadik ország vagy regionális szervezet szabályai szerint jogosult. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az ellátmányokra, felszerelésekre és szakértőkre is.

(9)   Ha az e rendelet szerinti közösségi támogatást a 10. cikk értelmében közös irányító hatóság kezeli, a beszerzési szabályok a 11. cikkben foglalt végrehajtási szabályokkal egyeznek meg.

(10)   Azoknak a pályázóknak, amelyekkel e rendelet szerint szerződés kötöttek, be kell tartaniuk a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeiben szereplő alapvető munkaügyi előírásokat.

(11)   Az (1)-(10) bekezdés nem vonatkozik az adott tevékenység célkitűzései tekintetében jelentkező adottságaik vagy földrajzi helyük okán jogosult szervezetek kategóriáira.

22. cikk

Előfinanszírozás

A kedvezményezetteknek kifizetett előfinanszírozások kamatait a végső kifizetési összegből levonják.

23. cikk

Az Európai Beruházási Bank vagy más pénzügyi közvetítők rendelkezésére bocsátott alapok

(1)   A 15. cikk (2) bekezdésének c) pontjában hivatkozott alapokat pénzügyi közvetítők, az Európai Beruházási Bank, vagy más olyan bankok vagy szervezetek kezelik, amelyek képesek ezeket kezelni.

(2)   A Bizottságnak eseti alapon kell elfogadnia az 1. cikk megvalósítására vonatkozó rendelkezéseket, a kockázatmegosztás, a megvalósítással megbízott közvetítő fél díjazása, az alapból származó profit felhasználása és visszaigénylése, valamint a művelet befejezése tekintetében.

24. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság rendszeresen értékeli a földrajzi és határokon átnyúló politikák és programok, illetve az ágazati politikák eredményeit, valamint a programozás hatékonyságát, hogy megállapítsa, elérték-e a kitűzött célokat és hogy ajánlásokat tehessen a jövőbeni tevékenységek javítására.

(2)   A Bizottság megbeszélés céljából jelentős értékelő jelentést küld a kezelő bizottságoknak. E jelentések és megbeszélések hatással lesznek a programok kialakítására és a források elosztására.

V. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Éves jelentés

A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást és a közösségi támogatás végrehajtásáról éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. A jelentést a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága is megkapja. A jelentés, az előző évre vonatkozóan, információkat tartalmaz a finanszírozott intézkedésekről, a nyomonkövetési és értékelési tevékenységek eredményeiről, és a költségvetések teljesítéséről a kötelezettségvállalások és kifizetések szerint partnerországonként, régiónként, valamint együttműködési területenként.

26. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő 30 nap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(4)   Az Európai Beruházási Bank egy megfigyelője részt vesz a bizottság eljárásaiban a Bankkal kapcsolatos kérdések nyomonkövetése érdekében.

(5)   Az Európai Parlamenttel való párbeszéd megkönnyítése érdekében a Bizottság az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdése értelmében rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottsági eljárásokról, és eljuttatja számára a vonatkozó dokumentumokat, beleértve a napirendeket, intézkedéstervezeteket, és az ülések rövidített jegyzőkönyveit.

27. cikk

A mellékletben fel nem sorolt harmadik országok részvétele

(1)   Annak érdekében, hogy biztosítsa a közösségi támogatás összhangját és hatékonyságát, a Bizottság, a 12. cikkben hivatkozott cselekvési programok, vagy a 13. cikkben hivatkozott különleges intézkedések elfogadásakor dönthet úgy, hogy olyan országok, területek és régiók, amelyek más külső közösségi támogatási eszközök és az európai fejlesztési alap alapján jogosultak támogatásra, részesülhetnek az e rendelet szerint elfogadott intézkedésekből, ha a megvalósított projekt vagy program globális, regionális vagy határokon átnyúló jellegű.

(2)   E finanszírozási lehetőség szerepelhet a 7. cikkben hivatkozott stratégiai dokumentumban.

(3)   A 14. cikkben előirányzott, a támogathatóságra vonatkozó rendelkezéseket és a 21. cikkben előirányzott szerződésekre vonatkozó eljárásokban való részvételre vonatkozó rendelkezéseket úgy kell kiigazítani, hogy azok lehetővé tegyék az érintett országok, területek és régiók részvételét.

(4)   A különböző közösségi külső támogatási eszközökből finanszírozott programok esetén a közbeszerzési pályázatban való részvétel lehetősége a különböző eszközök értelmében részvételi jogosultsággal rendelkező országokból származó minden természetes és jogi személy számára nyitva áll.

28. cikk

A közösségi támogatás felfüggesztése

(1)   A partnerországokkal és régiókkal megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásokban, és társulási megállapodásokban meghatározott támogatás felfüggesztésére vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, ha egy partnerország nem tartja be az 1. cikkben hivatkozott elveket, a Tanács, a Bizottság javaslatára és minősített többséggel határozva, a partnerországnak az e rendelet szerint nyújtott bármely közösségi támogatás tekintetében minden indokolt intézkedést meghozhat.

(2)   Ezekben az esetekben a közösségi támogatást elsősorban a nem állami szereplők támogatására kell fordítani az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat előmozdító intézkedésekre és a demokratizálódási folyamat erősítésére a partnerországokban.

29. cikk

Pénzügyi keretösszeg

(1)   E rendelet 2007-2013 közötti időszakban történő megvalósításának pénzügyi keretösszege 11 181 000 000 euró, az alábbi bontásban:

| a) | a pénzügyi keretösszeg legalább 95 %-át a 6. cikk (1) bekezdés a) pont i. alpontjában megnevezett ország és többéves programok kapják, |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi keretösszeg legalább 95 %-át a 6. cikk (1) bekezdés a) pont i. alpontjában megnevezett ország és többéves programok kapják,

| b) | a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át a 6. cikk (1) bekezdés a) pont ii. alpontjában megnevezett határokon átnyúló együttműködési programok kapják. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi keretösszeg legfeljebb 5 %-át a 6. cikk (1) bekezdés a) pont ii. alpontjában megnevezett határokon átnyúló együttműködési programok kapják.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi, a pénzügyi keret keretein belül.

30. cikk

Felülvizsgálat

2010. december 31-ig a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszt egy jelentést, amelyben értékeli e rendelet végrehajtásának első három évét, és amennyiben szükséges egy jogalkotási javaslatot a szükséges módosításokkal, beleértve a 29. cikk (1) bekezdése szerinti pénzügyi felosztást is.

31. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   2007. január 1-jétől az 1762/92/EGK tanácsi rendelet, az 1734/94/EK tanácsi rendelet és az 1488/96/EK tanácsi rendelet hatályát veszti.

(2)   A hatályukat vesztett rendeletek a 2007 előtti költségvetési évekre vonatkozó jogi aktusok és kötelezettségek tekintetében továbbra is alkalmazandók.

32. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. július 6-i álláspontja.

1

(2)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

2

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 181., 1992.7.1., 1. o. A 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 182., 1994.7.16., 4. o. A legutóbb a 2110/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 1. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 189., 1996.7.30., 1. o. A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

7

(8)  HL L 12., 2000.1.18., 1. o. A 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

8

(9)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

9

(10)  HL L ...

10

(11)  HL: Kérjük, illessze be a határozat számát, elfogadásának időpontját és a hivatkozást.

11

(12)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

12

(13)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

13

(14)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

14

(15)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

15

(16)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

16

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN HIVATKOZOTT PARTNERORSZÁGOK

| | Algéria |
| --- | --- |

Algéria

| | Azerbajdzsán |
| --- | --- |

Azerbajdzsán

| | Belarusz |
| --- | --- |

Belarusz

| | Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága |
| --- | --- |

Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága

| | Egyiptom |
| --- | --- |

Egyiptom

| | Grúzia |
| --- | --- |

Grúzia

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Jordánia |
| --- | --- |

Jordánia

| | Libanon |
| --- | --- |

Libanon

| | Líbia |
| --- | --- |

Líbia

| | Marokkó |
| --- | --- |

Marokkó

| | Moldova |
| --- | --- |

Moldova

| | Orosz Föderáció |
| --- | --- |

Orosz Föderáció

| | Örményország |
| --- | --- |

Örményország

| | Szíria |
| --- | --- |

Szíria

| | Tunézia |
| --- | --- |

Tunézia

| | Ukrajna |
| --- | --- |

Ukrajna

P6_TA(2006)0307

Stabilitási eszköz ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0630 – C6–0251/2004 – 2004/0223(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0630) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0630) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére valamint 179. és 181a. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0251/2004), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére valamint 179. és 181a. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0251/2004),

| — | tekintettel a Jogi Bizottság véleményére a javasolt jogalapról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság véleményére a javasolt jogalapról,

| — | tekintettel a Bizottságnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) mellékletében szereplő, a demokratikus ellenőrzésről és a külső fellépések koherenciájáról szóló nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó levélváltásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) mellékletében szereplő, a demokratikus ellenőrzésről és a külső fellépések koherenciájáról szóló nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó levélváltásra,

| — | tekintettel a Bizottságnak a kivételes támogató intézkedésekkel és a terrorizmusellenes együttműködési intézkedésekkel kapcsolatos információknak a Parlament részére történő átadásáról szóló, e jogalkotási állásfoglalás mellékletében szereplő nyilatkozatára, amelyet a jogalkotási aktussal együtt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a kivételes támogató intézkedésekkel és a terrorizmusellenes együttműködési intézkedésekkel kapcsolatos információknak a Parlament részére történő átadásáról szóló, e jogalkotási állásfoglalás mellékletében szereplő nyilatkozatára, amelyet a jogalkotási aktussal együtt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

| — | tekintettel Ferrero-Waldner európai biztos 2006. június 7-i, a béketeremtési partnerség létrehozásáról szóló levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ferrero-Waldner európai biztos 2006. június 7-i, a béketeremtési partnerség létrehozásáról szóló levelére,

| — | tekintettel Ferrero-Waldner európai biztos 2006. június 23-i, a különböző eszközök pénzügyi keretösszegeinek részletezéséről szóló levelére, amelyben jelzi a Bizottság hajlandóságát minden olyan szükséges lépés megtételére a fennálló költségvetési lehetőségek – így például a gyorssegélytartalék és a rugalmassági eszköz – segítségével, amely biztosítja, hogy a stabilitási eszköz további forrásokban részesüljön, amennyiben saját forrásai nem bizonyulnak elégségesnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ferrero-Waldner európai biztos 2006. június 23-i, a különböző eszközök pénzügyi keretösszegeinek részletezéséről szóló levelére, amelyben jelzi a Bizottság hajlandóságát minden olyan szükséges lépés megtételére a fennálló költségvetési lehetőségek – így például a gyorssegélytartalék és a rugalmassági eszköz – segítségével, amely biztosítja, hogy a stabilitási eszköz további forrásokban részesüljön, amennyiben saját forrásai nem bizonyulnak elégségesnek,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére;

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0157/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0157/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy forduljon ismét a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TC1-COD(2004)0223

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 179. cikke (1) bekezdésére és 181a. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Közösség fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi, technikai, humanitárius és makrogazdasági segítségnyújtásban. Az emberi és gazdasági fejlődés számára stabil feltételek biztosítása, valamint az emberi jogok, a demokrácia és az alapvető szabadságjogok elősegítése az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) Közösség külső fellépéseinek egyik legfontosabb célja marad, amelyhez hozzájárulnak a külső támogatási eszközök. Az EU külső fellépésének hatékonyságáról szóló 2004. novemberi következtetéseikben a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői leszögezték, hogy „a béke, a biztonság és a stabilitás, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jó kormányzás elengedhetetlen eleme a fenntartható gazdasági fejlődésnek és a szegénység felszámolásának”. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi, technikai, humanitárius és makrogazdasági segítségnyújtásban. Az emberi és gazdasági fejlődés számára stabil feltételek biztosítása, valamint az emberi jogok, a demokrácia és az alapvető szabadságjogok elősegítése az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) Közösség külső fellépéseinek egyik legfontosabb célja marad, amelyhez hozzájárulnak a külső támogatási eszközök. Az EU külső fellépésének hatékonyságáról szóló 2004. novemberi következtetéseikben a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői leszögezték, hogy „a béke, a biztonság és a stabilitás, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jó kormányzás elengedhetetlen eleme a fenntartható gazdasági fejlődésnek és a szegénység felszámolásának”.

| (2) | Az Európai Tanács által jóváhagyott, az erőszakos cselekmények megelőzésére vonatkozó EU-program „a konfliktus-megelőzés elérése iránti európai uniós politikai elkötelezettséget mint az EU külső kapcsolatainak egyik fő célját” emeli ki, valamint megállapítja, hogy a fejlesztési együttműködési eszközök hozzájárulhatnak e cél eléréséhez és az EU globális szerepvállalása továbbfejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács által jóváhagyott, az erőszakos cselekmények megelőzésére vonatkozó EU-program „a konfliktus-megelőzés elérése iránti európai uniós politikai elkötelezettséget mint az EU külső kapcsolatainak egyik fő célját” emeli ki, valamint megállapítja, hogy a fejlesztési együttműködési eszközök hozzájárulhatnak e cél eléréséhez és az EU globális szerepvállalása továbbfejlesztéséhez.

| (3) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) 177. és 181a. cikkében foglalt célok elérése érdekében az e rendelet értelmében hozott intézkedések kiegészíthetik az EU által az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) V. címe keretében elfogadott közös kül- és biztonságpolitikai célok megvalósítását célzó intézkedéseket és VI. címe keretében elfogadott intézkedéseket, és azokkal összhangban kell állniuk. A Tanács és a Bizottság hatáskörének megfelelően együttműködik az összhang biztosításáért. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) 177. és 181a. cikkében foglalt célok elérése érdekében az e rendelet értelmében hozott intézkedések kiegészíthetik az EU által az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) V. címe keretében elfogadott közös kül- és biztonságpolitikai célok megvalósítását célzó intézkedéseket és VI. címe keretében elfogadott intézkedéseket, és azokkal összhangban kell állniuk. A Tanács és a Bizottság hatáskörének megfelelően együttműködik az összhang biztosításáért.

| (4) | A Tanács és a Tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. november 22-én elfogadott és az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án üdvözölt európai konszenzus a fejlesztésről kijelenti, hogy a Közösség, egyes intézményei hatáskörén belül, átfogó megelőző megközelítést dolgoz ki az államok sebezhetősége, konfliktusok, természeti katasztrófák és más típusú válságok esetére, és ehhez a célhoz e rendelet is hozzájárul. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács és a Tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. november 22-én elfogadott és az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án üdvözölt európai konszenzus a fejlesztésről kijelenti, hogy a Közösség, egyes intézményei hatáskörén belül, átfogó megelőző megközelítést dolgoz ki az államok sebezhetősége, konfliktusok, természeti katasztrófák és más típusú válságok esetére, és ehhez a célhoz e rendelet is hozzájárul.

| (5) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én jóváhagyta az európai biztonsági stratégiát. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én jóváhagyta az európai biztonsági stratégiát.

| (6) | A terrorizmus leküzdéséről szóló 2004. március 25-i európai tanácsi nyilatkozat a terroristaellenes céloknak a külső támogatási programokba való integrálására hív fel. Ezen felül az EU 2000. március 27-én elfogadott, a szervezett bűnözés megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló millenniumi stratégiája a harmadik országokkal való szorosabb együttműködésre szólít fel. |
| --- | --- |

(6)

A terrorizmus leküzdéséről szóló 2004. március 25-i európai tanácsi nyilatkozat a terroristaellenes céloknak a külső támogatási programokba való integrálására hív fel. Ezen felül az EU 2000. március 27-én elfogadott, a szervezett bűnözés megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló millenniumi stratégiája a harmadik országokkal való szorosabb együttműködésre szólít fel.

| (7) | A válság utáni stabilizáció integrált átmeneti stratégiákra alapozott, tartós és rugalmas elkötelezettséget igényel a nemzetközi közösség részéről, különösen a válság utáni első esztendőben. |
| --- | --- |

(7)

A válság utáni stabilizáció integrált átmeneti stratégiákra alapozott, tartós és rugalmas elkötelezettséget igényel a nemzetközi közösség részéről, különösen a válság utáni első esztendőben.

| (8) | A válsághelyzetek és a politikai instabilitás idején alkalmazott támogatási programok végrehajtása a döntéshozatal és a költségvetés elosztása rugalmasságának biztosítása érdekében különös intézkedéseket kíván meg, illetve olyan fokozott intézkedések meghozatalát, melyek a kétoldalú segítségnyújtással összhangban vannak, valamint megkívánja az adományozó alapok összegyűjtésére vonatkozó mechanizmusokat, beleértve a közhatóságok feladatainak közvetett központosított irányításon keresztüli delegálását. |
| --- | --- |

(8)

A válsághelyzetek és a politikai instabilitás idején alkalmazott támogatási programok végrehajtása a döntéshozatal és a költségvetés elosztása rugalmasságának biztosítása érdekében különös intézkedéseket kíván meg, illetve olyan fokozott intézkedések meghozatalát, melyek a kétoldalú segítségnyújtással összhangban vannak, valamint megkívánja az adományozó alapok összegyűjtésére vonatkozó mechanizmusokat, beleértve a közhatóságok feladatainak közvetett központosított irányításon keresztüli delegálását.

| (9) | A segély, az újjáépítési és a fejlesztés összekapcsolása témájában született bizottsági közleményeket követő európai parlamenti állásfoglalások és a tanácsi következtetések hangsúlyozzák, hogy hatékonyan kell összekapcsolni a különböző közösségi finanszírozási keretekből finanszírozott akciókat, a válsághelyzetekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

(9)

A segély, az újjáépítési és a fejlesztés összekapcsolása témájában született bizottsági közleményeket követő európai parlamenti állásfoglalások és a tanácsi következtetések hangsúlyozzák, hogy hatékonyan kell összekapcsolni a különböző közösségi finanszírozási keretekből finanszírozott akciókat, a válsághelyzetekkel összefüggésben.

| (10) | A fenti kérdésekre való hatékony és időben történő reagáláshoz olyan különleges pénzügyi forrásokra és pénzügyi eszközökre van szükség, amelyek a humanitárius segítségnyújtást és a hosszú távú együttműködési eszközt kiegészítő módon tudnak működni. Humanitárius segítség továbbra is a humanitárius segítségnyújtásról szóló 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (2) keretében nyújtható. |
| --- | --- |

(10)

A fenti kérdésekre való hatékony és időben történő reagáláshoz olyan különleges pénzügyi forrásokra és pénzügyi eszközökre van szükség, amelyek a humanitárius segítségnyújtást és a hosszú távú együttműködési eszközt kiegészítő módon tudnak működni. Humanitárius segítség továbbra is a humanitárius segítségnyújtásról szóló 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (2) keretében nyújtható.

| (11) | A külső támogatással kapcsolatos, vonatkozó közösségi eszközök keretében kialakított politikai együttműködés szellemében a partnerországokkal megegyezve hozott intézkedéseken kívül a Közösségnek képesnek kell lennie olyan támogatásra, amely a potenciálisan destabilizáló hatású, legfőbb globális és nemzetek közötti problémák kezelésére irányul. |
| --- | --- |

(11)

A külső támogatással kapcsolatos, vonatkozó közösségi eszközök keretében kialakított politikai együttműködés szellemében a partnerországokkal megegyezve hozott intézkedéseken kívül a Közösségnek képesnek kell lennie olyan támogatásra, amely a potenciálisan destabilizáló hatású, legfőbb globális és nemzetek közötti problémák kezelésére irányul.

| (12) | A 2001-es „Irányelvek az operatív együttműködés megerősítésére a Bizottság által képviselt Közösség és a tagállamok között a külső támogatás terén” a külső EU-s támogatás fokozott koordinációjának szükségességét hangsúlyozza. |
| --- | --- |

(12)

A 2001-es „Irányelvek az operatív együttműködés megerősítésére a Bizottság által képviselt Közösség és a tagállamok között a külső támogatás terén” a külső EU-s támogatás fokozott koordinációjának szükségességét hangsúlyozza.

| (13) | Ez a rendelet a 2007-2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti. |
| --- | --- |

(13)

Ez a rendelet a 2007-2013 közötti időszakra egy pénzügyi keretösszeget hoz létre, amely a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (3) 37. pontja szerint a költségvetési hatóság számára az elsődleges referenciaösszeget jelenti.

| (14) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (4) megfelelően kell elfogadni.

| (15) | E rendelet célja a Közösség külső támogatással kapcsolatos, számos jelenlegi rendelet alkalmazási területének lefedése és e rendeletek felváltása; ezért e rendeleteket hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet célja a Közösség külső támogatással kapcsolatos, számos jelenlegi rendelet alkalmazási területének lefedése és e rendeletek felváltása; ezért e rendeleteket hatályon kívül kell helyezni.

| (16) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel az e rendeletben meghatározott területeken szükséges összehangolt, többoldalú válasz szükségességére, és ezért az érintett intézkedések mértéke és globális hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(16)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel az e rendeletben meghatározott területeken szükséges összehangolt, többoldalú válasz szükségességére, és ezért az érintett intézkedések mértéke és globális hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

CÉLOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Célok

(1)   A Közösség fejlesztési együttműködési intézkedéseket, valamint pénzügyi, gazdasági és technikai együttműködési intézkedéseket vállal harmadik országokkal a rendeletben meghatározott feltételekkel.

(2)   A fenti együttműködés céljaival összhangban és annak keretein belül, amint azt az EK-Szerződés megállapítja, e rendelet egyedi céljai a következők:

| a) | hozzájárulás a stabilitáshoz válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben, hatékony válaszadással azoknak a feltételeknek a megőrzése, megteremtése vagy visszaállítása érdekében, amelyek a Közösség fejlesztési és együttműködési politikáinak megfelelő végrehajtásához szükségesek; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulás a stabilitáshoz válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben, hatékony válaszadással azoknak a feltételeknek a megőrzése, megteremtése vagy visszaállítása érdekében, amelyek a Közösség fejlesztési és együttműködési politikáinak megfelelő végrehajtásához szükségesek;

| b) | a közösségi együttműködési politikák végrehajtásához szükséges stabil kereteken belül a harmadik országokban segítség olyan képességek kialakításában, amelyek egyrészt a globális és régiók közötti, destabilizáló hatású fenyegetéseket kezelik, másrészt biztosítják a válságot megelőző és azt követő helyzetek kezelésére való felkészülést. |
| --- | --- |

b)

a közösségi együttműködési politikák végrehajtásához szükséges stabil kereteken belül a harmadik országokban segítség olyan képességek kialakításában, amelyek egyrészt a globális és régiók közötti, destabilizáló hatású fenyegetéseket kezelik, másrészt biztosítják a válságot megelőző és azt követő helyzetek kezelésére való felkészülést.

(3)   Az e rendelet alapján hozott intézkedések kiegészítik az EU-Szerződés V. és VI. címe értelmében elfogadott intézkedéseket, azokkal összhangban kell lenniük és nem sérthetik őket.

2. cikk

A Közösségi támogatás kiegészítő jellege

(1)   Az e rendelet alapján nyújtott közösségi támogatás kiegészíti a kapcsolódó, külső támogatásról szóló közösségi eszközök által biztosított támogatást. Ilyen támogatás csak akkor nyújtható, ha ezen eszközök alapján nem biztosítható megfelelő és hatékony válasz.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében elfogadott intézkedések összhangban vannak a partnerországra vonatkozó átfogó közösségi stratégiai politikai kerettel, és különösen az (1) bekezdésben említett eszközök céljaival, valamint az egyéb vonatkozó közösségi intézkedésekkel.

(3)   A közösségi és nemzeti támogatás hatékonyságának és összhangjának erősítése érdekében a Bizottság mind döntéshozatali, mind gyakorlati szinten biztosítja a szoros koordinációt saját és a tagállamok tevékenységei között. E célból a tagállamok és a Bizottság információcsere-rendszert működtetnek.

3. cikk

Támogatás válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben

(1)   A Közösség technikai és pénzügyi támogatást nyújthat az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célok érdekében: szükséghelyzet, válsághelyzet vagy kialakuló válsághelyzet, a demokráciát, a közrendet, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelmét vagy az egyének biztonságát fenyegető helyzet, vagy olyan helyzet esetén, amely fegyveres összetűzéshez vagy az érintett harmadik ország(ok) súlyos destabilizálódásához vezethet. Az ilyen intézkedések olyan helyzetekre is irányulhatnak, melyekben a Közösség nemzetközi megállapodások kitételeinek lényeges elemeire hivatkozott, harmadik országokkal való együttműködésének részleges vagy teljes felfüggesztése érdekében.

(2)   Az (1) bekezdésben említett technikai és pénzügyi támogatás a következő területeket érinti:

| a) | nemzetközi és regionális, állami vagy nem állami szereplők erőfeszítéseinek támogatása technikai és logisztikai támogatás által a bizalomépítés, a közvetítés, a párbeszéd és a békéltetés érdekében; |
| --- | --- |

a)

nemzetközi és regionális, állami vagy nem állami szereplők erőfeszítéseinek támogatása technikai és logisztikai támogatás által a bizalomépítés, a közvetítés, a párbeszéd és a békéltetés érdekében;

| b) | a nemzetközi jog alapján felhatalmazott átmeneti kormányzat létrehozásának és működésének támogatása; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi jog alapján felhatalmazott átmeneti kormányzat létrehozásának és működésének támogatása;

| c) | a demokratikus, plurális állami intézmények fejlődésének támogatása – beleértve olyan intézkedéseket, amelyek célja a nők részvételének fokozása ezekben az intézményekben –, a hatékony polgári közigazgatás és a kapcsolódó jogi keret támogatása nemzeti és helyi szinten, a független igazságszolgáltatás, a jó kormányzás és a jogállamiság támogatása, beleértve a polgári ellenőrzés megerősítését célzó nem katonai technikai együttműködést, a biztonsági rendszer felügyeletét, valamint olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a bűnüldözést, továbbá a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver- és robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelemben érintett igazságszolgáltatási hatóságokat; |
| --- | --- |

c)

a demokratikus, plurális állami intézmények fejlődésének támogatása – beleértve olyan intézkedéseket, amelyek célja a nők részvételének fokozása ezekben az intézményekben –, a hatékony polgári közigazgatás és a kapcsolódó jogi keret támogatása nemzeti és helyi szinten, a független igazságszolgáltatás, a jó kormányzás és a jogállamiság támogatása, beleértve a polgári ellenőrzés megerősítését célzó nem katonai technikai együttműködést, a biztonsági rendszer felügyeletét, valamint olyan intézkedéseket, amelyek megerősítik a bűnüldözést, továbbá a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver- és robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelemben érintett igazságszolgáltatási hatóságokat;

| d) | nemzetközi büntetőbíróságok és eseti nemzeti bíróságok támogatása, igazságfeltáró és békéltető bizottságok támogatása, az emberi jogi panaszok törvényes rendezésére szolgáló, valamint tulajdonjogi követelésekkel és azok megítélésével kapcsolatos mechanizmusok támogatása, amelyeket a nemzetközi emberi jogokkal és a jogállamiság normáival összhangban hoztak létre; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi büntetőbíróságok és eseti nemzeti bíróságok támogatása, igazságfeltáró és békéltető bizottságok támogatása, az emberi jogi panaszok törvényes rendezésére szolgáló, valamint tulajdonjogi követelésekkel és azok megítélésével kapcsolatos mechanizmusok támogatása, amelyeket a nemzetközi emberi jogokkal és a jogállamiság normáival összhangban hoztak létre;

| e) | támogatás az alapvető infrastruktúra, lakások, középületek és gazdasági létesítmények, valamint a termelőkapacitás helyreállításának és újjáépítésnek megkezdéséhez, a gazdasági tevékenység újraindításához és álláshelyek létrehozásához, valamint a fenntartható társadalmi fejlődés minimum feltételei kialakításához szükséges intézkedésekhez; |
| --- | --- |

e)

támogatás az alapvető infrastruktúra, lakások, középületek és gazdasági létesítmények, valamint a termelőkapacitás helyreállításának és újjáépítésnek megkezdéséhez, a gazdasági tevékenység újraindításához és álláshelyek létrehozásához, valamint a fenntartható társadalmi fejlődés minimum feltételei kialakításához szükséges intézkedésekhez;

| f) | polgári intézkedések támogatása, melyek volt harcosok leszerelésével és a polgári társadalomba való beilleszkedésével – és adott esetben hazatelepítésével – kapcsolatosak, valamint a gyermekkatonák és női harcosok helyzetét érintő intézkedések; |
| --- | --- |

f)

polgári intézkedések támogatása, melyek volt harcosok leszerelésével és a polgári társadalomba való beilleszkedésével – és adott esetben hazatelepítésével – kapcsolatosak, valamint a gyermekkatonák és női harcosok helyzetét érintő intézkedések;

| g) | a fegyveres erők szerkezeti átalakításának társadalmi hatásait mérséklő intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

g)

a fegyveres erők szerkezeti átalakításának társadalmi hatásait mérséklő intézkedések támogatása;

| h) | gyalogsági aknák, fel nem robbant hadianyag vagy háborús robbanóanyag maradványok civil lakosságra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az e rendelet értelmében finanszírozott tevékenységek magukban foglalják a veszéllyel kapcsolatos képzést, az áldozatoknak nyújtott segítséget, az aknakeresést és aknamentesítést, valamint ezzel összefüggésben a készletek megsemmisítését; |
| --- | --- |

h)

gyalogsági aknák, fel nem robbant hadianyag vagy háborús robbanóanyag maradványok civil lakosságra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az e rendelet értelmében finanszírozott tevékenységek magukban foglalják a veszéllyel kapcsolatos képzést, az áldozatoknak nyújtott segítséget, az aknakeresést és aknamentesítést, valamint ezzel összefüggésben a készletek megsemmisítését;

| i) | lőfegyverek jogellenes használatának és az azokhoz való hozzáférésnek a civil lakosságra gyakorolt hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az ilyen támogatást a felügyeleti tevékenységekre, az áldozatoknak való segítségnyújtásra, a közvélemény tudatosságának növelésére, valamint a jogi és igazgatási szakértelem és a bevált gyakorlatok fejlesztésére kell korlátozni.
  A támogatás csak olyan mértékben biztosítható, amennyiben az érintett lakosság társadalmi és gazdasági fejlődése feltételeinek helyreállításához szükséges, az (1) bekezdésben hivatkozott válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben. Nem foglalhatja magában a fegyverek terjedése elleni küzdelem támogatására hozott intézkedéseket; |
| --- | --- |

i)

lőfegyverek jogellenes használatának és az azokhoz való hozzáférésnek a civil lakosságra gyakorolt hatásait kezelő intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az ilyen támogatást a felügyeleti tevékenységekre, az áldozatoknak való segítségnyújtásra, a közvélemény tudatosságának növelésére, valamint a jogi és igazgatási szakértelem és a bevált gyakorlatok fejlesztésére kell korlátozni.

A támogatás csak olyan mértékben biztosítható, amennyiben az érintett lakosság társadalmi és gazdasági fejlődése feltételeinek helyreállításához szükséges, az (1) bekezdésben hivatkozott válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben. Nem foglalhatja magában a fegyverek terjedése elleni küzdelem támogatására hozott intézkedéseket;

| j) | olyan intézkedések támogatása, amelyek biztosítják a válság- és konfliktushelyzetben lévő nők és gyermekek különleges szükségleteinek megfelelő kielégítését, beleértve kiszolgáltatottságukat a nemi alapú erőszaknak; |
| --- | --- |

j)

olyan intézkedések támogatása, amelyek biztosítják a válság- és konfliktushelyzetben lévő nők és gyermekek különleges szükségleteinek megfelelő kielégítését, beleértve kiszolgáltatottságukat a nemi alapú erőszaknak;

| k) | a fegyveres konfliktusok áldozatai rehabilitációjának és beilleszkedésének támogatása, beleértve a nők és gyermekek különleges szükségleteinek kezelésére szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

k)

a fegyveres konfliktusok áldozatai rehabilitációjának és beilleszkedésének támogatása, beleértve a nők és gyermekek különleges szükségleteinek kezelésére szolgáló intézkedéseket;

| l) | az emberi jogok és alapvető szabadságok, a demokrácia és a jogállamiság, valamint a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök tiszteletének elősegítését és védelmét szolgáló intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

l)

az emberi jogok és alapvető szabadságok, a demokrácia és a jogállamiság, valamint a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök tiszteletének elősegítését és védelmét szolgáló intézkedések támogatása;

| m) | válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben a természeti erőforrásokhoz való méltányos hozzáférést és átlátható felhasználást elősegítő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

m)

válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben a természeti erőforrásokhoz való méltányos hozzáférést és átlátható felhasználást elősegítő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása;

| n) | válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben az embertömegek hirtelen mozgását – beleértve a befogadó közösségek igényeit – kezelő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

n)

válsághelyzetekben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekben az embertömegek hirtelen mozgását – beleértve a befogadó közösségek igényeit – kezelő társadalmi-gazdasági intézkedések támogatása;

| o) | a civil társadalom politikai részvételét, fejlődését és szerveződését elősegítő intézkedések támogatása, beleértve a nők szerepének megerősítését e folyamatokban, és a független, sokszínű és szakszerű média elősegítésére szolgáló intézkedések támogatását; |
| --- | --- |

o)

a civil társadalom politikai részvételét, fejlődését és szerveződését elősegítő intézkedések támogatása, beleértve a nők szerepének megerősítését e folyamatokban, és a független, sokszínű és szakszerű média elősegítésére szolgáló intézkedések támogatását;

| p) | közösségi humanitárius segítségnyújtás hiányában, illetve annak kiegészítéseképpen a természeti vagy ember okozta katasztrófákra és a közegészséget fenyegető veszélyekre adott válaszintézkedések támogatása. |
| --- | --- |

p)

közösségi humanitárius segítségnyújtás hiányában, illetve annak kiegészítéseképpen a természeti vagy ember okozta katasztrófákra és a közegészséget fenyegető veszélyekre adott válaszintézkedések támogatása.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kivételes vagy váratlan esetekben a Közösség a (2) bekezdés szerinti egyes támogatási területek között kifejezetten fel nem sorolt technikai és pénzügyi támogatást nyújthat. Ez a támogatás a 6. cikk (2) bekezdése szerinti rendkívüli támogatási intézkedésekre korlátozódik, amelyek:

| — | az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti általános hatály és egyedi célok körébe tartoznak, és |
| --- | --- |

—

az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti általános hatály és egyedi célok körébe tartoznak, és

| — | a 6. cikk (2) bekezdésben magállapított időtartamra korlátozódnak; |
| --- | --- |

—

a 6. cikk (2) bekezdésben magállapított időtartamra korlátozódnak;

| — | más közösségi eszközök alapján külső támogatásra jogosultak lennének, azonban a 2. cikkel összhangban a válsághelyzet vagy kialakulóban lévő válsághelyzet miatti gyors reagálás szükségességéből eredően e rendelet hatálya alá esnek. |
| --- | --- |

—

más közösségi eszközök alapján külső támogatásra jogosultak lennének, azonban a 2. cikkel összhangban a válsághelyzet vagy kialakulóban lévő válsághelyzet miatti gyors reagálás szükségességéből eredően e rendelet hatálya alá esnek.

4. cikk

Támogatás az együttműködés stabil feltételeinek keretein belül

Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célok elérése érdekében a Közösség technikai és pénzügyi támogatást nyújt az alábbi területeken:

| 1. | a közrend, az egyének biztonsága és épsége, az alapvető infrastruktúra és a közegészség elleni fenyegetések;
  a támogatás az alábbiakra terjed ki:






  a) | a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint az illegális kereskedelem és határátlépések hatékony ellenőrzésében részt vevő bűnüldözési, igazságügyi és polgári hatóságok megerősítése, ideértve a tiltott ember-, kábítószer- lőfegyver- robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelmet is.
  Elsőbbséget kell biztosítani az olyan harmadik országokkal folytatott régiókon átnyúló együttműködéseknek, amelyek világos politikai szándékot mutatnak az ilyen problémák rendezésére. Az e területhez kapcsolódó intézkedéseknek különös hangsúlyt kell fektetniük a jó kormányzásra, és összhangban kell lenniük a nemzetközi joggal, főként az emberi jogokkal és a nemzetközi humanitárius joggal.
  A terrorizmus elleni küzdelemben részt vevő hatóságok támogatását illetően elsőbbséget kell biztosítani a terrorizmus elleni, a pénzügyi, vámügyi és bevándorlási jogalkotás fejlesztéséhez és erősítéséhez, valamint a nemzetközi bűnüldözési eljárások fejlesztéséhez kapcsolódó támogatási intézkedéseknek.
  A kábítószerrel kapcsolatos problémák kezeléséhez nyújtott támogatást illetően kellő figyelmet kell szentelni a kereslet, a kínálat és az ártalmak csökkentésére irányuló legjobb gyakorlatok előmozdítását célzó nemzetközi együttműködésnek; |
| --- | --- | --- |

1.

a közrend, az egyének biztonsága és épsége, az alapvető infrastruktúra és a közegészség elleni fenyegetések;

a támogatás az alábbiakra terjed ki:

a)

a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint az illegális kereskedelem és határátlépések hatékony ellenőrzésében részt vevő bűnüldözési, igazságügyi és polgári hatóságok megerősítése, ideértve a tiltott ember-, kábítószer- lőfegyver- robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelmet is.

Elsőbbséget kell biztosítani az olyan harmadik országokkal folytatott régiókon átnyúló együttműködéseknek, amelyek világos politikai szándékot mutatnak az ilyen problémák rendezésére. Az e területhez kapcsolódó intézkedéseknek különös hangsúlyt kell fektetniük a jó kormányzásra, és összhangban kell lenniük a nemzetközi joggal, főként az emberi jogokkal és a nemzetközi humanitárius joggal.

A terrorizmus elleni küzdelemben részt vevő hatóságok támogatását illetően elsőbbséget kell biztosítani a terrorizmus elleni, a pénzügyi, vámügyi és bevándorlási jogalkotás fejlesztéséhez és erősítéséhez, valamint a nemzetközi bűnüldözési eljárások fejlesztéséhez kapcsolódó támogatási intézkedéseknek.

A kábítószerrel kapcsolatos problémák kezeléséhez nyújtott támogatást illetően kellő figyelmet kell szentelni a kereslet, a kínálat és az ártalmak csökkentésére irányuló legjobb gyakorlatok előmozdítását célzó nemzetközi együttműködésnek;

| b) | a nemzetközi szállítás és energiaellátás, valamint az alapvető infrastruktúrák elleni fenyegetések kezelésére szolgáló intézkedések támogatása, ideértve az utas- és áruszállítást és az energiaellátást.
  Az e területen elfogadott intézkedéseknek külön hangsúlyt kell fektetniük a régiókon átnyúló együttműködésre, valamint a kockázatértékelés, a sebezhetőség, a vészhelyzeti készültség és a riadókészültségek és következményeik kezelése terén érvényes nemzetközi normák alkalmazására; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi szállítás és energiaellátás, valamint az alapvető infrastruktúrák elleni fenyegetések kezelésére szolgáló intézkedések támogatása, ideértve az utas- és áruszállítást és az energiaellátást.

Az e területen elfogadott intézkedéseknek külön hangsúlyt kell fektetniük a régiókon átnyúló együttműködésre, valamint a kockázatértékelés, a sebezhetőség, a vészhelyzeti készültség és a riadókészültségek és következményeik kezelése terén érvényes nemzetközi normák alkalmazására;

| c) | hozzájárulás a közegészség elleni hirtelen fellépő fenyegetések, például a potenciálisan határokon átnyúló járványok elleni megfelelő fellépéshez.
  Külön hangsúlyt kell fektetni a vészhelyzeti tervezésre, az oltóanyag- és gyógyszerkészletek kezelésére, a nemzetközi együttműködésre, valamint a korai figyelmeztető és riasztó rendszerekre; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a közegészség elleni hirtelen fellépő fenyegetések, például a potenciálisan határokon átnyúló járványok elleni megfelelő fellépéshez.

Külön hangsúlyt kell fektetni a vészhelyzeti tervezésre, az oltóanyag- és gyógyszerkészletek kezelésére, a nemzetközi együttműködésre, valamint a korai figyelmeztető és riasztó rendszerekre;

| 2. | a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokhoz és szerekhez kapcsolódó kockázatok enyhítése és felkészültség a vészhelyzetek elhárítására;
  a támogatás az alábbiakra terjed ki:






  a) | a polgári kutatási tevékenység előmozdítása a védelemhez kapcsolódó kutatások alternatívájaként, valamint a korábban a fegyveriparban alkalmazott tudósok és mérnökök átképzésének és más területeken való alkalmazásának támogatása; |
| --- | --- | --- |

2.

a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokhoz és szerekhez kapcsolódó kockázatok enyhítése és felkészültség a vészhelyzetek elhárítására;

a támogatás az alábbiakra terjed ki:

a)

a polgári kutatási tevékenység előmozdítása a védelemhez kapcsolódó kutatások alternatívájaként, valamint a korábban a fegyveriparban alkalmazott tudósok és mérnökök átképzésének és más területeken való alkalmazásának támogatása;

| b) | a veszélyes vegyi, biológiai, radioaktív és nukleáris anyagok és szerek tárolására, illetve az ezekhez kapcsolódó polgári kutatási programok végrehajtására szolgáló polgári létesítmények biztonsági gyakorlatának javítására irányuló intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

b)

a veszélyes vegyi, biológiai, radioaktív és nukleáris anyagok és szerek tárolására, illetve az ezekhez kapcsolódó polgári kutatási programok végrehajtására szolgáló polgári létesítmények biztonsági gyakorlatának javítására irányuló intézkedések támogatása;

| c) | a fegyverkezéshez kapcsolódó, de már semmilyen védelmi programhoz nem tartozó létesítmények és helyszínek leszereléséhez, helyreállításához vagy átalakításához szükséges polgári infrastruktúrák és vonatkozó tanulmányok támogatása a Közösség együttműködési politikák és céljaik keretében; |
| --- | --- |

c)

a fegyverkezéshez kapcsolódó, de már semmilyen védelmi programhoz nem tartozó létesítmények és helyszínek leszereléséhez, helyreállításához vagy átalakításához szükséges polgári infrastruktúrák és vonatkozó tanulmányok támogatása a Közösség együttműködési politikák és céljaik keretében;

| d) | a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok és szerek (illetve az előállításukhoz és célba juttatásukhoz szükséges eszközök) tiltott kereskedelmének hatékony ellenőrzését fejlesztő és végrehajtó illetékes polgári hatóságok kapacitásainak megerősítése, ideértve a modern logisztikai értékelési és ellenőrzési eszközök telepítését; |
| --- | --- |

d)

a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok és szerek (illetve az előállításukhoz és célba juttatásukhoz szükséges eszközök) tiltott kereskedelmének hatékony ellenőrzését fejlesztő és végrehajtó illetékes polgári hatóságok kapacitásainak megerősítése, ideértve a modern logisztikai értékelési és ellenőrzési eszközök telepítését;

| e) | a kettős használatú eszközök exportja hatékony ellenőrzésének bevezetésére és végrehajtására szolgáló jogi keret és intézményi kapacitások kialakítása, ideértve a regionális együttműködési intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

a kettős használatú eszközök exportja hatékony ellenőrzésének bevezetésére és végrehajtására szolgáló jogi keret és intézményi kapacitások kialakítása, ideértve a regionális együttműködési intézkedéseket;

| f) | az e körbe tartozó, jelentős környezeti hatásokkal járó balesetek elleni hatékony polgári katasztrófavédelem, vészhelyzeti tervezés, válságkezelés és tisztítási kapacitások fejlesztése; |
| --- | --- |

f)

az e körbe tartozó, jelentős környezeti hatásokkal járó balesetek elleni hatékony polgári katasztrófavédelem, vészhelyzeti tervezés, válságkezelés és tisztítási kapacitások fejlesztése;

a b) és d) pontban említett intézkedések tekintetében külön hangsúlyt kell fektetni az olyan régiók és országok támogatására, ahol a b) és d) pontban említett anyagokból és szerekből továbbra is léteznek készletek, és ahol fennáll a kockázat, hogy ezek az anyagok vagy szerek elterjedhetnek.

| 3. | Válságmegelőzési és válságkezelési kapacitások kiépítése
  A nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetek, állami és nem állami szereplők kapacitásainak kiépítésére, illetve megerősítésére irányuló hosszú távú intézkedések támogatása az alábbi területeken tett erőfeszítéseik kapcsán:






  a) | a közösségek közötti feszültségek korai előrejelzésének, a bizalomépítésnek, a közvetítésnek, a békéltetésnek és a problémák kezelésének előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

3.

Válságmegelőzési és válságkezelési kapacitások kiépítése

A nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetek, állami és nem állami szereplők kapacitásainak kiépítésére, illetve megerősítésére irányuló hosszú távú intézkedések támogatása az alábbi területeken tett erőfeszítéseik kapcsán:

a)

a közösségek közötti feszültségek korai előrejelzésének, a bizalomépítésnek, a közvetítésnek, a békéltetésnek és a problémák kezelésének előmozdítása;

| b) | a konfliktusok és katasztrófahelyzetek utáni helyreállítás fejlesztése. |
| --- | --- |

b)

a konfliktusok és katasztrófahelyzetek utáni helyreállítás fejlesztése.

Az e pont szerinti intézkedéseknek ki kell terjedniük a szakértelem átadására, az információcserére, a kockázatok/fenyegetések értékelésére, kutatásra és elemzésre, a korai figyelmeztető rendszerekre, valamint a gyakorlatokra. Az intézkedések adott esetben magukban foglalhatnak továbbá az ENSZ Béketeremtő Bizottsága által adott, a Közösség együttműködési politikájában megfogalmazott célokhoz illeszkedő ajánlások végrehajtásához nyújtott pénzügyi és technikai támogatást is.

II. CÍM

VÉGREHAJTÁS

5. cikk

Általános végrehajtási keret

Az e rendelet hatálya alá tartozó közösségi támogatást az alábbi intézkedések révén kell végrehajtani:

| a) | rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok; |
| --- | --- |

a)

rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok;

| b) | több országra kiterjedő stratégiai dokumentumok, tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok; |
| --- | --- |

b)

több országra kiterjedő stratégiai dokumentumok, tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok;

| c) | éves cselekvési programok; |
| --- | --- |

c)

éves cselekvési programok;

| d) | különleges intézkedések. |
| --- | --- |

d)

különleges intézkedések.

6. cikk

Rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok

(1)   A 3. cikk szerinti közösségi támogatást rendkívüli támogatási intézkedésekkel és átmeneti intézkedési programokkal kell végrehajtani.

(2)   A Bizottság a 3. cikk (3) bekezdésében említett rendkívüli támogatási intézkedéseket fogadhat el a 3. cikk (1) bekezdése szerinti válsághelyzetekben, valamint kivételes és váratlan helyzetekben, amennyiben az intézkedések hatékonysága a gyors és rugalmas végrehajtáson múlik. Ezek az intézkedések legfeljebb 18 hónapig tarthatnak. A végrehajtást hátráltató előre nem látható objektív akadályoztatás esetén az egyes intézkedéseket meg lehet hosszabbítani további 6 hónapra, azonban az intézkedés finanszírozási összege nem növekedhet.

(3)   A 20 000 000 eurót meghaladó költségű rendkívüli támogatási intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A közösségi külső együttműködési politikák hatékony végrehajtása érdekében szükséges feltételek megteremtése, illetve visszaállítása érdekében a Bizottság átmeneti intézkedési programokat fogadhat el. Az átmeneti intézkedési programok a rendkívüli támogatási intézkedéseken alapulnak. A 22. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell őket elfogadni.

(5)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Tanácsot a 3. cikk szerinti közösségi támogatási terveiről. A 20 000 000 euró vagy annál kisebb költségű rendkívüli támogatási intézkedések elfogadása illetve meghosszabbítása előtt a Bizottság tájékoztatja a Tanácsot ezek jellegéről, céljairól, és a tervezett finanszírozási összegről. Az EU külső fellépései összhangjának biztosítása érdekében az intézkedések tervezése és az azt követő végrehajtás során a Bizottság figyelembe veszi a Tanács vonatkozó politikai megközelítését. A Bizottság szintén értesíti a Tanácsot, mielőtt jelentősen változtatna a már elfogadott rendkívüli támogatási intézkedéseken.

(6)   A rendkívüli támogatási intézkedések elfogadása utáni lehető leghamarabb, de legkésőbb hét hónapon belül a Bizottság jelentés formájában tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a folyamatban lévő és a tervezett közösségi fellépésekről, beleértve az egyéb közösségi finanszírozási eszközöket, a meglévő országonkénti és több országra kiterjedő stratégiai dokumentumokat, valamint a Közösségnek a szélesebb körű nemzetközi és többoldalú fellépések keretén belül betöltött szerepét. Ennek a jelentésnek azt is tartalmaznia kell, hogy a Bizottság mennyi ideig szándékozik, illetve szándékozik-e egyáltalán fenntartani a rendkívüli támogatási intézkedéseket.

7. cikk

Több országra kiterjedő stratégiai dokumentumok, tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok

(1)   A több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumok képezik a 4. cikk szerinti támogatás végrehajtásának általános alapját.

(2)   A több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumok meghatározzák a Közösség érintett országokra vonatkozó stratégiáját az érintett országok szükségleteire, a Közösség prioritásaira, a nemzetközi helyzetre és a fő partnerek tevékenységeire tekintettel.

(3)   A több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumokat, valamint azok valamennyi felülvizsgálatát és meghosszabbítását a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni. Legfeljebb az e rendelet alkalmazási idejének megfelelő hosszúságú kezdeti időszakra terjednek ki, és félidőben kerülnek felülvizsgálatra.

(4)   A stratégiai dokumentumok összhangban vannak a külső támogatásra vonatkozó egyéb közösségi eszközök alapján elfogadott, egy adott vagy több országra kiterjedő, illetve tematikus stratégiai dokumentumokkal, és azokkal nincsenek átfedésben. A stratégiai dokumentumok adott esetben a partner országgal, vagy az érintett országokkal, illetve régióval, köztük a civiltársadalommal folytatott párbeszéden alapulnak annak érdekében, hogy támogassák a nemzeti fejlesztési stratégiákat, illetve, hogy biztosítsák a partnerország(ok) vagy régió részvételét és bevonását. Továbbá, közös konzultációk folytathatók a Bizottság, a tagállamok és – amennyiben szükséges – más adományozók között annak biztosítása érdekében, hogy a Közösség együttműködési tevékenységei kiegészítsék a tagállamok és egyéb adományozók ilyen tevékenységeit. Egyéb érdekeltek is bevonhatók szükség esetén.

(5)   Minden, több országra kiterjedő stratégiai dokumentumot szükség esetén egy többéves indikatív programmal kell ellátni, amely összefoglalja a közösségi finanszírozásra kiválasztott, elsőbbséget élvező területeket, a konkrét célokat, a várt eredményeket és a közösségi támogatás időkeretét, valamint a teljes és az egyes, elsőbbséget élvező területekre vonatkozó indikatív pénzügyi támogatást. A pénzügyi támogatások szükség esetén intervallumokban adhatók meg.

(6)   A többéves indikatív programok átlátható kritériumok használatával meghatározzák minden program pénzügyi támogatását a partnerországok vagy az érintett régiók szükségletei és teljesítménye alapján, figyelembe véve a válsággal vagy konfliktusokkal küzdő országok vagy régiók adott nehézségeit.

(7)   A többéves indikatív programokat, valamint azok valamennyi felülvizsgálatát és meghosszabbítását a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni. Adott esetben az érintett partner országokkal vagy régiókkal folytatott konzultációt követően kell meghatározni őket.

(8)   A többéves indikatív programok pénzügyi összegei a felülvizsgálatok eredményének függvényében növelhetők vagy csökkenthetők, figyelembe véve az ország helyzetében, teljesítményében és szükségleteiben bekövetkező változásokat a (7) bekezdésben említett eljárással összhangban.

8. cikk

Éves cselekvési programok

(1)   Az éves cselekvési programok meghatározzák a 7. cikkben említett, több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján elfogadandó intézkedéseket.

(2)   Az éves cselekvési programok meghatározzák a követett célokat, a beavatkozási területeket, a várt eredményeket, az irányítási eljárásokat, valamint a tervezett finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését és végrehajtásuk tervezett menetrendjét. Amennyiben szükséges, a korábbi támogatások tanulságaira is kiterjednek. A céloknak mérhetőnek kell lenniük.

(3)   Az éves cselekvési programokat, valamint azok felülvizsgálatait és meghosszabbítását a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

9. cikk

Különleges intézkedések

(1)   A 7. és 8. cikk ellenére az előre nem látható szükségletek és körülmények esetén a Bizottság elfogadhat olyan különleges intézkedéseket, amelyek nem szerepelnek a 7. cikkben említett, több országra kiterjedő és tematikus stratégiai dokumentumokban és többéves indikatív programokban, illetve a 8. cikkben említet éves cselekvési programokban.

(2)   A különleges intézkedések meghatározzák a követett célokat, a beavatkozási területeket, a várt eredményeket, az irányítási eljárásokat, valamint a tervezett finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését és végrehajtásuk tervezett menetrendjét.

(3)   Az 5 000 000 euró összeget meghaladó különleges intézkedések csak a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadhatók el.

(4)   A Bizottság egy hónapon belül tájékoztatja a 22. cikk (1) bekezdése alapján felállított bizottságot az 5 000 000 euró összegű vagy az ezen összeget meg nem haladó különleges intézkedések elfogadását követően.

III. CÍM

KEDVEZMÉNYEZETTEK ÉS FINANSZÍROZÁSI FORMÁK

10. cikk

Támogathatóság

(1)   E rendelet értelmében az alábbiak támogathatók a 6. cikkben említett rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok, a 8. cikkben említett éves cselekvési programok és a 9. cikkben említett különleges intézkedések keretében:

| a) | partnerországok és régiók, és intézményeik; |
| --- | --- |

a)

partnerországok és régiók, és intézményeik;

| b) | partnerországok decentralizált egységei, mint régiók, megyék, tartományok és önkormányzatok; |
| --- | --- |

b)

partnerországok decentralizált egységei, mint régiók, megyék, tartományok és önkormányzatok;

| c) | partnerországok és régiók, valamint a Közösség által létrehozott vegyes szervezetek; |
| --- | --- |

c)

partnerországok és régiók, valamint a Közösség által létrehozott vegyes szervezetek;

| d) | nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -részlegeket és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi szervezeteket és fejlesztési bankokat, valamint nemzetközi illetékességgel bíró intézmények, amennyiben hozzájárulnak e rendelet céljaihoz; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -részlegeket és -missziókat, a nemzetközi pénzügyi szervezeteket és fejlesztési bankokat, valamint nemzetközi illetékességgel bíró intézmények, amennyiben hozzájárulnak e rendelet céljaihoz;

| e) | európai ügynökségek; |
| --- | --- |

e)

európai ügynökségek;

| f) | a tagállamok, partnerországok és régiók, egyéb harmadik országok alábbi szervezetei és egységei, amennyiben azok hozzájárulnak e rendelet céljaihoz:






  i. | állami vagy félállami szervezetek, helyi hatóságok vagy hivatalok és azok csoportjai; |
| --- | --- | --- |

f)

a tagállamok, partnerországok és régiók, egyéb harmadik országok alábbi szervezetei és egységei, amennyiben azok hozzájárulnak e rendelet céljaihoz:

i.

állami vagy félállami szervezetek, helyi hatóságok vagy hivatalok és azok csoportjai;

| ii. | társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és vállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és vállalkozások;

| iii. | a partnerországokban és régiókban magánberuházásokat engedélyező, támogató és finanszírozó pénzintézetek; |
| --- | --- |

iii.

a partnerországokban és régiókban magánberuházásokat engedélyező, támogató és finanszírozó pénzintézetek;

| iv. | a (2) bekezdésben említett nem állami szereplők; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdésben említett nem állami szereplők;

| v. | természetes személyek. |
| --- | --- |

v.

természetes személyek.

(2)   A nem állami szereplők, amelyek pénzügyi támogatást kaphatnak e rendelet értelmében különösen a következők: a nem kormányzati szervezetek, az őslakos népesség szervezetei, helyi lakosok csoportosulásai és szakmai szövetségek, szövetkezetek, szakszervezetek, a gazdasági és szociális érdekvédelmi szervezetek, helyi szervezetek (beleértve a hálózatokat), amelyek a regionális együttműködésben és integrációban tevékenykednek, a fogyasztói szervezetek, női szervezetek, ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek, egyetemek, egyházak és vallási egyesületek vagy közösségek, a média és minden nem kormányzati egyesület és magán- vagy közalapítvány, amely hozzájárulhat a belső politikák fejlődéséhez vagy külső szempontjaihoz.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben fel nem sorolt egyéb szervek vagy szereplők finanszírozhatók, ha ez e rendelet céljainak eléréséhez szükséges.

11. cikk

Intézkedéstípusok

(1)   A közösségi finanszírozás formái az alábbiak lehetnek:

| a) | projektek és programok; |
| --- | --- |

a)

projektek és programok;

| b) | ágazati vagy általános költségvetési támogatás, ha a partnerállam közkiadásainak kezelési szabályai kellően átlátható, megbízható és hatékony, és ha a partnerállam megfelelő és a főbb adományozók által – beleértve adott esetben a nemzetközi pénzügyi szervezeteket is – jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikákat működtet. A költségvetési támogatás általában a számos eszköz egyike lehet. A támogatást pontos célokhoz és kapcsolódó referenciaértékekhez kell hozzárendelni. A költségvetési támogatás kifizetése a hatások és eredmények tekintetében a célok megvalósítása irányában történő kielégítő folyamattól függ; |
| --- | --- |

b)

ágazati vagy általános költségvetési támogatás, ha a partnerállam közkiadásainak kezelési szabályai kellően átlátható, megbízható és hatékony, és ha a partnerállam megfelelő és a főbb adományozók által – beleértve adott esetben a nemzetközi pénzügyi szervezeteket is – jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikákat működtet. A költségvetési támogatás általában a számos eszköz egyike lehet. A támogatást pontos célokhoz és kapcsolódó referenciaértékekhez kell hozzárendelni. A költségvetési támogatás kifizetése a hatások és eredmények tekintetében a célok megvalósítása irányában történő kielégítő folyamattól függ;

| c) | kivételes esetekben ágazati és általános importtámogatásra vonatkozó programok, amelyek a következő formát ölthetik:






  i. | természetbeni ágazati importprogramok, |
| --- | --- | --- |

c)

kivételes esetekben ágazati és általános importtámogatásra vonatkozó programok, amelyek a következő formát ölthetik:

i.

természetbeni ágazati importprogramok,

| ii. | az adott ágazat importjának finanszírozására devizát biztosító ágazati importprogramok, vagy |
| --- | --- |

ii.

az adott ágazat importjának finanszírozására devizát biztosító ágazati importprogramok, vagy

| iii. | a termékek széles skáláját átfogó általános import finanszírozására devizát biztosító általános importprogramok; |
| --- | --- |

iii.

a termékek széles skáláját átfogó általános import finanszírozására devizát biztosító általános importprogramok;

| d) | a pénzügyi közvetítő szerv részére a 20. cikkel összhangban rendelkezésére bocsátott pénzeszközök kölcsönök kiutalása céljából (például a beruházások és a magánszféra fejlesztésének támogatására) vagy kockázati tőke (alárendelt vagy feltételes hitelek formájában) vagy társasági tőkékben egyéb kisebbségi ideiglenes részesedések megszerzése céljából, valamint garanciaalapokhoz való hozzájárulás céljából, amennyiben a Közösség pénzügyi kockázata ezen alapok összegére korlátozott; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi közvetítő szerv részére a 20. cikkel összhangban rendelkezésére bocsátott pénzeszközök kölcsönök kiutalása céljából (például a beruházások és a magánszféra fejlesztésének támogatására) vagy kockázati tőke (alárendelt vagy feltételes hitelek formájában) vagy társasági tőkékben egyéb kisebbségi ideiglenes részesedések megszerzése céljából, valamint garanciaalapokhoz való hozzájárulás céljából, amennyiben a Közösség pénzügyi kockázata ezen alapok összegére korlátozott;

| e) | intézkedések finanszírozását célzó támogatások; |
| --- | --- |

e)

intézkedések finanszírozását célzó támogatások;

| f) | működési költségek finanszírozását célzó támogatások; |
| --- | --- |

f)

működési költségek finanszírozását célzó támogatások;

| g) | a tagállamok, partnerországok és régiók olyan közintézményei, nemzeti állami szervezek és közszolgálati feladatot ellátó magánjogi jogalanyok közötti twinning programok támogatása; |
| --- | --- |

g)

a tagállamok, partnerországok és régiók olyan közintézményei, nemzeti állami szervezek és közszolgálati feladatot ellátó magánjogi jogalanyok közötti twinning programok támogatása;

| h) | nemzetközi pénzalapokhoz való hozzájárulás, különösen amelyeket nemzetközi vagy regionális szervezetek kezelnek; |
| --- | --- |

h)

nemzetközi pénzalapokhoz való hozzájárulás, különösen amelyeket nemzetközi vagy regionális szervezetek kezelnek;

| i) | a partnerországok és régiók által létrehozott nemzeti pénzalapokhoz való hozzájárulás, amelynek célja több adományozó általi együttes finanszírozás elősegítése, vagy hozzájárulás egy vagy több adományozó által létrehozott pénzalapokhoz, amelyek a célja a műveletek közös végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

a partnerországok és régiók által létrehozott nemzeti pénzalapokhoz való hozzájárulás, amelynek célja több adományozó általi együttes finanszírozás elősegítése, vagy hozzájárulás egy vagy több adományozó által létrehozott pénzalapokhoz, amelyek a célja a műveletek közös végrehajtása;

| j) | a partnerországok és régiók számára projektek és programok hatékony irányításához és felügyeletéhez szükséges emberi és anyagi erőforrások. |
| --- | --- |

j)

a partnerországok és régiók számára projektek és programok hatékony irányításához és felügyeletéhez szükséges emberi és anyagi erőforrások.

(2)   A közösségi finanszírozás elvileg nem használható fel a kedvezményezett országokban adók, illetékek vagy díjak fizetésére.

(3)   Az 1257/96/EK rendelet hatálya alá tartozó és e rendelet alapján finanszírozásra jogosult tevékenységek nem finanszírozhatók e rendelet értelmében.

12. cikk

Támogató intézkedések

(1)   A közösségi finanszírozás fedezheti azokat a kiadásokat, amelyek az e rendelet végrehajtásához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a monitoringot, a nyomon követést, a pénzügyi ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak. A közösségi finanszírozás magában foglalja a Bizottság delegációiban az e rendelet keretében finanszírozott projektek irányítását végző személyzet költségeit is.

(2)   A támogatás a többéves indikatív programokon kívül finanszírozható. A Bizottság a 9. cikknek megfelelően ilyen támogatási intézkedéseket fogadhat el.

13. cikk

Társfinanszírozás

(1)   E rendelet alapján finanszírozott intézkedések társfinanszírozással is megoldhatók, mégpedig többek között az alábbiak révén:

| a) | tagállamok, és főként azok állami és félállami szervezetei; |
| --- | --- |

a)

tagállamok, és főként azok állami és félállami szervezetei;

| b) | más adományozó ország, és főként azok állami és félállami szervezetei, |
| --- | --- |

b)

más adományozó ország, és főként azok állami és félállami szervezetei,

| c) | nemzetközi és regionális szervezetek, és főként nemzetközi és regionális pénzintézetek; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi és regionális szervezetek, és főként nemzetközi és regionális pénzintézetek;

| d) | társaságok, vállalatok, és más magán szervezetek és vállalkozások, és a 10. cikk (2) bekezdésében említett más nem állami szereplők; |
| --- | --- |

d)

társaságok, vállalatok, és más magán szervezetek és vállalkozások, és a 10. cikk (2) bekezdésében említett más nem állami szereplők;

| e) | a pénzeszközöket élvező partnerországok és régiók, valamint a finanszírozásra jogosult, 10. cikkben említettek szerinti egyéb szervek. |
| --- | --- |

e)

a pénzeszközöket élvező partnerországok és régiók, valamint a finanszírozásra jogosult, 10. cikkben említettek szerinti egyéb szervek.

(2)   Párhuzamos társfinanszírozás esetén a projekt vagy program több, jól elkülöníthető részből áll, amelyek mindegyikét különböző partnerek finanszírozzák, oly módon biztosítva a társfinanszírozást, hogy a finanszírozás végfelhasználása mindig azonosítható legyen. Közös társfinanszírozás esetén a projekt vagy program összköltsége megoszlik a társfinanszírozást nyújtó partnerek között, és a források oly módon kerülnek egyesítésre, hogy a finanszírozás forrása a program vagy projekt részeként végzett tevékenységek esetében ne legyen azonosítható.

(3)   Együttes társfinanszírozás esetén a Bizottság fogadhat és kezelhet pénzeszközöket az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott egységek nevében közös intézkedések végrehajtására. Ebben az esetben a Bizottság a közös intézkedéseket – közvetlenül vagy közvetve – központosítottan hajtja végre úgy, hogy a feladatot közösségi ügynökségekre vagy a Közösség által létrehozott szervezetekre delegálja. Az ilyen pénzeszközöket úgy kell kezelni, mint célhoz kötött bevételi kategóriákat, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 18. cikkével összhangban.

14. cikk

Igazgatási eljárások

(1)   Az e rendelet értelmében finanszírozott intézkedéseket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelően irányítják, követik nyomon, értékelik és jelentik.

(2)   A Bizottság határozhat úgy, hogy közhatósági feladatokat és különösen költségvetési végrehajtási feladatokat az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikk (2) bekezdés c) pontjában megjelölt szervekre bíz, ha azok nemzetközileg elismert jogállásúak, megfelelnek a nemzetközileg elismert vezetési és ellenőrzési rendszereknek, és a közhatóságok felügyelete alatt állnak.

(3)   Decentralizált igazgatás esetében a Bizottság határozhat úgy, hogy a kedvezményezett ország vagy régió beszerzési vagy támogatási eljárásait használja.

15. cikk

Költségvetési kötelezettségek

(1)   A költségvetési kötelezettségeket a Bizottság határozatai alapján kell végrehajtani a 6., 8., 9. és 12. cikkel összhangban.

(2)   A közösségi finanszírozás (többek között) az alábbi jogi formákat öltheti:

| — | finanszírozási megállapodások; |
| --- | --- |

—

finanszírozási megállapodások;

| — | támogatási megállapodások; |
| --- | --- |

—

támogatási megállapodások;

| — | beszerzési szerződések; |
| --- | --- |

—

beszerzési szerződések;

| — | munkaszerződések. |
| --- | --- |

—

munkaszerződések.

16. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   Az e rendelet alapján létrejött bármely megállapodásnak intézkedéseket kell tartalmaznia a Közösség pénzügyi érdekei védelmének biztosítására vonatkozóan, különösen a csalás, korrupció és más szabálytalanságok tekintetében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (6), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (7) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerint.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások kifejezetten feljogosítják a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy a közösségi pénzeszközökben részesült minden szerződő felet vagy alvállalkozót auditálják, dokumentumok alapján vagy a helyszínen. A megállapodások kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot arra is, hogy hajtson végre ellenőrzést és felülvizsgálatot a helyszínen, ahogy azt a 2185/96/Euratom, EK rendelet meghatározza.

(3)   Minden, az intézkedés végrehajtásából eredő szerződésnek garantálnia kell a Bizottság és a Számvevőszék (2) bekezdésben említett jogait, a szerződések végrehajtásának idején és az után.

17. cikk

Részvétel és származási szabályok

(1)   Az e rendelet értelmében finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége nyitva áll a tagállamok bármely természetes és jogi személye számára.

(2)   Az e rendelet értelmében finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége nyitva áll bármely természetes és jogi személy számára:

| — | bármely országból, amelyik kedvezményezettje az előcsatlakozási támogatási eszköznek (9), |
| --- | --- |

—

bármely országból, amelyik kedvezményezettje az előcsatlakozási támogatási eszköznek (9),

| — | az Európai Gazdasági Térség bármely nem EU-tagállamából, és |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Térség bármely nem EU-tagállamából, és

| — | bármely más harmadik országból vagy területről, ha a külső támogatáshoz viszonossági alapú hozzáférés biztosított. |
| --- | --- |

—

bármely más harmadik országból vagy területről, ha a külső támogatáshoz viszonossági alapú hozzáférés biztosított.

(3)   A bármely más, az OECD kritériumai alapján legkevésbé fejlett országként meghatározott ország esetében a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélhetősége általános alapon nyitott.

(4)   A 6. cikkben említett rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok esetén a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll.

(5)   A 4. cikkben említett célok elérése érdekében elfogadott intézkedések esetében a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll az OECD által fejlődő vagy átmeneti szakaszban lévő országként meghatározott ország és minden más, az érintett stratégiára jogosult ország bármely természetes vagy jogi személye számára, és a származási szabályoknak is ki kell terjedniük rájuk.

(6)   Az e rendelet értelmében finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződés odaítélésében való részvétel nyitva áll a nemzetközi szervezetek számára.

(7)   A pályázati eljárásokban igénybe vett szakértőknek nem kell eleget tenniük az e cikkben megállapított állampolgársági szabályoknak.

(8)   Minden, az e rendelet értelmében finanszírozott szerződés alapján vásárolt készlet és anyag a Közösségből vagy a fenti (2)–(5) bekezdéseknek megfelelő országból kell, hogy származzon.

(9)   A partnerországgal hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló, harmadik országból vagy területről származó természetes vagy jogi személyek részvétele esetről esetre engedélyezhető. A Bizottság ezen felül megfelelően indokolt esetben engedélyezheti más országokból származó természetes vagy jogi személyek részvételét, vagy máshonnan származó készletek vagy anyagok használatát.

18. cikk

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás esetében a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott összegek kamata a végső kifizetésből levonásra kerül.

19. cikk

Támogatások

A 1605/2002/EK, Euratom rendelet 114. cikkének megfelelően természetes személyek támogatásban részesülhetnek.

20. cikk

Az Európai Beruházási Bank vagy más pénzügyi közvetítő szervezet rendelkezésére bocsátott pénzeszközök

A 11. cikk (1) bekezdése d) pontjában meghatározott pénzeszközöket pénzintézmények, az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) vagy bármely más bank vagy szervezet kezeli, amely ilyen pénzeszközök kezeléséhez megfelelő kapacitással rendelkezik. A Bizottságnak e cikk alkalmazására vonatkozóan minden egyes esetben olyan rendelkezéseket kell elfogadnia, amelyek fedezik a kockázatok megosztását, a végrehajtással megbízott közvetítő javadalmazását, a pénzeszközökből származó haszon felhasználását és behajtását, valamint a művelet lezárásának feltételeit illetően.

21. cikk

Értékelés

A Bizottság rendszeresen értékeli a programok és politikák eredményeit és hatékonyságát, hogy ellenőrizze a célok megvalósítását és javaslatokat dolgozzon ki a jövőbeni műveletek javításához. A Bizottság megvitatás céljára, tájékoztatásul tartalmas értékelő jelentéseket küld a 22. cikk (1) bekezdése szerinti bizottság számára. Az eredményeket visszajelzésként figyelembe veszik a program tervezésekor és a források elosztásakor.

IV. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

A 1999/468/EK határozat 4. cikk (3) bekezdése szerinti időszak 30 nap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(4)   Az EBB egy megfigyelője részt vesz a bizottságnak az EBB-t érintő kérdésekre vonatkozó eljárásaiban.

23. cikk

Jelentés

A Bizottság megvizsgálja az e rendeletnek megfelelően hozott intézkedések végrehajtásával elért fejlődést, és éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a támogatás megvalósításáról. A jelentést megkapja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága is. A jelentés tájékoztatást tartalmaz az előző évre vonatkozóan a finanszírozott intézkedésekről, a megfigyelő és értékelő tevékenységről, valamint a költségvetési kötelezettségek és kifizetések végrehajtásáról, országra, régióra és együttműködési ágazatra lebontva.

24. cikk

Pénzügyi keretösszeg

E rendelet végrehajtásához kapcsolódó pénzügyi keretösszeg a 2007-2013 közötti időszakra 2 062 000 000 euró. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak kell engedélyeznie a pénzügyi keret korlátain belül.

A 2007-2013 közötti időszakban:

| a) | legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 7 %-a különíthető el a 4. cikk 1. pontjában szereplő intézkedések céljaira; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 7 %-a különíthető el a 4. cikk 1. pontjában szereplő intézkedések céljaira;

| b) | legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 15 %-a különíthető el a 4. cikk 2. pontjában szereplő intézkedések céljaira; |
| --- | --- |

b)

legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 15 %-a különíthető el a 4. cikk 2. pontjában szereplő intézkedések céljaira;

| c) | legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 5 %-a különíthető el a 4. cikk 3. pontjában szereplő intézkedések céljaira. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 5 %-a különíthető el a 4. cikk 3. pontjában szereplő intézkedések céljaira.

25. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2010. december 31-ig az Európai Parlament és a Tanács számára jelentést készít a rendelet első három évben történt végrehajtásának értékeléséről, és adott esetben javaslatot terjeszt elő a rendelet módosításairól.

26. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   2007. január 1-i hatállyal a következő rendeletek hatályukat vesztik:

| — | az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokban az otthonuktól elszakadt népességcsoportokat támogató műveletekről szóló 2001. október 29-i 2130/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), |
| --- | --- |

—

az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokban az otthonuktól elszakadt népességcsoportokat támogató műveletekről szóló 2001. október 29-i 2130/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10),

| — | a fejlődő országokon kívüli harmadik országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló 2001. július 23-i 1725/2001/EK tanácsi rendelet (11), |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokon kívüli harmadik országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló 2001. július 23-i 1725/2001/EK tanácsi rendelet (11),

| — | a fejlődő országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló 2001. július 23-i 1724/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12), |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokban a gyalogsági aknák elleni fellépésről szóló 2001. július 23-i 1724/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12),

| — | gyorsreagálású mechanizmus létrehozásáról szóló 2001. február 26-i 381/2001/EK tanácsi rendelet (13), |
| --- | --- |

—

gyorsreagálású mechanizmus létrehozásáról szóló 2001. február 26-i 381/2001/EK tanácsi rendelet (13),

| — | az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló 2000. május 22-i 1080/2000/EK tanácsi rendelet (14), annak 1a. cikke kivételével, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló 2000. május 22-i 1080/2000/EK tanácsi rendelet (14), annak 1a. cikke kivételével,

| — | a kábítószer és kábítószer-függőség elleni kampányban az észak-dél együttműködésről szóló 1997. október 13-i 2046/97/EK tanácsi rendelet (15), |
| --- | --- |

—

a kábítószer és kábítószer-függőség elleni kampányban az észak-dél együttműködésről szóló 1997. október 13-i 2046/97/EK tanácsi rendelet (15),

| — | a fejlődő országokban folyó helyreállítási és újjáépítési műveletekről szóló 1996. november 22-i 2258/96/EK tanácsi rendelet (16). |
| --- | --- |

—

a fejlődő országokban folyó helyreállítási és újjáépítési műveletekről szóló 1996. november 22-i 2258/96/EK tanácsi rendelet (16).

(2)   A hatályukat vesztett rendeleteket a 2007. évet megelőző években a költségvetés végrehajtására hozott jogi aktusokra és kötelezettségekre továbbra is alkalmazni kell.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. július 6-i álláspontja.

1

(2)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 139., 2006.6.14. 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal módosított határozat (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.).

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

6

(7)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

7

(8)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

8

(9)  Az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 82. o.).

9

(10)  HL L 287., 2001.10.31., 3. o., A legutóbb a 2110/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 1. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 234., 2001.9.1., 6. o. A 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.

11

(12)  HL L 234., 2001.9.1., 1. o. A 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

12

(13)  HL L 57., 2001.2.27., 5. o.

13

(14)  HL L 122., 2000.5.24., 27. o. A 2098/2003/EK rendelettel (HL L 316., 2003.11.29., 1. o.). módosított rendelet.

14

(15)  HL L 287., 1997.10.21., 1. o. A 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

15

(16)  HL L 306., 1996.11.28., 1. o. A 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

16

MELLÉKLET

STABILITÁSI ESZKÖZ

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság időben tájékoztatja a Parlamentet az elfogadott rendkívüli támogatási intézkedésekről.

A Bizottság biztosítani fogja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint elfogadott, a nemzetközi terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemhez kapcsolódó intézkedések összhangban álljanak a nemzetközi joggal. Az ilyen intézkedések azokat az országokat célozzák, amelyek határozott politikai akarattal lépnek fel e problémák megoldása érdekében a nemzetközi emberi jogok betartásából eredő kötelezettségeik és az alkalmazandó humanitárius jog teljes tiszteletben tartása mellett. Az ezen elvekkel való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a Bizottság pontosan nyomon fogja követni az ilyen intézkedések végrehajtását.

P6_TA(2006)0308

Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0627 – C6–0047/2005 – 2004/0222(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0627) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0627) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 181a. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0047/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 181a. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0047/2005),

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz (2) csatolt, a demokratikus ellenőrzésről és a külső fellépések koherenciájáról szóló bizottsági nyilatkozatra és a kapcsolódó levélváltásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz (2) csatolt, a demokratikus ellenőrzésről és a külső fellépések koherenciájáról szóló bizottsági nyilatkozatra és a kapcsolódó levélváltásra,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament 2006. május 17-i plenáris ülésén tett nyilatkozatára, amely szerint a Bizottság minden, az Európai Parlament által a Bizottsághoz intézett, a közösségi támogatás felfüggesztéséről vagy visszaállításáról szóló javaslat benyújtására irányuló kérést figyelembe vesz majd, és arra azonnali és megfelelően részletes választ ad, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament 2006. május 17-i plenáris ülésén tett nyilatkozatára, amely szerint a Bizottság minden, az Európai Parlament által a Bizottsághoz intézett, a közösségi támogatás felfüggesztéséről vagy visszaállításáról szóló javaslat benyújtására irányuló kérést figyelembe vesz majd, és arra azonnali és megfelelően részletes választ ad,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0155/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0155/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (2a) | Az Európai Parlament üdvözölte az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez (EK-Szerződés) a Nizzai szerződés által hozzáadott 181a. cikket, azonban megismételte azon álláspontját, hogy tekintettel az előcsatlakozási támogatás politikai és költségvetési jelentőségére, igen kívánatos lenne az Európai Unió tagjelölt országaival való gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködés végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

(2a)

Az Európai Parlament üdvözölte az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez (EK-Szerződés) a Nizzai szerződés által hozzáadott 181a. cikket, azonban megismételte azon álláspontját, hogy tekintettel az előcsatlakozási támogatás politikai és költségvetési jelentőségére, igen kívánatos lenne az Európai Unió tagjelölt országaival való gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködés végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.

| (11) | A tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak biztosított támogatással továbbra is támogatni kell a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésére, a közigazgatás reformjára, az emberi és a kisebbségi jogok tiszteletben tartására, a polgári társadalom fejlődésének támogatására, a regionális együttműködés előmozdítására, továbbá az összehangolásra és a rekonstrukcióra irányuló erőfeszítéseiket, valamint hozzá kell járulni a fenntartható fejlődéshez és a szegénység
  visszaszorításához
  ezekben az országokban, ezért az intézményfejlesztési intézkedések széles skálájának támogatását kell megcélozni, |
| --- | --- |

(11)

A tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak biztosított támogatással továbbra is támogatni kell a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésére, a közigazgatás reformjára, az emberi és a kisebbségi jogok tiszteletben tartására, a polgári társadalom fejlődésének támogatására, a regionális együttműködés előmozdítására, továbbá az összehangolásra és a rekonstrukcióra irányuló erőfeszítéseiket, valamint hozzá kell járulni a fenntartható fejlődéshez és a szegénység
  visszaszorításához
  ezekben az országokban, ezért az intézményfejlesztési intézkedések széles skálájának támogatását kell megcélozni,

| (11) | A tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak
  e rendelet keretében, valamint más jogalanyoknak, mint például magánszemélyeknek és nem kormányzati szervezeteknek egy, az emberi jogok és a demokrácia előmozdítására fordított külön eszköz keretében
  biztosított támogatással továbbra is támogatni kell a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésére,
  a piacgazdaság és a tisztességes szabadkereskedelem elősegítését célzó gazdasági reformok végrehajtására
  , a közigazgatás reformjára,
  EU-kompatibilis nemzeti fejlesztési tervek előkészítésére,
  az emberi és a kisebbségi jogok tiszteletben tartására,
  a nemek közötti esélyegyenlőség támogatására,
  a polgári társadalom fejlődésének támogatására,
  beleértve a nem kormányzati szervezetek intézményépítését, a fogyasztói jogok helyzetének javítására,
  a regionális együttműködés előmozdítására, továbbá a megegyezés elérésére és az újjáépítésre irányuló erőfeszítéseiket, valamint hozzá kell járulni a fenntartható fejlődéshez és a szegénység
  felszámolásához
  ezekben az országokban, ezért az intézményfejlesztési intézkedések széles skálájának támogatását kell megcélozni, |
| --- | --- |

(11)

A tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak
  e rendelet keretében, valamint más jogalanyoknak, mint például magánszemélyeknek és nem kormányzati szervezeteknek egy, az emberi jogok és a demokrácia előmozdítására fordított külön eszköz keretében
  biztosított támogatással továbbra is támogatni kell a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésére,
  a piacgazdaság és a tisztességes szabadkereskedelem elősegítését célzó gazdasági reformok végrehajtására
  , a közigazgatás reformjára,
  EU-kompatibilis nemzeti fejlesztési tervek előkészítésére,
  az emberi és a kisebbségi jogok tiszteletben tartására,
  a nemek közötti esélyegyenlőség támogatására,
  a polgári társadalom fejlődésének támogatására,
  beleértve a nem kormányzati szervezetek intézményépítését, a fogyasztói jogok helyzetének javítására,
  a regionális együttműködés előmozdítására, továbbá a megegyezés elérésére és az újjáépítésre irányuló erőfeszítéseiket, valamint hozzá kell járulni a fenntartható fejlődéshez és a szegénység
  felszámolásához
  ezekben az országokban, ezért az intézményfejlesztési intézkedések széles skálájának támogatását kell megcélozni,

| (13) | A lehetséges tagjelölt országok számára biztosított támogatás tartalmazhatja az acquis communautaire-hoz való bizonyos mértékű igazodást valamint a befektetési projektek támogatását, |
| --- | --- |

(13)

A lehetséges tagjelölt országok számára biztosított támogatás tartalmazhatja az acquis communautaire-hoz való bizonyos mértékű igazodást valamint a befektetési projektek támogatását,

| (13) | A lehetséges tagjelölt országok számára biztosított támogatás tartalmazhatja a közösségi vívmányokhoz való bizonyos mértékű igazodást,
  elősegítve a jövőbeli uniós segítségnyújtás számára az intézményi felvevőkapacitás kiépítését célul tűző EU-kompatibilis átmeneti nemzeti fejlesztési tervek kialakítását, különösen a vidék-, az infrastruktúra- és a humánerőforrás-fejlesztés területén,
  valamint a befektetési projektek támogatását. |
| --- | --- |

(13)

A lehetséges tagjelölt országok számára biztosított támogatás tartalmazhatja a közösségi vívmányokhoz való bizonyos mértékű igazodást,
  elősegítve a jövőbeli uniós segítségnyújtás számára az intézményi felvevőkapacitás kiépítését célul tűző EU-kompatibilis átmeneti nemzeti fejlesztési tervek kialakítását, különösen a vidék-, az infrastruktúra- és a humánerőforrás-fejlesztés területén,
  valamint a befektetési projektek támogatását.

| (14) | A támogatás átfogó többéves stratégia alapján nyújtandó, a stabilizációs és társulási folyamat
  prioritásainak
  , továbbá az előcsatlakozási
  folyamatból származó prioritások figyelembevételével
  , |
| --- | --- |

(14)

A támogatás átfogó többéves stratégia alapján nyújtandó, a stabilizációs és társulási folyamat
  prioritásainak
  , továbbá az előcsatlakozási
  folyamatból származó prioritások figyelembevételével
  ,

| (14) | A támogatás átfogó többéves stratégia alapján nyújtandó,
  amely tükrözi
  a stabilizációs és társulási folyamat
  prioritásait, a kedvezményezett országok belső reformcélkitűzéseit
  , továbbá
  az Európai Parlament által meghatározott stratégiai prioritásokat
  az előcsatlakozási
  folyamatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

A támogatás átfogó többéves stratégia alapján nyújtandó,
  amely tükrözi
  a stabilizációs és társulási folyamat
  prioritásait, a kedvezményezett országok belső reformcélkitűzéseit
  , továbbá
  az Európai Parlament által meghatározott stratégiai prioritásokat
  az előcsatlakozási
  folyamatra vonatkozóan.

| (16a) | Azokat a lehetséges tagjelölt országokat és azokat a tagjelölt országokat, amelyeket még nem jogosítottak fel az alapok decentralizált kezelésére, ennek ellenére támogathatóvá kellene tenni az átmenethez adott segítségnyújtás és intézményfejlesztés keretén belül, olyan intézkedések és fellépések tekintetében, amelyek hasonló természetűek, mint azok amelyek a regionális fejlesztés komponense, a humánerőforrás-fejlesztés komponense és a vidékfejlesztés komponense keretében válnak elérhetővé. |
| --- | --- |

(16a)

Azokat a lehetséges tagjelölt országokat és azokat a tagjelölt országokat, amelyeket még nem jogosítottak fel az alapok decentralizált kezelésére, ennek ellenére támogathatóvá kellene tenni az átmenethez adott segítségnyújtás és intézményfejlesztés keretén belül, olyan intézkedések és fellépések tekintetében, amelyek hasonló természetűek, mint azok amelyek a regionális fejlesztés komponense, a humánerőforrás-fejlesztés komponense és a vidékfejlesztés komponense keretében válnak elérhetővé.

| (17) | A támogatás irányítása az 1605/2002 (EK) rendeletben szereplő, a külföldi segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell hogy történjen, olyan struktúrák felhasználásával, amelyek bizonyították értéküket az előcsatlakozási folyamat során, mint például a decentralizált irányítás, a Twinning és a TAIEX, ám innovatív megközelítéseket is lehetővé tesznek, mint például a tagállamokon keresztüli, megosztott irányítás útján történő megvalósítás az Európai Unió külső határain működő határontúli programok esetében, |
| --- | --- |

(17)

A támogatás irányítása az 1605/2002 (EK) rendeletben szereplő, a külföldi segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell hogy történjen, olyan struktúrák felhasználásával, amelyek bizonyították értéküket az előcsatlakozási folyamat során, mint például a decentralizált irányítás, a Twinning és a TAIEX, ám innovatív megközelítéseket is lehetővé tesznek, mint például a tagállamokon keresztüli, megosztott irányítás útján történő megvalósítás az Európai Unió külső határain működő határontúli programok esetében,

| (17) | A támogatás irányítása az 1605/2002/EK, Euratom rendeletben szereplő, a külföldi segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell hogy történjen, olyan struktúrák felhasználásával, amelyek bizonyították értéküket az előcsatlakozási folyamat során, mint például a decentralizált irányítás, a Twinning és a TAIEX, ám innovatív megközelítéseket is lehetővé tesznek, mint például a tagállamokon keresztüli, megosztott irányítás útján történő megvalósítás az Európai Unió külső határain működő határontúli programok esetében.
  A közösségi vívmányok végrehajtásával kapcsolatos ismeretek és szakértelem átadása az ilyen tapasztalattal rendelkező tagállamok részéről e rendelet kedvezményezett országai számára különösen jótékony hatást fejthet ki ezen a téren. |
| --- | --- |

(17)

A támogatás irányítása az 1605/2002/EK, Euratom rendeletben szereplő, a külföldi segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell hogy történjen, olyan struktúrák felhasználásával, amelyek bizonyították értéküket az előcsatlakozási folyamat során, mint például a decentralizált irányítás, a Twinning és a TAIEX, ám innovatív megközelítéseket is lehetővé tesznek, mint például a tagállamokon keresztüli, megosztott irányítás útján történő megvalósítás az Európai Unió külső határain működő határontúli programok esetében.
  A közösségi vívmányok végrehajtásával kapcsolatos ismeretek és szakértelem átadása az ilyen tapasztalattal rendelkező tagállamok részéről e rendelet kedvezményezett országai számára különösen jótékony hatást fejthet ki ezen a téren.

| (18) | Az átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, valamint a Regionális és határontúli együttműködés alkotóelem megvalósításához szükséges intézkedések olyan irányítási intézkedések, amelyek a jelentős költségvetési vonzatú programok megvalósításához kapcsolódnak, tehát elfogadásuk a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell hogy történjen, többéves jelzésértékű tervezési dokumentumoknak az adott irányítóbizottsághoz történő benyújtásával, |
| --- | --- |

(18)

Az átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, valamint a Regionális és határontúli együttműködés alkotóelem megvalósításához szükséges intézkedések olyan irányítási intézkedések, amelyek a jelentős költségvetési vonzatú programok megvalósításához kapcsolódnak, tehát elfogadásuk a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell hogy történjen, többéves jelzésértékű tervezési dokumentumoknak az adott irányítóbizottsághoz történő benyújtásával,

| (18) | Az átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, valamint a Regionális és határontúli együttműködés alkotóelem megvalósításához szükséges intézkedések olyan irányítási intézkedések, amelyek a jelentős költségvetési vonzatú programok megvalósításához kapcsolódnak, tehát elfogadásuk,
  tekintettel az Európai Parlament ajánlására,
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell hogy történjen, többéves jelzésértékű tervezési dokumentumoknak az adott irányítóbizottsághoz történő benyújtásával. |
| --- | --- |

(18)

Az átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, valamint a Regionális és határontúli együttműködés alkotóelem megvalósításához szükséges intézkedések olyan irányítási intézkedések, amelyek a jelentős költségvetési vonzatú programok megvalósításához kapcsolódnak, tehát elfogadásuk,
  tekintettel az Európai Parlament ajánlására,
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell hogy történjen, többéves jelzésértékű tervezési dokumentumoknak az adott irányítóbizottsághoz történő benyújtásával.

| (22) | Amennyiben valamely kedvezményezett ország megsérti az Európai Unió alapelveit, vagy előrehaladása nem elégséges a koppenhágai kritériumok és az európai vagy a csatlakozási partnerségben meghatározott prioritások szerint, a Tanács a Bizottság javaslata alapján köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket, |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben valamely kedvezményezett ország megsérti az Európai Unió alapelveit, vagy előrehaladása nem elégséges a koppenhágai kritériumok és az európai vagy a csatlakozási partnerségben meghatározott prioritások szerint, a Tanács a Bizottság javaslata alapján köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket,

| (22) | Amennyiben valamely kedvezményezett ország megsérti az Európai Unió alapelveit, vagy előrehaladása nem elégséges a koppenhágai kritériumok és az európai vagy a csatlakozási partnerségben
  vagy a csatlakozási szerződés előírásaiban
  meghatározott prioritások szerint, a Tanács a Bizottság javaslata alapján
  és az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után
  köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket,
  és ebben az esetben a Bizottságnak jelen rendelet keretein belül olyan egyedi fellépést kell kezdeményeznie, amelynek célja az előcsatlakozási vagy csatlakozási folyamatot akadályozó problémák megoldása. |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben valamely kedvezményezett ország megsérti az Európai Unió alapelveit, vagy előrehaladása nem elégséges a koppenhágai kritériumok és az európai vagy a csatlakozási partnerségben
  vagy a csatlakozási szerződés előírásaiban
  meghatározott prioritások szerint, a Tanács a Bizottság javaslata alapján
  és az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után
  köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket,
  és ebben az esetben a Bizottságnak jelen rendelet keretein belül olyan egyedi fellépést kell kezdeményeznie, amelynek célja az előcsatlakozási vagy csatlakozási folyamatot akadályozó problémák megoldása.

| a) | a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése, |
| --- | --- |

a)

a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése,

| a) | a demokratikus intézmények
  ,
  a jogállamiság
  és jogérvényesülés
  erősítése
  , valamint az elszámoltathatóság és az átláthatóság elősegítése, |
| --- | --- |

a)

a demokratikus intézmények
  ,
  a jogállamiság
  és jogérvényesülés
  erősítése
  , valamint az elszámoltathatóság és az átláthatóság elősegítése,

| c) | gazdasági reform, |
| --- | --- |

c)

gazdasági reform,

| c) | piacorientált
  gazdasági reform
  a fenntartható, szociális, környezetbarát és versenyképes gazdaság építése érdekében a folyamatos kereskedelmi és árliberalizáció, a vámunióba történő fokozatos integráció és a Kereskedelmi Világszervezetbe (WTO) történő belépés révén, valamint a WTO-szabályok és a dohai fejlesztési napirendből következő szabályok végrehajtása által. |
| --- | --- |

c)

piacorientált
  gazdasági reform
  a fenntartható, szociális, környezetbarát és versenyképes gazdaság építése érdekében a folyamatos kereskedelmi és árliberalizáció, a vámunióba történő fokozatos integráció és a Kereskedelmi Világszervezetbe (WTO) történő belépés révén, valamint a WTO-szabályok és a dohai fejlesztési napirendből következő szabályok végrehajtása által.

| ca) | átmeneti EU-kompatibilis nemzeti fejlesztési tervek előkészítése, melyek célja intézményi befogadókapacitás kiépítése a jövőbeni uniós segítségnyújtáshoz, különösen a vidék-, az infrastruktúra és a humánerőforrás-fejlesztés területén, |
| --- | --- |

ca)

| da) | a nemek közötti egyenlőség elősegítése; |
| --- | --- |

da)

| e) | a polgári társadalom fejlesztése, |
| --- | --- |

e)

a polgári társadalom fejlesztése,

| e) | a civil társadalom
  , a polgárság és a szabad, független média
  fejlesztése,
  beleértve az intézményfejlesztést és a nem kormányzati szervezetek támogatását, |
| --- | --- |

e)

a civil társadalom
  , a polgárság és a szabad, független média
  fejlesztése,
  beleértve az intézményfejlesztést és a nem kormányzati szervezetek támogatását,

| ea) | a kiszolgáltatott csoportok, különösen a nők gazdasági és társadalmi integrációja; |
| --- | --- |

ea)

a kiszolgáltatott csoportok, különösen a nők gazdasági és társadalmi integrációja;

| f) | összehangolás, bizalomépítő intézkedések és rekonstrukció, |
| --- | --- |

f)

összehangolás, bizalomépítő intézkedések és rekonstrukció,

| f) | megegyezés elérése,
  a menekültek hazatérése,
  bizalomépítő intézkedések és újjáépítés, |
| --- | --- |

f)

megegyezés elérése,
  a menekültek hazatérése,
  bizalomépítő intézkedések és újjáépítés,

| b) | társadalmi
  és
  gazdasági fejlődés. |
| --- | --- |

b)

társadalmi
  és
  gazdasági fejlődés.

| b) | társadalmi
  ,
  gazdasági
  és területi
  fejlődés
  és kohézió
  . |
| --- | --- |

b)

társadalmi
  ,
  gazdasági
  és területi
  fejlődés
  és kohézió
  .

(3)   A Bizottság – a rendelet 11. cikk (1) bekezdésének (a) pontjában foglalt eljárásnak megfelelően eljárva – végrehajtási szabályokat fogad el a rendeletre vonatkozóan. Amennyiben ezek a szabályok a rendelet 7-9. cikkének végrehajtását érintik, először a kérdéses alkotóelemért felelős bizottságokkal folytatnak konzultációt a 1999/468/EK határozat 3. cikkében foglalt eljárás szerint és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

(3)   A Bizottság – a rendelet 11. cikk (1) bekezdésének (a) pontjában foglalt eljárásnak megfelelően eljárva – végrehajtási szabályokat fogad el a rendeletre vonatkozóan. Amennyiben ezek a szabályok a rendelet 7-9. cikkének végrehajtását érintik, először a kérdéses alkotóelemért felelős bizottságokkal folytatnak konzultációt a 1999/468/EK határozat 3. cikkében foglalt eljárás szerint és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően.
  A végrehajtási dokumentumokat elfogadásuk előtt véleményezésre be kell terjeszteni az Európai Parlament elé.

(1)   A Bizottság stratégiai megközelítés alapján – a pénzügyi perspektíva, valamint az európai partnerségek és a csatlakozási partnerségek figyelembe vételével – jelzésszerű többéves keretet hoz létre, a támogatások alkotóelemenkénti és országonkénti – és amennyiben alkalmazható, témánkénti – elosztásával. Ezt évente felülvizsgálják számos objektív kritérium – így a felvevőképesség, a szükségletelemzés, a feltételesség tiszteletben tartása, valamint az irányítási kapacitás figyelembe vételével. Amennyiben alkalmazható, felülvizsgálják a Stabilitási Okiratot létrehozó rendelet alapján elfogadott rendkívüli támogatási intézkedésekre vagy időközi reakcióprogramokra való tekintettel is. A tagállamokkal folytatott határontúli együttműködési programokhoz nyújtott támogatások legalább egyenértékűek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból érkező megfelelő finanszírozással.

(1)   A Bizottság
  , tekintettel az Európai Parlament ajánlására,
  stratégiai megközelítés alapján – a pénzügyi terv, valamint az európai partnerségek és a csatlakozási partnerségek figyelembe vételével – indikatív többéves keretet hoz létre, a támogatások alkotóelemenkénti és országonkénti – és amennyiben alkalmazható, témánkénti – elosztásával. Ezt
  , tekintettel az Európai Parlament ajánlására,
  évente felülvizsgálják számos objektív kritérium – így a felvevőképesség, a szükségletelemzés, a feltételesség tiszteletben tartása, valamint az irányítási kapacitás figyelembe vételével. Amennyiben alkalmazható,
  hasonló eljárás keretében
  felülvizsgálják a Stabilitási Eszközt létrehozó rendelet alapján elfogadott rendkívüli támogatási intézkedésekre vagy időközi reakcióprogramokra való tekintettel is. A tagállamokkal folytatott határontúli együttműködési programokhoz nyújtott támogatások legalább egyenértékűek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból érkező megfelelő finanszírozással.

(2)   A jelzésszerű többéves keretről a Bizottság évente értesíti a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

(2)   Az indikatív többéves keretről a Bizottság évente
  kellő időben
  értesíti a Tanácsot és az Európai Parlamentet.
  Éves jelentésében a Bizottság részletesen ismerteti, hogy a Parlament ajánlásait milyen mértékben vették figyelembe. Ha a Bizottság eltér az Európai Parlament ajánlásaitól, akkor ezt indokolnia kell.

(2a)
     
  Az (1) és (2) bekezdésben megállapított eljárás nem érinti az Európai Parlament, mint a Szerződés szerinti költségvetési hatóság kiváltságait.

(2)   Ennek az együttműködésnek a célja a stabilitás, a biztonság
  és
  a jólét elősegítése az összes érintett ország közös érdekében, továbbá harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődésük elősegítése.

(2)   Ennek az együttműködésnek a célja a
  jószomszédi viszony, a
  stabilitás, a biztonság
  ,
  a jólét
  és a társadalmi kohézió
  elősegítése az összes érintett ország közös érdekében, továbbá harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődésük elősegítése.

(2a)
     
  Kivételes esetekben, amikor egy tagállam és valamely kedvezményezett ország között nincs megállapodás, a határokon átnyúló programok végrehajtási feladatait nem lehet átruházni a tagállamokra, ezeket a feladatokat más, megfelelő módon lehet kezelni, összhangban az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel. A Bizottság biztosítja az e rendelet által megállapított támogatás és a más közösségi eszközök által megállapított támogatások közötti koordinációt és összhangot.

(5a)
     
  Azok végrehajtását megelőzően a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a Közösség ezen rendelet szerinti támogatási programjairól
  . Az előzetes ellenőrzés végrehajtása érdekében a Bizottság jelentéseibe bele kell foglalni valamennyi javasolt intézkedést, kedvezményezettjeiket és a vonatkozó finanszírozási műveleteket.

(3a)
     
  A Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek a bizottságok tevékenységéről.

(1)   Az ennek a rendeletnek az alapján nyújtott támogatás finanszírozhat többek között befektetéseket, beszerzésre vonatkozó szerződéseket, továbbá olyan támogatásokat, mint például a kamattámogatások, a külön kölcsönök, hitelgaranciák és pénzügyi támogatás,
  költségvetési támogatás és a költségvetési segítségnyújtás egyéb speciális formái,
  valamint a nemzetközi pénzintézetek vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez történő hozzájárulás.
  A költségvetési támogatás feltétele, hogy a partnerország közpénzeinek igazgatása megfelelően átlátható, megbízható és hatékony legyen, valamint hogy jól körvonalazott, a nemzetközi finanszírozó intézmények által jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikák legyenek életben.

(1)   Az ezen rendelet alapján nyújtott támogatás finanszírozhat többek között befektetéseket, beszerzésre vonatkozó szerződéseket, továbbá olyan támogatásokat, mint például a kamattámogatások, a külön kölcsönök, hitelgaranciák és pénzügyi támogatás, valamint a nemzetközi pénzintézetek vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez történő hozzájárulás.

A támogatás végrehajtása

A támogatás végrehajtása
  és annak láthatósága

(2a)
     
  A Bizottság támogatja a finanszírozott projektekről és programokról szóló részletes információkat és nyilvános tájékoztatást annak érdekében, hogy a közösségi fellépést és annak célkitűzéseit tudatosítsák a közvéleményben.

(2b)
     
  A Bizottság biztosítja az e rendelet szerint nyújtott támogatás és az egyéb, külső támogatási eszközök keretében nyújtott támogatás közötti összhangot, beleértve az olyan önálló eszközt is, amelynek célja az emberi jogok és a demokrácia támogatása, valamint a tagállamok kétoldalú műveleteit és az EBB, más nemzetközi szervezetek és regionális fejlesztési bankok finanszírozásait.

(2)   Amennyiben a kedvezményezett ország nem tartja tiszteletben ezeket az elveket vagy az Európai Unióval létesült megfelelő partnerségben foglalt kötelezettségvállalásokat, vagy nem elégséges a csatlakozási követelmények teljesítés irányában történő előrehaladás, a Tanács – a Bizottság javaslatát minősített többséggel elfogadó intézkedéssel – megteheti a megfelelő lépéseket a rendelet értelmében nyújtott bármely támogatás tekintetében.

(2)   Amennyiben a kedvezményezett ország nem tartja tiszteletben ezeket az elveket vagy az Európai Unióval létesült megfelelő partnerségben
  és a csatlakozási szerződésben
  foglalt kötelezettségvállalásokat, vagy nem elégséges a csatlakozási követelmények teljesítés irányában történő előrehaladás, a Tanács – a Bizottság javaslatát minősített többséggel elfogadó intézkedéssel
  és az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után
  – megteheti a megfelelő lépéseket a rendelet értelmében nyújtott bármely támogatás tekintetében.
  Ebben az esetben a Bizottságnak e rendelet keretén belül egyedi fellépést kell kezdeményeznie az előcsatlakozási vagy csatlakozási folyamatot akadályozó problémák megoldása érdekében.

(2a)
     
  Az Európai Parlament kérheti a Bizottságtól, hogy a (2) bekezdéssel összhangban terjesszen javaslatot a Tanács elé a megfelelő intézkedések meghozataláról az e rendelet szerint nyújtott támogatások tekintetében. A Bizottság a javaslatát a kérés átvételét követő 3 hónapon belül terjeszti a Tanács elé, vagy megindokolja, ha nem ezt teszi.

Amennyiben a rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezett ország az Európai Unió Szerződése 49. cikk 1. bekezdésének első mondatában foglaltak szerint eljáró Tanács határozata alapján jelölti státuszt kap, a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel hozott intézkedéssel áthelyezheti az adott országot az I. mellékletből a II. mellékletbe.

(1)
     Amennyiben a rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezett ország az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke (1) bekezdésének első mondatában foglaltak szerint eljáró Tanács határozata alapján jelölti státuszt kap, a Tanács – a Bizottság javaslata alapján
  és az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után
  – minősített többséggel hozott intézkedéssel áthelyezheti az adott országot az I. mellékletből a II. mellékletbe.

(1a)
     
  Ha az Európai Tanács egy államot potenciális európai uniós tagjelölt országnak ismer el, akkor a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után minősített többséggel felveszi ezt az országot az I. mellékletbe.

20a. cikk

(1)
     
  A Bizottság legkésőbb 2010. június 30-án jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, és ezzel együtt egy, a szükséges módosításokat bevezető jogalkotási javaslatot.

(2)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács, a Bizottság javaslata alapján eljárva, 2013. december 31-ig újra megvizsgálja ezt a rendeletet.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TA(2006)0309

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (intézményközi megállapodás)

Az Európai Parlament határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozat tervezetére vonatkozó, együttes nyilatkozat formájában létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) (10125/2006 – C6-0208/2006 – 2006/2152(ACI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen 202. cikke harmadik francia bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen 202. cikke harmadik francia bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak az 1999/468/EK határozat módosítására irányuló tanácsi határozatra irányuló javaslatára (2) (COM(2002)0719), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az 1999/468/EK határozat módosítására irányuló tanácsi határozatra irányuló javaslatára (2) (COM(2002)0719),

| — | tekintettel Romano Prodinak, a Bizottság korábbi elnökének az Európai Parlament előtt 2002. február 5-én tett nyilatkozatára („Prodi-nyilatkozat”), |
| --- | --- |

—

tekintettel Romano Prodinak, a Bizottság korábbi elnökének az Európai Parlament előtt 2002. február 5-én tett nyilatkozatára („Prodi-nyilatkozat”),

| — | tekintettel 2003. szeptember 2-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2003. szeptember 2-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló 2002. február 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló 2002. február 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2004)0324) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2004)0324) (5),

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10126/1/2006 – C6-0190/2006) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10126/1/2006 – C6-0190/2006) (6),

| — | tekintettel a közös nyilatkozattervezetre (10125/2006 – C6-0208/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös nyilatkozattervezetre (10125/2006 – C6-0208/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0237/2006), mivel, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0237/2006), mivel,

| A. | a Tanács és a Bizottság múlt ősszel megállapodtak abban, hogy módosított bizottsági javaslat alapján tárgyalásokat kezdenek a komitológiai eljárásokra vonatkozó reformok folytatásának lehetőségeiről, |
| --- | --- |

A.

a Tanács és a Bizottság múlt ősszel megállapodtak abban, hogy módosított bizottsági javaslat alapján tárgyalásokat kezdenek a komitológiai eljárásokra vonatkozó reformok folytatásának lehetőségeiről,

| B. | az Elnökök Értekezlete 2005. november 10-én úgy határozott, megkezdi a komitológiai eljárásokra vonatkozó párbeszédet a Tanáccsal és a Bizottsággal, és e célból megbízta a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökét és a felelős bizottság előadóját, amely megbízatást 2006. január 19-én megújítottak, |
| --- | --- |

B.

az Elnökök Értekezlete 2005. november 10-én úgy határozott, megkezdi a komitológiai eljárásokra vonatkozó párbeszédet a Tanáccsal és a Bizottsággal, és e célból megbízta a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökét és a felelős bizottság előadóját, amely megbízatást 2006. január 19-én megújítottak,

| C. | ezek a tárgyalások egy új eljárás tervezetéhez és az eljárásra vonatkozó határozattal kapcsolatos nyilatkozattervezetekhez vezettek, |
| --- | --- |

C.

ezek a tárgyalások egy új eljárás tervezetéhez és az eljárásra vonatkozó határozattal kapcsolatos nyilatkozattervezetekhez vezettek,

| D. | a határozat új, „ellenőrzött szabályozási eljárást” vezet be az 1999-es komitológiáról szóló határozatba, amely felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy egyenlő jogkörökkel felülvizsgáljon vagy elutasítson olyan „kvázi jogalkotási” intézkedéseket, amelyek az együttdöntési eljárás során elfogadott eszközök végrehajtására irányulnak, |
| --- | --- |

D.

a határozat új, „ellenőrzött szabályozási eljárást” vezet be az 1999-es komitológiáról szóló határozatba, amely felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy egyenlő jogkörökkel felülvizsgáljon vagy elutasítson olyan „kvázi jogalkotási” intézkedéseket, amelyek az együttdöntési eljárás során elfogadott eszközök végrehajtására irányulnak,

| E. | az állam- és kormányfők által aláírt, az európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés felhatalmazza a Parlamentet, hogy visszavonhassa a hatáskörök átruházását (I-36. cikk); az új, ellenőrzött szabályozási eljárás végső, kompromisszumos szövege nem biztosít ilyen jogot a Parlament számára; a hatáskörök átruházása visszavonásának joga ezért továbbra is az Európai Parlament egyik legfontosabb követelése marad, amelyet különösen az Alkotmányról szóló szerződés segítségével lehetne elérni, |
| --- | --- |

E.

az állam- és kormányfők által aláírt, az európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés felhatalmazza a Parlamentet, hogy visszavonhassa a hatáskörök átruházását (I-36. cikk); az új, ellenőrzött szabályozási eljárás végső, kompromisszumos szövege nem biztosít ilyen jogot a Parlament számára; a hatáskörök átruházása visszavonásának joga ezért továbbra is az Európai Parlament egyik legfontosabb követelése marad, amelyet különösen az Alkotmányról szóló szerződés segítségével lehetne elérni,

| F. | a határozatot az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata, a Bizottságnak a Tanács jegyzőkönyvében rögzítendő nyilatkozata, valamint a Bizottságnak az új eljárás végrehajtását és alkalmazását illető nyilatkozatai kísérik majd, |
| --- | --- |

F.

a határozatot az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata, a Bizottságnak a Tanács jegyzőkönyvében rögzítendő nyilatkozata, valamint a Bizottságnak az új eljárás végrehajtását és alkalmazását illető nyilatkozatai kísérik majd,

| G. | ezek a nyilatkozatok a három intézmény által a tárgyalások során felvetett fontos szempontokat tükrözik, amelyek nélkül nem lehetett volna megállapodásra jutni az új eljárással kapcsolatban, és amelyek nélkül nem lett volna biztosítható a gyakorlati hatás elérése; |
| --- | --- |

G.

ezek a nyilatkozatok a három intézmény által a tárgyalások során felvetett fontos szempontokat tükrözik, amelyek nélkül nem lehetett volna megállapodásra jutni az új eljárással kapcsolatban, és amelyek nélkül nem lett volna biztosítható a gyakorlati hatás elérése;

| 1. | jóváhagyja az e határozathoz mellékelt, közös nyilatkozat formájában történt megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az e határozathoz mellékelt, közös nyilatkozat formájában történt megállapodás megkötését;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság átláthatósági intézkedéseiről szóló, a közös nyilatkozattal kapcsolatban tett nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság átláthatósági intézkedéseiről szóló, a közös nyilatkozattal kapcsolatban tett nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottságnak a nyelvi rendszerről, a felülvizsgálati időszak kezdetéről és a hatályos jogi aktusok kiigazításáról szóló nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottságnak a nyelvi rendszerről, a felülvizsgálati időszak kezdetéről és a hatályos jogi aktusok kiigazításáról szóló nyilatkozatait;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot tájékoztatás céljából a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot tájékoztatás céljából a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata

| 1. | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság üdvözli a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (7) módosításáról szóló tanácsi határozat közeljövőben történő elfogadását. Az új, „ellenőrzött szabályozási bizottsági eljárás” elnevezésű eljárásnak az 1999-es határozatba történő beépítése lehetővé teszi a jogalkotó számára, hogy ellenőrizze az együttdöntési eljárás keretében elfogadott eszközök végrehajtására irányuló „kvázi jogalkotási” intézkedések elfogadását. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság üdvözli a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (7) módosításáról szóló tanácsi határozat közeljövőben történő elfogadását. Az új, „ellenőrzött szabályozási bizottsági eljárás” elnevezésű eljárásnak az 1999-es határozatba történő beépítése lehetővé teszi a jogalkotó számára, hogy ellenőrizze az együttdöntési eljárás keretében elfogadott eszközök végrehajtására irányuló „kvázi jogalkotási” intézkedések elfogadását.

| 2. | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy a jelenlegi szerződés keretében e határozat horizontális és megfelelő megoldást nyújt az Európai Parlament igényére, hogy ellenőrizze az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jogi aktusok végrehajtását. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy a jelenlegi szerződés keretében e határozat horizontális és megfelelő megoldást nyújt az Európai Parlament igényére, hogy ellenőrizze az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jogi aktusok végrehajtását.

| 3. | A jogalkotó hatóságok előjogainak sérelme nélkül az Európai Parlament és a Tanács elismeri, hogy a megfelelő jogalkotás elvei megkövetelik, hogy a végrehajtási hatásköröket határidő nélkül ruházzák a Bizottságra. Ha azonban meghatározott határidőn kell belül kell kiigazítást végezni, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság szerint egy olyan záradék, amely felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a végrehajtási hatáskörök átruházásával kapcsolatos rendelkezések felülvizsgálatára vagy hatályon kívül helyezésére vonatkozóan, erősíthetné a jogalkotó által gyakorolt ellenőrzést. |
| --- | --- |

3.

A jogalkotó hatóságok előjogainak sérelme nélkül az Európai Parlament és a Tanács elismeri, hogy a megfelelő jogalkotás elvei megkövetelik, hogy a végrehajtási hatásköröket határidő nélkül ruházzák a Bizottságra. Ha azonban meghatározott határidőn kell belül kell kiigazítást végezni, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság szerint egy olyan záradék, amely felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a végrehajtási hatáskörök átruházásával kapcsolatos rendelkezések felülvizsgálatára vagy hatályon kívül helyezésére vonatkozóan, erősíthetné a jogalkotó által gyakorolt ellenőrzést.

| 4. | Ez az új eljárás a hatálybalépésétől kezdődően alkalmazandó az együttdöntési eljárás keretében elfogadandó jogi aktusok által előírt kvázi jogalkotási intézkedésekre, beleértve a pénzügyi szolgáltatások területén a jövőben elfogadandó jogi aktusok által előírt kvázi jogalkotási intézkedéseket is („Lámfalussy” jogi aktusok). Ahhoz azonban, hogy az eljárás alkalmazható legyen az együttdöntési eljárás keretében elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra, azokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani oly módon, hogy az 1999/468/EK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárást az ellenőrzött szabályozási bizottsági eljárás váltsa fel valamennyi, az alkalmazási körébe tartozó intézkedés esetén. |
| --- | --- |

4.

Ez az új eljárás a hatálybalépésétől kezdődően alkalmazandó az együttdöntési eljárás keretében elfogadandó jogi aktusok által előírt kvázi jogalkotási intézkedésekre, beleértve a pénzügyi szolgáltatások területén a jövőben elfogadandó jogi aktusok által előírt kvázi jogalkotási intézkedéseket is („Lámfalussy” jogi aktusok). Ahhoz azonban, hogy az eljárás alkalmazható legyen az együttdöntési eljárás keretében elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra, azokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani oly módon, hogy az 1999/468/EK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárást az ellenőrzött szabályozási bizottsági eljárás váltsa fel valamennyi, az alkalmazási körébe tartozó intézkedés esetén.

| 5. | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság sürgősnek ítéli az alábbi jogi aktusok kiigazítását:






  a) | Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az élelmiszereken alkalmazott, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg); |
| --- | --- | --- |

5.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság sürgősnek ítéli az alábbi jogi aktusok kiigazítását:

a)

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az élelmiszereken alkalmazott, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg);

| b) | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/49/EK irányelve a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv átdolgozásáról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg); |
| --- | --- |

b)

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/49/EK irányelve a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv átdolgozásáról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg);

| c) | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv átdolgozásáról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg); |
| --- | --- |

c)

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv átdolgozásáról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg);

| d) | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/43/EK irányelve az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.); |
| --- | --- |

d)

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/43/EK irányelve az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.);

| e) | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.); |
| --- | --- |

e)

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.);

| f) | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.); |
| --- | --- |

f)

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.);

| g) | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. július 6-i 2005/32/EK irányelve az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 191., 2005.7.22., 29. o.); |
| --- | --- |

g)

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. július 6-i 2005/32/EK irányelve az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 191., 2005.7.22., 29. o.);

| h) | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. március 9-i 2005/1/EK irányelve a 73/239/EGK, 85/611/EGK, 91/675/EGK, 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.); |
| --- | --- |

h)

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. március 9-i 2005/1/EK irányelve a 73/239/EGK, 85/611/EGK, 91/675/EGK, 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.);

| i) | Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.); |
| --- | --- |

i)

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.);

| j) | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2004/109/EK irányelve a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.); |
| --- | --- |

j)

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2004/109/EK irányelve a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.);

| k) | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.); |
| --- | --- |

k)

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.);

| l) | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/71/EK irányelve az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 345., 2003.12.31., 64. o.); |
| --- | --- |

l)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/71/EK irányelve az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 345., 2003.12.31., 64. o.);

| m) | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.); |
| --- | --- |

m)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.);

| n) | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 3-i 2003/41/EK irányelve a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 235., 2003.9.23., 10. o.); |
| --- | --- |

n)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 3-i 2003/41/EK irányelve a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 235., 2003.9.23., 10. o.);

| o) | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 28-i 2003/6/EK irányelve a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) (HL L 96., 2003.4.12., 16. o.); |
| --- | --- |

o)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 28-i 2003/6/EK irányelve a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) (HL L 96., 2003.4.12., 16. o.);

| p) | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/96/EK irányelve az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól (HL L 37., 2003.2.13., 24. o.); |
| --- | --- |

p)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/96/EK irányelve az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól (HL L 37., 2003.2.13., 24. o.);

| q) | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/95/EK irányelve egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról (HL L 37., 2003.2.13., 19. o.); |
| --- | --- |

q)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/95/EK irányelve egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról (HL L 37., 2003.2.13., 19. o.);

| r) | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2002/87/EK irányelve a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.); |
| --- | --- |

r)

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2002/87/EK irányelve a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.);

| s) | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.); |
| --- | --- |

s)

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.);

| t) | Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 21-i 2001/107/EK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról (HL L 41., 2002.2.13., 20. o.); |
| --- | --- |

t)

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 21-i 2001/107/EK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról (HL L 41., 2002.2.13., 20. o.);

| u) | Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.); |
| --- | --- |

u)

Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.);

| v) | Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.); |
| --- | --- |

v)

Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.);

| w) | Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.); |
| --- | --- |

w)

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.);

| x) | Az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK irányelve az elhasználódott járművekről (HL L 269., 2000.10.21., 34. o.); |
| --- | --- |

x)

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK irányelve az elhasználódott járművekről (HL L 269., 2000.10.21., 34. o.);

| y) | Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.). |
| --- | --- |

y)

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

E célból a Bizottság jelezte, hogy a lehető leghamarabb benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a fent említett jogi aktusok oly módon történő módosítására vonatkozó javaslatait, hogy azok tartalmazzák az ellenőrzött szabályozási bizottsági eljárást, és ezáltal hatályon kívül helyezzék e jogi aktusok olyan esetleges rendelkezéseit, amelyek időbeli határt szabnak a végrehajtási hatáskörök Bizottságra történő ruházásának. Az Európai Parlament és a Tanács ügyel arra, hogy az említett javaslatokat a lehető leghamarabb elfogadják.

| 6. | A jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásnak (8) megfelelően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet a végrehajtási intézkedéseknek a jogalkotásban játszott fontos szerepére. Továbbá úgy ítélik meg, hogy a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló 1998. december 22-i intézményközi megállapodás (9) általános elveit mindenképpen alkalmazni kell az új, ellenőrzött szabályozási eljárás keretében elfogadott általános hatályú intézkedésekre. |
| --- | --- |

6.

A jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásnak (8) megfelelően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet a végrehajtási intézkedéseknek a jogalkotásban játszott fontos szerepére. Továbbá úgy ítélik meg, hogy a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló 1998. december 22-i intézményközi megállapodás (9) általános elveit mindenképpen alkalmazni kell az új, ellenőrzött szabályozási eljárás keretében elfogadott általános hatályú intézkedésekre.

---

(1)  HL L 184, 1999.7.17., 23. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  HL C 76. E, 2004.3.25., 82. o.

(4)  HL C 284 E., 2002.11.21., 115. o.

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(6)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(8)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(9)  HL C 73., 1999.3.17., 1. o.

P6_TA(2006)0310

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (eljárások) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozattervezetről (10126/1/2006 – C6-0190/2006 – 2002/0298(CNS))

(Konzultációs eljárás – ismételt konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 202. cikke harmadik francia bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 202. cikke harmadik francia bekezdésére,

| — | tekintettel az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés I-36. cikkére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés I-36. cikkére (1),

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10126/1/2006) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10126/1/2006) (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2002)0719) (3) és a módosított javaslatra (COM(2004)0324) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2002)0719) (3) és a módosított javaslatra (COM(2004)0324) (4),

| — | tekintettel 2003. szeptember 2-i álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2003. szeptember 2-i álláspontjára (5),

| — | a Tanáccsal az EK-Szerződés 202. cikke alapján történt ismételt konzultációt követően (C6-0190/2006), |
| --- | --- |

—

a Tanáccsal az EK-Szerződés 202. cikke alapján történt ismételt konzultációt követően (C6-0190/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. és 55. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 55. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0236/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0236/2006);

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozat tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozat tervezetét;

| 2. | felkéri illetékes bizottságát, hogy vizsgálja meg, helyes lenne-e az eljárási szabályzat, és különösen a 81. cikk módosítása annak érdekében, hogy a Parlament a lehető legjobban ki tudja aknázni az új, ellenőrzött szabályozási eljárás keretében rá ruházott jogokat; |
| --- | --- |

2.

felkéri illetékes bizottságát, hogy vizsgálja meg, helyes lenne-e az eljárási szabályzat, és különösen a 81. cikk módosítása annak érdekében, hogy a Parlament a lehető legjobban ki tudja aknázni az új, ellenőrzött szabályozási eljárás keretében rá ruházott jogokat;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 310., 2004.12.16., 1. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(4)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(5)  HL C 76 E., 2004.3.25., 82. o.

P6_TA(2006)0311

A pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információk ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0343 – C6–0246/2005 – 2005/0138(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0343) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0343) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0246/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6–0196/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6–0196/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2005)0138

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. július 6-án került elfogadásra a pénzeszközök átutalásait kísérő megbízói információkról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (2),

mivel:

| (1) | A pénzátutalásokon keresztül megvalósuló jelentős feketepénz-áramlás árthat a pénzügyi szektor stabilitásának és jó hírének, továbbá fenyegetést jelent a belső piacra nézve. A terrorizmus társadalmunk alapjait támadja meg. A bűnelkövetőknek és társaiknak a bűnözésből származó jövedelmek eredetének leplezésére, illetve a terrorista célra történő pénzátutalásra irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik a pénzátutalási rendszerek hatékonyságát, sérthetetlenségét és stabilitását, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat. |
| --- | --- |

(1)

A pénzátutalásokon keresztül megvalósuló jelentős feketepénz-áramlás árthat a pénzügyi szektor stabilitásának és jó hírének, továbbá fenyegetést jelent a belső piacra nézve. A terrorizmus társadalmunk alapjait támadja meg. A bűnelkövetőknek és társaiknak a bűnözésből származó jövedelmek eredetének leplezésére, illetve a terrorista célra történő pénzátutalásra irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik a pénzátutalási rendszerek hatékonyságát, sérthetetlenségét és stabilitását, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat.

| (2) | A pénzmosásban résztvevők, valamint a terrorizmus finanszírozói bűnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni a tőke szabad mozgását, amely az egységes pénzügyi térség velejárója, amennyiben bizonyos koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra közösségi szinten. A közösségi fellépésnek nagyságrendjénél fogva biztosítania kell a G7-ek 1989-es párizsi csúcstalálkozóján létrehozott Pénzügyi Akciócsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) által megfogalmazott, az elektronikus átutalásokról szóló VII. különleges ajánlás (Special Recommendation VII, a továbbiakban: SR VII) egységes átültetését az Európai Unió egészében, és különösen azt, hogy ne legyen megkülönböztetés az egyes tagállamokon belüli belföldi fizetések és a tagállamok közötti, határokon átnyúló fizetések között. A határokon átnyúló pénzátutalások terén a tagállamok önálló, nem összehangolt fellépése jelentősen befolyásolhatná a fizetési rendszerek zökkenőmentes működését EU-szinten, és ezáltal árthatna a belső piacnak a pénzügyi szolgáltatások területén. |
| --- | --- |

(2)

A pénzmosásban résztvevők, valamint a terrorizmus finanszírozói bűnözői tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni a tőke szabad mozgását, amely az egységes pénzügyi térség velejárója, amennyiben bizonyos koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra közösségi szinten. A közösségi fellépésnek nagyságrendjénél fogva biztosítania kell a G7-ek 1989-es párizsi csúcstalálkozóján létrehozott Pénzügyi Akciócsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) által megfogalmazott, az elektronikus átutalásokról szóló VII. különleges ajánlás (Special Recommendation VII, a továbbiakban: SR VII) egységes átültetését az Európai Unió egészében, és különösen azt, hogy ne legyen megkülönböztetés az egyes tagállamokon belüli belföldi fizetések és a tagállamok közötti, határokon átnyúló fizetések között. A határokon átnyúló pénzátutalások terén a tagállamok önálló, nem összehangolt fellépése jelentősen befolyásolhatná a fizetési rendszerek zökkenőmentes működését EU-szinten, és ezáltal árthatna a belső piacnak a pénzügyi szolgáltatások területén.

| (3) | Az USA-ban 2001. szeptember 11-én elkövetett terrortámadásokat követően az Európai Tanács 2001. szeptember 21-i rendkívüli ülésén megerősítette, hogy a terrorizmus elleni harc az Európai Unió egyik kulcsfontosságú célkitűzése. Az Európai Tanács cselekvési tervet fogadott el, amely a rendőrségi és igazságügyi együttműködés fokozásával, a terrorizmus elleni nemzetközi jogi eszközök kidolgozásával, a terrorizmus finanszírozásának megelőzésével, a légi biztonság megerősítésével és a vonatkozó politikák közötti nagyobb következetességgel foglalkozik. Az Európai Tanács a 2004. március 11-i madridi terrortámadásokat követően felülvizsgálta a cselekvési tervet, amely immár konkrétan foglalkozik azzal az igénnyel, hogy biztosítsák, hogy a Közösség által a terrorizmus elleni küzdelem és az igazságügyi együttműködés fejlesztése érdekében létrehozott jogszabályi keretet összhangba hozzák az FATF által elfogadott, a terrorizmus finanszírozása ellen irányuló kilenc különleges ajánlással. |
| --- | --- |

(3)

Az USA-ban 2001. szeptember 11-én elkövetett terrortámadásokat követően az Európai Tanács 2001. szeptember 21-i rendkívüli ülésén megerősítette, hogy a terrorizmus elleni harc az Európai Unió egyik kulcsfontosságú célkitűzése. Az Európai Tanács cselekvési tervet fogadott el, amely a rendőrségi és igazságügyi együttműködés fokozásával, a terrorizmus elleni nemzetközi jogi eszközök kidolgozásával, a terrorizmus finanszírozásának megelőzésével, a légi biztonság megerősítésével és a vonatkozó politikák közötti nagyobb következetességgel foglalkozik. Az Európai Tanács a 2004. március 11-i madridi terrortámadásokat követően felülvizsgálta a cselekvési tervet, amely immár konkrétan foglalkozik azzal az igénnyel, hogy biztosítsák, hogy a Közösség által a terrorizmus elleni küzdelem és az igazságügyi együttműködés fejlesztése érdekében létrehozott jogszabályi keretet összhangba hozzák az FATF által elfogadott, a terrorizmus finanszírozása ellen irányuló kilenc különleges ajánlással.

| (4) | A terrorizmus finanszírozásának megelőzése érdekében intézkedések történtek egyes személyek, csoportok és jogalanyok pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztása érdekében, ilyen intézkedés volt a 2580/2001/EK rendelet (3) és a 881/2002/EK rendelet (4). Ugyanebből a célból intézkedések kerültek elfogadásra a pénzügyi rendszernek a pénzeszközök és gazdasági erőforrások terrorista célokra terelésétől történő megvédése érdekében. A 2005/60/EK irányelv (5) egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a pénzügyi rendszerrel pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása céljából történő visszaéléssel szembeni küzdelem. Azonban ezen intézkedések nem akadályozzák meg teljes mértékben, hogy a terroristák és egyéb bűnözők pénzeszközeik mozgatása érdekében hozzáférhessenek a fizetési rendszerekhez. |
| --- | --- |

(4)

A terrorizmus finanszírozásának megelőzése érdekében intézkedések történtek egyes személyek, csoportok és jogalanyok pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztása érdekében, ilyen intézkedés volt a 2580/2001/EK rendelet (3) és a 881/2002/EK rendelet (4). Ugyanebből a célból intézkedések kerültek elfogadásra a pénzügyi rendszernek a pénzeszközök és gazdasági erőforrások terrorista célokra terelésétől történő megvédése érdekében. A 2005/60/EK irányelv (5) egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a pénzügyi rendszerrel pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása céljából történő visszaéléssel szembeni küzdelem. Azonban ezen intézkedések nem akadályozzák meg teljes mértékben, hogy a terroristák és egyéb bűnözők pénzeszközeik mozgatása érdekében hozzáférhessenek a fizetési rendszerekhez.

| (5) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén a nemzetközi szinten történő következetes megközelítés elősegítése érdekében a további közösségi fellépésnek figyelembe kell vennie az ezen a szinten történt előrelépéseket, nevezetesen a terrorizmus finanszírozása elleni, az FATF által elfogadott kilenc különleges ajánlást, különösen az SR VII-et és az annak végrehajtására vonatkozó, átdolgozott értelmező magyarázatot. |
| --- | --- |

(5)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén a nemzetközi szinten történő következetes megközelítés elősegítése érdekében a további közösségi fellépésnek figyelembe kell vennie az ezen a szinten történt előrelépéseket, nevezetesen a terrorizmus finanszírozása elleni, az FATF által elfogadott kilenc különleges ajánlást, különösen az SR VII-et és az annak végrehajtására vonatkozó, átdolgozott értelmező magyarázatot.

| (6) | A pénzátutalások teljes nyomon követhetősége fontos és értékes eszköz lehet a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása, illetve felderítése során. Ezért a megbízói adatok fizetési láncolatban való továbbításának biztosítása érdekében olyan rendszert indokolt kidolgozni, amely kötelezi a fizetési szolgáltatókat, hogy a pénzátutalásokat pontos és érdemi megbízói adatok kísérjék. |
| --- | --- |

(6)

A pénzátutalások teljes nyomon követhetősége fontos és értékes eszköz lehet a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása, illetve felderítése során. Ezért a megbízói adatok fizetési láncolatban való továbbításának biztosítása érdekében olyan rendszert indokolt kidolgozni, amely kötelezi a fizetési szolgáltatókat, hogy a pénzátutalásokat pontos és érdemi megbízói adatok kísérjék.

| (7) | E rendelet rendelkezéseit a 95/46/EK irányelv (6) sérelme nélkül kell alkalmazni. Így például az e rendelet alkalmazásában gyűjtött és tárolt adatok kereskedelmi célokra nem használhatók. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet rendelkezéseit a 95/46/EK irányelv (6) sérelme nélkül kell alkalmazni. Így például az e rendelet alkalmazásában gyűjtött és tárolt adatok kereskedelmi célokra nem használhatók.

| (8) | Nem tartoznak e rendelet hatálya alá azok a személyek, akik csak papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik egy fizetési szolgáltatóval kötött szerződés alapján; ugyanez vonatkozik azokra a természetes és jogi személyekre is, akik vagy amelyek csak pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldő vagy egyéb támogató rendszereket vagy elszámolási és teljesítési rendszereket működtetnek a fizetési szolgáltatók számára. |
| --- | --- |

(8)

Nem tartoznak e rendelet hatálya alá azok a személyek, akik csak papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik egy fizetési szolgáltatóval kötött szerződés alapján; ugyanez vonatkozik azokra a természetes és jogi személyekre is, akik vagy amelyek csak pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldő vagy egyéb támogató rendszereket vagy elszámolási és teljesítési rendszereket működtetnek a fizetési szolgáltatók számára.

| (9) | Az olyan pénzátutalásokat, amelyek esetében alacsony a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázata, helyénvaló kivonni e rendelet hatálya alól. E kivételek közé tartoznak a hitel- vagy betéti kártyák, a bankjegykiadó automatából (ATM) történő készpénzfelvételek, a beszedési megbízások, az elektronikusan feldolgozott csekkek, továbbá az adók, a pénzbírságok vagy más illetékek befizetései, valamint azok a pénzátutalások, amelyek esetében mind a megbízó mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró fizetési szolgáltató. Ezen túlmenően a nemzeti fizetési rendszerek jellemzőinek tükrözése érdekében a tagállamok mentesíthetik az elektronikus zsírórendszerben megvalósuló fizetéseket is, feltéve, ha a pénzátutalások minden esetben visszavezethetők a megbízóig. Amennyiben a tagállamok élnek a 2005/60/EK irányelvben engedélyezett mentesítési lehetőséggel az elektronikus pénzre vonatkozóan, ezt a mentesítést e rendelet keretében is alkalmazni kell, feltéve, hogy az átutalt összeg nem haladja meg az 1 000 eurót. |
| --- | --- |

(9)

Az olyan pénzátutalásokat, amelyek esetében alacsony a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázata, helyénvaló kivonni e rendelet hatálya alól. E kivételek közé tartoznak a hitel- vagy betéti kártyák, a bankjegykiadó automatából (ATM) történő készpénzfelvételek, a beszedési megbízások, az elektronikusan feldolgozott csekkek, továbbá az adók, a pénzbírságok vagy más illetékek befizetései, valamint azok a pénzátutalások, amelyek esetében mind a megbízó mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró fizetési szolgáltató. Ezen túlmenően a nemzeti fizetési rendszerek jellemzőinek tükrözése érdekében a tagállamok mentesíthetik az elektronikus zsírórendszerben megvalósuló fizetéseket is, feltéve, ha a pénzátutalások minden esetben visszavezethetők a megbízóig. Amennyiben a tagállamok élnek a 2005/60/EK irányelvben engedélyezett mentesítési lehetőséggel az elektronikus pénzre vonatkozóan, ezt a mentesítést e rendelet keretében is alkalmazni kell, feltéve, hogy az átutalt összeg nem haladja meg az 1 000 eurót.

| (10) | A 2000/46/EK irányelvben (7) meghatározott értelemben vett elektronikus pénzre vonatkozó mentesség bármilyen elektronikus pénzre kiterjed, függetlenül attól, hogy a kibocsátója mentességet élvez-e az említett irányelv 8. cikkének értelmében vagy sem. |
| --- | --- |

(10)

A 2000/46/EK irányelvben (7) meghatározott értelemben vett elektronikus pénzre vonatkozó mentesség bármilyen elektronikus pénzre kiterjed, függetlenül attól, hogy a kibocsátója mentességet élvez-e az említett irányelv 8. cikkének értelmében vagy sem.

| (11) | A fizetési rendszerek hatékonyságának csökkentését elkerülendő, az adatellenőrzési követelményeket külön kell választani a számláról történő és a nem számláról történő pénzátutalások esetében. A kisebb pénzátutalási ügyletekből származó lehetséges terroristaveszély ellen alkalmazott túl szigorú azonosítási követelmények az ügyleteket illegális csatornák felé terelhetik, ezért ennek a kockázatnak az ellensúlyozása érdekében a megbízói adatok pontosságának ellenőrzésére vonatkozó követelményt nem számláról történő pénzátutalások esetén – a 2005/60/EK irányelv szerinti kötelezettségek sérelme nélkül – csak az 1 000 eurót meghaladó egyedi pénzátutalásokra kell alkalmazni. A számláról történő pénzátutalások esetén a fizetési szolgáltatók nem kötelesek minden egyes pénzátutalás alkalmával megbizonyosodni a megbízó adatainak helyességéről, amennyiben a 2005/60/EK irányelvben előírt kötelezettségeknek eleget tettek. |
| --- | --- |

(11)

A fizetési rendszerek hatékonyságának csökkentését elkerülendő, az adatellenőrzési követelményeket külön kell választani a számláról történő és a nem számláról történő pénzátutalások esetében. A kisebb pénzátutalási ügyletekből származó lehetséges terroristaveszély ellen alkalmazott túl szigorú azonosítási követelmények az ügyleteket illegális csatornák felé terelhetik, ezért ennek a kockázatnak az ellensúlyozása érdekében a megbízói adatok pontosságának ellenőrzésére vonatkozó követelményt nem számláról történő pénzátutalások esetén – a 2005/60/EK irányelv szerinti kötelezettségek sérelme nélkül – csak az 1 000 eurót meghaladó egyedi pénzátutalásokra kell alkalmazni. A számláról történő pénzátutalások esetén a fizetési szolgáltatók nem kötelesek minden egyes pénzátutalás alkalmával megbizonyosodni a megbízó adatainak helyességéről, amennyiben a 2005/60/EK irányelvben előírt kötelezettségeknek eleget tettek.

| (12) | A 2560/2001/EK rendelet (8), valamint „A fizetések új belső piaci jogi kerete” című bizottsági közlemény (9) alapján elegendő arról gondoskodni, hogy a Közösségen belüli pénzátutalásokat egyszerűsített megbízói adatok kísérjék. |
| --- | --- |

(12)

A 2560/2001/EK rendelet (8), valamint „A fizetések új belső piaci jogi kerete” című bizottsági közlemény (9) alapján elegendő arról gondoskodni, hogy a Közösségen belüli pénzátutalásokat egyszerűsített megbízói adatok kísérjék.

| (13) | Annak érdekében, hogy harmadik országokban működő, a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságok felkutathassák az ilyen célokra használt pénzeszközök forrását, a Közösségből a Közösségen kívülre irányuló pénzátutalásoknak tartalmazniuk kell a megbízói adatok teljes körét. E hatóságok csak a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása és felderítése céljából kaphatnak hozzáférést a megbízói adatok teljes köréhez. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy harmadik országokban működő, a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságok felkutathassák az ilyen célokra használt pénzeszközök forrását, a Közösségből a Közösségen kívülre irányuló pénzátutalásoknak tartalmazniuk kell a megbízói adatok teljes körét. E hatóságok csak a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása és felderítése céljából kaphatnak hozzáférést a megbízói adatok teljes köréhez.

| (14) | Annak érdekében, hogy az egyetlen megbízótól származó több kedvezményezettnek szánt pénzátutalásokat olcsón, az egyedi átutalásokat tartalmazó kötegelt fájlban lehessen a Közösségből a Közösségen kívülre küldeni, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen egyedi átutalások esetén elegendő legyen a megbízó számlaszámát vagy egy egyedi azonosítót feltüntetni, feltéve, hogy a kötegelt fájl tartalmazza a megbízói adatok teljes körét. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy az egyetlen megbízótól származó több kedvezményezettnek szánt pénzátutalásokat olcsón, az egyedi átutalásokat tartalmazó kötegelt fájlban lehessen a Közösségből a Közösségen kívülre küldeni, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen egyedi átutalások esetén elegendő legyen a megbízó számlaszámát vagy egy egyedi azonosítót feltüntetni, feltéve, hogy a kötegelt fájl tartalmazza a megbízói adatok teljes körét.

| (15) | A kedvezményezett fizetési szolgáltatójának a megbízói adatok hiányának felderítését célzó, hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie, hogy ellenőrizni tudja a pénzátutalásokat kísérő, előírt megbízói adatok meglétét, és segítsen azonosítani a gyanús ügyleteket. |
| --- | --- |

(15)

A kedvezményezett fizetési szolgáltatójának a megbízói adatok hiányának felderítését célzó, hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie, hogy ellenőrizni tudja a pénzátutalásokat kísérő, előírt megbízói adatok meglétét, és segítsen azonosítani a gyanús ügyleteket.

| (16) | Mivel a névtelen pénzátutalások esetén potenciálisan fennáll a terroristák finanszírozásának a veszélye, a kedvezményezett fizetési szolgáltatója számára lehetővé kell tenni, hogy a megbízói adatok hiányának vagy hiányosságának észlelése esetén elkerülhesse vagy orvosolhassa az ilyen helyzeteket. E tekintetben rugalmasságra van szükség, ami a megbízói adatok mértékének kockázatérzékenységi alapon való kezelését illeti. Ezenkívül a megbízói adatok pontossága és hiánytalansága a megbízó fizetési szolgáltatójának felelőssége kell, hogy maradjon. Amennyiben a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösség területén kívül található, a 2005/60/EK irányelvvel összhangban fokozott ügyfél átvilágítást kell alkalmazni az adott fizetési szolgáltatóval fennálló, határokon átnyúló levelezőbanki kapcsolatok tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

Mivel a névtelen pénzátutalások esetén potenciálisan fennáll a terroristák finanszírozásának a veszélye, a kedvezményezett fizetési szolgáltatója számára lehetővé kell tenni, hogy a megbízói adatok hiányának vagy hiányosságának észlelése esetén elkerülhesse vagy orvosolhassa az ilyen helyzeteket. E tekintetben rugalmasságra van szükség, ami a megbízói adatok mértékének kockázatérzékenységi alapon való kezelését illeti. Ezenkívül a megbízói adatok pontossága és hiánytalansága a megbízó fizetési szolgáltatójának felelőssége kell, hogy maradjon. Amennyiben a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösség területén kívül található, a 2005/60/EK irányelvvel összhangban fokozott ügyfél átvilágítást kell alkalmazni az adott fizetési szolgáltatóval fennálló, határokon átnyúló levelezőbanki kapcsolatok tekintetében.

| (17) | Amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok iránymutatást adnak azon kötelezettségek tekintetében, amelyek értelmében vagy vissza kell utasítani az előírt megbízói adatok átadását rendszeresen elmulasztó fizetési szolgáltatótól érkező további pénzátutalások teljesítését, vagy mérlegelni kell az adott fizetési szolgáltatóval fennálló üzleti kapcsolatok esetleges korlátozását, illetve megszüntetését, az iránymutatásnak többek között a legjobb gyakorlatok közelítésén kell alapulnia, és – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni eredményes küzdelem célkitűzésének sérelme nélkül – figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy a FATF-nek az SR VII-hez fűzött, átdolgozott értelmező magyarázata a harmadik országok számára engedélyezi, hogy a megbízói adatok elküldésének kötelezettsége tekintetében 1 000 euró vagy 1 000 USD alsó határértéket állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok iránymutatást adnak azon kötelezettségek tekintetében, amelyek értelmében vagy vissza kell utasítani az előírt megbízói adatok átadását rendszeresen elmulasztó fizetési szolgáltatótól érkező további pénzátutalások teljesítését, vagy mérlegelni kell az adott fizetési szolgáltatóval fennálló üzleti kapcsolatok esetleges korlátozását, illetve megszüntetését, az iránymutatásnak többek között a legjobb gyakorlatok közelítésén kell alapulnia, és – a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni eredményes küzdelem célkitűzésének sérelme nélkül – figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy a FATF-nek az SR VII-hez fűzött, átdolgozott értelmező magyarázata a harmadik országok számára engedélyezi, hogy a megbízói adatok elküldésének kötelezettsége tekintetében 1 000 euró vagy 1 000 USD alsó határértéket állapítsanak meg.

| (18) | A megbízó fizetési szolgáltatójának minden körülmények között különleges gondossággal kell eljárnia – felmérve a kockázatokat –, ha a megbízói adatok hiányát vagy hiányosságát észleli, és a gyanús ügyleteket jelentenie kell az illetékes hatóságoknak a 2005/60/EK irányelvben megállapított bejelentési kötelezettségekkel és a nemzeti végrehajtási intézkedésekkel összhangban. |
| --- | --- |

(18)

A megbízó fizetési szolgáltatójának minden körülmények között különleges gondossággal kell eljárnia – felmérve a kockázatokat –, ha a megbízói adatok hiányát vagy hiányosságát észleli, és a gyanús ügyleteket jelentenie kell az illetékes hatóságoknak a 2005/60/EK irányelvben megállapított bejelentési kötelezettségekkel és a nemzeti végrehajtási intézkedésekkel összhangban.

| (19) | A megbízói adatok nélkül vagy hiányos megbízói adatokkal érkező pénzátutalásokra vonatkozó rendelkezések minden olyan kötelezettség sérelme nélkül alkalmazandók, amelyek értelmében a fizetési szolgáltatóknak fel kell függeszteniük, és/vagy vissza kell utasítaniuk a polgári, a közigazgatási vagy a büntetőjogi rendelkezéseket sértő pénzátutalásokat. |
| --- | --- |

(19)

A megbízói adatok nélkül vagy hiányos megbízói adatokkal érkező pénzátutalásokra vonatkozó rendelkezések minden olyan kötelezettség sérelme nélkül alkalmazandók, amelyek értelmében a fizetési szolgáltatóknak fel kell függeszteniük, és/vagy vissza kell utasítaniuk a polgári, a közigazgatási vagy a büntetőjogi rendelkezéseket sértő pénzátutalásokat.

| (20) | Amíg meg nem szűnnek azok a technikai korlátok, amelyek következtében a közvetítő fizetési szolgáltatók nem tehetnek eleget a hozzájuk beérkezett valamennyi megbízói adat továbbítására irányuló kötelezettségüknek, a közvetítő fizetési szolgáltatóknak meg kell őrizniük ezeket az adatokat. A fizetési rendszerek korszerűsítésével e technikai korlátokat meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(20)

Amíg meg nem szűnnek azok a technikai korlátok, amelyek következtében a közvetítő fizetési szolgáltatók nem tehetnek eleget a hozzájuk beérkezett valamennyi megbízói adat továbbítására irányuló kötelezettségüknek, a közvetítő fizetési szolgáltatóknak meg kell őrizniük ezeket az adatokat. A fizetési rendszerek korszerűsítésével e technikai korlátokat meg kell szüntetni.

| (21) | Mivel a bűnügyi nyomozások során néha csak az eredeti pénzátutalás után hónapokkal, sőt évekkel később azonosíthatók a szükséges adatok vagy az érintett személyek, helyénvaló kötelezni a fizetési szolgáltatókat arra, hogy a megbízói adatokat megőrizzék a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása és felderítése céljából. Ezt az adatmegőrzési időszakot korlátozni kell. |
| --- | --- |

(21)

Mivel a bűnügyi nyomozások során néha csak az eredeti pénzátutalás után hónapokkal, sőt évekkel később azonosíthatók a szükséges adatok vagy az érintett személyek, helyénvaló kötelezni a fizetési szolgáltatókat arra, hogy a megbízói adatokat megőrizzék a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása és felderítése céljából. Ezt az adatmegőrzési időszakot korlátozni kell.

| (22) | A terrorizmus elleni küzdelem keretében történő gyors intézkedés érdekében a fizetési szolgáltatóknak haladéktalanul válaszolniuk kell az elhelyezkedésük szerinti tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak a megbízói adatokra irányuló kéréseire. |
| --- | --- |

(22)

A terrorizmus elleni küzdelem keretében történő gyors intézkedés érdekében a fizetési szolgáltatóknak haladéktalanul válaszolniuk kell az elhelyezkedésük szerinti tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak a megbízói adatokra irányuló kéréseire.

| (23) | A megbízó fizetési szolgáltatójának tagállama szerinti munkanapok száma határozza meg azon napok számát, amelyen belül válaszolni kell a megbízói adatokra vonatkozó kérésekre. |
| --- | --- |

(23)

A megbízó fizetési szolgáltatójának tagállama szerinti munkanapok száma határozza meg azon napok számát, amelyen belül válaszolni kell a megbízói adatokra vonatkozó kérésekre.

| (24) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem fontosságára figyelemmel a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell megállapítaniuk nemzeti jogukban e rendelet megsértésének eseteire. |
| --- | --- |

(24)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem fontosságára figyelemmel a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell megállapítaniuk nemzeti jogukban e rendelet megsértésének eseteire.

| (25) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(25)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

| (26) | A Közösség területén kívül eső országok és területek egy része monetáris uniót alkot valamely tagállammal, egy tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt írt alá az Európai Közösséget képviselő egyik tagállammal, és vannak olyan fizetési szolgáltatóik, amelyek közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállam fizetési és elszámolási rendszereiben. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletnek az érintett tagállamok és ezen országok vagy területek között történő pénzátutalásokra való alkalmazása következtében ezen országok vagy területek gazdaságát számottevő negatív hatás érje, helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ezeket pénzátutalásokat az adott tagállamokon belüli pénzátutalásként kezeljék. |
| --- | --- |

(26)

A Közösség területén kívül eső országok és területek egy része monetáris uniót alkot valamely tagállammal, egy tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt írt alá az Európai Közösséget képviselő egyik tagállammal, és vannak olyan fizetési szolgáltatóik, amelyek közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállam fizetési és elszámolási rendszereiben. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletnek az érintett tagállamok és ezen országok vagy területek között történő pénzátutalásokra való alkalmazása következtében ezen országok vagy területek gazdaságát számottevő negatív hatás érje, helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ezeket pénzátutalásokat az adott tagállamokon belüli pénzátutalásként kezeljék.

| (27) | Annak érdekében, hogy a rendelkezések ne térítsenek el a jótékony célú adományozástól, helyénvaló engedélyezni a tagállamok számára a területükön található fizetési szolgáltatók mentesítését a 150 eurót nem meghaladó és az adott tagállam területén belül végrehajtott pénzátutalások megbízójára vonatkozó adatok felvétele, ellenőrzése, nyilvántartása és elküldése alól. Helyénvaló továbbá ezt a lehetőséget a nem nyereségorientált szervezetek által teljesítendő követelményekhez kötni, hogy a tagállamok biztosíthassák, hogy a terroristák nem élnek vissza e mentességgel tevékenységük finanszírozásának álcázása vagy megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(27)

Annak érdekében, hogy a rendelkezések ne térítsenek el a jótékony célú adományozástól, helyénvaló engedélyezni a tagállamok számára a területükön található fizetési szolgáltatók mentesítését a 150 eurót nem meghaladó és az adott tagállam területén belül végrehajtott pénzátutalások megbízójára vonatkozó adatok felvétele, ellenőrzése, nyilvántartása és elküldése alól. Helyénvaló továbbá ezt a lehetőséget a nem nyereségorientált szervezetek által teljesítendő követelményekhez kötni, hogy a tagállamok biztosíthassák, hogy a terroristák nem élnek vissza e mentességgel tevékenységük finanszírozásának álcázása vagy megkönnyítése érdekében.

| (28) | Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés nagyságrendje és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(28)

Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés nagyságrendje és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (29) | A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén kialakítandó következetes megközelítés érdekében e rendelet legfontosabb rendelkezéseit ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a nemzetközi szinten elfogadott megfelelő rendelkezéseket, |
| --- | --- |

(29)

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén kialakítandó következetes megközelítés érdekében e rendelet legfontosabb rendelkezéseit ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a nemzetközi szinten elfogadott megfelelő rendelkezéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokra vonatkozó szabályokat, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása és felderítése céljából.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „terrorizmus finanszírozása”: pénzeszközök rendelkezésre bocsátása vagy gyűjtése a 2005/60/EK irányelv 1. cikk (4) bekezdésének értelmében; |
| --- | --- |

1.

„terrorizmus finanszírozása”: pénzeszközök rendelkezésre bocsátása vagy gyűjtése a 2005/60/EK irányelv 1. cikk (4) bekezdésének értelmében;

| 2. | „pénzmosás”: bármely olyan cselekmény, amely szándékos elkövetői magatartás tanúsítása esetén pénzmosásnak minősül a 2005/60/EK irányelv 1. cikk (2) vagy (3) bekezdésének értelmében; |
| --- | --- |

2.

„pénzmosás”: bármely olyan cselekmény, amely szándékos elkövetői magatartás tanúsítása esetén pénzmosásnak minősül a 2005/60/EK irányelv 1. cikk (2) vagy (3) bekezdésének értelmében;

| 3. | „megbízó”: az a számlatulajdonos természetes vagy jogi személy, aki vagy amely engedélyezi az adott számláról történő pénzátutalást, vagy számla hiányában az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a pénzátutalási megbízást adja; |
| --- | --- |

3.

„megbízó”: az a számlatulajdonos természetes vagy jogi személy, aki vagy amely engedélyezi az adott számláról történő pénzátutalást, vagy számla hiányában az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a pénzátutalási megbízást adja;

| 4. | „kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az átutalt pénzösszeg szándékolt végső címzettje; |
| --- | --- |

4.

„kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az átutalt pénzösszeg szándékolt végső címzettje;

| 5. | „fizetési szolgáltató”: az a természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek üzleti tevékenységi körébe tartozik a pénzátutalási szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- |

5.

„fizetési szolgáltató”: az a természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek üzleti tevékenységi körébe tartozik a pénzátutalási szolgáltatások nyújtása;

| 6. | „közvetítő fizetési szolgáltató”: az a fizetési szolgáltató, aki vagy amely sem a megbízónak, sem a kedvezményezettnek nem fizetési szolgáltatója, de részt vesz a pénzátutalás teljesítésében; |
| --- | --- |

6.

„közvetítő fizetési szolgáltató”: az a fizetési szolgáltató, aki vagy amely sem a megbízónak, sem a kedvezményezettnek nem fizetési szolgáltatója, de részt vesz a pénzátutalás teljesítésében;

| 7. | „pénzátutalás”: a megbízó nevében fizetési szolgáltatón keresztül, elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy fizetési szolgáltatónál hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos vagy sem; |
| --- | --- |

7.

„pénzátutalás”: a megbízó nevében fizetési szolgáltatón keresztül, elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy fizetési szolgáltatónál hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos vagy sem;

| 8. | „kötegelt fájlban történő átutalás”: több egyedi pénzátutalás, amelyek továbbítás céljára egy kötegbe kerülnek; |
| --- | --- |

8.

„kötegelt fájlban történő átutalás”: több egyedi pénzátutalás, amelyek továbbítás céljára egy kötegbe kerülnek;

| 9) | „egyedi azonosító”: a fizetési szolgáltató által – a pénzátutalás végrehajtásához használt fizetési és teljesítési rendszer vagy üzenetküldő rendszer protokolljaival összhangban – meghatározott betű-, szám- vagy szimbólumkombináció. |
| --- | --- |

9)

„egyedi azonosító”: a fizetési szolgáltató által – a pénzátutalás végrehajtásához használt fizetési és teljesítési rendszer vagy üzenetküldő rendszer protokolljaival összhangban – meghatározott betű-, szám- vagy szimbólumkombináció.

3. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet a Közösségben székhellyel rendelkező fizetési szolgáltatók által küldött vagy fogadott, bármely pénznemben megvalósuló pénzátutalásokra alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a hitelkártya vagy betéti kártya használatával megvalósuló pénzátutalásokra, feltéve, hogy:

| a) | a kedvezményezett áru- és szolgáltatásnyújtásért történő fizetést lehetővé tevő megállapodást kötött a fizetési szolgáltatóval; és |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett áru- és szolgáltatásnyújtásért történő fizetést lehetővé tevő megállapodást kötött a fizetési szolgáltatóval; és

| b) | az ilyen pénzátutalást egyedi azonosító kíséri, amely lehetővé teszi az ügylet megbízóig történő visszavezetését. |
| --- | --- |

b)

az ilyen pénzátutalást egyedi azonosító kíséri, amely lehetővé teszi az ügylet megbízóig történő visszavezetését.

(3)   Ha egy tagállam él a 2005/60/EK irányelv 11. cikk (5) bekezdésének d) pontjában meghatározott mentesítési lehetőséggel, akkor ez a rendelet nem alkalmazandó az említett mentesség hatálya alá tartozó, elektronikus pénz használatával történő pénzátutalásokra, kivéve, ha az átutalt pénzösszeg meghaladja az 1 000 eurót.

(4)   A (3) bekezdés sérelme nélkül ez a rendelet nem alkalmazandó a mobiltelefonnal, illetve egyéb digitális vagy információtechnológiai eszközzel végrehajtott pénzátutalásokra, amennyiben az átutalások előre fizetettek, és nem haladják meg a 150 eurót.

(5)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a mobiltelefonnal, illetve egyéb digitális vagy információtechnológiai eszközzel végrehajtott pénzátutalásokra, amennyiben az átutalások utólag fizetettek, és eleget tesznek az alábbi összes követelménynek:

| a) | a kedvezményezett áru- és szolgáltatásnyújtásért történő fizetést lehetővé tevő megállapodást kötött a fizetési szolgáltatóval; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett áru- és szolgáltatásnyújtásért történő fizetést lehetővé tevő megállapodást kötött a fizetési szolgáltatóval;

| b) | a pénzátutalást egyedi azonosító kíséri, amely lehetővé teszi az ügylet megbízóig történő visszavezetését; és |
| --- | --- |

b)

a pénzátutalást egyedi azonosító kíséri, amely lehetővé teszi az ügylet megbízóig történő visszavezetését; és

| c) | a fizetési szolgáltató a 2005/60/EK irányelvben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

c)

a fizetési szolgáltató a 2005/60/EK irányelvben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozik.

(6)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák ezt a rendeletet olyan, az adott tagállamon belüli pénzátutalásokra, amikor egy kedvezményezettnek az áru- és szolgáltatásnyújtásért történő fizetést lehetővé tevő számlájára irányul az átutalás, amennyiben:

| a) | a kedvezményezett fizetési szolgáltatója a 2005/60/EK irányelvben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett fizetési szolgáltatója a 2005/60/EK irányelvben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozik;

| b) | a kedvezményezett fizetési szolgáltatója egy egyedi referenciaszám segítségével képes nyomon követni a pénzátutalást – a kedvezményezetten keresztül – attól a jogi vagy természetes személytől, aki vagy amely a kedvezményezettel az áru- és szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan megállapodást kötött; és |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett fizetési szolgáltatója egy egyedi referenciaszám segítségével képes nyomon követni a pénzátutalást – a kedvezményezetten keresztül – attól a jogi vagy természetes személytől, aki vagy amely a kedvezményezettel az áru- és szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan megállapodást kötött; és

| c) | az átutalt összeg nem haladja meg az 1 000 eurót. |
| --- | --- |

c)

az átutalt összeg nem haladja meg az 1 000 eurót.

Azok a tagállamok, amelyek élnek ezzel a mentesítési lehetőséggel, értesítik erről a Bizottságot.

(7)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az olyan pénzátutalásokra:

| a) | amelyek esetén a megbízó a saját számlájáról vesz fel készpénzt; |
| --- | --- |

a)

amelyek esetén a megbízó a saját számlájáról vesz fel készpénzt;

| b) | amelyek esetén a két fél között létezik egy terheléses átutalásra vonatkozó engedély, lehetővé téve az egymás közötti fizetések számlákon keresztül történő intézését, feltéve, hogy a természetes vagy jogi személyek visszakereshetőségét biztosító egyedi azonosító kíséri a pénzátutalásokat; |
| --- | --- |

b)

amelyek esetén a két fél között létezik egy terheléses átutalásra vonatkozó engedély, lehetővé téve az egymás közötti fizetések számlákon keresztül történő intézését, feltéve, hogy a természetes vagy jogi személyek visszakereshetőségét biztosító egyedi azonosító kíséri a pénzátutalásokat;

| c) | amelyek elektronikusan feldolgozott csekkek használatával történnek; |
| --- | --- |

c)

amelyek elektronikusan feldolgozott csekkek használatával történnek;

| d) | amelyek egy tagállamon belül a hatóságok számára adók, pénzbírságok vagy más illetékek megfizetése céljából történnek; |
| --- | --- |

d)

amelyek egy tagállamon belül a hatóságok számára adók, pénzbírságok vagy más illetékek megfizetése céljából történnek;

| e) | amelyek esetén mind a megbízó, mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró fizetési szolgáltató. |
| --- | --- |

e)

amelyek esetén mind a megbízó, mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró fizetési szolgáltató.

II. FEJEZET

A MEGBÍZÓ FIZETÉSI SZOLGÁLTATÓJÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

4. cikk

A megbízói adatok teljes köre

(1)   A megbízói adatok teljes köre a megbízó nevéből, címéből és számlaszámából áll.

(2)   A megbízó címét a születési helye és ideje, az ügyfél-azonosító száma vagy a nemzeti azonosító száma is helyettesítheti.

(3)   Amennyiben a megbízó nem rendelkezik számlaszámmal, a megbízó fizetési szolgáltatója helyettesíti azt egy olyan egyedi azonosítóval, amely lehetővé teszi az ügylet megbízóig történő visszavezetését.

5. cikk

A pénzátutalásokat kísérő adatok és azok nyilvántartása

(1)   A fizetési szolgáltatók kötelesek biztosítani, hogy a pénzátutalásokat a megbízói adatok teljes köre kísérje.

(2)   A pénzeszközök átutalása előtt a megbízó fizetési szolgáltatója megbízható és független forrásból származó dokumentumok, adatok vagy információk alapján ellenőrzi a megbízói adatok teljes körét.

(3)   A számláról történő pénzátutalások esetén az adatok ellenőrzése megtörténtnek tekinthető, ha:

| a) | a megbízó személyazonosságát ellenőrizték a számla megnyitásával kapcsolatban, és az ellenőrzés során szerzett információkat a 2005/60/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében és 30. cikkének a) pontjában megállapított kötelezettségekkel összhangban tárolják; vagy |
| --- | --- |

a)

a megbízó személyazonosságát ellenőrizték a számla megnyitásával kapcsolatban, és az ellenőrzés során szerzett információkat a 2005/60/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében és 30. cikkének a) pontjában megállapított kötelezettségekkel összhangban tárolják; vagy

| b) | a megbízó a 2005/60/EK irányelv 9. cikke (6) bekezdésének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

b)

a megbízó a 2005/60/EK irányelv 9. cikke (6) bekezdésének hatálya alá tartozik.

(4)   A nem számláról végzett pénzátutalásoknál azonban – 2005/60/EK irányelv 7. cikke c) pontjának sérelme nélkül – a megbízó fizetési szolgáltatója csak abban az esetben köteles ellenőrizni a megbízó adatait, amennyiben az összeg meghaladja az 1 000 eurót, kivéve, ha az ügylet több, egymással összefüggőnek tűnő műveletből áll, amelyek összege együttesen meghaladja az 1 000 eurót.

(5)   A megbízó fizetési szolgáltatója köteles öt éven át nyilvántartásaiban megőrizni a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatok teljes körét.

6. cikk

Pénzátutalások a Közösségen belül

(1)   Az 5. cikk (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben a megbízó fizetési szolgáltatója és a kedvezményezett fizetési szolgáltatója egyaránt a Közösségben található, a pénzátutalásokat elegendő a megbízó számlaszámának vagy egy olyan egyedi azonosítónak kísérnie, amely lehetővé teszi az ügylet megbízóig történő visszavezetését.

(2)   A kedvezményezett fizetési szolgáltatójának kérésére azonban a megbízó fizetési szolgáltatója köteles a kérelem beérkezésétől számított három munkanapon belül átadni a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának a megbízói adatok teljes körét.

7. cikk

Pénzátutalások a Közösségből a Közösségen kívülre

(1)   A pénzátutalásokat, amennyiben a kedvezményezett fizetési szolgáltatója a Közösségen kívül található, a megbízói adatok teljes körének kell kísérnie.

(2)   Az egyetlen megbízótól származó, kötegelt fájlban történő átutalások esetén, amennyiben a kedvezményezettek fizetési szolgáltatói a Közösségen kívül találhatók, az (1) bekezdés nem alkalmazandó a kötegelt fájlban összegyűjtött egyedi átutalásokra, feltéve, hogy a kötegelt fájl tartalmazza ezeket az adatokat és az egyedi átutalások tartalmazzák a megbízó számlaszámát vagy egy egyedi azonosítót.

III. FEJEZET

A KEDVEZMÉNYEZETT FIZETÉSI SZOLGÁLTATÓJÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

8. cikk

A megbízói adatok hiányának észlelése

A kedvezményezett fizetési szolgáltatója köteles ellenőrizni, hogy a pénzátutalásokhoz használt üzenetküldő vagy fizetési és teljesítési rendszeren belül a megbízói adatokra vonatkozó mezőket – az adott üzenetküldési vagy fizetési és teljesítési rendszer elfogadott szabályai által megengedett karakterek és beviteli adatok felhasználásával – kitöltötték-e. A kedvezményezett fizetési szolgáltatójának hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie a következő megbízói adatok esetleges hiányának észlelésére:

| a) | olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségben található, a 6. cikk értelmében szükséges adatok; |
| --- | --- |

a)

olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségben található, a 6. cikk értelmében szükséges adatok;

| b) | olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségen kívül található, a 4. cikkben említettek szerint a megbízói adatok teljes köre, vagy adott esetben a 13. cikkben előírt adatok; és |
| --- | --- |

b)

olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségen kívül található, a 4. cikkben említettek szerint a megbízói adatok teljes köre, vagy adott esetben a 13. cikkben előírt adatok; és

| c) | olyan kötegelt fájlban történő átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségen kívül található, a 4. cikkben említettek szerint a megbízói adatok teljes köre, de kizárólag a kötegelt fájlban történő átutaláshoz, nem pedig a benne foglalt egyedi átutalásokhoz csatoltan. |
| --- | --- |

c)

olyan kötegelt fájlban történő átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségen kívül található, a 4. cikkben említettek szerint a megbízói adatok teljes köre, de kizárólag a kötegelt fájlban történő átutaláshoz, nem pedig a benne foglalt egyedi átutalásokhoz csatoltan.

9. cikk

Pénzátutalások hiányzó vagy hiányos megbízói adatokkal

(1)   Amennyiben a kedvezményezett fizetési szolgáltatója tudomást szerez arról, hogy a pénzátutalás beérkezésekor az e rendeletben előírt megbízói adatok hiányoznak vagy hiányosak, köteles vagy elutasítani az átutalást vagy elkérni a megbízói adatok teljes körét. A kedvezményezett fizetési szolgáltatójának minden esetben eleget kell tennie a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával kapcsolatosan alkalmazandó jogszabályoknak vagy közigazgatási rendelkezéseknek, különösen a 2580/2001/EK és a 881/2002/EK rendeletnek, a 2005/60/EK irányelvnek, valamint a nemzeti végrehajtási intézkedéseknek.

(2)   Amennyiben egy fizetési szolgáltató rendszeresen elmulasztja az előírt megbízói adatok elküldését, a kedvezményezett fizetési szolgáltatója köteles lépéseket tenni, amelyek kezdetben magukba foglalhatják figyelmeztetések küldését és határidők megszabását, azt megelőzően, hogy vagy visszautasítja az adott fizetési szolgáltatótól származó további pénzátutalásokat vagy eldönti, hogy esetlegesen korlátozza vagy megszünteti az érintett fizetési szolgáltatóval fennálló üzleti kapcsolatát.

A kedvezményezett fizetési szolgáltatója köteles ezt a tényt jelenteni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságoknak.

10. cikk

Kockázat-alapú értékelés

A kedvezményezett fizetési szolgáltatója a hiányzó vagy hiányos megbízói adatokat is köteles figyelembe venni annak értékelésekor, hogy a pénzátutalás vagy más kapcsolódó ügylet gyanús-e, és hogy a 2005/60/EK irányelv III. fejezetének megfelelően jelenteni kell-e a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságoknak.

11. cikk

Az adatok nyilvántartása

A kedvezményezett fizetési szolgáltatója köteles öt éven át nyilvántartásaiban megőrizni a megbízóra vonatkozóan kapott valamennyi adatot.

IV. FEJEZET

A KÖZVETÍTŐ FIZETÉSI SZOLGÁLTATÓKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

12. cikk

A megbízói adatok együtt tartása az átutalással

A közvetítő fizetési szolgáltató köteles biztosítani, hogy a pénzátutalást kísérő valamennyi beérkezett megbízói adat az átutalással együtt maradjon.

13. cikk

Technikai korlátok

(1)   Ez a cikk azokban az esetekben alkalmazandó, amikor a megbízó fizetési szolgáltatója a Közösségen kívül, a közvetítő fizetési szolgáltató pedig a Közösségen belül található.

(2)   Amennyiben a közvetítő fizetési szolgáltató nem szerez tudomást arról, hogy a pénzátutalás beérkezésekor az e rendeletben előírt megbízói adatok hiányoznak vagy hiányosak, használhat olyan, technikailag korlátozott fizetési rendszert a pénzátutalásoknak a kedvezményezett fizetési szolgáltatójához történő továbbítására, amely nem teszi lehetővé a megbízóra vonatkozó adatok pénzátutalásokkal együtt történő elküldését.

(3)   Amennyiben a közvetítő fizetési szolgáltató tudomást szerez arról, hogy a pénzátutalás beérkezésekor az e rendeletben előírt megbízói adatok hiányoznak vagy hiányosak, csak akkor használhat technikailag korlátozott fizetési rendszert, ha erről a tényről – vagy e tény közlését lehetővé tevő üzenetküldő vagy fizetési rendszeren keresztül, vagy más eljárás révén – tájékoztatni tudja a kedvezményezett fizetési szolgáltatóját, feltéve, hogy a kommunikáció módját mindkét fizetési szolgáltató elfogadja, vagy arról megállapodik.

(4)   Amennyiben a közvetítő fizetési szolgáltató technikailag korlátozott fizetési rendszert használ, a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának kérésére, a kérés kézhez vételétől számított három munkanapon belül e fizetési szolgáltató rendelkezésére bocsátja a megbízóról hozzá beérkezett összes adatot, tekintet nélkül arra, hogy az adatok teljes körűek-e vagy sem.

(5)   A (2) és (3) bekezdésben említett esetekben a közvetítő fizetési szolgáltató köteles öt éven át nyilvántartásaiban megőrizni a beérkezett összes adatot.

V. FEJEZET

ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS VÉGREHAJTÁSI JOGKÖRÖK

14. cikk

Együttműködési kötelezettségek

A fizetési szolgáltatóknak teljes mértékben és haladéktalanul, az elhelyezkedésük szerinti tagállam nemzeti jogszabályaiban megállapított eljárási szabályoknak megfelelően kell válaszolnia a tagállam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságaitól érkező, a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokkal és az azokhoz tartozó nyilvántartásokkal kapcsolatos megkeresésekre.

A nemzeti büntetőjog és az alapvető jogok sérelme nélkül ezek a hatóságok kizárólag a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, nyomozása és felderítése céljából használhatják fel ezeket az információkat.

15. cikk

Szankciók és nyomon követés

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciókat 2007. december 15-től kezdődően kell alkalmazni.

(2)   A tagállamok legkésőbb 2007. december 14-ig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett szabályokról és az azok alkalmazásáért felelős hatóságokról, és haladéktalanul értesítést küldenek azok későbbi módosításáról.

(3)   A tagállamok az illetékes hatóságok számára kötelezettségként előírják, hogy kövessék nyomon eredményesen e rendelet előírásainak betartását, és annak biztosítása érdekében tegyék meg a szükséges intézkedéseket.

16. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 2005/60/EK irányelvvel létrehozott, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre, feltéve, hogy az ezzel az eljárással összhangban elfogadott végrehajtási intézkedések nem változtatják meg e rendelet lényeges rendelkezéseit.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

VI. FEJEZET

Eltérések

17. cikk

A KÖZÖSSÉG TERÜLETÉN KÍVÜLI TERÜLETEKKEL VAGY ORSZÁGOKKAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK

(1)   A Bizottság bármely tagállam számára engedélyezheti olyan megállapodások – nemzeti szabályok alapján – történő megkötését a Közösségnek a Szerződés 299. cikke értelmében vett területén kívüli országokkal vagy területekkel, amelyek eltéréseket tartalmaznak e rendelettől, annak érdekében, hogy az adott ország vagy terület és az érintett tagállam között történő pénzátutalásokat az érintett tagállamon belüli pénzátutalásként lehessen kezelni.

Ilyen megállapodások csak akkor engedélyezhetők, ha:

| a) | az érintett ország vagy terület monetáris uniót alkot az érintett tagállammal, vagy e tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris megállapodást kötött az egyik tagállam által képviselt Európai Közösséggel; |
| --- | --- |

a)

az érintett ország vagy terület monetáris uniót alkot az érintett tagállammal, vagy e tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris megállapodást kötött az egyik tagállam által képviselt Európai Közösséggel;

| b) | az érintett országban vagy területen található fizetési szolgáltatók közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az abban a tagállamban működő fizetési vagy teljesítési rendszerekben; és |
| --- | --- |

b)

az érintett országban vagy területen található fizetési szolgáltatók közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az abban a tagállamban működő fizetési vagy teljesítési rendszerekben; és

| c) | az érintett ország vagy terület a joghatósága alá tartozó fizetési szolgáltatóktól ugyanazon szabályok alkalmazását követeli meg, mint az e rendeletben megállapítottak. |
| --- | --- |

c)

az érintett ország vagy terület a joghatósága alá tartozó fizetési szolgáltatóktól ugyanazon szabályok alkalmazását követeli meg, mint az e rendeletben megállapítottak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodást megkötni kívánó tagállam kérelmet küld a Bizottsághoz, és megad számára minden szükséges információt.

Amint a tagállam kérelme beérkezik a Bizottsághoz, az adott tagállam és az érintett ország vagy terület között történő pénzátutalásokat átmenetileg a tagállamon belüli pénzátutalásokként kell kezelni, amíg az ebben a cikkben megállapított eljárásnak megfelelően határozat nem születik.

Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik minden szükséges információval, a kérelem beérkezésétől számított két hónapon belül felveszi a kapcsolatot az érintett tagállammal, és meghatározza, hogy milyen kiegészítő információra van szüksége.

Amikor a Bizottság megkapta a kérelem elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információt, egy hónapon belül értesíti a kérelmező tagállamot, és továbbítja a kérelmet a többi tagállamnak.

(3)   A 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság az e cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdésében említett értesítéstől számított három hónapon belül határoz arról, hogy engedélyezi-e az érintett tagállam számára az e cikk (1) bekezdésében említett megállapodás megkötését.

Az első albekezdésben említett határozatot a kérelem Bizottsághoz történő beérkezésétől számított tizennyolc hónapon belül mindenképpen el kell fogadni.

18. cikk

Tagállamon belüli pénzátutalások nem nyereségorientált szervezetek részére

(1)   A nyereségszerzési cél nélkül jótékonysági, vallási, kulturális, oktatási, szociális, tudományos vagy önsegélyezési célú tevékenységet végző szervezeteknek történő pénzátutalások tekintetében a tagállamok mentesíthetik a területükön található fizetési szolgáltatókat az 5. cikkben megállapított kötelezettségek alól, feltéve, hogy a szervezetre beszámoló készítési és külső könyvvizsgálati követelmény vonatkozik vagy az akár közjogi hatóság, akár a nemzeti jog alapján elismert önszabályozó testület felügyelete alá tartozik, továbbá hogy az átutalt pénzösszegek átutalásonként nem haladják meg a 150 eurót és az átutalások kizárólag az adott tagállam területén belül történnek.

(2)   Azon tagállamok, amelyek alkalmazzák e cikket, tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben meghatározott lehetőség alkalmazásához elfogadott intézkedésekről, beleértve a mentesség hatálya alá tartozó szervezetek jegyzékét, azon természetes személyek nevét, akiknek az adott szervezetek a tényleges ellenőrzése alatt állnak, valamint egy ismertetést arról, hogy a jegyzéket hogyan frissítik. Ezt az információt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságok számára is hozzáférhetővé teszik.

(3)   Az érintett tagállam a mentesség hatálya alá tartozó szervezetek naprakész jegyzékét közli az abban a tagállamban működő fizetési szolgáltatókkal.

19. cikk

Felülvizsgálati záradék

(1)   A Bizottság legkésőbb ... (11)-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben teljes körű gazdasági és jogi értékelést ad e rendelet alkalmazásáról, és ahhoz megfelelő esetben csatolja a rendelet módosítására vagy hatályon kívül helyezésére irányuló javaslatát.

(2)   A jelentésnek elsősorban az alábbiakat kell megvizsgálnia:

| a) | a 3. cikk alkalmazásának következményeit, tekintettel a 2000/46/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikus pénzzel, valamint egyéb, az újonnan kifejlesztett fizetési eszközökkel a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása céljából történő esetleges visszaélésre vonatkozó további tapasztalatokra. Amennyiben fennáll ilyen visszaélés kockázata, a Bizottság e rendelet módosítására irányuló javaslatot nyújt be; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk alkalmazásának következményeit, tekintettel a 2000/46/EK irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elektronikus pénzzel, valamint egyéb, az újonnan kifejlesztett fizetési eszközökkel a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása céljából történő esetleges visszaélésre vonatkozó további tapasztalatokra. Amennyiben fennáll ilyen visszaélés kockázata, a Bizottság e rendelet módosítására irányuló javaslatot nyújt be;

| b) | a 13. cikk alkalmazását azon technikai korlátok tekintetében, amelyek akadályozhatják a megbízó adatainak a kedvezményezett fizetési szolgáltatójához történő hiánytalan eljuttatását. Amennyiben a fizetési szolgáltatások területén bekövetkezett fejlődés fényében lehetőség van e technikai korlátok felszámolására, továbbá figyelembe véve a fizetési szolgáltatók ezzel kapcsolatos költségeit, a Bizottság javaslatot nyújt be e rendelet módosítására. |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk alkalmazását azon technikai korlátok tekintetében, amelyek akadályozhatják a megbízó adatainak a kedvezményezett fizetési szolgáltatójához történő hiánytalan eljuttatását. Amennyiben a fizetési szolgáltatások területén bekövetkezett fejlődés fényében lehetőség van e technikai korlátok felszámolására, továbbá figyelembe véve a fizetési szolgáltatók ezzel kapcsolatos költségeit, a Bizottság javaslatot nyújt be e rendelet módosítására.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

20. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon, de semmi esetre sem 2007. január 1. előtt lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt..., ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 336., 2005.12.31., 109. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. július 6-i álláspontja.

2

(3)  A terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 344., 2001.12.28., 70. o.). A legutóbb 2006/379/EK tanácsi határozattal (HL L 144., 2006.5.31., 21. o.) módosított rendelet.

3

(4)  Az Oszáma bin Ládennel, az Al-Kaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 139., 2002.5.29., 9. o.). A legutóbb az 1286/2006/EK rendelettel (HL L 235., 2006.8.30., 14. o.) módosított rendelet.

4

(5)  A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

5

(6)  A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.). Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

6

(7)  Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 275., 2000.10.27., 39. o.).

7

(8)  A határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről szóló, 2001. december 19-i 2560/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 344., 2001.12.28., 13. o.).

8

(9)  COM(2003)0718 végleges.

9

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

10

(11)  E rendelet hatályba lépését követően öt évvel.

11

P6_TA(2006)0312

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0181 – C6-0234/2005 – 2005/0090(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0181) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0181) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 279. cikkére és az Euratom-Szerződés 183. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0234/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 279. cikkére és az Euratom-Szerződés 183. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0234/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A6-0057/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A6-0057/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak 2006. március 15-én módosított formájában (2); |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak 2006. március 15-én módosított formájában (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése és az Euratom Szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése és az Euratom Szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | kéri az 1975. március 4-i közös nyilatkozat alapján az egyeztetési eljárás megkezdését, abban az esetben, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől a Tanács el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

kéri az 1975. március 4-i közös nyilatkozat alapján az egyeztetési eljárás megkezdését, abban az esetben, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől a Tanács el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0085.

P6_TA(2006)0313

A menekültügy és bevándorlás területét érintő kölcsönös tájékoztatási eljárás *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2005)0480) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2005)0480) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 66. cikkére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0335/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0335/2005),

| — | tekintettel a Jogi Bizottság véleményére a javasolt jogalapra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság véleményére a javasolt jogalapra vonatkozóan,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 41. cikkének (4) bekezdésére és 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 41. cikkének (4) bekezdésére és 35. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0186/2006); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0186/2006);

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát a Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát a Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (3a) | Ez az eljárás két szinten működik: egyfelől a tagállami közigazgatások a webalapú hálózat útján kölcsönösen tájékoztatják egymást a menekültügy és a bevándorlás terén hozott nemzeti szintű intézkedésekről; másfelől a politikai hatóságok rendszeres, európai szintű vitákat kezdeményeznek ezeken a területeken. |
| --- | --- |

(3a)

Ez az eljárás két szinten működik: egyfelől a tagállami közigazgatások a webalapú hálózat útján kölcsönösen tájékoztatják egymást a menekültügy és a bevándorlás terén hozott nemzeti szintű intézkedésekről; másfelől a politikai hatóságok rendszeres, európai szintű vitákat kezdeményeznek ezeken a területeken.

| (4) | A tájékoztatási eljárásnak a szolidaritáson, az átláthatóságon és a kölcsönös bizalmon kell alapulnia; |
| --- | --- |

(4)

A tájékoztatási eljárásnak a szolidaritáson, az átláthatóságon és a kölcsönös bizalmon kell alapulnia;

| (4) | A tájékoztatási eljárásnak a szolidaritáson, az átláthatóságon és a kölcsönös bizalmon kell alapulnia,
  és a tagállamok menekültügyi és bevándorlási politikáinak egyeztetett és összehangolt megközelítéséhez kell vezetnie. |
| --- | --- |

(4)

A tájékoztatási eljárásnak a szolidaritáson, az átláthatóságon és a kölcsönös bizalmon kell alapulnia,
  és a tagállamok menekültügyi és bevándorlási politikáinak egyeztetett és összehangolt megközelítéséhez kell vezetnie.

| (4a) | Egy ilyen eljárás életbe léptetéséhez a fennálló rendszerek, szerkezetek és hálózatok egyszerűsítésére, ésszerűsítésére és közösségi szintű átcsoportosítására van szükség, a menekültügy és a bevándorlás területén. |
| --- | --- |

(4a)

Egy ilyen eljárás életbe léptetéséhez a fennálló rendszerek, szerkezetek és hálózatok egyszerűsítésére, ésszerűsítésére és közösségi szintű átcsoportosítására van szükség, a menekültügy és a bevándorlás területén.

| (5) | Hatékonysági és hozzáférhetőségi okokból a menekültügy és bevándorlás területét érintő nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatási eljárás lényegi elemét egy webalapú hálózatnak kell képeznie; |
| --- | --- |

(5)

Hatékonysági és hozzáférhetőségi okokból a menekültügy és bevándorlás területét érintő nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatási eljárás lényegi elemét egy webalapú hálózatnak kell képeznie;

| (5) | Hatékonysági és hozzáférhetőségi okokból a menekültügy és bevándorlás területét érintő nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatási eljárás lényegi elemét egy,
  a Bizottság által kezelt
  webalapú hálózatnak kell képeznie,
  amelynek biztonságát és bizalmas jellegét a Bizottság biztosítja. |
| --- | --- |

(5)

Hatékonysági és hozzáférhetőségi okokból a menekültügy és bevándorlás területét érintő nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatási eljárás lényegi elemét egy,
  a Bizottság által kezelt
  webalapú hálózatnak kell képeznie,
  amelynek biztonságát és bizalmas jellegét a Bizottság biztosítja.

| (7) | Mivel e határozat célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közti információcsere
  és
  konzultáció biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az előirányzott intézkedés hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, ahogy azt a Szerződés 5. cikke megállapítja. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lép túl azon, mint amire szükség van ahhoz, hogy e célkitűzéseket elérjék; |
| --- | --- |

(7)

Mivel e határozat célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közti információcsere
  és
  konzultáció biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az előirányzott intézkedés hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, ahogy azt a Szerződés 5. cikke megállapítja. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lép túl azon, mint amire szükség van ahhoz, hogy e célkitűzéseket elérjék;

| (7) | Mivel e határozat célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közti információcsere,
  egy jobb koordináció
  és konzultáció biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az előirányzott intézkedés hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, ahogy azt a Szerződés 5. cikke megállapítja. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lép túl azon, mint amire szükség van ahhoz, hogy e célkitűzéseket elérjék. |
| --- | --- |

(7)

Mivel e határozat célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közti információcsere,
  egy jobb koordináció
  és konzultáció biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az előirányzott intézkedés hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, ahogy azt a Szerződés 5. cikke megállapítja. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lép túl azon, mint amire szükség van ahhoz, hogy e célkitűzéseket elérjék.

Ez a határozat létrehoz egy eljárást, ami lehetővé teszi a kölcsönös információcserét a menekültügy és bevándorlás területére vonatkozó nemzeti intézkedésekről egy webalapú hálózat felhasználásával
  és az ilyen jellegű intézkedésekkel kapcsolatos véleménycserét
  .

Ez a határozat létrehoz egy eljárást, ami lehetővé teszi a kölcsönös információcserét a menekültügy és bevándorlás területére vonatkozó nemzeti intézkedésekről egy webalapú hálózat felhasználásával.
  Ez az eljárás rendszeres véleménycserék előkészítését teszi lehetővé nemcsak közigazgatási, hanem – a Tanácsban – politikai szinten is azon intézkedésekről, amelyeknek több tagállamban vagy közösségi szinten jelentős hatásuk lehet.

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a
  következő
  intézkedésekről, amelyeket a menekültügy és a bevándorlás területén terveznek, abban az esetben, ha ezekről az intézkedésekről feltételezhető, hogy hatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére:

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot
  a meghozni szándékozott, illetve már meghozott alábbi
  intézkedésekről, amelyeket a menekültügy és a bevándorlás területén terveznek, abban az esetben, ha ezekről az intézkedésekről feltételezhető, hogy
  bevándorlási hullámokat egy másik tagállamtól elterelve vagy felé vonzva
  hatnak más tagállamokra, vagy a Közösség egészére:

| a) | jogszabálytervezetek
  , legkésőbb az
  elfogadásra
  történő benyújtásukkor; és |
| --- | --- |

a)

jogszabálytervezetek
  , legkésőbb az
  elfogadásra
  történő benyújtásukkor; és

| a) | jogalkotási aktusok
  , legkésőbb az
  elfogadásukra
  történő benyújtásukkor
  vagy közvetlenül ezután
  ; és |
| --- | --- |

a)

jogalkotási aktusok
  , legkésőbb az
  elfogadásukra
  történő benyújtásukkor
  vagy közvetlenül ezután
  ; és

(1a)
     
  A legális bevándorlással és az illegális bevándorlás elleni harccal kapcsolatos intézkedésekről – amelyeknek jelentős hatásuk lehet más tagállamokban – a tagállamoknak legkésőbb elfogadásra való előterjesztésük időpontjában tájékoztatást kell adniuk a Bizottságnak és a többi tagállamnak
  .

(2)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a következőkről:

Törölve.

| a) | Az (1) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végső szövegéről akkor, amikor ezek elfogadásra kerülnek vagy közvetlenül ezt követően; |
| --- | --- |

a)

Törölve.

| b) | Az (1) bekezdés b) pontjában említett intézkedések végső szövegéről, amikor a tagállam hozzájárul ahhoz, hogy ilyen jellegű intézkedés kötelezze őt, vagy közvetlenül ezt követően. |
| --- | --- |

b)

Törölve.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az alábbi határozatokról, ha feltételezhető, hogy ezek hatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére:

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az alábbi határozatokról, ha feltételezhető, hogy ezek
  bevándorlási hullámokat egy másik tagállamtól elterelve vagy felé vonzva
  hatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére:

| a) | Bírósági vagy törvényszéki végső határozatok, amelyek a menekültügy és a bevándorlás területét érintő
  nemzeti jogszabályokkal kapcsolatos intézkedéseket alkalmaznak vagy magyaráznak meg akkor
  ,
  amikor elfogadják ezeket
  vagy közvetlenül ezt követően; és |
| --- | --- |

a)

Bírósági vagy törvényszéki végső határozatok, amelyek a menekültügy és a bevándorlás területét érintő
  nemzeti jogszabályokkal kapcsolatos intézkedéseket alkalmaznak vagy magyaráznak meg akkor
  ,
  amikor elfogadják ezeket
  vagy közvetlenül ezt követően; és

| a) | Nemzeti vagy nemzetközi
  bírósági vagy törvényszéki végső határozatok és a
  joggyakorlat azon esetei
  , amelyek a menekültügy és a bevándorlás területét érintő
  nemzeti jogszabályokban vagy nemzetközi szerződésekben foglalt rendelkezéseket alkalmaznak vagy értelmeznek, kihirdetésük pillanatában
  vagy közvetlenül ezt követően; és |
| --- | --- |

a)

Nemzeti vagy nemzetközi
  bírósági vagy törvényszéki végső határozatok és a
  joggyakorlat azon esetei
  , amelyek a menekültügy és a bevándorlás területét érintő
  nemzeti jogszabályokban vagy nemzetközi szerződésekben foglalt rendelkezéseket alkalmaznak vagy értelmeznek, kihirdetésük pillanatában
  vagy közvetlenül ezt követően; és

(5)   A Bizottság vagy egy tagállam kiegészítő tájékoztatást kérhet egy adott, egy másik tagállam által a hálózaton keresztül eljuttatott intézkedésről vagy határozatról. Ilyen esetben az érintett tagállam kiegészítő tájékoztatást nyújt
  az illető intézkedésről vagy határozatról
  a hálózaton történt kéréstől számított
  két
  héten belül. A kiegészítő tájékoztatást a Bizottság és más tagállamok számára is hozzáférhetővé teszik a hálózaton keresztül.

(5)   A Bizottság vagy egy tagállam kiegészítő tájékoztatást kérhet egy adott, egy másik tagállam által a hálózaton keresztül eljuttatott intézkedésről vagy határozatról. Ilyen esetben az érintett tagállam kiegészítő tájékoztatást nyújt a hálózaton történt kéréstől számított
  négy
  héten belül. A kiegészítő tájékoztatást a Bizottság és más tagállamok számára is hozzáférhetővé teszik a hálózaton keresztül.

(5a)
     
  Minden tagállam és/vagy a Bizottság kérhet információkat olyan intézkedésekről, amelyekről előzőleg nem tájékoztatta egy másik tagállam, ha úgy ítéli meg, hogy ezek az intézkedések hatással lehetnek a saját migrációs mozgásaikra vagy általánosságban a Közösségre
  .

(6)   Minden tagállam biztosítja, hogy
  minden egyes
  , a hálózaton továbbított
  intézkedés vagy határozat szövegének összegezése
  a Közösség egy,
  az
  illető tagállam

  nyelvétől

  eltérő hivatalos nyelvén rendelkezésre áll.
  Az összegezés tartalmazza – legalább – az érintett intézkedés célját és hatályát, főbb rendelkezéseit, illetve más tagállamokra vagy a Közösség egészére gyakorolt hatásának felmérését.

(6)   Minden tagállam biztosítja, hogy a hálózaton továbbított
  intézkedések, határozatok és értékelések
  a Közösség
  három leggyakrabban használt

  olyan hivatalos nyelvének

  egyikén
  ,
  amely az
  illető tagállamétól eltér, rendelkezésre
  állnak
  .

(2)   A Bizottság felel a hálózat fejlesztéséért és kezeléséért, beleértve a hálózat struktúráját és tartalmát, illetve az ehhez való hozzáférést is. A hálózat megfelelő intézkedések révén biztosítja
  annak
  bizalmas jellegét.

(2)   A Bizottság felel a hálózat fejlesztéséért és kezeléséért, beleértve a hálózat struktúráját és tartalmát, illetve az ehhez való hozzáférést is. A hálózat megfelelő intézkedések révén biztosítja
  az ott megjelenő összes információ vagy az információk egy részének
  bizalmas jellegét.

(2a)
     
  Az egyes tagállamokban már elfogadott és a hálózaton elérhető jogalkotási szövegeket és a nemzeti és nemzetközi igazságszolgáltatási szervek végleges jellegű igazságügyi döntéseit a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni;

(3a)
     
  A kölcsönös tájékoztatási eljárás megszervezése időpontjában a tagállamok tájékoztatást nyújtanak nemzeti jogalkotásuk aktuális állapotáról, egy „alapadatbázis” létrehozása érdekében.

(4a)
     
  A hálózat specifikus rendeltetése lehetővé teszi, hogy a tagállamok egyedi információkéréssel forduljanak egy vagy több tagállamhoz és/vagy a Bizottsághoz az ebben a határozatban említett területeken
  .

(4b)
     
  A hálózat specifikus rendeltetése lehetővé teszi az on-line információk valamennyi nyelvére – illetve legalább a Közösség leginkább használt hivatalos nyelveire – való automatikus fordítását, ami érthetőbbé teszi a dokumentumokat.

(5a)
     
  Egy biztonságos hálózati hozzáférési pont áll rendelkezésre az Európai Parlamentben a képviselők számára.

(1)   A Bizottság –
  saját kezdeményezésre vagy tagállami kérésre – véleménycserét szervezhet a tagállami szakértők bevonásával egy adott, a határozat 2. és 3. cikke alapján benyújtott nemzeti intézkedéssel kapcsolatban. Az a tagállam, amelynek intézkedése a véleménycsere tárgyát képezi, képviselteti magát ezen a véleménycserén.

(1)   A Bizottság
  évente két alkalommal általános jelentést készít, amely összefoglalja a tagállamok által benyújtott információkat. Ezen jelentés elkészítése végett a Bizottság kiegészítő konzultációkat folytathat a tagállamokkal. Ezt a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanács illetékes szerveinek kell benyújtani, abból a célból, hogy alátámassza a politikai hatóságok véleménycseréjét
  .

(2)
     
  A véleménycserék célja a közös érdeklődésre számot tartó kérdések meghatározása lesz.

Törölve.

A Bizottság
  három
  évvel a határozat hatályba lépése után – illetve ezt követően rendszeresen – értékeli a rendszer működését.

A Bizottság
  két
  évvel a határozat hatályba lépése után – illetve ezt követően rendszeresen – értékeli a rendszer működését.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0314

A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosítása

Az Európai Parlament állásfoglalása a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv módosításáról

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament képviselőinek jogállásáról szóló szabályzat elfogadásáról szóló 2003. június 4-i döntés módosításáról szóló 2005. június 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek jogállásáról szóló szabályzat elfogadásáról szóló 2003. június 4-i döntés módosításáról szóló 2005. június 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a tagállamok képviselőinek a Tanács keretén belüli ülésén tett 2005. június 3-i nyilatkozatára, amelynek során megállapodtak abban, hogy „amennyiben az Európai Parlamenti képviselők feladatainak végrehajtására vonatkozó szabályokat és általános feltételeket meghatározó eszközt fogadnak el a Szerződés 190. cikke (5) bekezdésével összhangban, meg fogják vizsgálni az Európai Parlament azon kérését, hogy az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. évi jegyzőkönyv európai parlamenti képviselőkről szóló része rendelkezéseinek felülvizsgálatát a lehető legrövidebb időn belül hajtsák végre.”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok képviselőinek a Tanács keretén belüli ülésén tett 2005. június 3-i nyilatkozatára, amelynek során megállapodtak abban, hogy „amennyiben az Európai Parlamenti képviselők feladatainak végrehajtására vonatkozó szabályokat és általános feltételeket meghatározó eszközt fogadnak el a Szerződés 190. cikke (5) bekezdésével összhangban, meg fogják vizsgálni az Európai Parlament azon kérését, hogy az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. évi jegyzőkönyv európai parlamenti képviselőkről szóló része rendelkezéseinek felülvizsgálatát a lehető legrövidebb időn belül hajtsák végre.”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2005. június 23-i állásfoglalása szerint a 2005. június 3-i nyilatkozat fontos eleme volt a Tanáccsal a szabályzatra vonatkozóan kötendő kompromisszum kialakításának, |
| --- | --- |

A.

mivel 2005. június 23-i állásfoglalása szerint a 2005. június 3-i nyilatkozat fontos eleme volt a Tanáccsal a szabályzatra vonatkozóan kötendő kompromisszum kialakításának,

| B. | mivel 2005. június 23-i állásfoglalása „kiemeli, hogy az európai parlamenti képviselők jogállásáról szóló általános kompromisszum a következőkből áll:






  a) | a képviselői jogállás elsődleges és másodlagos jog alá tartozó részeinek külön és autonóm módon való vizsgálata és a két rész elfogadása a rájuk vonatkozó hatályos intézményi rendelkezések alapján; |
| --- | --- | --- |

B.

mivel 2005. június 23-i állásfoglalása „kiemeli, hogy az európai parlamenti képviselők jogállásáról szóló általános kompromisszum a következőkből áll:

a)

a képviselői jogállás elsődleges és másodlagos jog alá tartozó részeinek külön és autonóm módon való vizsgálata és a két rész elfogadása a rájuk vonatkozó hatályos intézményi rendelkezések alapján;

| b) | az elsődleges jog alá tartozó rész tekintetében a tagállamok felkérése arra, hogy a 2003. június 3-án és 4-én elfogadott szabályzatot alapul véve vizsgálják felül az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyvet az európai parlamenti képviselőket érintő rendelkezések vonatkozásában”, |
| --- | --- |

b)

az elsődleges jog alá tartozó rész tekintetében a tagállamok felkérése arra, hogy a 2003. június 3-án és 4-én elfogadott szabályzatot alapul véve vizsgálják felül az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyvet az európai parlamenti képviselőket érintő rendelkezések vonatkozásában”,

| 1. | emlékeztet a Tanács azon szándékára, hogy megvizsgálja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. évi jegyzőkönyv európai parlamenti képviselőkről szóló része rendelkezéseinek módosítására vonatkozó parlamenti kérelmet annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb megszülessen a végső következtetés; ezen túlmenően azt reméli, hogy a felülvizsgálat során belevesznek egy olyan záradékot, amely lehetővé teszi a Parlament számára, hogy a jegyzőkönyv által biztosított kiváltságok és mentességek védelmében az Európai Közösségek Bíróságához fordulhasson; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet a Tanács azon szándékára, hogy megvizsgálja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. évi jegyzőkönyv európai parlamenti képviselőkről szóló része rendelkezéseinek módosítására vonatkozó parlamenti kérelmet annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb megszülessen a végső következtetés; ezen túlmenően azt reméli, hogy a felülvizsgálat során belevesznek egy olyan záradékot, amely lehetővé teszi a Parlament számára, hogy a jegyzőkönyv által biztosított kiváltságok és mentességek védelmében az Európai Közösségek Bíróságához fordulhasson;

| 2. | megerősíti, hogy ezen felülvizsgálat alapja az Európai Parlament által 2003. június 3-án és 4-én elfogadott statútum lesz; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy ezen felülvizsgálat alapja az Európai Parlament által 2003. június 3-án és 4-én elfogadott statútum lesz;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy biztosítsa az Európai Parlamentnek ebbe a kormányközi konferenciába történő megfelelő szintű bevonását; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy biztosítsa az Európai Parlamentnek ebbe a kormányközi konferenciába történő megfelelő szintű bevonását;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 133. E, 2006.6.8., 48. o.

P6_TA(2006)0315

A vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményei Európában

Az Európai Parlament állásfoglalása vállalatok szerkezetátalakításának gazdasági és társadalmi következményeiről Európában

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1989. évi, a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi chartára és az ehhez kapcsolódó cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1989. évi, a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi chartára és az ehhez kapcsolódó cselekvési programra,

| — | tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. február 17-i 75/129/EGK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. február 17-i 75/129/EGK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 1994. szeptember 22-i 94/45/EK tanácsi irányelvre (2) (Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 1994. szeptember 22-i 94/45/EK tanácsi irányelvre (2) (Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv),

| — | tekintettel a gyors átalakulásokra és gazdasági változásokra, amelyek valamennyi tagállamban előnyösen, vagy hátrányosan érinthetik a vállalatokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyors átalakulásokra és gazdasági változásokra, amelyek valamennyi tagállamban előnyösen, vagy hátrányosan érinthetik a vállalatokat,

| — | tekintettel a regionális fejlesztés összefüggéseiben vizsgált áthelyezésekről szóló, 2006. március 14-i (3) és a szerkezetátalakításról és a foglalkoztatásról szóló, 2006. március 15-i állásfoglalására (4), valamint a vállalkozások szerkezetátalakításáról, áthelyezéséről, összeolvadásáról és bezárásáról szóló számos korábbi állásfoglalására, különös tekintettel az uniós pénzügyi támogatásban részesült vállalkozások bezárásáról szóló, 2003. március 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a regionális fejlesztés összefüggéseiben vizsgált áthelyezésekről szóló, 2006. március 14-i (3) és a szerkezetátalakításról és a foglalkoztatásról szóló, 2006. március 15-i állásfoglalására (4), valamint a vállalkozások szerkezetátalakításáról, áthelyezéséről, összeolvadásáról és bezárásáról szóló számos korábbi állásfoglalására, különös tekintettel az uniós pénzügyi támogatásban részesült vállalkozások bezárásáról szóló, 2003. március 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i, 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i, 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a vállalatoknak olyan irányítási döntéseket kell hozniuk, amelyek biztosítják vállalkozásaik növekedését, és mivel – ha a szükséges változtatások a fenntartható gazdasági fejlődés és az ehhez társuló, a szociális jólét és a környezetvédelem iránti elkötelezettség által támasztott kihívásokra kívánnak választ nyújtani – a vállalkozások szerkezetátalakításának biztosítania kell a társadalmi és gazdasági haladást, |
| --- | --- |

A.

mivel a vállalatoknak olyan irányítási döntéseket kell hozniuk, amelyek biztosítják vállalkozásaik növekedését, és mivel – ha a szükséges változtatások a fenntartható gazdasági fejlődés és az ehhez társuló, a szociális jólét és a környezetvédelem iránti elkötelezettség által támasztott kihívásokra kívánnak választ nyújtani – a vállalkozások szerkezetátalakításának biztosítania kell a társadalmi és gazdasági haladást,

| B. | mivel a lisszaboni stratégia célja az Uniót a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává változtatni, amely képes a több és jobb munkahely létrehozásával és a nagyobb társadalmi kohézióval járó fenntartható gazdasági növekedésre, |
| --- | --- |

B.

mivel a lisszaboni stratégia célja az Uniót a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává változtatni, amely képes a több és jobb munkahely létrehozásával és a nagyobb társadalmi kohézióval járó fenntartható gazdasági növekedésre,

| C. | mivel a szerkezetátalakítást társadalmi és környezetvédelmi érzékenységgel kell irányítani, mert ezek hiányában a teljes körű foglalkoztatást, a munkahelyi minőséget és területi összetartozást, valamint a fenntartható fejlődést megvalósító próbáló lisszaboni stratégiára ellentétes hatása lehet, |
| --- | --- |

C.

mivel a szerkezetátalakítást társadalmi és környezetvédelmi érzékenységgel kell irányítani, mert ezek hiányában a teljes körű foglalkoztatást, a munkahelyi minőséget és területi összetartozást, valamint a fenntartható fejlődést megvalósító próbáló lisszaboni stratégiára ellentétes hatása lehet,

| 1. | felszólítja a Bizottságot, amint azt már korábban a vas- és acélágazat válságáról szóló, a 2004. február 12-i, állásfoglalásában (7) kérte, hogy fogadjon el egy határozottabb stratégiát az ipari szerkezetátalakítás és ennek társadalmi hatásai kezelésére; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, amint azt már korábban a vas- és acélágazat válságáról szóló, a 2004. február 12-i, állásfoglalásában (7) kérte, hogy fogadjon el egy határozottabb stratégiát az ipari szerkezetátalakítás és ennek társadalmi hatásai kezelésére;

| 2. | úgy ítéli meg, hogy a közpénzekből történő segítségnyújtást a foglalkoztatási ügyek és a helyi fejlesztés körében az adott vállalat vezetőségével kötött hosszú távú megállapodásokhoz kell kapcsolni; |
| --- | --- |

2.

úgy ítéli meg, hogy a közpénzekből történő segítségnyújtást a foglalkoztatási ügyek és a helyi fejlesztés körében az adott vállalat vezetőségével kötött hosszú távú megállapodásokhoz kell kapcsolni;

| 3. | felkéri a Bizottságot és tagállamokat, hogy vonják vissza a támogatási programokat és követeljék vissza az eddig juttatott szubvenciókat az olyan vállalatoktól, amelyek nem tartják be vállalt kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot és tagállamokat, hogy vonják vissza a támogatási programokat és követeljék vissza az eddig juttatott szubvenciókat az olyan vállalatoktól, amelyek nem tartják be vállalt kötelezettségeiket;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy a negatív társadalmi hatások minimális szinten tartása mellett történő globalizációs előnyök biztosítása érdekében segítsék elő az ipari szerkezetátalakításról és a munkaerőpiac strukturális reformjairól szóló európai párbeszéd létrejöttét; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy a negatív társadalmi hatások minimális szinten tartása mellett történő globalizációs előnyök biztosítása érdekében segítsék elő az ipari szerkezetátalakításról és a munkaerőpiac strukturális reformjairól szóló európai párbeszéd létrejöttét;

| 5. | emlékezteti a Bizottságot, egy jól működő, az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv fontosságára, amely biztosítja, hogy a dolgozók tájékoztatása és a velük történő konzultáció megfelelően folyik; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti a Bizottságot, egy jól működő, az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv fontosságára, amely biztosítja, hogy a dolgozók tájékoztatása és a velük történő konzultáció megfelelően folyik;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a vállalatok tartsák tiszteletben társadalmi és pénzügyi kötelezettségeiket, és az érdekeltekkel szemben felelősen és méltányosan járjanak el, ideértve a helyi és regionális hatóságokat, illetve azokat a közösségeket, ahol telephelyük van; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a vállalatok tartsák tiszteletben társadalmi és pénzügyi kötelezettségeiket, és az érdekeltekkel szemben felelősen és méltányosan járjanak el, ideértve a helyi és regionális hatóságokat, illetve azokat a közösségeket, ahol telephelyük van;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul értékelje a csoportos létszámcsökkentésről és vállalatbezárásokról szóló 75/129/EGK irányelv alkalmazását, és tegyen javaslatot az irányelvnek történő megfelelés biztosítására szolgáló intézkedésekre; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul értékelje a csoportos létszámcsökkentésről és vállalatbezárásokról szóló 75/129/EGK irányelv alkalmazását, és tegyen javaslatot az irányelvnek történő megfelelés biztosítására szolgáló intézkedésekre;

| 8. | üdvözli az Európai Globalizációs Kiigazítási Alap létrejöttét, amely a csoportos létszámcsökkentésekre való tekintettel támogatni fogja a dolgozókat, és fejleszteni fogja a szociális és oktatási infrastruktúrát, és felszólítja a Tanácsot, hogy a Parlament első olvasatát követően a lehető leghamarabb fogadja el közös álláspontját, és biztosítsa a visszamenőleges hatállyal történő alkalmazhatóságot azokban az esetekben, ahol a jelenleg folyó bezárások hatásai 2007-re is áthúzódnak; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az Európai Globalizációs Kiigazítási Alap létrejöttét, amely a csoportos létszámcsökkentésekre való tekintettel támogatni fogja a dolgozókat, és fejleszteni fogja a szociális és oktatási infrastruktúrát, és felszólítja a Tanácsot, hogy a Parlament első olvasatát követően a lehető leghamarabb fogadja el közös álláspontját, és biztosítsa a visszamenőleges hatállyal történő alkalmazhatóságot azokban az esetekben, ahol a jelenleg folyó bezárások hatásai 2007-re is áthúzódnak;

| 9. | kifejezi mindazokkal a dolgozókkal, családjaikkal és közösségeikkel való együttérzését, akiket a létszámcsökkentések érintenek; |
| --- | --- |

9.

kifejezi mindazokkal a dolgozókkal, családjaikkal és közösségeikkel való együttérzését, akiket a létszámcsökkentések érintenek;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európai Szakszervezetek Szövetségének és az Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezetei Szövetségének. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európai Szakszervezetek Szövetségének és az Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezetei Szövetségének.

---

(1)  HL L 48., 1975.2.22., 29. o. A legutóbb a 92/56/EGK irányelvvel (HL L 245., 1992.8.26., 3. o.) módosított irányelv.

(2)  HL L 254., 1994.9.30., 64. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0077.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0088.

(5)  HL C 61. E, 2004.3.10., 425. o.

(6)  HL L 80., 2002.3.23., 29. o.

(7)  HL C 97. E, 2004.4.22., 637. o.

P6_TA(2006)0316

Az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használata

Az Európai Parlament állásfoglalása az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról – az ideiglenes bizottság közbenső jelentése (2006/2027(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló, 2005. december 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló, 2005. december 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság felállításáról szóló, 2006. január 18-i határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság felállításáról szóló, 2006. január 18-i határozatára (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 175. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 175. cikkére,

| — | tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság időközi jelentésére (A6-0213/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság időközi jelentésére (A6-0213/2006),

| A. | mivel az ideiglenes bizottság munkájának elsődleges célja annak megállapítása volt, az állítólagos tényekre való tekintettel, hogy az Európai Unió (EU) és tagállamai az Európai Unióról szóló Szerződés 6. cikkében lefektetett elveket tiszteletben tartva lépnek-e fel, különös tekintettel az alapvető jogok védelmére, amelyeket többek között az Európa Tanácsnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i egyezménye határozott meg, |
| --- | --- |

A.

mivel az ideiglenes bizottság munkájának elsődleges célja annak megállapítása volt, az állítólagos tényekre való tekintettel, hogy az Európai Unió (EU) és tagállamai az Európai Unióról szóló Szerződés 6. cikkében lefektetett elveket tiszteletben tartva lépnek-e fel, különös tekintettel az alapvető jogok védelmére, amelyeket többek között az Európa Tanácsnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i egyezménye határozott meg,

| B. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által Nizzában, 2000. december 7-én kihirdetett, és az európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés II. részébe is belefoglalt charta – az Európai Unió alapjogi chartája (3) – a legfontosabb referenciaszövegek egyike Európában, éspedig nem csupán az Európai Közösségek Bírósága számára, hanem a tagállamok alkotmánybíróságai és egyéb bíróságai számára egyaránt, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által Nizzában, 2000. december 7-én kihirdetett, és az európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés II. részébe is belefoglalt charta – az Európai Unió alapjogi chartája (3) – a legfontosabb referenciaszövegek egyike Európában, éspedig nem csupán az Európai Közösségek Bírósága számára, hanem a tagállamok alkotmánybíróságai és egyéb bíróságai számára egyaránt,

| C. | mivel a terrorizmus elleni küzdelem nem nyerhető meg azoknak a legfontosabb alapelveknek a feláldozásával, amelyeket a terrorizmus megsemmisíteni törekszik, azaz sohasem szabad veszélyeztetni az alapvető jogok védelmét; mivel a terrorizmus ellen jogi eszközökkel kell küzdeni, és leküzdése során tiszteletben kell tartani a nemzeti és nemzetközi jogszabályokat és felelősségteljes hozzáállás szükséges mind a kormányok, mind a közvélemény részéről, |
| --- | --- |

C.

mivel a terrorizmus elleni küzdelem nem nyerhető meg azoknak a legfontosabb alapelveknek a feláldozásával, amelyeket a terrorizmus megsemmisíteni törekszik, azaz sohasem szabad veszélyeztetni az alapvető jogok védelmét; mivel a terrorizmus ellen jogi eszközökkel kell küzdeni, és leküzdése során tiszteletben kell tartani a nemzeti és nemzetközi jogszabályokat és felelősségteljes hozzáállás szükséges mind a kormányok, mind a közvélemény részéről,

| D. | mivel az emberi méltóság sérthetetlenségének elve már az alapjogi charta első cikkében szerepel, és erre épül valamennyi egyéb alapjog is, különösen az élethez való jog (2. cikk), a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmódok és büntetések tilalma (4. cikk), a védelem a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szemben (19. cikk), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (47. cikk); és mivel az emberi méltóság sérthetetlenségének elve még biztonsági megfontolásokból sem képezheti korlátozások tárgyát, sem békeidőben, sem pedig háborús körülmények között, |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi méltóság sérthetetlenségének elve már az alapjogi charta első cikkében szerepel, és erre épül valamennyi egyéb alapjog is, különösen az élethez való jog (2. cikk), a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmódok és büntetések tilalma (4. cikk), a védelem a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szemben (19. cikk), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog (47. cikk); és mivel az emberi méltóság sérthetetlenségének elve még biztonsági megfontolásokból sem képezheti korlátozások tárgyát, sem békeidőben, sem pedig háborús körülmények között,

| E. | mivel a például az Egyesült Nemzetek Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában megállapított nemzetközi emberi jogi normák, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és kapcsolódó okmányai, és különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény értelmében az Európai Unió tagállamai kötelesek biztosítani, hogy igazságszolgáltatásuk során minden személyt megillessenek a nemzetközi szinten elismert alapjogok, ideértve a kiadatás tilalmát olyan esetekben, amikor fennáll a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód, illetve büntetés veszélye, |
| --- | --- |

E.

mivel a például az Egyesült Nemzetek Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában megállapított nemzetközi emberi jogi normák, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és kapcsolódó okmányai, és különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény értelmében az Európai Unió tagállamai kötelesek biztosítani, hogy igazságszolgáltatásuk során minden személyt megillessenek a nemzetközi szinten elismert alapjogok, ideértve a kiadatás tilalmát olyan esetekben, amikor fennáll a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód, illetve büntetés veszélye,

| F. | mivel az európai és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiltják az erőszakos eltüntetéseket, beleértve a titkos fogva tartást, amely során egy személyt bármiféle jogi eljárás keretein kívül, teljes elkülönítésben tartanak fogva valahol, a sorsát vagy hollétét érintő információknak a családja vagy a nyilvánosság előtt való feltárása nélkül, |
| --- | --- |

F.

mivel az európai és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok tiltják az erőszakos eltüntetéseket, beleértve a titkos fogva tartást, amely során egy személyt bármiféle jogi eljárás keretein kívül, teljes elkülönítésben tartanak fogva valahol, a sorsát vagy hollétét érintő információknak a családja vagy a nyilvánosság előtt való feltárása nélkül,

| G. | mivel a tagállamoknak az állítólagos tényekkel kapcsolatos felelőssége az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény rendelkezésein túlmenően azért is fennáll, mert csatlakoztak:






  — | az Egyesült Nemzetek 1984. december 10-i, a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményéhez, |
| --- | --- | --- |

G.

mivel a tagállamoknak az állítólagos tényekkel kapcsolatos felelőssége az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény rendelkezésein túlmenően azért is fennáll, mert csatlakoztak:

—

az Egyesült Nemzetek 1984. december 10-i, a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményéhez,

| — | az Egyesült Nemzetek Szervezetének közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek Szervezetének közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához,

| — | a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban megkötött egyezményhez, különös tekintettel annak 3., 4., és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban megkötött egyezményhez, különös tekintettel annak 3., 4., és 6. cikkére,

| H. | mivel az európai, amerikai és a világ összes, azonos cél iránt elkötelezett kormánya között a lehető legszorosabb együttműködésre van szükség a terrorizmus leküzdéséhez, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai, amerikai és a világ összes, azonos cél iránt elkötelezett kormánya között a lehető legszorosabb együttműködésre van szükség a terrorizmus leküzdéséhez,

| I. | mivel a lehető legpontosabb egyeztetésre és a lehető legszorosabb együttműködésre van szükség az ideiglenes bizottság, az Európa Tanács, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa, valamint a tagállamok hatóságai, és különösen a nemzeti parlamentek között, |
| --- | --- |

I.

mivel a lehető legpontosabb egyeztetésre és a lehető legszorosabb együttműködésre van szükség az ideiglenes bizottság, az Európa Tanács, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa, valamint a tagállamok hatóságai, és különösen a nemzeti parlamentek között,

| J. | mivel ezen egyeztetés és együttműködés során számításba kell venni a már megvalósult cselekményeket és vizsgálatokat, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | a svéd ombudsman zárójelentése (4), a svéd parlament alkotmányügyi bizottságának zárójelentése (5), valamint az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságától még mindig várt jelentések (6), amelyek utalnak többek között Muhammed Al Zery és Ahmed Agiza Egyiptomnak való kiadatására, |
| --- | --- | --- |

J.

mivel ezen egyeztetés és együttműködés során számításba kell venni a már megvalósult cselekményeket és vizsgálatokat, különös tekintettel az alábbiakra:

—

a svéd ombudsman zárójelentése (4), a svéd parlament alkotmányügyi bizottságának zárójelentése (5), valamint az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságától még mindig várt jelentések (6), amelyek utalnak többek között Muhammed Al Zery és Ahmed Agiza Egyiptomnak való kiadatására,

| — | a 2005. november 22-i és 2006. január 22-i tájékoztató feljegyzések az „Állítólagos titkos fogva tartásokról az Európa Tanács tagállamaiban”, amelyeket Dick Marty, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése Jogi és Emberi Jogi Bizottságának elnöke és előadója terjesztett elő, |
| --- | --- |

—

a 2005. november 22-i és 2006. január 22-i tájékoztató feljegyzések az „Állítólagos titkos fogva tartásokról az Európa Tanács tagállamaiban”, amelyeket Dick Marty, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése Jogi és Emberi Jogi Bizottságának elnöke és előadója terjesztett elő,

| — | a különböző tagállamokban jelenleg folyamatban levő bűnügyi nyomozások, különösen az Olaszországban a milánói helyettes államügyész által végzett, Abu Omar egyiptomi állampolgár elrablására vonatkozó nyomozás, és a Németországban a Müncheni Államügyészség által végzett, Khaled El-Masri német állampolgár állítólagos elrablására és fogva tartására vonatkozó folyamatban lévő nyomozás keretében levont következtetések (7), |
| --- | --- |

—

a különböző tagállamokban jelenleg folyamatban levő bűnügyi nyomozások, különösen az Olaszországban a milánói helyettes államügyész által végzett, Abu Omar egyiptomi állampolgár elrablására vonatkozó nyomozás, és a Németországban a Müncheni Államügyészség által végzett, Khaled El-Masri német állampolgár állítólagos elrablására és fogva tartására vonatkozó folyamatban lévő nyomozás keretében levont következtetések (7),

| — | a különböző tagállamokban és csatlakozásra váró országokban folyamatban levő, illetve már lezárult vizsgálatok, |
| --- | --- |

—

a különböző tagállamokban és csatlakozásra váró országokban folyamatban levő, illetve már lezárult vizsgálatok,

| — | több tagállam, különösen Németország, az Egyesült Királyság, Spanyolország és Írország hatóságainak – a CIA által használt polgári repülőgépeknek a nevezett országok területén történő leszállásával összefüggésben tett – nyilatkozatai, |
| --- | --- |

—

több tagállam, különösen Németország, az Egyesült Királyság, Spanyolország és Írország hatóságainak – a CIA által használt polgári repülőgépeknek a nevezett országok területén történő leszállásával összefüggésben tett – nyilatkozatai,

| K. | mivel ugyanebben az összefüggésben különös fontosságot kell tulajdonítani az Emberi Jogok Európai Egyezménye 52. cikkének jogcímén végzett vizsgálat keretében az Európa Tanács főtitkára által készített időközi jelentésnek (8), valamint a 2006. április 12-én tartott sajtótájékoztatón a főtitkár által tett nyilatkozatoknak, amelyekre az Európai Tanács tagállamai – és közöttük az Európai Unió tagállamai – által szolgáltatott részletes adatok birtokában került sor (9); mivel a főtitkár kijelentette, hogy a fogolyszállító repülőjáratok alkalmazására nyilvánvalóan több ízben sor került, és „gyakorlatilag tagállamaink egyike sem vezetett be olyan jogi és közigazgatási intézkedéseket, amelyek alkalmasak volnának az emberi jogok megsértésével szembeni hatékony személyi védelem nyújtására a területükön baráti biztonsági szolgálatok ügynökei által végrehajtott akciók során”, továbbá, hogy „hivatalos beismerést tartalmazó választ kapott arra vonatkozóan, hogy személyeket szolgáltattak ki külföldi ügynökök számára olyan eljárások alkalmazásával, amelyek nem felelnek meg az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény és az Európa Tanács egyéb jogi eszközei által előírt jogvédelmi szabályoknak és intézkedéseknek” (10), |
| --- | --- |

K.

mivel ugyanebben az összefüggésben különös fontosságot kell tulajdonítani az Emberi Jogok Európai Egyezménye 52. cikkének jogcímén végzett vizsgálat keretében az Európa Tanács főtitkára által készített időközi jelentésnek (8), valamint a 2006. április 12-én tartott sajtótájékoztatón a főtitkár által tett nyilatkozatoknak, amelyekre az Európai Tanács tagállamai – és közöttük az Európai Unió tagállamai – által szolgáltatott részletes adatok birtokában került sor (9); mivel a főtitkár kijelentette, hogy a fogolyszállító repülőjáratok alkalmazására nyilvánvalóan több ízben sor került, és „gyakorlatilag tagállamaink egyike sem vezetett be olyan jogi és közigazgatási intézkedéseket, amelyek alkalmasak volnának az emberi jogok megsértésével szembeni hatékony személyi védelem nyújtására a területükön baráti biztonsági szolgálatok ügynökei által végrehajtott akciók során”, továbbá, hogy „hivatalos beismerést tartalmazó választ kapott arra vonatkozóan, hogy személyeket szolgáltattak ki külföldi ügynökök számára olyan eljárások alkalmazásával, amelyek nem felelnek meg az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény és az Európa Tanács egyéb jogi eszközei által előírt jogvédelmi szabályoknak és intézkedéseknek” (10),

| L. | mivel az ideiglenes bizottság munkájának ezen első szakasza lehetővé tette átfogó információs akták összegyűjtését, amelyek különös tekintettel az alábbiakból erednek:






  — | a 2006. február 13-án és 23-án, március 6-án, 13-án, 21-én és 23-án, április 20-án és 25-én valamint május 2-án ügyvédek, újságírók, nem kormányzati szervezetek (NGO-k) képviselői, a rendkívüli kiadatások állítólagos áldozatainak képviselői, a tagállamok hatóságainak képviselői, valamint az európai intézmények jelenlétében tartott meghallgatások, |
| --- | --- | --- |

L.

mivel az ideiglenes bizottság munkájának ezen első szakasza lehetővé tette átfogó információs akták összegyűjtését, amelyek különös tekintettel az alábbiakból erednek:

—

a 2006. február 13-án és 23-án, március 6-án, 13-án, 21-én és 23-án, április 20-án és 25-én valamint május 2-án ügyvédek, újságírók, nem kormányzati szervezetek (NGO-k) képviselői, a rendkívüli kiadatások állítólagos áldozatainak képviselői, a tagállamok hatóságainak képviselői, valamint az európai intézmények jelenlétében tartott meghallgatások,

| — | a meghívott felszólalók írásbeli hozzájárulásai, valamint a jelenlegi időpontig az ideiglenes bizottság tudomására jutott hivatalos és egyéb dokumentumok, |
| --- | --- |

—

a meghívott felszólalók írásbeli hozzájárulásai, valamint a jelenlegi időpontig az ideiglenes bizottság tudomására jutott hivatalos és egyéb dokumentumok,

| — | az Egyesült Államok kormánya képviselőinek nyilatkozatai, amelyekben elismerik a kiadatás gyakorlatát, ugyanakkor tagadják, hogy kínzást hajtottak vagy hajtattak volna végre, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Államok kormánya képviselőinek nyilatkozatai, amelyekben elismerik a kiadatás gyakorlatát, ugyanakkor tagadják, hogy kínzást hajtottak vagy hajtattak volna végre,

| M. | mivel, bármiféle kvázi-jogi vizsgálati jogkör hiányában és a nemzeti hatóságok által titokban tartott állítólagos hírszerző szolgálati tevékenység ellenére, az ideiglenes bizottság megerősített információkat gyűjtött arra vonatkozólag, hogy bizonyos, az európai polgárokat és lakosokat érintő törvénytelen tevékenységek folytak európai területeken és így az európai kormányokra helyezte át annak bizonyításának a terhét, hogy az EU-Szerződés 6. cikkének és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezménynek megfelelően valóban teljesítették-e emberi jogi kötelezettségeiket, |
| --- | --- |

M.

mivel, bármiféle kvázi-jogi vizsgálati jogkör hiányában és a nemzeti hatóságok által titokban tartott állítólagos hírszerző szolgálati tevékenység ellenére, az ideiglenes bizottság megerősített információkat gyűjtött arra vonatkozólag, hogy bizonyos, az európai polgárokat és lakosokat érintő törvénytelen tevékenységek folytak európai területeken és így az európai kormányokra helyezte át annak bizonyításának a terhét, hogy az EU-Szerződés 6. cikkének és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezménynek megfelelően valóban teljesítették-e emberi jogi kötelezettségeiket,

| N. | mivel az ideiglenes bizottság által mostanáig elvégzett munka megerősíti az ideiglenes bizottság felállításáról szóló, 2006. január 18-i parlamenti határozat megalapozottságát, de egyúttal rámutat további ellenőrzések elvégzésének és kiegészítő adatok gyűjtésének szükségességére is, és ezért fontos, hogy munkáját a rábízott feladatok maradéktalan ellátását lehetővé tevő módon folytathassa, |
| --- | --- |

N.

mivel az ideiglenes bizottság által mostanáig elvégzett munka megerősíti az ideiglenes bizottság felállításáról szóló, 2006. január 18-i parlamenti határozat megalapozottságát, de egyúttal rámutat további ellenőrzések elvégzésének és kiegészítő adatok gyűjtésének szükségességére is, és ezért fontos, hogy munkáját a rábízott feladatok maradéktalan ellátását lehetővé tevő módon folytathassa,

| O. | mivel a 2006. január 18-i határozat (3) bekezdése előírja, hogy az ideiglenes bizottságnak időközi jelentést kell előterjesztenie, amelyhez részletes javaslatokat kell fűznie további munkájának megszervezéséről, |
| --- | --- |

O.

mivel a 2006. január 18-i határozat (3) bekezdése előírja, hogy az ideiglenes bizottságnak időközi jelentést kell előterjesztenie, amelyhez részletes javaslatokat kell fűznie további munkájának megszervezéséről,

| P. | mivel a jelen állásfoglalásban az „európai országok” alatt a tagállamokat, a csatlakozásra váró, a tagjelölt és a társult országokat kell érteni, ahogy azt az ideiglenes bizottság 2006. január 18-án elfogadott megbízatása kimondja, |
| --- | --- |

P.

mivel a jelen állásfoglalásban az „európai országok” alatt a tagállamokat, a csatlakozásra váró, a tagjelölt és a társult országokat kell érteni, ahogy azt az ideiglenes bizottság 2006. január 18-án elfogadott megbízatása kimondja,

| Q. | mivel a jelen állásfoglalás három különböző, az Egyesült Államok által látszólag alkalmazott gyakorlatot foglal magában:






  — | rendkívüli kiadatás, amely során más országok kormányaihoz szállítanak személyeket vallatásra, |
| --- | --- | --- |

Q.

mivel a jelen állásfoglalás három különböző, az Egyesült Államok által látszólag alkalmazott gyakorlatot foglal magában:

—

rendkívüli kiadatás, amely során más országok kormányaihoz szállítanak személyeket vallatásra,

| — | titkos fogva tartás, amely során az Egyesült Államok irányítása alatt álló területre szállítanak személyeket, és |
| --- | --- |

—

titkos fogva tartás, amely során az Egyesült Államok irányítása alatt álló területre szállítanak személyeket, és

| — | megbízásos fogva tartás, amely során az Egyesült Államok utasítására harmadik ország őrizetébe helyeznek személyeket fogva tartás céljából; jóllehet nincsenek nyilvános adatok arról, hogy bármely európai ország személyeket őrizne az Egyesült Államok utasítására, nagyon valószínű, hogy többen áthaladtak európai országokon, útban hasonló fogva tartásuk helyszíne felé, |
| --- | --- |

—

megbízásos fogva tartás, amely során az Egyesült Államok utasítására harmadik ország őrizetébe helyeznek személyeket fogva tartás céljából; jóllehet nincsenek nyilvános adatok arról, hogy bármely európai ország személyeket őrizne az Egyesült Államok utasítására, nagyon valószínű, hogy többen áthaladtak európai országokon, útban hasonló fogva tartásuk helyszíne felé,

Az ideiglenes bizottság által mostanáig feltárt információk tekintetében

| 1. | elfogadja az Európa Tanács főtitkárának – az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 52. cikkének jogcímén végzett vizsgálat alapján levont – következtetéseit; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az Európa Tanács főtitkárának – az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 52. cikkének jogcímén végzett vizsgálat alapján levont – következtetéseit;

| 2. | tudomásul veszi, ugyanebben az összefüggésben, az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága (a Velencei Bizottság) (11) 363/2005. számú, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elé terjesztett véleményét, és különösen annak alábbi vonatkozásait:






  — | az Európa Tanács bármely tagállama, amely tevőlegesen vagy hallgatólagosan közreműködik titkos fogva tartások előidézésében és végrehajtásában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény értelmében felelősséget visel, |
| --- | --- | --- |

2.

tudomásul veszi, ugyanebben az összefüggésben, az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága (a Velencei Bizottság) (11) 363/2005. számú, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elé terjesztett véleményét, és különösen annak alábbi vonatkozásait:

—

az Európa Tanács bármely tagállama, amely tevőlegesen vagy hallgatólagosan közreműködik titkos fogva tartások előidézésében és végrehajtásában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény értelmében felelősséget visel,

| — | az Európa Tanács bármely tagállama ugyancsak felelősséget visel abban az esetben, ha – rendőrségének, biztonsági erőinek stb. – tisztviselői ultra vires (hatáskörüket túllépve) cselekedve a kormány tudomására nem hozott, titkos letartóztatásban vagy fogva tartásban külföldi hatóságokkal együttműködnek, illetve azt tétlenül eltűrik; |
| --- | --- |

—

az Európa Tanács bármely tagállama ugyancsak felelősséget visel abban az esetben, ha – rendőrségének, biztonsági erőinek stb. – tisztviselői ultra vires (hatáskörüket túllépve) cselekedve a kormány tudomására nem hozott, titkos letartóztatásban vagy fogva tartásban külföldi hatóságokkal együttműködnek, illetve azt tétlenül eltűrik;

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a titkosszolgálatokra vonatkozó szabályok több tagállamban nem tűnnek megfelelőnek, ami szigorúbb ellenőrzés bevezetését teszi szükségessé, különösen a külföldi titkosszolgálatoknak a szóban forgó tagállamok területén és külföldi katonai bázisokon végzett tevékenységét illetően; és úgy ítéli meg, hogy az együttműködés szabályait EU-s szinten kell megállapítani; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a titkosszolgálatokra vonatkozó szabályok több tagállamban nem tűnnek megfelelőnek, ami szigorúbb ellenőrzés bevezetését teszi szükségessé, különösen a külföldi titkosszolgálatoknak a szóban forgó tagállamok területén és külföldi katonai bázisokon végzett tevékenységét illetően; és úgy ítéli meg, hogy az együttműködés szabályait EU-s szinten kell megállapítani;

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) mostanáig megtagadta a hozzáférést az ideiglenes bizottság számára a Washingtoni Szerződés 5. cikkének végrehajtásáról szóló, 2001. október 4-én elfogadott NATO tanácsi határozat teljes szövegéhez; nyomatékosan felhívja a NATO-, hogy a kérdés tisztázása érdekében biztosítson hozzáférést a határozat teljes szövegéhez; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) mostanáig megtagadta a hozzáférést az ideiglenes bizottság számára a Washingtoni Szerződés 5. cikkének végrehajtásáról szóló, 2001. október 4-én elfogadott NATO tanácsi határozat teljes szövegéhez; nyomatékosan felhívja a NATO-, hogy a kérdés tisztázása érdekében biztosítson hozzáférést a határozat teljes szövegéhez;

| 5. | elismeri az uniós tagállamok és szövetségeseik hírszerző szolgálatai közötti szoros együttműködés fontosságát, hangsúlyozza azonban, hogy ez az együttműködés nem keverhető össze az európai terület és légtér feletti szuverenitás átengedésével; |
| --- | --- |

5.

elismeri az uniós tagállamok és szövetségeseik hírszerző szolgálatai közötti szoros együttműködés fontosságát, hangsúlyozza azonban, hogy ez az együttműködés nem keverhető össze az európai terület és légtér feletti szuverenitás átengedésével;

| 6. | megjegyzi, hogy Guy De Vries, az EU terrorizmusellenes koordinátora, valamint Javier Solana, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője kijelentették, hogy nincs tudomásuk olyan esetről, hogy CIA-val együttműködő tagállamok megsértenék a nemzeti, európai vagy nemzetközi jogot, emellett hozzátették, hogy az uniós jog szerint azonban nem is jogosultak erre vonatkozó információt kérni a tagállamoktól; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy Guy De Vries, az EU terrorizmusellenes koordinátora, valamint Javier Solana, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője kijelentették, hogy nincs tudomásuk olyan esetről, hogy CIA-val együttműködő tagállamok megsértenék a nemzeti, európai vagy nemzetközi jogot, emellett hozzátették, hogy az uniós jog szerint azonban nem is jogosultak erre vonatkozó információt kérni a tagállamoktól;

A CIA és az USA egyéb ügynökségei vagy szolgálatai vagy harmadik országok egyéb biztonsági szolgálatai által megvalósított törvénytelen őrizetbe vételek, eltávolítások, letartóztatások, elhurcolások, rendkívüli kiadatások és titkos fogva tartások tekintetében

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamokban, az Európa Tanácsban és az ideiglenes bizottság munkája során már feltárt adatok szerint 2001. szeptember 11. óta és a terrorizmus elleni elengedhetetlen küzdelem keretében az alapvető emberi jogok több ízben súlyos és elfogadhatatlan jogsértések tárgyát képezték, különös tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, az Európai Unió alapjogi chartájára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamokban, az Európa Tanácsban és az ideiglenes bizottság munkája során már feltárt adatok szerint 2001. szeptember 11. óta és a terrorizmus elleni elengedhetetlen küzdelem keretében az alapvető emberi jogok több ízben súlyos és elfogadhatatlan jogsértések tárgyát képezték, különös tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, az Európai Unió alapjogi chartájára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára;

| 8. | az ideiglenes bizottság elé terjesztett információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy a CIA vagy más egyesült államokbeli titkosszolgálatok bizonyos esetekben közvetlenül felelősek voltak terrorcselekmények gyanúsítottjainak a tagállamok, valamint a csatlakozásra váró és tagjelölt országok területén történő törvénytelen őrizetbe vételében, eltávolításában, elhurcolásában, fogva tartásában és többek között európai állampolgárok vagy lakosok rendkívüli kiadatásában; emlékeztet arra, hogy ezek a fellépések nem felelnek meg az ismert nemzetközi jogi elveknek és ellentétben állnak az emberi jogi alapelvekkel; |
| --- | --- |

8.

az ideiglenes bizottság elé terjesztett információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy a CIA vagy más egyesült államokbeli titkosszolgálatok bizonyos esetekben közvetlenül felelősek voltak terrorcselekmények gyanúsítottjainak a tagállamok, valamint a csatlakozásra váró és tagjelölt országok területén történő törvénytelen őrizetbe vételében, eltávolításában, elhurcolásában, fogva tartásában és többek között európai állampolgárok vagy lakosok rendkívüli kiadatásában; emlékeztet arra, hogy ezek a fellépések nem felelnek meg az ismert nemzetközi jogi elveknek és ellentétben állnak az emberi jogi alapelvekkel;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Államok és az európai országok közötti együttműködési megállapodásokat nem bocsátották az ideiglenes bizottság rendelkezésére; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Államok és az európai országok közötti együttműködési megállapodásokat nem bocsátották az ideiglenes bizottság rendelkezésére;

| 10. | elítéli a rendkívüli kiadatás gyakorlatát, amelynek célja, hogy a gyanúsított személyeket ne vessék bírósági eljárás alá, hanem harmadik országoknak szolgáltassák ki őket, ahol kínzásukra is sor kerülhet, azért, hogy az Egyesült Államok vagy helyi szervek ellenőrzése alatt álló létesítményekben kínzást is alkalmazva kihallgassák és fogva tartsák őket; ahogy az Manfred Nowak, a kínzással kapcsolatos ügyekért felelős különmegbízott által levont következtetésekben is szerepel, elfogadhatatlannak tartja egyes kormányok gyakorlatát, amely szerint felelősségük csökkentése érdekében diplomáciai biztosítékokat kérnek olyan országoktól, amelyek esetében alaposan feltételezhető, hogy kínzást alkalmaznak; továbbá úgy ítéli meg, hogy személyek rendkívüli kiadatása olyan helyekre, ahol jellemző a kínzás, az ENSZ Kínzás Elleni Egyezményének 3. cikkében megállapított az ún. „non–refoulement” (visszaküldés tilalma) elvének megsértése; |
| --- | --- |

10.

elítéli a rendkívüli kiadatás gyakorlatát, amelynek célja, hogy a gyanúsított személyeket ne vessék bírósági eljárás alá, hanem harmadik országoknak szolgáltassák ki őket, ahol kínzásukra is sor kerülhet, azért, hogy az Egyesült Államok vagy helyi szervek ellenőrzése alatt álló létesítményekben kínzást is alkalmazva kihallgassák és fogva tartsák őket; ahogy az Manfred Nowak, a kínzással kapcsolatos ügyekért felelős különmegbízott által levont következtetésekben is szerepel, elfogadhatatlannak tartja egyes kormányok gyakorlatát, amely szerint felelősségük csökkentése érdekében diplomáciai biztosítékokat kérnek olyan országoktól, amelyek esetében alaposan feltételezhető, hogy kínzást alkalmaznak; továbbá úgy ítéli meg, hogy személyek rendkívüli kiadatása olyan helyekre, ahol jellemző a kínzás, az ENSZ Kínzás Elleni Egyezményének 3. cikkében megállapított az ún. „non–refoulement” (visszaküldés tilalma) elvének megsértése;

| 11. | a diplomáciai biztosítékokat, amennyiben eltérést követelnek a normáktól, a harmadik országokban alkalmazott kínzások hallgatólagos elismerésének tartja, és ennek következtében ellentétesnek az EU azon kötelezettségeivel, amelyeket a Tanács által 2001. április 9-én elfogadott, az „EU kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatban harmadik országokkal szemben folytatandó politikájáról szóló iránymutatásokban” állapítottak meg; |
| --- | --- |

11.

a diplomáciai biztosítékokat, amennyiben eltérést követelnek a normáktól, a harmadik országokban alkalmazott kínzások hallgatólagos elismerésének tartja, és ennek következtében ellentétesnek az EU azon kötelezettségeivel, amelyeket a Tanács által 2001. április 9-én elfogadott, az „EU kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatban harmadik országokkal szemben folytatandó politikájáról szóló iránymutatásokban” állapítottak meg;

| 12. | aggasztja a Maher Arar, kanadai állampolgár által az ideiglenes bizottság előtt tett vallomás, amely szerint őt az Egyesült Államok hatóságai letartóztatták, a CIA egy európai repülőtéren keresztül átszállított és tizenkét hónapon keresztül Szíriában tartották fogva, ahol megkínozták; ugyanakkor tudomásul veszi John Bellinger, az Egyesült Államok jogi tanácsadójának nyilatkozatát, melyet az ideiglenes bizottság amerikai látogatásakor tett, miszerint az Arar-üggyel az Egyesült Államok bevándorlási és vámügyi jogszabályai szerint foglalkoznak, és annak semmi köze nincsen az állítólagos kiadatási esetekhez; |
| --- | --- |

12.

aggasztja a Maher Arar, kanadai állampolgár által az ideiglenes bizottság előtt tett vallomás, amely szerint őt az Egyesült Államok hatóságai letartóztatták, a CIA egy európai repülőtéren keresztül átszállított és tizenkét hónapon keresztül Szíriában tartották fogva, ahol megkínozták; ugyanakkor tudomásul veszi John Bellinger, az Egyesült Államok jogi tanácsadójának nyilatkozatát, melyet az ideiglenes bizottság amerikai látogatásakor tett, miszerint az Arar-üggyel az Egyesült Államok bevándorlási és vámügyi jogszabályai szerint foglalkoznak, és annak semmi köze nincsen az állítólagos kiadatási esetekhez;

| 13. | komolyan aggódik amiatt, hogy az ideiglenes bizottság munkájának minden eredménye ez idáig arra enged következtetni, hogy a CIA fedővállalatokat használt annak érdekében, hogy kikerülje a polgári repülőgépekre vonatkozó Chicagói Egyezményben lefektetett jogi kötelezettségeket, lehetővé téve ezzel a terrorizmus vádjával gyanúsított személyek törvénytelen átadását a CIA, az Egyesült Államok vagy más országok (többek között Egyiptom, Jordánia, Szíria és Afganisztán) őrizetébe, ahol rendszeresen alkalmaznak kínzást a kihallgatások során, miként azt az Egyesült Államok kormánya maga is elismeri (12); |
| --- | --- |

13.

komolyan aggódik amiatt, hogy az ideiglenes bizottság munkájának minden eredménye ez idáig arra enged következtetni, hogy a CIA fedővállalatokat használt annak érdekében, hogy kikerülje a polgári repülőgépekre vonatkozó Chicagói Egyezményben lefektetett jogi kötelezettségeket, lehetővé téve ezzel a terrorizmus vádjával gyanúsított személyek törvénytelen átadását a CIA, az Egyesült Államok vagy más országok (többek között Egyiptom, Jordánia, Szíria és Afganisztán) őrizetébe, ahol rendszeresen alkalmaznak kínzást a kihallgatások során, miként azt az Egyesült Államok kormánya maga is elismeri (12);

| 14. | megjegyzi, hogy az ideiglenes bizottság munkája mindeddig nem fedett fel semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az EU-ban titkos börtönök lennének; úgy véli azonban, hogy az elkövetkező hónapok során az ideiglenes bizottság munkája fokozottan összpontosít majd e kérdésre; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az ideiglenes bizottság munkája mindeddig nem fedett fel semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az EU-ban titkos börtönök lennének; úgy véli azonban, hogy az elkövetkező hónapok során az ideiglenes bizottság munkája fokozottan összpontosít majd e kérdésre;

| 15. | üdvözli az Egyesült Államok Kongresszusának reakcióját, amellyel keresztülvitte az állami ügynökségek által az állítólagos terroristákkal szemben alkalmazott törvénytelen bánásmód elleni nagyobb védelem biztosítását célzó McCain-módosítást; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az Egyesült Államok Kongresszusának reakcióját, amellyel keresztülvitte az állami ügynökségek által az állítólagos terroristákkal szemben alkalmazott törvénytelen bánásmód elleni nagyobb védelem biztosítását célzó McCain-módosítást;

Azon feltételezés tekintetében, miszerint a tagállamok vagy csatlakozó országok tevőlegesen vagy mulasztások révén közreműködtek volna a letartóztatásokban, törvénytelen elhurcolásokban, eltávolításokban, rendkívüli kiadatásokban és titkos fogva tartásokban, illetve azokban bűnrészesek lennének

| 16. | az eddig összegyűjtött tanúvallomások és dokumentumok alapján valószínűtlennek tartja, hogy bizonyos európai kormányoknak ne lett volna tudomásuk az országaik területén megvalósított rendkívüli kiadatáshoz kapcsolódó cselekményekről; különösen azt tartja teljesen valószínűtlennek, hogy a számos tagállam légtere feletti több száz repülőjárat és az európai repülőtereken hasonló mennyiségű átmenő forgalom megvalósulhatott a biztonsági szolgálatok vagy a hírszerző szolgálatok és magas beosztású tisztviselőik tudta nélkül, és anélkül, hogy legalább ne gondoltak volna e repülőjáratok és a rendkívüli kiadatás gyakorlata közötti összefüggésre; megjegyzi, hogy ezt a feltevést az a tény igazolja, hogy az Egyesült Államok magas beosztású kormányhivatalnokai állításuk szerint mindig az európai országok nemzeti szuverenitásának megsértése nélkül cselekedtek; |
| --- | --- |

16.

az eddig összegyűjtött tanúvallomások és dokumentumok alapján valószínűtlennek tartja, hogy bizonyos európai kormányoknak ne lett volna tudomásuk az országaik területén megvalósított rendkívüli kiadatáshoz kapcsolódó cselekményekről; különösen azt tartja teljesen valószínűtlennek, hogy a számos tagállam légtere feletti több száz repülőjárat és az európai repülőtereken hasonló mennyiségű átmenő forgalom megvalósulhatott a biztonsági szolgálatok vagy a hírszerző szolgálatok és magas beosztású tisztviselőik tudta nélkül, és anélkül, hogy legalább ne gondoltak volna e repülőjáratok és a rendkívüli kiadatás gyakorlata közötti összefüggésre; megjegyzi, hogy ezt a feltevést az a tény igazolja, hogy az Egyesült Államok magas beosztású kormányhivatalnokai állításuk szerint mindig az európai országok nemzeti szuverenitásának megsértése nélkül cselekedtek;

| 17. | a bűnügyi nyomozások eredményei, a tanúvallomások és a megvizsgált dokumentumok tükrében ugyancsak valószínűtlennek tartja, hogy Abu Omar egyiptomi állampolgár 2003. február 17-én, Milanóban, CIA ügynökök által történt elrablását az olasz kormányzati hatóságok vagy biztonsági szervek előzetes tájékoztatása nélkül szervezték volna meg és hajtották volna végre; |
| --- | --- |

17.

a bűnügyi nyomozások eredményei, a tanúvallomások és a megvizsgált dokumentumok tükrében ugyancsak valószínűtlennek tartja, hogy Abu Omar egyiptomi állampolgár 2003. február 17-én, Milanóban, CIA ügynökök által történt elrablását az olasz kormányzati hatóságok vagy biztonsági szervek előzetes tájékoztatása nélkül szervezték volna meg és hajtották volna végre;

| 18. | felszólítja az olasz kormányt – feltételezve, hogy már nem érvényesek azok a körülmények, amelyek következtében a korábbi döntést meghozták – hogy kérje annak a 22 CIA-ügynöknek a kiadatását, akik kapcsolatba hozhatók Abu Omar elrablásával, azért, hogy segítsék a folyamatban lévő bírósági eljárást, és segítsenek a történtek kiderítésében; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az olasz kormányt – feltételezve, hogy már nem érvényesek azok a körülmények, amelyek következtében a korábbi döntést meghozták – hogy kérje annak a 22 CIA-ügynöknek a kiadatását, akik kapcsolatba hozhatók Abu Omar elrablásával, azért, hogy segítsék a folyamatban lévő bírósági eljárást, és segítsenek a történtek kiderítésében;

| 19. | elítéli a német állampolgárságú Khaled El–Masri CIA általi elrablását, akit 2004 januárja és májusa között Afganisztánban tartottak fogva és megalázó és embertelen bánásmódban részesítettek; kifejezi továbbá azt a még el nem oszlatott gyanúját, miszerint Khaled El–Masrit e dátum előtt, 2003. december 31-től2004. január 23-ig Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tartották fogva és hogy onnan 2004. január 23–24-én szállították át Afganisztánba; nem tartja kielégítőnek azokat az intézkedéseket, amelyeket Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság saját állítása szerint tett a kérdés kivizsgálása érdekében; |
| --- | --- |

19.

elítéli a német állampolgárságú Khaled El–Masri CIA általi elrablását, akit 2004 januárja és májusa között Afganisztánban tartottak fogva és megalázó és embertelen bánásmódban részesítettek; kifejezi továbbá azt a még el nem oszlatott gyanúját, miszerint Khaled El–Masrit e dátum előtt, 2003. december 31-től2004. január 23-ig Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tartották fogva és hogy onnan 2004. január 23–24-én szállították át Afganisztánba; nem tartja kielégítőnek azokat az intézkedéseket, amelyeket Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság saját állítása szerint tett a kérdés kivizsgálása érdekében;

| 20. | üdvözli a német parlament alsóházában (Bundestag) folytatott parlamenti vizsgálatot, és várja a vizsgálóbizottság végső döntését; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a német parlament alsóházában (Bundestag) folytatott parlamenti vizsgálatot, és várja a vizsgálóbizottság végső döntését;

| 21. | hangsúlyozza az EU terroristaellenes intézkedései demokratikusabb és jogszerűbb vizsgálatának szükségességét; úgy véli, hogy a Tanács terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó munkacsoportjának ülései során rendszeresen foglalkoznia kell az emberi jogokkal és éves jelentést kell közzétennie ebben a témában; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az EU terroristaellenes intézkedései demokratikusabb és jogszerűbb vizsgálatának szükségességét; úgy véli, hogy a Tanács terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó munkacsoportjának ülései során rendszeresen foglalkoznia kell az emberi jogokkal és éves jelentést kell közzétennie ebben a témában;

| 22. | felhívja a jövőbeli alapjogi ügynökséget, hogy kísérje különös figyelemmel az állítólagosan terrorizmus vádjával gyanúsítottaknak a tagállamokból harmadik országoknak történő kiadatására vonatkozó ügyeket; |
| --- | --- |

22.

felhívja a jövőbeli alapjogi ügynökséget, hogy kísérje különös figyelemmel az állítólagosan terrorizmus vádjával gyanúsítottaknak a tagállamokból harmadik országoknak történő kiadatására vonatkozó ügyeket;

| 23. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a svéd állam Bromma repülőterén 2001. december 18-án lemondott a bűnüldözés feletti irányításról, amikor a kormány két egyiptomi állampolgár, Mohammed Al Zary és Ahmed Agiza Deplores kitoloncolására vonatkozó határozatát végrehajtották, és engedélyezték, hogy az Egyesült Államok alkalmazottai hatósági jogköröket gyakoroljanak Svédország területén, ami a vezető svéd parlamenti ombudsman szerint összeegyeztethetetlen a svéd joggal; |
| --- | --- |

23.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a svéd állam Bromma repülőterén 2001. december 18-án lemondott a bűnüldözés feletti irányításról, amikor a kormány két egyiptomi állampolgár, Mohammed Al Zary és Ahmed Agiza Deplores kitoloncolására vonatkozó határozatát végrehajtották, és engedélyezték, hogy az Egyesült Államok alkalmazottai hatósági jogköröket gyakoroljanak Svédország területén, ami a vezető svéd parlamenti ombudsman szerint összeegyeztethetetlen a svéd joggal;

| 24. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Mohammed Al Zary és Ahmed Agiza egyiptomi állampolgárok 2001. decemberi, Svédország általi kitoloncolása pusztán az egyiptomi kormány által adott diplomáciai biztosítékokon alapult, amely nem nyújtott hatékony garanciákat a kínzással szemben; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Mohammed Al Zary és Ahmed Agiza egyiptomi állampolgárok 2001. decemberi, Svédország általi kitoloncolása pusztán az egyiptomi kormány által adott diplomáciai biztosítékokon alapult, amely nem nyújtott hatékony garanciákat a kínzással szemben;

| 25. | szorgalmazza, hogy folytassák azt a nyomozást, amelynek célja, hogy tisztázza a NATO által irányított Stabilizációs Haderő (SFOR) kötelékében szolgálatot teljesítő amerikai katonák szerepét hat boszniai állampolgár és/vagy algériai származású lakos elrablásában és a Guantánamói-öbölbe való szállításában, amely a boszniai legfelső bíróságnak a gyanúsítottak szabadon bocsátásáról rendelkező határozata ellenére történt, ahogy azt az ENSZ kínzásokkal kapcsolatos ügyekért felelős különmegbízottja, Manfred Nowak tanúsította, aki abban az időben a boszniai és hercegovinai emberi jogi központ tagja volt; kéri, hogy folytassanak további vizsgálatokat a boszniai kormány ebben az ügyben játszott lehetséges szerepéről; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a NATO és az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Rendőri Munkacsoportjának (IPTF) lehetséges részvételéről való több információ beszerzésének szükségességét; |
| --- | --- |

25.

szorgalmazza, hogy folytassák azt a nyomozást, amelynek célja, hogy tisztázza a NATO által irányított Stabilizációs Haderő (SFOR) kötelékében szolgálatot teljesítő amerikai katonák szerepét hat boszniai állampolgár és/vagy algériai származású lakos elrablásában és a Guantánamói-öbölbe való szállításában, amely a boszniai legfelső bíróságnak a gyanúsítottak szabadon bocsátásáról rendelkező határozata ellenére történt, ahogy azt az ENSZ kínzásokkal kapcsolatos ügyekért felelős különmegbízottja, Manfred Nowak tanúsította, aki abban az időben a boszniai és hercegovinai emberi jogi központ tagja volt; kéri, hogy folytassanak további vizsgálatokat a boszniai kormány ebben az ügyben játszott lehetséges szerepéről; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a NATO és az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Rendőri Munkacsoportjának (IPTF) lehetséges részvételéről való több információ beszerzésének szükségességét;

| 26. | szorgalmazza, hogy folytassák a nyomozásokat az állítólagos koszovói titkos büntetésvégrehajtási intézetek létezésének tisztázásáról és a Koszovói Haderő (KFOR) alakulatainak a terrorizmus vádjával gyanúsított személyek törvénytelen fogva tartásában játszott lehetséges szerepéről; |
| --- | --- |

26.

szorgalmazza, hogy folytassák a nyomozásokat az állítólagos koszovói titkos büntetésvégrehajtási intézetek létezésének tisztázásáról és a Koszovói Haderő (KFOR) alakulatainak a terrorizmus vádjával gyanúsított személyek törvénytelen fogva tartásában játszott lehetséges szerepéről;

| 27. | javasolja, hogy hívják meg a NATO főtitkárát az ideiglenes bizottság egyik meghallgatására, hogy tisztázzák többek között az SFOR és a KFOR alakulatok lehetséges szerepét a terrorizmussal gyanúsított személyek törvénytelen letartóztatásában, átadásában és fogva tartásában; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy hívják meg a NATO főtitkárát az ideiglenes bizottság egyik meghallgatására, hogy tisztázzák többek között az SFOR és a KFOR alakulatok lehetséges szerepét a terrorizmussal gyanúsított személyek törvénytelen letartóztatásában, átadásában és fogva tartásában;

| 28. | emlékezteti a tagállamokat, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjoga szerint az államoknak tételes anyagi jogi és eljárásjogi kötelezettségei vannak az emberi jogok tekintetében, és hogy kötelesek jogi intézkedéseket tenni az emberi jogok megsértésének területükön történő megakadályozására, továbbá ki kell vizsgálniuk az állítólagos sérelmeket és meg kell büntetniük a felelősöket ott, ahol ilyen sérelmek történtek; megjegyzi továbbá, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény megsértése esetén felelősségre vonhatóak, ha nem tesznek eleget ezeknek a tételes kötelezettségeiknek; végezetül hangsúlyozza, hogy a tagállamok kötelesek vizsgálatokat folytatni annak megállapítására, hogy használták-e területüket és légterüket, akár maguk, akár ehhez szükséges közvetlen vagy közvetett közreműködésükkel harmadik országok, az emberi jogok megsértése során, és hogy minden olyan jogalkotási intézkedést is meg kell tenniük, amely az ilyen jogsértések ismételt előfordulásának megelőzéséhez szükséges; |
| --- | --- |

28.

emlékezteti a tagállamokat, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjoga szerint az államoknak tételes anyagi jogi és eljárásjogi kötelezettségei vannak az emberi jogok tekintetében, és hogy kötelesek jogi intézkedéseket tenni az emberi jogok megsértésének területükön történő megakadályozására, továbbá ki kell vizsgálniuk az állítólagos sérelmeket és meg kell büntetniük a felelősöket ott, ahol ilyen sérelmek történtek; megjegyzi továbbá, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény megsértése esetén felelősségre vonhatóak, ha nem tesznek eleget ezeknek a tételes kötelezettségeiknek; végezetül hangsúlyozza, hogy a tagállamok kötelesek vizsgálatokat folytatni annak megállapítására, hogy használták-e területüket és légterüket, akár maguk, akár ehhez szükséges közvetlen vagy közvetett közreműködésükkel harmadik országok, az emberi jogok megsértése során, és hogy minden olyan jogalkotási intézkedést is meg kell tenniük, amely az ilyen jogsértések ismételt előfordulásának megelőzéséhez szükséges;

A kínzás alkalmazása tekintetében

| 29. | hangsúlyozza, hogy a kínzás elleni ENSZ-egyezmény 1. cikke a kínzás illetve a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód teljes tilalmát tartalmazza, amely nem tűr el kivételeket még háborús állapot vagy háborús fenyegetettség, belső politikai bizonytanság vagy bármely egyéb kivételes helyzet esetében sem; emlékeztet arra, hogy az „incommunicado” fogva tartás (a teljes elkülönítés), az emberrablás és a rendkívüli kiadatás esetei a nemzetközi jog, különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 3. és 5. cikke értelmében az alapvető jogok megsértését jelentik, különösen akkor, ha ezek a cselekedetek a kínzással, illetve az embertelen vagy megalázó bánásmóddal egyenértékűek; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a kínzás elleni ENSZ-egyezmény 1. cikke a kínzás illetve a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód teljes tilalmát tartalmazza, amely nem tűr el kivételeket még háborús állapot vagy háborús fenyegetettség, belső politikai bizonytanság vagy bármely egyéb kivételes helyzet esetében sem; emlékeztet arra, hogy az „incommunicado” fogva tartás (a teljes elkülönítés), az emberrablás és a rendkívüli kiadatás esetei a nemzetközi jog, különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 3. és 5. cikke értelmében az alapvető jogok megsértését jelentik, különösen akkor, ha ezek a cselekedetek a kínzással, illetve az embertelen vagy megalázó bánásmóddal egyenértékűek;

| 30. | emlékeztet arra, hogy – miként azt a kínzás elleni ENSZ-egyezmény előírja – a kínzás illetve kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód által kicsikart információk vagy vallomások semmilyen esetben sem tekinthetők érvényes bizonyítéknak, illetve semmilyen más módon sem lehet felhasználni ezeket; ismételten felhívja a figyelmet a kínzás alatt tett vallomások megbízhatóságával és ezeknek a terrorizmus megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulásával kapcsolatos általános érvényű kételyekre, amint erről az ideiglenes bizottság előtti egyik meghallgatás alkalmával többek között beszámolt Craig Murray, Nagy-Britannia volt üzbegisztáni nagykövete is; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy – miként azt a kínzás elleni ENSZ-egyezmény előírja – a kínzás illetve kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód által kicsikart információk vagy vallomások semmilyen esetben sem tekinthetők érvényes bizonyítéknak, illetve semmilyen más módon sem lehet felhasználni ezeket; ismételten felhívja a figyelmet a kínzás alatt tett vallomások megbízhatóságával és ezeknek a terrorizmus megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulásával kapcsolatos általános érvényű kételyekre, amint erről az ideiglenes bizottság előtti egyik meghallgatás alkalmával többek között beszámolt Craig Murray, Nagy-Britannia volt üzbegisztáni nagykövete is;

| 31. | nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, illetve a csatlakozásra váró és a tagjelölt országokat, hogy tartsák szigorúan tiszteletben a kínzás elleni ENSZ-egyezmény 3. cikkét, különösen a hazatoloncolás nem alkalmazásának elvét, amely szerint „egyetlen részes állam sem köteles kiutasítani, hazatoloncolni vagy kiadni valakit egy másik olyan államnak, ahol hitelt érdemlő információk alapján feltételezhető, hogy az illető személyt megkínozzák”; ezen kívül felhívja az Egyesült Államokat, hogy vizsgálja felül a hazatoloncolás nem alkalmazásának elvére vonatkozó értelmezését aszerint, ahogyan ezt az elvet a nevezett egyezmény 3. cikke is megfogalmazza; |
| --- | --- |

31.

nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, illetve a csatlakozásra váró és a tagjelölt országokat, hogy tartsák szigorúan tiszteletben a kínzás elleni ENSZ-egyezmény 3. cikkét, különösen a hazatoloncolás nem alkalmazásának elvét, amely szerint „egyetlen részes állam sem köteles kiutasítani, hazatoloncolni vagy kiadni valakit egy másik olyan államnak, ahol hitelt érdemlő információk alapján feltételezhető, hogy az illető személyt megkínozzák”; ezen kívül felhívja az Egyesült Államokat, hogy vizsgálja felül a hazatoloncolás nem alkalmazásának elvére vonatkozó értelmezését aszerint, ahogyan ezt az elvet a nevezett egyezmény 3. cikke is megfogalmazza;

| 32. | felszólítja a tagállamokat, hogy ne hagyatkozzanak a terrorizmus ellen nyújtott diplomáciai biztosítékokra, ahogy azt Manfred Nowak javasolta; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a tagállamokat, hogy ne hagyatkozzanak a terrorizmus ellen nyújtott diplomáciai biztosítékokra, ahogy azt Manfred Nowak javasolta;

| 33. | felszólítja a Tanácsot, hogy fogadjon el közös álláspontot az olyan harmadik országoktól kapott diplomáciai biztosítékok tagállamok általi alkalmazásáról, ahol okkal feltételezhető, hogy ezeket a személyeket kínzás vagy kegyetlen bánásmód fenyegeti; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Tanácsot, hogy fogadjon el közös álláspontot az olyan harmadik országoktól kapott diplomáciai biztosítékok tagállamok általi alkalmazásáról, ahol okkal feltételezhető, hogy ezeket a személyeket kínzás vagy kegyetlen bánásmód fenyegeti;

Az európai légtér és európai repülőterek CIA által történő használata tekintetében

| 34. | úgy véli, hogy a CIA a tulajdonában lévő vagy az általa bérelt repülőgépekkel végrehajtott számos repülés, amelyek során a tagállamok, valamint a csatlakozásra váró és tagjelölt országok légterét és repülőtereit használták, a Chicagói Egyezmény megsértését jelentette, mert a nevezett megállapodás 3. cikke által előírt, előzetes engedély megszerzésére vonatkozó kötelezettségnek nem tettek eleget; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a CIA a tulajdonában lévő vagy az általa bérelt repülőgépekkel végrehajtott számos repülés, amelyek során a tagállamok, valamint a csatlakozásra váró és tagjelölt országok légterét és repülőtereit használták, a Chicagói Egyezmény megsértését jelentette, mert a nevezett megállapodás 3. cikke által előírt, előzetes engedély megszerzésére vonatkozó kötelezettségnek nem tettek eleget;

| 35. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyetlen tagállam, illetve csatlakozásra váró vagy tagjelölt ország sem alkalmaz eljárást annak ellenőrzésére, hogy a polgári repülőgépeket nem használják-e fel az emberi jogok terén nemzetközi szinten elfogadott előírásokkal összeegyeztethetetlen célokra; |
| --- | --- |

35.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyetlen tagállam, illetve csatlakozásra váró vagy tagjelölt ország sem alkalmaz eljárást annak ellenőrzésére, hogy a polgári repülőgépeket nem használják-e fel az emberi jogok terén nemzetközi szinten elfogadott előírásokkal összeegyeztethetetlen célokra;

| 36. | úgy ítéli meg, hogy az egységes európai légtérre, a nemzeti légterek használatára, felügyeletére és irányítására, a tagállamok és az európai szállítók repülőtereinek használatára vonatkozó európai jogszabályozás teljességgel elégtelen; hangsúlyozza, hogy új nemzeti előírások megszabására van szükség, ezért felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul lásson hozzá a jogi szabályozás fejlesztéséhez a nemzeti jogszabályok harmonizálását célzó, nem kereskedelmi jellegű polgári légi közlekedés ellenőrzéséről szóló irányelvi javaslat kidolgozásával; |
| --- | --- |

36.

úgy ítéli meg, hogy az egységes európai légtérre, a nemzeti légterek használatára, felügyeletére és irányítására, a tagállamok és az európai szállítók repülőtereinek használatára vonatkozó európai jogszabályozás teljességgel elégtelen; hangsúlyozza, hogy új nemzeti előírások megszabására van szükség, ezért felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul lásson hozzá a jogi szabályozás fejlesztéséhez a nemzeti jogszabályok harmonizálását célzó, nem kereskedelmi jellegű polgári légi közlekedés ellenőrzéséről szóló irányelvi javaslat kidolgozásával;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a tagállamoknak az EU repülőtereit és légterét használó bérelt magángépek tevékenységének ellenőrzésére vonatkozó előírások javításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a tagállamoknak az EU repülőtereit és légterét használó bérelt magángépek tevékenységének ellenőrzésére vonatkozó előírások javításával kapcsolatban;

| 38. | fontosnak tartja, hogy rávilágítsanak a 2003. január 22-én Athénban aláírt új transzatlanti menetrend valódi lényegére, amely megemlíti az európai szállítási lehetőségek megnövekedett használatát a bűnözők/nem kívánatos külföldiek visszatérítésének támogatásában; |
| --- | --- |

38.

fontosnak tartja, hogy rávilágítsanak a 2003. január 22-én Athénban aláírt új transzatlanti menetrend valódi lényegére, amely megemlíti az európai szállítási lehetőségek megnövekedett használatát a bűnözők/nem kívánatos külföldiek visszatérítésének támogatásában;

| 39. | fontosnak tartja annak megállapítását, hogy valójában hogyan használták az Egyesült Államok titkosszolgálatai a légteret, a polgári és katonai repülőtereket, valamint a NATO és az Egyesült Államok bázisait; |
| --- | --- |

39.

fontosnak tartja annak megállapítását, hogy valójában hogyan használták az Egyesült Államok titkosszolgálatai a légteret, a polgári és katonai repülőtereket, valamint a NATO és az Egyesült Államok bázisait;

| 40. | fontosnak tartja, hogy meggyőződjenek arról, vajon létezik-e bizonyíték arra, hogy titkos börtönök működnek egyes európai országokban, ahogy azt számos, újságírók és hiteles nem kormányzati szervek által vezetett vizsgálat során állították; |
| --- | --- |

40.

fontosnak tartja, hogy meggyőződjenek arról, vajon létezik-e bizonyíték arra, hogy titkos börtönök működnek egyes európai országokban, ahogy azt számos, újságírók és hiteles nem kormányzati szervek által vezetett vizsgálat során állították;

Az ideiglenes bizottság által eddig teljesített hivatalos kiküldetések tekintetében

| 41. | úgy ítéli meg, hogy a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba és az Amerikai Egyesült Államokba való két hivatalos kiküldetés az ideiglenes bizottság munkájához nélkülözhetetlen információk forrása volt, és lehetővé tette mind a politikai hatóságok eseményekről alkotott véleményének, mind a polgári társadalom nézeteinek közvetlen megismerését; |
| --- | --- |

41.

úgy ítéli meg, hogy a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba és az Amerikai Egyesült Államokba való két hivatalos kiküldetés az ideiglenes bizottság munkájához nélkülözhetetlen információk forrása volt, és lehetővé tette mind a politikai hatóságok eseményekről alkotott véleményének, mind a polgári társadalom nézeteinek közvetlen megismerését;

| 42. | elítéli azt a tényt, hogy Khalid El-Masri német állampolgárt 2004-ben Afganisztánban több mint négy hónapig törvénytelenül fogva tartották; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonakodott megerősíteni azt, hogy El-Masri Skopjében volt, és valószínűleg ott tartották fogva a CIA ügynökök által Afganisztánnak történő kiadatása előtt; |
| --- | --- |

42.

elítéli azt a tényt, hogy Khalid El-Masri német állampolgárt 2004-ben Afganisztánban több mint négy hónapig törvénytelenül fogva tartották; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonakodott megerősíteni azt, hogy El-Masri Skopjében volt, és valószínűleg ott tartották fogva a CIA ügynökök által Afganisztánnak történő kiadatása előtt;

| 43. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Államok meglehetősen korlátozóan értelmezi a kínzás elleni egyezményt, nevezetesen a kiadatások tilalmát, amelyek a kiszolgáltatott foglyok kínzásához, illetve ahhoz vezethetnek, hogy megalázó, kegyetlen vagy embertelen bánásmódban részesüljenek; |
| --- | --- |

43.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Államok meglehetősen korlátozóan értelmezi a kínzás elleni egyezményt, nevezetesen a kiadatások tilalmát, amelyek a kiszolgáltatott foglyok kínzásához, illetve ahhoz vezethetnek, hogy megalázó, kegyetlen vagy embertelen bánásmódban részesüljenek;

Az ideiglenes bizottság további munkája tekintetében

| 44. | megállapítja, hogy az ideiglenes bizottságnak tovább kell folytatnia munkáját, és mélyrehatóbban kell vizsgálnia a szóban forgó eseményeket annak megállapítása érdekében, hogy valóban fennáll-e az EU-Szerződés 6. cikkének egy vagy több tagállam általi megsértése; hangsúlyozza egyúttal, hogy a vizsgálatokat ki kell terjeszteni a jelen állásfoglalásban egyértelműen meg nem nevezett országokra is; |
| --- | --- |

44.

megállapítja, hogy az ideiglenes bizottságnak tovább kell folytatnia munkáját, és mélyrehatóbban kell vizsgálnia a szóban forgó eseményeket annak megállapítása érdekében, hogy valóban fennáll-e az EU-Szerződés 6. cikkének egy vagy több tagállam általi megsértése; hangsúlyozza egyúttal, hogy a vizsgálatokat ki kell terjeszteni a jelen állásfoglalásban egyértelműen meg nem nevezett országokra is;

| 45. | úgy határoz következésképpen, hogy az ideiglenes bizottság a tizenkét hónapos megbízatásából fennmaradó időszakban tovább folytatja munkáját, a mandátumának az Európai Parlament eljárási szabályzata 175. cikkében foglalt esetleges meghosszabbítására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

45.

úgy határoz következésképpen, hogy az ideiglenes bizottság a tizenkét hónapos megbízatásából fennmaradó időszakban tovább folytatja munkáját, a mandátumának az Európai Parlament eljárási szabályzata 175. cikkében foglalt esetleges meghosszabbítására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül;

| 46. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió és az Európa Tanács szintjén végzett jogalkotási előkészítő munkát a lehető legrövidebb időn belül el kell kezdeni a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek megfelelő jogvédelmének biztosítása érdekében, valamint a hírszerző szolgálatok hatékony nemzeti és európai szintű parlamenti ellenőrzésének biztosítása céljából; ez utóbbihoz nélkülözhetetlennek tartja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének felállítását és működésének megkezdését; |
| --- | --- |

46.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió és az Európa Tanács szintjén végzett jogalkotási előkészítő munkát a lehető legrövidebb időn belül el kell kezdeni a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek megfelelő jogvédelmének biztosítása érdekében, valamint a hírszerző szolgálatok hatékony nemzeti és európai szintű parlamenti ellenőrzésének biztosítása céljából; ez utóbbihoz nélkülözhetetlennek tartja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének felállítását és működésének megkezdését;

| 47. | sajnálja, hogy az amerikai és európai jogi modellek között határozott megközelítésbeli különbségek merültek fel az ideiglenes bizottság megbízatási körébe eső témák vonatkozásában; elismeri azonban, hogy a nemzetközi terrorizmus az EU és a nemzetközi közösség egészének biztonsága és stabilitása szempontjából az egyik legkomolyabb fenyegetést jelenti, valamint, hogy e fenyegetés ellen kizárólag törvényes eszközökkel lehet küzdeni az USA-val való szoros együttműködésben; rámutat annak fontosságára, hogy a rendkívüli kiadatást egyértelműen tiltsák be a nemzetközi jogban, és hogy az európai intézmények alakítsanak ki közös álláspontot ebben a kérdésben, és azt tárgyalják meg az érintett harmadik országokkal; |
| --- | --- |

47.

sajnálja, hogy az amerikai és európai jogi modellek között határozott megközelítésbeli különbségek merültek fel az ideiglenes bizottság megbízatási körébe eső témák vonatkozásában; elismeri azonban, hogy a nemzetközi terrorizmus az EU és a nemzetközi közösség egészének biztonsága és stabilitása szempontjából az egyik legkomolyabb fenyegetést jelenti, valamint, hogy e fenyegetés ellen kizárólag törvényes eszközökkel lehet küzdeni az USA-val való szoros együttműködésben; rámutat annak fontosságára, hogy a rendkívüli kiadatást egyértelműen tiltsák be a nemzetközi jogban, és hogy az európai intézmények alakítsanak ki közös álláspontot ebben a kérdésben, és azt tárgyalják meg az érintett harmadik országokkal;

| 48. | úgy ítéli meg, hogy az ideiglenes bizottságnak a munkája befejezésekor egyúttal javaslatokat is kell tennie az irányadó elvek tekintetében, különösen:






  — | az emberi jogi kötelezettségek tagállamok általi teljesítését biztosító belső EU-s ellenőrzési intézkedések szükségességére vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

48.

úgy ítéli meg, hogy az ideiglenes bizottságnak a munkája befejezésekor egyúttal javaslatokat is kell tennie az irányadó elvek tekintetében, különösen:

—

az emberi jogi kötelezettségek tagállamok általi teljesítését biztosító belső EU-s ellenőrzési intézkedések szükségességére vonatkozóan,

| — | a hírszerző szolgálatok közötti információ csere új szabályaira vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a hírszerző szolgálatok közötti információ csere új szabályaira vonatkozóan,

| — | a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel a terrorizmus elleni harc jegyében kötött megállapodásokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel a terrorizmus elleni harc jegyében kötött megállapodásokra vonatkozóan,

| — | a harmadik országokkal az Európai Szomszédsági Politikával kapcsolatban kötött megállapodásokra vonatkozóan, amelyek legfontosabb alapelve az emberi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

a harmadik országokkal az Európai Szomszédsági Politikával kapcsolatban kötött megállapodásokra vonatkozóan, amelyek legfontosabb alapelve az emberi jogok tiszteletben tartása;

| 49. | kéri Elnökségét, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az ideiglenes bizottság – figyelembe véve hatáskörének rendkívül sajátos jellegét is – maradéktalanul elláthassa a rábízott feladatokat, és munkája során mindvégig kapjon meg minden szükséges felmentést a Parlament belső szabályozása alól, különösen azon szabályok alól, amelyek tárgya:






  — | az ideiglenes bizottságok meghallgatásaira meghívható és költségtérítésre jogosult szakértők száma, |
| --- | --- | --- |

49.

kéri Elnökségét, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az ideiglenes bizottság – figyelembe véve hatáskörének rendkívül sajátos jellegét is – maradéktalanul elláthassa a rábízott feladatokat, és munkája során mindvégig kapjon meg minden szükséges felmentést a Parlament belső szabályozása alól, különösen azon szabályok alól, amelyek tárgya:

—

az ideiglenes bizottságok meghallgatásaira meghívható és költségtérítésre jogosult szakértők száma,

| — | az ideiglenes bizottságok hivatalos kiküldetéseivel összefüggésben engedélyezett utazások és az azokban részt venni jogosult képviselők száma, |
| --- | --- |

—

az ideiglenes bizottságok hivatalos kiküldetéseivel összefüggésben engedélyezett utazások és az azokban részt venni jogosult képviselők száma,

| — | az ideiglenes bizottságok által lefolytatott meghallgatásokon készítendő szó szerinti jegyzőkönyvek felvétele, valamint a jegyzőkönyvek lefordítása a vizsgálatok által érintett EU-s országok nyelvére; |
| --- | --- |

—

az ideiglenes bizottságok által lefolytatott meghallgatásokon készítendő szó szerinti jegyzőkönyvek felvétele, valamint a jegyzőkönyvek lefordítása a vizsgálatok által érintett EU-s országok nyelvére;

| 50. | üdvözli az Európa Tanács, különösen a Jogi és Emberi Jogi Bizottság előadójának fellépését, valamint az Európa Tanács és az ideiglenes bizottság között létrejött együttműködést; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az Európa Tanács, különösen a Jogi és Emberi Jogi Bizottság előadójának fellépését, valamint az Európa Tanács és az ideiglenes bizottság között létrejött együttműködést;

| 51. | kéri a Tanácsot és annak valamennyi tagját, különösen annak elnökségét, hogy nyújtson teljes körű támogatást az ideiglenes bizottság számára, a lojális együttműködés elve szerint, ahogyan azt az alapszerződések és az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata meghatározzák; |
| --- | --- |

51.

kéri a Tanácsot és annak valamennyi tagját, különösen annak elnökségét, hogy nyújtson teljes körű támogatást az ideiglenes bizottság számára, a lojális együttműködés elve szerint, ahogyan azt az alapszerződések és az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata meghatározzák;

| 52. | felhívja a tagállamokat, hogy képviseljenek határozottabb álláspontot a Guantánamói-öbölben lévő fogolytábor bezárásával kapcsolatban, és hogy vállaljanak kezdeményező szerepet az olyan őrizetbe vett személyek helyzetére való megoldás megtalálásában, akik ellen nem indítanak jogi eljárást, és akik azért nem térhetnek vissza hazájukba, mert hontalanná váltak, vagy mert kínzással, illetve egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal néznének szembe; |
| --- | --- |

52.

felhívja a tagállamokat, hogy képviseljenek határozottabb álláspontot a Guantánamói-öbölben lévő fogolytábor bezárásával kapcsolatban, és hogy vállaljanak kezdeményező szerepet az olyan őrizetbe vett személyek helyzetére való megoldás megtalálásában, akik ellen nem indítanak jogi eljárást, és akik azért nem térhetnek vissza hazájukba, mert hontalanná váltak, vagy mert kínzással, illetve egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal néznének szembe;

| 53. | sürgeti a tagállamokat, hogy adjanak meg minden szükséges támogatást és segítséget, különösen jogsegélyt azoknak az európai állampolgároknak és az EU területén letelepedett mindazon személyeknek, akiket jelenleg Guantánamóban tartanak fogva; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a tagállamokat, hogy adjanak meg minden szükséges támogatást és segítséget, különösen jogsegélyt azoknak az európai állampolgároknak és az EU területén letelepedett mindazon személyeknek, akiket jelenleg Guantánamóban tartanak fogva;

| 54. | ösztönzi az Európa Tanács kínzás megelőzésére létrehozott bizottságát (CPT), hogy igyekezzen biztosítani azt, hogy az Európa Tanács minden tagállama teljesítse azon kötelezettségét (13), hogy értesíti a CPT-t a területükön lévő minden büntetésvégrehajtási intézetről, és lehetővé teszi a bejutást ezekbe a létesítményekbe; |
| --- | --- |

54.

ösztönzi az Európa Tanács kínzás megelőzésére létrehozott bizottságát (CPT), hogy igyekezzen biztosítani azt, hogy az Európa Tanács minden tagállama teljesítse azon kötelezettségét (13), hogy értesíti a CPT-t a területükön lévő minden büntetésvégrehajtási intézetről, és lehetővé teszi a bejutást ezekbe a létesítményekbe;

| 55. | ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az ideiglenes bizottságot az általa végrehajtandó valamennyi intézkedés során; |
| --- | --- |

55.

ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az ideiglenes bizottságot az általa végrehajtandó valamennyi intézkedés során;

| 56. | emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú a maradéktalan együttműködés a tagállamok, a csatlakozásra váró, a tagjelölt és a társult országok parlamentjeivel, és kiváltképpen azokkal, amelyek ugyanezen tárgyban ugyancsak elkezdték munkájukat; |
| --- | --- |

56.

emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú a maradéktalan együttműködés a tagállamok, a csatlakozásra váró, a tagjelölt és a társult országok parlamentjeivel, és kiváltképpen azokkal, amelyek ugyanezen tárgyban ugyancsak elkezdték munkájukat;

*

- *

| 57. | felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok, valamint a csatlakozásra váró, tagjelölt és társult országok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá az Európa Tanácsnak, az Egyesült Államok kormányának és kongresszusa két képviselőházának. |
| --- | --- |

57.

felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok, valamint a csatlakozásra váró, tagjelölt és társult országok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá az Európa Tanácsnak, az Egyesült Államok kormányának és kongresszusa két képviselőházának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0529.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0012.

(3)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

(4)  Parlamenti ombudsman, „A két egyiptomi állampolgár kitoloncolására irányuló kormányhatározat rendőrség által történt végrehajtásának vizsgálata”, hivatkozási szám: 2169-2004 (2005. május 22.).

(5)  Svéd parlament, „A svéd kormány fellépése az Egyiptomba történt kitoloncolás ügyében”, Vizsgálati jelentés 2005/06.KU2,

http://www.riksdagen.se/templates/R_PageExtended_7639.aspx

(6)  A Kínzás Elleni Bizottság határozata, a közlemény száma: 233/2003, M. Ahmed Hussein Kamil Agiza/Suède (2005. május 20.),

http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/MasterFrameView/3ef42bcd48fe9d9bc1257020005533ca?Opendocument

(7)  Milanói Bíróság, Sezione Giudice per le indagini preliminari, hivatkozási számok: 10838/05 R.G.N.R és 1966/05 R.G.GIP.

(8)  A főtitkár által az Emberi Jogok Európai Egyezménye 52. cikkének értelmében készített jelentés a terrorista cselekményekkel gyanúsított személyek titkos fogvatartásáról és szállításáról, nevezetesen más államok szolgálatában álló szervek által vagy azok felbujtására,

https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=SG/Inf%282006%295&Sector=secPrivateOffice&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=9999CC&BackColorIntranet=FFBB55&BackColorLogged=FFAC75

(9)  http://www.coe.int/T/E/Com/Files/Events/2006-cia/annexes.asp

(10)  Feljegyzések Terry Davis, az Európa Tanács főtitkárának sajtótájékoztatójához, 2006. április 12.

http://www.coe.int/T/E/Com/Files/PA-Sessions/April-2006/20060412_Speaking-notes_sg.asp

(11)  http://www.venice.coe.int/docs/2006/CDL-AD%282006%29009-e.asp#_Toc130704767

(12)  Az emberi jogokról szóló jelentéseket lásd: U.S. Department of State country reports on human rights practices (2003).

(13)  Európai egyezmény a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok megelőzéséről, hivatkozási szám: CPT/Inf/C (2002) 1 [EN] (Part 1) – Strasbourg, 1987.XI.26., 8. cikk.

P6_TA(2006)0317

A SWIFT-rendszerből származó banki átutalásokkal kapcsolatos adatoknak az Egyesült Államok titkosszolgálatai által történt megszerzéséről

Az Európai Parlament állásfoglalása a SWIFT-rendszerből származó banki átutalásokkal kapcsolatos adatoknak az Egyesült Államok titkosszolgálatai által történt megszerzéséről

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (Emberi Jogok Európai Egyezménye), és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (Emberi Jogok Európai Egyezménye), és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezményére (108. számú egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezményére (108. számú egyezmény),

| — | tekintettel az EU-Szerződés 6. cikkére és az EK-Szerződés 286. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés 6. cikkére és az EK-Szerződés 286. cikkére,

| — | tekintettel az 1995. október 24-i, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. október 24-i, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a 2000. december 18-i, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. december 18-i, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2005)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel a a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2005)0343),

| — | tekintettel a Privacy International által 33 ország adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó hatóságainál tett panaszaira, amelyek szerint a SWIFT-átutalásokra az adatvédelmi törvény által előírt jogi eljárás figyelembevétele nélkül került sor, és az adatokat mindenféle jogi alap vagy hatáskör nélkül szolgáltatták ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Privacy International által 33 ország adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó hatóságainál tett panaszaira, amelyek szerint a SWIFT-átutalásokra az adatvédelmi törvény által előírt jogi eljárás figyelembevétele nélkül került sor, és az adatokat mindenféle jogi alap vagy hatáskör nélkül szolgáltatták ki,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az európai és amerikai média nemrégiben felfedte az Egyesült Államok kormánya által létrehozott, a terrorizmus finanszírozását követő program létezését, amely lehetővé tette az Egyesült Államok hatóságai számára, hogy hozzáférjenek a 200 országban több mint 8 000 üzleti bankot (köztük több központi bankot) tömörítő, Belgiumban működő, iparági együttműködésen alapuló SWIFT-rendszerben (Nemzetközi Bankközi Pénzügyi Telekommunikációs Társaság) tárolt összes pénzügyi adathoz, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai és amerikai média nemrégiben felfedte az Egyesült Államok kormánya által létrehozott, a terrorizmus finanszírozását követő program létezését, amely lehetővé tette az Egyesült Államok hatóságai számára, hogy hozzáférjenek a 200 országban több mint 8 000 üzleti bankot (köztük több központi bankot) tömörítő, Belgiumban működő, iparági együttműködésen alapuló SWIFT-rendszerben (Nemzetközi Bankközi Pénzügyi Telekommunikációs Társaság) tárolt összes pénzügyi adathoz,

| B. | mivel a bankok az átutalásokhoz világszerte a SWIFT üzenetküldő rendszerét használják, és ezért a SWIFT-ben tárolt, az Egyesült Államok hatóságai által megszerzett információk több százezer európai polgárt érintenek, és mivel a SWIFT-ben naponta több millió átutalás és egyéb banki tranzakció történik, |
| --- | --- |

B.

mivel a bankok az átutalásokhoz világszerte a SWIFT üzenetküldő rendszerét használják, és ezért a SWIFT-ben tárolt, az Egyesült Államok hatóságai által megszerzett információk több százezer európai polgárt érintenek, és mivel a SWIFT-ben naponta több millió átutalás és egyéb banki tranzakció történik,

| C. | mivel az EU területén létrehozott, az EU területén kívül felhasználandó adatokat legalább a 95/46/EK irányelv alapján megfelelőségi értékelésnek kell alávetni, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU területén létrehozott, az EU területén kívül felhasználandó adatokat legalább a 95/46/EK irányelv alapján megfelelőségi értékelésnek kell alávetni,

| D. | mivel a SWIFT által kezelt adatokhoz való hozzáférés nem csak az illegális tevékenységekhez kötődő átutalások felderítését teszi lehetővé, hanem az érintett egyének és országok gazdasági tranzakcióival kapcsolatos információk megszerzését is, és ez nagyszabású gazdasági és ipari kémkedést tesz lehetővé, |
| --- | --- |

D.

mivel a SWIFT által kezelt adatokhoz való hozzáférés nem csak az illegális tevékenységekhez kötődő átutalások felderítését teszi lehetővé, hanem az érintett egyének és országok gazdasági tranzakcióival kapcsolatos információk megszerzését is, és ez nagyszabású gazdasági és ipari kémkedést tesz lehetővé,

| 1. | emlékeztet a terrorizmus elleni küzdelem iránti elkötelezettségére, és úgy véli, hogy a biztonsági intézkedések, valamint a szabadságjogok és az alapvető jogok között egyensúlyt kell teremteni; komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy olyan légkör van kialakulóban, amelyben a magánélet és az adatok védelmét egyre kevésbé tartják tiszteletben; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet a terrorizmus elleni küzdelem iránti elkötelezettségére, és úgy véli, hogy a biztonsági intézkedések, valamint a szabadságjogok és az alapvető jogok között egyensúlyt kell teremteni; komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy olyan légkör van kialakulóban, amelyben a magánélet és az adatok védelmét egyre kevésbé tartják tiszteletben;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió alapját a jogállamiság képezi, és hogy a személyes adatok harmadik országok részére történő átadására nemzeti és európai szintű adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak, amelyek értelmében az adatok átadását minden esetben igazságügyi hatóságnak kell engedélyeznie, és ettől az elvtől csak arányos mértékben, valamely törvény vagy nemzetközi szerződés alapján lehet eltérni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió alapját a jogállamiság képezi, és hogy a személyes adatok harmadik országok részére történő átadására nemzeti és európai szintű adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak, amelyek értelmében az adatok átadását minden esetben igazságügyi hatóságnak kell engedélyeznie, és ettől az elvtől csak arányos mértékben, valamely törvény vagy nemzetközi szerződés alapján lehet eltérni;

| 3. | úgy véli, hogy a tagállamok kizárólag a magánfelek személyes adatai tárolásának egyetlen legitim jogalapjának, az Emberi Jogok Európai Egyezménye 8. cikkének alkalmazásával, a közösségi jogszabályok keretei között eljárva és a 95/46/EK irányelv 13. cikkének figyelembevételével – az állambiztonság, a közrend és közbiztonság érdekében – térhetnek el attól a kereskedelmi adatok továbbadását tiltó alapelvtől, hogy az adatokat csak az adatgyűjtés eredeti céljaira használhatják fel, és csak akkor csökkenthetik az adatvédelem szintjét, ha ez szükséges, arányos és összeegyeztethető a demokratikus társadalom működésével; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a tagállamok kizárólag a magánfelek személyes adatai tárolásának egyetlen legitim jogalapjának, az Emberi Jogok Európai Egyezménye 8. cikkének alkalmazásával, a közösségi jogszabályok keretei között eljárva és a 95/46/EK irányelv 13. cikkének figyelembevételével – az állambiztonság, a közrend és közbiztonság érdekében – térhetnek el attól a kereskedelmi adatok továbbadását tiltó alapelvtől, hogy az adatokat csak az adatgyűjtés eredeti céljaira használhatják fel, és csak akkor csökkenthetik az adatvédelem szintjét, ha ez szükséges, arányos és összeegyeztethető a demokratikus társadalom működésével;

| 4. | tudomásul veszi a fent említett rendeletre irányuló javaslatot, amely hozzájárulhat az információátadás jogi keretének megalkotásához; sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Parlamentet – a közösségi intézmények közötti lojalitás és állandó együttműködés elvével ellentétesen – a többi intézmény, különösen az Európai Központi Bank nem tájékoztatta a tárgyalások és háromoldalú megbeszélések során a SWIFT-átutalások létezéséről; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a fent említett rendeletre irányuló javaslatot, amely hozzájárulhat az információátadás jogi keretének megalkotásához; sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Parlamentet – a közösségi intézmények közötti lojalitás és állandó együttműködés elvével ellentétesen – a többi intézmény, különösen az Európai Központi Bank nem tájékoztatta a tárgyalások és háromoldalú megbeszélések során a SWIFT-átutalások létezéséről;

| 5. | követeli, hogy a Bizottság, a Tanács és az Európai Központi Bank (EKB) szolgáljon alapos felvilágosítással arról, milyen mértékben volt tisztában a SWIFT és az USA kormánya közötti titkos megállapodással; |
| --- | --- |

5.

követeli, hogy a Bizottság, a Tanács és az Európai Központi Bank (EKB) szolgáljon alapos felvilágosítással arról, milyen mértékben volt tisztában a SWIFT és az USA kormánya közötti titkos megállapodással;

| 6. | ebben az összefüggésben kéri, hogy tisztázzák az EKB szerepét és működését, és kéri az európai adatvédelmi biztost, hogy a lehető leghamarabb ellenőrizze, vajon az EKB-nak kötelessége-e reagálni az adatvédelem tudomására jutott lehetséges megsértésére a 45/2001/EK rendelet értelmében; |
| --- | --- |

6.

ebben az összefüggésben kéri, hogy tisztázzák az EKB szerepét és működését, és kéri az európai adatvédelmi biztost, hogy a lehető leghamarabb ellenőrizze, vajon az EKB-nak kötelessége-e reagálni az adatvédelem tudomására jutott lehetséges megsértésére a 45/2001/EK rendelet értelmében;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EKB-nak biztosítania kell, hogy a központi bankok kizárólag adott jogi kereteken belül érjék el a SWIFT-rendszert; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EKB-nak biztosítania kell, hogy a központi bankok kizárólag adott jogi kereteken belül érjék el a SWIFT-rendszert;

| 8. | követeli, hogy a tagállamok biztosítsák és ellenőrizzék, hogy ne legyen joghézag nemzeti szinten és hogy a közösségi adatvédelmi jogszabályok vonatkozzanak a központi bankokra is; kéri a tagállamokat, hogy juttassák el az ellenőrzés eredményeit a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

8.

követeli, hogy a tagállamok biztosítsák és ellenőrizzék, hogy ne legyen joghézag nemzeti szinten és hogy a közösségi adatvédelmi jogszabályok vonatkozzanak a központi bankokra is; kéri a tagállamokat, hogy juttassák el az ellenőrzés eredményeit a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek;

| 9. | követeli, hogy a Tanács sürgősen vizsgálja meg és fogadja el a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározatra irányuló javaslatot (COM(2005)0475) annak biztosítása érdekében, hogy az európai polgárok egységes, magas szintű adatvédelmet élvezzenek az Unió egész területén; |
| --- | --- |

9.

követeli, hogy a Tanács sürgősen vizsgálja meg és fogadja el a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározatra irányuló javaslatot (COM(2005)0475) annak biztosítása érdekében, hogy az európai polgárok egységes, magas szintű adatvédelmet élvezzenek az Unió egész területén;

| 10. | különösen felhívja a Tanács figyelmét a Parlament által 2006. június 14-én elfogadott, a fent említett kerethatározatra irányuló javaslatról szóló álláspont (3) 26. és 58. módosításaira, amelyek célja a magánfeleknek átadott közérdekű adatok kezelésének szabályozása; |
| --- | --- |

10.

különösen felhívja a Tanács figyelmét a Parlament által 2006. június 14-én elfogadott, a fent említett kerethatározatra irányuló javaslatról szóló álláspont (3) 26. és 58. módosításaira, amelyek célja a magánfeleknek átadott közérdekű adatok kezelésének szabályozása;

| 11. | ismételten kifejezi mélységes csalódottságát, hogy a Tanács nem kíván úrrá lenni a jelenlegi jogalkotási helyzeten, amely szerint vagy az első, vagy a harmadik pillér keretében két különböző eljárási keret vonatkozik az alapvető jogok védelmére; megismétli tehát követelését, hogy e kettős keretet számolják fel az EU-Szerződés 42. cikkében foglalt áthidaló záradék felhasználásával; |
| --- | --- |

11.

ismételten kifejezi mélységes csalódottságát, hogy a Tanács nem kíván úrrá lenni a jelenlegi jogalkotási helyzeten, amely szerint vagy az első, vagy a harmadik pillér keretében két különböző eljárási keret vonatkozik az alapvető jogok védelmére; megismétli tehát követelését, hogy e kettős keretet számolják fel az EU-Szerződés 42. cikkében foglalt áthidaló záradék felhasználásával;

| 12. | kéri, hogy a Bizottság végezze el az összes elfogadott terrorizmusellenes uniós jogszabály értékelését a hatékonyság, szükségesség, arányosság és az alapvető jogok tiszteletben tartása szempontjából; határozottan sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondolja végig, milyen intézkedéseket kell tenni a jövőbeni hasonló, komoly adatvédelmi visszaélések megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a Bizottság végezze el az összes elfogadott terrorizmusellenes uniós jogszabály értékelését a hatékonyság, szükségesség, arányosság és az alapvető jogok tiszteletben tartása szempontjából; határozottan sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondolja végig, milyen intézkedéseket kell tenni a jövőbeni hasonló, komoly adatvédelmi visszaélések megelőzése érdekében;

| 13. | határozottan elítél az EU területén folytatott bármely titkos műveletet, amely megsérti az uniós polgárok magánéletét; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ilyen műveletekre kerülhet sor az európai polgárok és parlamenti képviseletük tudta nélkül; sürgeti az Egyesült Államokat, illetve titkosszolgálatait és biztonsági szolgálatait, hogy a jó együttműködés szellemében járjanak el és értesítsék szövetségeseiket, milyen biztonsági műveleteket kívánnak végrehajtani az EU területén; |
| --- | --- |

13.

határozottan elítél az EU területén folytatott bármely titkos műveletet, amely megsérti az uniós polgárok magánéletét; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ilyen műveletekre kerülhet sor az európai polgárok és parlamenti képviseletük tudta nélkül; sürgeti az Egyesült Államokat, illetve titkosszolgálatait és biztonsági szolgálatait, hogy a jó együttműködés szellemében járjanak el és értesítsék szövetségeseiket, milyen biztonsági műveleteket kívánnak végrehajtani az EU területén;

| 14. | kéri az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot és a Gazdasági és Monetáris Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban tartsanak közös meghallgatást az EKB-vel, a Bizottsággal, a Tanáccsal, az európai adatvédelmi biztossal és az ügyben érintett más magán- és közszférabeli felekkel annak érdekében, hogy kiderüljön, ki milyen információkkal rendelkezett; |
| --- | --- |

14.

kéri az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot és a Gazdasági és Monetáris Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban tartsanak közös meghallgatást az EKB-vel, a Bizottsággal, a Tanáccsal, az európai adatvédelmi biztossal és az ügyben érintett más magán- és közszférabeli felekkel annak érdekében, hogy kiderüljön, ki milyen információkkal rendelkezett;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, a tagállamok, a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Amerikai Egyesült Államok kormányának és a Kongresszus két házának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, a tagállamok, a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Amerikai Egyesült Államok kormányának és a Kongresszus két házának.

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0258.

P6_TA(2006)0318

A bevándorlóknak az Európai Unióba történő beilleszkedése

Az Európai Parlament állásfoglalása a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről (2006/2056(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról” szóló, 2005. szeptember 1-jei bizottsági közleményre (COM(2005) 0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról” szóló, 2005. szeptember 1-jei bizottsági közleményre (COM(2005) 0389),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 13. cikkére,

| — | tekintettel az EK-Szerződésre, amely a Közösségre ruházza a bevándorlással és a menedéknyújtással kapcsolatos hatásköröket és felelősségeket, és különösen a 63. cikkének 3.a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződésre, amely a Közösségre ruházza a bevándorlással és a menedéknyújtással kapcsolatos hatásköröket és felelősségeket, és különösen a 63. cikkének 3.a) pontjára,

| — | tekintettel az 1990. október 15–16-i tamperei Európai Tanács, a 2001. december 14–15-i laekeni Európai Tanács, a 2002. június 21–22-i sevillai Európai Tanács és a 2003. június 19–20-i theszaloniki Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy az integrációra vonatkozó nemzeti kapcsolattartó pontok újonnan létrehozott csoportjának keretén belül fejlesszék az együttműködést és az információcserét különösen a nemzeti és az uniós szintű vonatkozó politikák koordinációjának erősítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1990. október 15–16-i tamperei Európai Tanács, a 2001. december 14–15-i laekeni Európai Tanács, a 2002. június 21–22-i sevillai Európai Tanács és a 2003. június 19–20-i theszaloniki Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyek hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy az integrációra vonatkozó nemzeti kapcsolattartó pontok újonnan létrehozott csoportjának keretén belül fejlesszék az együttműködést és az információcserét különösen a nemzeti és az uniós szintű vonatkozó politikák koordinációjának erősítése érdekében,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2004. november 4-én elfogadott Hágai Programra, mely kitűzte a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben a 2005 és 2010 közötti időszakban megvalósítandó célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2004. november 4-én elfogadott Hágai Programra, mely kitűzte a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben a 2005 és 2010 közötti időszakban megvalósítandó célokat,

| — | tekintettel a 2004. november 9-i groningeni informális miniszteri ülésre, ahol először találkoztak az integrációs politikáért felelős miniszterek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004. november 9-i groningeni informális miniszteri ülésre, ahol először találkoztak az integrációs politikáért felelős miniszterek,

| — | tekintettel az Európai Unió bevándorlási beilleszkedési politikájának azon közös alapelveire, melyet az Európai Unió Tanácsa 2004. november 19-én fogadott el (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió bevándorlási beilleszkedési politikájának azon közös alapelveire, melyet az Európai Unió Tanácsa 2004. november 19-én fogadott el (1),

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, különösen annak 18., 20., 21. és 22. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, különösen annak 18., 20., 21. és 22. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0190/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0190/2006),

| A. | mivel a bevándorlók beilleszkedése az egyik olyan kihívás, amellyel az EU az utóbbi időben szembesült; mivel negyed évszázaddal ezelőtt a legtöbb bevándorló Dél-Európából érkezett; mivel napjainkban Dél-Európa az Unió sikeresen fejlődő része, állampolgáraikat pedig már nem tekintik bevándorlóknak, noha annak idején sokan idegennek és „beilleszkedésre alkalmatlannak” tartották őket; mivel származási országaik csatlakozása az Unióhoz az egész EU-t megerősítette; mivel hasonlóképpen az új tagállamok állampolgárai is immár az EU teljes jogú polgárai, |
| --- | --- |

A.

mivel a bevándorlók beilleszkedése az egyik olyan kihívás, amellyel az EU az utóbbi időben szembesült; mivel negyed évszázaddal ezelőtt a legtöbb bevándorló Dél-Európából érkezett; mivel napjainkban Dél-Európa az Unió sikeresen fejlődő része, állampolgáraikat pedig már nem tekintik bevándorlóknak, noha annak idején sokan idegennek és „beilleszkedésre alkalmatlannak” tartották őket; mivel származási országaik csatlakozása az Unióhoz az egész EU-t megerősítette; mivel hasonlóképpen az új tagállamok állampolgárai is immár az EU teljes jogú polgárai,

| B. | mivel napjainkban az Unió egy másfajta kihívással szembesül a beilleszkedés területén abból a szempontból, hogy már nem indulhat ki abból, hogy bevándorlóinak többsége végül úgy fog beilleszkedni az európai társadalmakba, hogy származási országaik csatlakoznak az Unióhoz, |
| --- | --- |

B.

mivel napjainkban az Unió egy másfajta kihívással szembesül a beilleszkedés területén abból a szempontból, hogy már nem indulhat ki abból, hogy bevándorlóinak többsége végül úgy fog beilleszkedni az európai társadalmakba, hogy származási országaik csatlakoznak az Unióhoz,

| C. | mivel az EU-ban a bevándorlók számát 40 millióra becsülik, és leszármazottaik száma is több millióra tehető; mivel ez a növekvő népesség rendkívül sokszínű, de hasonló problémákkal néz szembe: munkaerő-piaci részvételi arányuk jóval az átlag alatt marad, és iskolai sikereik aránya is érezhetően elmarad az átlagtól; mivel politikailag alulreprezentáltak a kormányzat minden szintjén, beleértve a tagállamok politikai pártjait és az európai intézményeket, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-ban a bevándorlók számát 40 millióra becsülik, és leszármazottaik száma is több millióra tehető; mivel ez a növekvő népesség rendkívül sokszínű, de hasonló problémákkal néz szembe: munkaerő-piaci részvételi arányuk jóval az átlag alatt marad, és iskolai sikereik aránya is érezhetően elmarad az átlagtól; mivel politikailag alulreprezentáltak a kormányzat minden szintjén, beleértve a tagállamok politikai pártjait és az európai intézményeket,

| D. | mivel jóllehet ez a több mint 40 millió bevándorló az EU 26. (és népesség szempontjából az 5. legnagyobb) tagállamának is tekinthető, és az EU-nak ugyanakkora gondot és erőfeszítéseket kell fordítania ennek a népességnek a beilleszkedésére, mint amennyit a csatlakozó országok integrációjára, ennek az integrációs kihívásnak a leküzdésére – amelynek kudarca szociálisan, gazdaságilag és politikailag alááshatná az EU-t – az Unió eddig kevés értékes erőforrást fordított; mivel nem elég csak hosszú távú finanszírozást biztosítani az új Harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (COM(2005)0123) számára, hanem biztosítani kell azt is, hogy a Bizottság megfelelő főigazgatóságai támogatásuk egy részét az EU integrációs politikájának céljaira irányozzák elő, |
| --- | --- |

D.

mivel jóllehet ez a több mint 40 millió bevándorló az EU 26. (és népesség szempontjából az 5. legnagyobb) tagállamának is tekinthető, és az EU-nak ugyanakkora gondot és erőfeszítéseket kell fordítania ennek a népességnek a beilleszkedésére, mint amennyit a csatlakozó országok integrációjára, ennek az integrációs kihívásnak a leküzdésére – amelynek kudarca szociálisan, gazdaságilag és politikailag alááshatná az EU-t – az Unió eddig kevés értékes erőforrást fordított; mivel nem elég csak hosszú távú finanszírozást biztosítani az új Harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (COM(2005)0123) számára, hanem biztosítani kell azt is, hogy a Bizottság megfelelő főigazgatóságai támogatásuk egy részét az EU integrációs politikájának céljaira irányozzák elő,

| E. | mivel az Európai Unió integrációs kötelezettségvállalását sokáig visszafogta az a széles körben elterjedt nézet, mely szerint az „integráció helyi ügy”; mivel valójában azonban az integráció horderejét tekintve globális ügy is – különösen akkor, ha kudarcot vall, mivel ha egyetlen tagállam kudarcot vall a beilleszkedési politika eredményes végrehajtása terén, az például az alábbi káros következményekkel járhat az Unió egésze számára:






  — | a bevándorlók alulfoglalkoztatottsága, amely az egész Unió gazdaságát gyengíti és meghiúsítja a lisszaboni napirend teljesítését, |
| --- | --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió integrációs kötelezettségvállalását sokáig visszafogta az a széles körben elterjedt nézet, mely szerint az „integráció helyi ügy”; mivel valójában azonban az integráció horderejét tekintve globális ügy is – különösen akkor, ha kudarcot vall, mivel ha egyetlen tagállam kudarcot vall a beilleszkedési politika eredményes végrehajtása terén, az például az alábbi káros következményekkel járhat az Unió egésze számára:

—

a bevándorlók alulfoglalkoztatottsága, amely az egész Unió gazdaságát gyengíti és meghiúsítja a lisszaboni napirend teljesítését,

| — | az EU által igényelt magasan és alacsonyan képzett munkavállalók, akik látják, hogy mennyire nem vendégszerető módon tud bánni velük Európa, a feketegazdaságba kényszerülnek, vagy az EU gazdasági versenytársainak karjai közé kerülnek, |
| --- | --- |

—

az EU által igényelt magasan és alacsonyan képzett munkavállalók, akik látják, hogy mennyire nem vendégszerető módon tud bánni velük Európa, a feketegazdaságba kényszerülnek, vagy az EU gazdasági versenytársainak karjai közé kerülnek,

| — | az eredményes beilleszkedési politikák hiánya, ami a bevándorlók negatív megítéléséhez és védekező bevándorlási politikákhoz vezet, |
| --- | --- |

—

az eredményes beilleszkedési politikák hiánya, ami a bevándorlók negatív megítéléséhez és védekező bevándorlási politikákhoz vezet,

| — | a félelem elterjedése az állampolgárok között, ami aláaknázza az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve a kisebbségi jogokat, |
| --- | --- |

—

a félelem elterjedése az állampolgárok között, ami aláaknázza az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve a kisebbségi jogokat,

| — | a be nem illeszkedett bevándorlók megítélése és a velük kapcsolatos előítéletek, amelyek aláássák az Unió eredményes bővítését, |
| --- | --- |

—

a be nem illeszkedett bevándorlók megítélése és a velük kapcsolatos előítéletek, amelyek aláássák az Unió eredményes bővítését,

| F. | mivel az integráció sikere meg fogja erősíteni az Unió gazdaságát a globális versenyben; mivel az Unió az agyelszívás megakadályozásának figyelembevétele mellett magához fogja vonzani azokat a munkavállalókat és vállalkozókat, akikre a gazdaságainak szüksége van, valamint azokat a tudósokat és diákokat, akik innovációs képességének megalapozói; mivel az EU városai biztonságosabbak lesznek, közösségei pedig erősebbek, ahol összpontosított, konzisztens és megfelelő integrációs politikákat alkalmaznak; mivel az idegengyűlölet tendenciái lecsökkennek és megerősödik a mindenkit megillető alapvető jogok tiszteletben tartása; és mivel Európának az egész világban elfoglalt helye fokozottabb jelentőséget nyer, |
| --- | --- |

F.

mivel az integráció sikere meg fogja erősíteni az Unió gazdaságát a globális versenyben; mivel az Unió az agyelszívás megakadályozásának figyelembevétele mellett magához fogja vonzani azokat a munkavállalókat és vállalkozókat, akikre a gazdaságainak szüksége van, valamint azokat a tudósokat és diákokat, akik innovációs képességének megalapozói; mivel az EU városai biztonságosabbak lesznek, közösségei pedig erősebbek, ahol összpontosított, konzisztens és megfelelő integrációs politikákat alkalmaznak; mivel az idegengyűlölet tendenciái lecsökkennek és megerősödik a mindenkit megillető alapvető jogok tiszteletben tartása; és mivel Európának az egész világban elfoglalt helye fokozottabb jelentőséget nyer,

| G. | mivel fontos szerepet kapnak a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, amelyeknek – többek között – az urbanizáció, a lakáshelyzet és az oktatás terén folytatott tevékenységei közvetlen hatást gyakorolnak a beilleszkedés folyamatára, mivel ezen hatóságoknak, fokozniuk kell az európai vitában való részvételüket; mivel az ezen szinteken tett kezdeményezések számára a közösségi strukturális alapok révén az Unió fontos támogatást nyújt, |
| --- | --- |

G.

mivel fontos szerepet kapnak a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, amelyeknek – többek között – az urbanizáció, a lakáshelyzet és az oktatás terén folytatott tevékenységei közvetlen hatást gyakorolnak a beilleszkedés folyamatára, mivel ezen hatóságoknak, fokozniuk kell az európai vitában való részvételüket; mivel az ezen szinteken tett kezdeményezések számára a közösségi strukturális alapok révén az Unió fontos támogatást nyújt,

| H. | mivel az Európai Unióba történő sikeres beilleszkedésre nincsen egyértelmű megoldás; mivel a helyi, regionális és országos hatóságoknak (és különösen a városi központoknak, ahová a bevándorlók többsége koncentrálódik) képeseknek kell lenniük arra, és pénzügyi forrásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy meghatározzák és végrehajtsák a pontos integrációs intézkedéseket; mivel a tagállamoknak és az Unió egészének szorgalmasan ki kell fejleszteniük integrációs stratégiáikat, és aktívabb és hatékonyabb módon kell ellenőrizniük ezeknek az integrációs intézkedéseknek a hatékonyságát és eredményeit, miáltal biztosíthatják az integrációs stratégiák végrehajtását, melyeknek az eredményei előremozdítják az EU közös érdekeit; mivel ebből a célból a Bizottságnak el kell végeznie a javasolt kutatást, amely az EU-ban a részvétel és az integráció szintjeit térképezi fel, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unióba történő sikeres beilleszkedésre nincsen egyértelmű megoldás; mivel a helyi, regionális és országos hatóságoknak (és különösen a városi központoknak, ahová a bevándorlók többsége koncentrálódik) képeseknek kell lenniük arra, és pénzügyi forrásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy meghatározzák és végrehajtsák a pontos integrációs intézkedéseket; mivel a tagállamoknak és az Unió egészének szorgalmasan ki kell fejleszteniük integrációs stratégiáikat, és aktívabb és hatékonyabb módon kell ellenőrizniük ezeknek az integrációs intézkedéseknek a hatékonyságát és eredményeit, miáltal biztosíthatják az integrációs stratégiák végrehajtását, melyeknek az eredményei előremozdítják az EU közös érdekeit; mivel ebből a célból a Bizottságnak el kell végeznie a javasolt kutatást, amely az EU-ban a részvétel és az integráció szintjeit térképezi fel,

| I. | mivel az integráció „kétirányú folyamat”, amely előre feltételezi egyrészt a bevándorlók befogadó országba történő beilleszkedésre irányuló hajlandóságát és felelősségét, másrészt az EU polgárai részéről azt, hogy hajlandók elfogadni és befogadni a bevándorlókat, és tartalmazza a bevándorlókat és a befogadó társadalmakat minden lényeges szinten befolyásoló integrált cselekvéseket és a mindkét oldal erőforrásainak mozgósítására szolgáló intézkedéseket a politikák végrehajtása céljából; mivel ez a kétirányú folyamat egyúttal jogokból és kötelezettségekből álló kölcsönös kötelezettségvállalással jár a befogadó társadalom és a bevándorlók tekintetében, |
| --- | --- |

I.

mivel az integráció „kétirányú folyamat”, amely előre feltételezi egyrészt a bevándorlók befogadó országba történő beilleszkedésre irányuló hajlandóságát és felelősségét, másrészt az EU polgárai részéről azt, hogy hajlandók elfogadni és befogadni a bevándorlókat, és tartalmazza a bevándorlókat és a befogadó társadalmakat minden lényeges szinten befolyásoló integrált cselekvéseket és a mindkét oldal erőforrásainak mozgósítására szolgáló intézkedéseket a politikák végrehajtása céljából; mivel ez a kétirányú folyamat egyúttal jogokból és kötelezettségekből álló kölcsönös kötelezettségvállalással jár a befogadó társadalom és a bevándorlók tekintetében,

| J. | mivel az EU ilyen irányú cselekvéseit irányító prioritások közé kell tartoznia a következőknek:






  — | a bevándorlók foglalkoztatási kilátásainak javítása és a befogadó népességhez képest alacsonyabb foglalkoztatási arányuk növelése, többek között a megfelelő tájékoztatási és képzési programok hatóságok és szociális partnerek általi nyújtása, valamint a bevándorlók képzési és szakmai minősítéseinek elismerése révén, egyszersmind különös figyelmet fordítva a bevándorló nők helyzetére, akiknek a körében gyakran magasabb a munkanélküliek aránya, |
| --- | --- | --- |

J.

mivel az EU ilyen irányú cselekvéseit irányító prioritások közé kell tartoznia a következőknek:

—

a bevándorlók foglalkoztatási kilátásainak javítása és a befogadó népességhez képest alacsonyabb foglalkoztatási arányuk növelése, többek között a megfelelő tájékoztatási és képzési programok hatóságok és szociális partnerek általi nyújtása, valamint a bevándorlók képzési és szakmai minősítéseinek elismerése révén, egyszersmind különös figyelmet fordítva a bevándorló nők helyzetére, akiknek a körében gyakran magasabb a munkanélküliek aránya,

| — | a bevándorlók és leszármazottaik tanulási és nyelvi lehetőségeinek fejlesztése, többek között a Bizottság Oktatási és Kulturális Főigazgatósága finanszírozásával, végső fokon a másokhoz képesti teljesítményükben jelentkező különbségek megszüntetése, többek között annak elismerése, hogy a bevándorlók gyermekei, akik más nyelven tanulnak és alkalmazkodni próbálnak az új szokásokhoz, több nehézségbe ütközhetnek a tanulási folyamat során, mint iskolatársaik, ami viszont a társadalomhoz történő alkalmazkodásuk és a társadalmi integrációjuk terén jelentkező nehézségekhez vezet, valamint annak elismerése, hogy esetleg még a magas szintű képesítéssel rendelkező bevándorlóknak is alkalmazkodniuk kell a befogadó társadalom által megköveteltekhez, |
| --- | --- |

—

a bevándorlók és leszármazottaik tanulási és nyelvi lehetőségeinek fejlesztése, többek között a Bizottság Oktatási és Kulturális Főigazgatósága finanszírozásával, végső fokon a másokhoz képesti teljesítményükben jelentkező különbségek megszüntetése, többek között annak elismerése, hogy a bevándorlók gyermekei, akik más nyelven tanulnak és alkalmazkodni próbálnak az új szokásokhoz, több nehézségbe ütközhetnek a tanulási folyamat során, mint iskolatársaik, ami viszont a társadalomhoz történő alkalmazkodásuk és a társadalmi integrációjuk terén jelentkező nehézségekhez vezet, valamint annak elismerése, hogy esetleg még a magas szintű képesítéssel rendelkező bevándorlóknak is alkalmazkodniuk kell a befogadó társadalom által megköveteltekhez,

| — | a politikai és polgári oktatás fokozása, a bevándorlók részvétele és képviselete a kormányzás, a civil társadalom, a politika és a döntéshozás minden megfelelő területén, |
| --- | --- |

—

a politikai és polgári oktatás fokozása, a bevándorlók részvétele és képviselete a kormányzás, a civil társadalom, a politika és a döntéshozás minden megfelelő területén,

| — | a rasszizmus, az idegengyűlölet és a bevándorlók megkülönböztetésének leküzdése – különösen a munkahelyeken, iskolákban, a lakhatás terén, az egészségügyben, a közszolgáltatásokban, a tömegkommunikációs eszközökben és a politikában – és az egymás között meglévő hasonlóságok és különbségek kölcsönös tiszteletének és megértésének fokozása, valamint az egyenlő jogokról és lehetőségekről szóló, nyelvi igényekhez igazított információkhoz való hozzáférés megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

a rasszizmus, az idegengyűlölet és a bevándorlók megkülönböztetésének leküzdése – különösen a munkahelyeken, iskolákban, a lakhatás terén, az egészségügyben, a közszolgáltatásokban, a tömegkommunikációs eszközökben és a politikában – és az egymás között meglévő hasonlóságok és különbségek kölcsönös tiszteletének és megértésének fokozása, valamint az egyenlő jogokról és lehetőségekről szóló, nyelvi igényekhez igazított információkhoz való hozzáférés megkönnyítése,

emellett az európai uniós intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy a jó szándékú kezdeményezéseik ne váljanak hozzáadott érték nélküli, csupán szimbolikus politikákká,

| K. | mivel az alapvető jogok előmozdítása, az esélyegyenlőségnek mindenki számára való biztosítása és a megkülönböztetés hiánya a beilleszkedés kulcsfontosságú elemeit képezik; mivel a 2007. évnek az „Esélyegyenlőség mindenki számára” európai évének való nyilvánítására irányuló javaslat, valamint a 2008. évnek „A kultúrák közötti párbeszéd” európai évének való nyilvánítására vonatkozó tervezet a tájékozottságot nagymértékben növelő kezdeményezések, amelyek hozzájárulnak a nevezett célok eléréséhez, |
| --- | --- |

K.

mivel az alapvető jogok előmozdítása, az esélyegyenlőségnek mindenki számára való biztosítása és a megkülönböztetés hiánya a beilleszkedés kulcsfontosságú elemeit képezik; mivel a 2007. évnek az „Esélyegyenlőség mindenki számára” európai évének való nyilvánítására irányuló javaslat, valamint a 2008. évnek „A kultúrák közötti párbeszéd” európai évének való nyilvánítására vonatkozó tervezet a tájékozottságot nagymértékben növelő kezdeményezések, amelyek hozzájárulnak a nevezett célok eléréséhez,

| L. | mivel egyértelmű kapcsolat áll fenn a sikeres uniós integrációs politika és az Európai Unió azon törekvése között, hogy legális bevándorlási és migrációs politikát alakítson ki; mivel az első gyakorlati lépésnek a bevándorlók belépéséért felelős és a bevándorlók integrációjáért felelős hatóságok közötti koordináció javításának kell lennie, |
| --- | --- |

L.

mivel egyértelmű kapcsolat áll fenn a sikeres uniós integrációs politika és az Európai Unió azon törekvése között, hogy legális bevándorlási és migrációs politikát alakítson ki; mivel az első gyakorlati lépésnek a bevándorlók belépéséért felelős és a bevándorlók integrációjáért felelős hatóságok közötti koordináció javításának kell lennie,

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az integrációval kapcsolatos meglévő irányelvek eredményes végrehajtását, azaz a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv (2), a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv (3), a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (4) és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (5) végrehajtását; mivel sok tagállam el van maradva ezen irányelvek eredményes végrehajtásával, ezért döntő fontossággal bír, hogy a Bizottság szigorúbban nyomon kövesse mind a beilleszkedéssel kapcsolatos irányelvek átültetését, mind pedig azoknak a közigazgatási gyakorlatoknak az eredménysességét, amelyek a szóban forgó jogszabályokat a bevándorlók mindennapi életében hajtják végre; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az integrációval kapcsolatos meglévő irányelvek eredményes végrehajtását, azaz a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelv (2), a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv (3), a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (4) és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (5) végrehajtását; mivel sok tagállam el van maradva ezen irányelvek eredményes végrehajtásával, ezért döntő fontossággal bír, hogy a Bizottság szigorúbban nyomon kövesse mind a beilleszkedéssel kapcsolatos irányelvek átültetését, mind pedig azoknak a közigazgatási gyakorlatoknak az eredménysességét, amelyek a szóban forgó jogszabályokat a bevándorlók mindennapi életében hajtják végre;

| 2. | üdvözli a Bizottságnak a harmadik országok állampolgárai számára a 2007 és 2013 közötti időszakban létrehozandó fent említett Európai Integrációs Alapra irányuló javaslatát, és szorgalmazza, hogy ez az alap hat konkrét elvet kövessen, nevezetesen:






  a) | egyetlen éves fókuszpontnak kellene meghatározni a kifizetéseket, ami lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megfelelő szakembergárdát alakítson ki, szigorúbban értékelje a programokat és befektessen a programokba; az éves célbefektetési területek közé kellene tartoznia a bevándorlók és más emberek közti foglalkoztatási különbségek csökkentésének, a bevándorlók iskolai részvétele és teljesítményei javításának, a nők tanulási és foglalkoztatási kilátásai javításának, nyelvi és bevezető programoknak, az egészségügynek, a lakhatásnak, a városi életnek, valamint a bevándorlók politikai és polgári részvétele fokozásának; |
| --- | --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottságnak a harmadik országok állampolgárai számára a 2007 és 2013 közötti időszakban létrehozandó fent említett Európai Integrációs Alapra irányuló javaslatát, és szorgalmazza, hogy ez az alap hat konkrét elvet kövessen, nevezetesen:

a)

egyetlen éves fókuszpontnak kellene meghatározni a kifizetéseket, ami lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megfelelő szakembergárdát alakítson ki, szigorúbban értékelje a programokat és befektessen a programokba; az éves célbefektetési területek közé kellene tartoznia a bevándorlók és más emberek közti foglalkoztatási különbségek csökkentésének, a bevándorlók iskolai részvétele és teljesítményei javításának, a nők tanulási és foglalkoztatási kilátásai javításának, nyelvi és bevezető programoknak, az egészségügynek, a lakhatásnak, a városi életnek, valamint a bevándorlók politikai és polgári részvétele fokozásának;

| b) | az alapnak előnyben kell részesítenie azokat a kezdeményezéseket, melyek leginkább alkalmasak arra, hogy széles körben alkalmazzák őket az egész Unióban; |
| --- | --- |

b)

az alapnak előnyben kell részesítenie azokat a kezdeményezéseket, melyek leginkább alkalmasak arra, hogy széles körben alkalmazzák őket az egész Unióban;

| c) | a Bizottságnak minden évben az alap erőforrásainak egy ésszerű és meghatározott százalékát a Bizottság által finanszírozott programok eredményességének független szakértők által elvégzendő értékelésére kellene szánnia; |
| --- | --- |

c)

a Bizottságnak minden évben az alap erőforrásainak egy ésszerű és meghatározott százalékát a Bizottság által finanszírozott programok eredményességének független szakértők által elvégzendő értékelésére kellene szánnia;

| d) | ha a szakértők azonosították az ígéretes programokat, akkor haladéktalanul prioritásként kellene kezelni az ezen programokból származó legjobb gyakorlatok többi tagállamban történő terjesztését és felhasználási célú adaptálását; |
| --- | --- |

d)

ha a szakértők azonosították az ígéretes programokat, akkor haladéktalanul prioritásként kellene kezelni az ezen programokból származó legjobb gyakorlatok többi tagállamban történő terjesztését és felhasználási célú adaptálását;

| e) | támogatni kell a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy koordinálják integrációs erőfeszítéseiket és kicseréljék egymás között a legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

e)

támogatni kell a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy koordinálják integrációs erőfeszítéseiket és kicseréljék egymás között a legjobb gyakorlatokat;

| f) | az újonnan érkezőkre kell összpontosítani, mindamellett biztosítani kell, hogy azok a programok is részesüljenek finanszírozásban, amelyek a bevándorlók második és harmadik generációs leszármazottjaira irányulnak; a menekültek megsegítésére irányuló programokat is figyelembe kellene venni, mivel ezek az EU társadalmaiba való belépést és beilleszkedést készítik elő; |
| --- | --- |

f)

az újonnan érkezőkre kell összpontosítani, mindamellett biztosítani kell, hogy azok a programok is részesüljenek finanszírozásban, amelyek a bevándorlók második és harmadik generációs leszármazottjaira irányulnak; a menekültek megsegítésére irányuló programokat is figyelembe kellene venni, mivel ezek az EU társadalmaiba való belépést és beilleszkedést készítik elő;

| 3. | üdvözli, hogy a fent említett bizottsági közlemény hivatkozik a közös alapelvekre; szilárd meggyőződése, hogy a közös alapelvek egy megbízható ajánláscsomagot jelentenek, amelynek az EU integrációs politikájának alapjává kell válnia; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok az alapelvek 2004-es elfogadása óta nem fejlesztették semmilyen ésszerű módon a közös alapelveket; felhívja a finn elnökséget, hogy a közös alapelveket helyezze ismét a Tanács programjának középpontjába, különösen a foglalkoztatásra (3. közös alapelv), a bevándorlók és a tagállamok állampolgárai közötti kölcsönhatásra (7. közös alapelv) és a részvételre (9. közös alapelv) vonatkozókat; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a fent említett bizottsági közlemény hivatkozik a közös alapelvekre; szilárd meggyőződése, hogy a közös alapelvek egy megbízható ajánláscsomagot jelentenek, amelynek az EU integrációs politikájának alapjává kell válnia; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok az alapelvek 2004-es elfogadása óta nem fejlesztették semmilyen ésszerű módon a közös alapelveket; felhívja a finn elnökséget, hogy a közös alapelveket helyezze ismét a Tanács programjának középpontjába, különösen a foglalkoztatásra (3. közös alapelv), a bevándorlók és a tagállamok állampolgárai közötti kölcsönhatásra (7. közös alapelv) és a részvételre (9. közös alapelv) vonatkozókat;

| 4. | üdvözli a Bizottságnak az évenként megrendezendő integrációs fórum támogatására irányuló javaslatát a legjobb gyakorlatok cseréjének megkönnyítése érdekében, különösen olyan politikák terén, ahol az EU szerepe korlátozott, de egyes tagállamok olyan politikákat alkalmaznak, amelyek iránymutatásként szolgálhatnak mások számára; úgy ítéli meg, hogy ennek a fórumnak törekednie kellene a beilleszkedésben érintett valamennyi helyi, regionális, nemzeti és uniós hatóság képviselőinek és maguknak a bevándorlóknak a részvételére; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottságnak az évenként megrendezendő integrációs fórum támogatására irányuló javaslatát a legjobb gyakorlatok cseréjének megkönnyítése érdekében, különösen olyan politikák terén, ahol az EU szerepe korlátozott, de egyes tagállamok olyan politikákat alkalmaznak, amelyek iránymutatásként szolgálhatnak mások számára; úgy ítéli meg, hogy ennek a fórumnak törekednie kellene a beilleszkedésben érintett valamennyi helyi, regionális, nemzeti és uniós hatóság képviselőinek és maguknak a bevándorlóknak a részvételére;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza, bővítse és koordinálja az integrációs felelősségeket a főigazgatóságok között, beleértve a főigazgatóságok közötti integrációs munkacsoport újraélesztését és fenntartását, valamint a különböző főigazgatóságok pontos integrációs felelősségeinek meghatározását; továbbá cselekvésre szólít fel annak érdekében, hogy az új Európai Integrációs Alapot és az Európai Szociális Alapot egymás kiegészítőivé alakítsák; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza, bővítse és koordinálja az integrációs felelősségeket a főigazgatóságok között, beleértve a főigazgatóságok közötti integrációs munkacsoport újraélesztését és fenntartását, valamint a különböző főigazgatóságok pontos integrációs felelősségeinek meghatározását; továbbá cselekvésre szólít fel annak érdekében, hogy az új Európai Integrációs Alapot és az Európai Szociális Alapot egymás kiegészítőivé alakítsák;

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság elismerte annak szükségességét, hogy kutatást kell végezni a tagállamok integrációs gyakorlata és a bevándorlók részvételi szintje tekintetében és fel kell térképezni ezeket a területeket; úgy ítéli meg, hogy ez az információ elengedhetetlen feltétele az EU minden olyan politikai kezdeményezésének, amely az integráció előmozdítására irányul az EU-ban, és hogy egy ilyen feltérképező kutatás használhatósága érdekében pontosítani kell az integrációról az EU szintjén folytatott vita fogalmait, mivel maga az „integráció” szó számos eltérő értelmezést tesz lehetővé; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a Bizottság elismerte annak szükségességét, hogy kutatást kell végezni a tagállamok integrációs gyakorlata és a bevándorlók részvételi szintje tekintetében és fel kell térképezni ezeket a területeket; úgy ítéli meg, hogy ez az információ elengedhetetlen feltétele az EU minden olyan politikai kezdeményezésének, amely az integráció előmozdítására irányul az EU-ban, és hogy egy ilyen feltérképező kutatás használhatósága érdekében pontosítani kell az integrációról az EU szintjén folytatott vita fogalmait, mivel maga az „integráció” szó számos eltérő értelmezést tesz lehetővé;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre állandó kapcsolattartó csoportot a bevándorlók képviselői, szakértők, nem kormányzati szervezetek és mások részvételével, mely minden integrációs politikával kapcsolatban tanácsadással szolgálhat a Bizottság számára; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre állandó kapcsolattartó csoportot a bevándorlók képviselői, szakértők, nem kormányzati szervezetek és mások részvételével, mely minden integrációs politikával kapcsolatban tanácsadással szolgálhat a Bizottság számára;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy helyezzen különös hangsúlyt a bevándorlásra és az EU-ban fennálló sokszínűségre, valamint az integráció mindenkori érvényesítésére a kommunikációs stratégiájában és kezdeményezéseiben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak tájékoztatási és tudatosítási kampányokat a bevándorlás és a bevándorlók társadalom részére nyújtott gazdasági és szociális hozzájárulása megértésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy helyezzen különös hangsúlyt a bevándorlásra és az EU-ban fennálló sokszínűségre, valamint az integráció mindenkori érvényesítésére a kommunikációs stratégiájában és kezdeményezéseiben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak tájékoztatási és tudatosítási kampányokat a bevándorlás és a bevándorlók társadalom részére nyújtott gazdasági és szociális hozzájárulása megértésének javítása érdekében;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be szigorú nyomon követési mechanizmusokat a tagállamok integrációs programjainak értékelése céljából, beleértve a szakértők bevonását, valamint, hogy adjon ki egy szigorú és gyakorlati kétéves jelentést a migrációról és a beilleszkedésről, amely így:






  — | azokra a szigorú mutatókra összpontosít, amelyek mérik a tagállamok teljesítményét a beilleszkedésre vonatkozó közös alapelvekkel kapcsolatban, |
| --- | --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be szigorú nyomon követési mechanizmusokat a tagállamok integrációs programjainak értékelése céljából, beleértve a szakértők bevonását, valamint, hogy adjon ki egy szigorú és gyakorlati kétéves jelentést a migrációról és a beilleszkedésről, amely így:

—

azokra a szigorú mutatókra összpontosít, amelyek mérik a tagállamok teljesítményét a beilleszkedésre vonatkozó közös alapelvekkel kapcsolatban,

| — | kötelezővé teszi, hogy a tagállamok pontos és teljes adatok alapján tegyenek jelentést; amennyiben nem állnak rendelkezésre ilyen adatok, ki kell alakítani az adatgyűjtés helyettesítő módszereit, amelyek összeegyeztethetőek a jelentés mutatóival, |
| --- | --- |

—

kötelezővé teszi, hogy a tagállamok pontos és teljes adatok alapján tegyenek jelentést; amennyiben nem állnak rendelkezésre ilyen adatok, ki kell alakítani az adatgyűjtés helyettesítő módszereit, amelyek összeegyeztethetőek a jelentés mutatóival,

| — | előtérbe helyezi a nemzeti kapcsolattartók szerepét és a független szakértőkkel folytatott együttműködésüket, |
| --- | --- |

—

előtérbe helyezi a nemzeti kapcsolattartók szerepét és a független szakértőkkel folytatott együttműködésüket,

| — | modellnek tekinti az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának humán fejlettségről szóló jelentését és az európai beilleszkedési mutatót, |
| --- | --- |

—

modellnek tekinti az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának humán fejlettségről szóló jelentését és az európai beilleszkedési mutatót,

| — | kiadásra kerül az uniós integrációval foglalkozó miniszterek éves ülésén; |
| --- | --- |

—

kiadásra kerül az uniós integrációval foglalkozó miniszterek éves ülésén;

| 10. | ösztönzi a Bizottságot, hogy adott esetben konzultáljon a bevándorló közösségekkel az anyaországukban folytatott európai fejlesztési és segélypolitika meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a Bizottságot, hogy adott esetben konzultáljon a bevándorló közösségekkel az anyaországukban folytatott európai fejlesztési és segélypolitika meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatban;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy sokszorozza meg az integráció működésének megértésére irányuló kutatásokat és elemzéseket, és nagyra törő módon bővítse eredményes erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a tagállamokkal és helyi hatóságokkal együttműködésben, nem csak a javasolt weboldalon keresztül, de a lehető legtöbb ésszerű eszközzel terjessze a legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy sokszorozza meg az integráció működésének megértésére irányuló kutatásokat és elemzéseket, és nagyra törő módon bővítse eredményes erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a tagállamokkal és helyi hatóságokkal együttműködésben, nem csak a javasolt weboldalon keresztül, de a lehető legtöbb ésszerű eszközzel terjessze a legjobb gyakorlatokat;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aknázzák ki a Bizottság egész világon jelen lévő delegációi és a konzuli hatóságok által nyújtott széles körű lehetőségeket a potenciális bevándorlók beilleszkedésének elősegítése érdekében, mégpedig úgy, hogy megismertetik őket az EU és a tagállamok kultúrájával, történelmével, nyelveivel, valamint a polgári jogokkal és kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aknázzák ki a Bizottság egész világon jelen lévő delegációi és a konzuli hatóságok által nyújtott széles körű lehetőségeket a potenciális bevándorlók beilleszkedésének elősegítése érdekében, mégpedig úgy, hogy megismertetik őket az EU és a tagállamok kultúrájával, történelmével, nyelveivel, valamint a polgári jogokkal és kötelezettségekkel;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai intézmények személyzeti összetételének és a tagállamok közigazgatási személyzeti összetételének tükröznie kell az Unió, illetve a tagállamok lakosságának összetételét; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai intézmények személyzeti összetételének és a tagállamok közigazgatási személyzeti összetételének tükröznie kell az Unió, illetve a tagállamok lakosságának összetételét;

| 14. | sürgeti a Tanácsot, hogy használja az „átvezető” záradékot a Szerződés 67. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében, hogy együttdöntési jogkörrel ruházza fel a Parlamentet az integráció és a legális migráció, valamint a Tanácson belül érvényesítendő minősített többségi szavazás területein; fontosnak tekinti, hogy az Európai Parlament képviselői együttdöntési jogot kapjanak a beilleszkedési politikával kapcsolatban, mivel ők képviselik az EU politikai hangját, és hogy így nekik kell képviselniük mind a bevándorlók, mind pedig a honos állampolgárok véleményét, és az EU jogalkotási folyamata keretében meg kell osztaniuk a beilleszkedési politika alakításával kapcsolatos felelősséget; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Tanácsot, hogy használja az „átvezető” záradékot a Szerződés 67. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében, hogy együttdöntési jogkörrel ruházza fel a Parlamentet az integráció és a legális migráció, valamint a Tanácson belül érvényesítendő minősített többségi szavazás területein; fontosnak tekinti, hogy az Európai Parlament képviselői együttdöntési jogot kapjanak a beilleszkedési politikával kapcsolatban, mivel ők képviselik az EU politikai hangját, és hogy így nekik kell képviselniük mind a bevándorlók, mind pedig a honos állampolgárok véleményét, és az EU jogalkotási folyamata keretében meg kell osztaniuk a beilleszkedési politika alakításával kapcsolatos felelősséget;

| 15. | sürgeti a Tanácsot, hogy az integrációs minisztereknek a holland tanácsi elnökség alatt 2004. novemberében Groningenben bevezetett éves találkozóját alakítsa állandó jellegűvé; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Tanácsot, hogy az integrációs minisztereknek a holland tanácsi elnökség alatt 2004. novemberében Groningenben bevezetett éves találkozóját alakítsa állandó jellegűvé;

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével kapcsolatos végső megállapításaik meghozatalakor vegyék komolyan fontolóra, olyan szerepnek az Ügynökségre való átruházását, amelynek keretében az ösztönzi a szomszédok közötti jó kapcsolatot és bizalmat, és az Ügynökség számára előírt, egymást követő éves programokon keresztül szervesen továbbfejleszti ezt a szerepet; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével kapcsolatos végső megállapításaik meghozatalakor vegyék komolyan fontolóra, olyan szerepnek az Ügynökségre való átruházását, amelynek keretében az ösztönzi a szomszédok közötti jó kapcsolatot és bizalmat, és az Ügynökség számára előírt, egymást követő éves programokon keresztül szervesen továbbfejleszti ezt a szerepet;

| 17. | sürgeti a Tanácsot, hogy vegye újra fontolóra a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazzák az integrációs politikában; ebben a tekintetben kéri a Parlament részvételét az egész eljárásban; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Tanácsot, hogy vegye újra fontolóra a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazzák az integrációs politikában; ebben a tekintetben kéri a Parlament részvételét az egész eljárásban;

| 18. | sürgeti a Tanácsot, hogy az integráció szükségességét kellőképpen figyelembe véve alkosson a legális migráció témájában átfogó és előremutató keretirányelvet; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Tanácsot, hogy az integráció szükségességét kellőképpen figyelembe véve alkosson a legális migráció témájában átfogó és előremutató keretirányelvet;

| 19. | ösztönzi a tagállamokat, hogy bízzák meg kabinetjük egyik miniszterét a bevándorlók integrációs politikájának nyomon követésével, hogy biztosítsák a politikák általános érvényesítését a kormányzás minden szintjén lévő hivataloknál, és hogy vegyék fontolóra egy integrációs főbiztos vagy minden tagállamban egy integrációs ombudsman kinevezését, aki koordinálja a politikák végrehajtását, terjeszti az információkat a bevándorlók körében, felülvizsgálja a bevándorlók panaszait és cselekszik a problémák megoldása érdekében; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi a tagállamokat, hogy bízzák meg kabinetjük egyik miniszterét a bevándorlók integrációs politikájának nyomon követésével, hogy biztosítsák a politikák általános érvényesítését a kormányzás minden szintjén lévő hivataloknál, és hogy vegyék fontolóra egy integrációs főbiztos vagy minden tagállamban egy integrációs ombudsman kinevezését, aki koordinálja a politikák végrehajtását, terjeszti az információkat a bevándorlók körében, felülvizsgálja a bevándorlók panaszait és cselekszik a problémák megoldása érdekében;

| 20. | felhív minden tagállamot, hogy hajtson végre könyvvizsgálatot az összes szinten lévő minden kormányhivatalban, amelynek a bevándorlók integrációjával kapcsolatos feladatai vannak vagy amelynek ilyen feladatokkal kellene foglalkoznia; |
| --- | --- |

20.

felhív minden tagállamot, hogy hajtson végre könyvvizsgálatot az összes szinten lévő minden kormányhivatalban, amelynek a bevándorlók integrációjával kapcsolatos feladatai vannak vagy amelynek ilyen feladatokkal kellene foglalkoznia;

| 21. | felhívja a Bizottságot annak a lehetőségnek a megvizsgálására, hogy a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését beépítsék az Alapjogi Ügynökség jövőbeni többéves programjaiba; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot annak a lehetőségnek a megvizsgálására, hogy a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését beépítsék az Alapjogi Ügynökség jövőbeni többéves programjaiba;

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy bátorítsák a bevándorlók politikai részvételét és csökkentsék politikai és társadalmi elszigetelődésüket, e tekintetben felkéri a Bizottságot, hogy jogi szempontból vizsgálja fölül a tagállamokban meglévő, az európai polgárság állampolgári jellegére vonatkozó előírásokat, valamint a hosszú ideje ott élő bevándorlók helyi és önkormányzati választási jogára vonatkozó jelenlegi tagállami gyakorlatokat; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat, hogy bátorítsák a bevándorlók politikai részvételét és csökkentsék politikai és társadalmi elszigetelődésüket, e tekintetben felkéri a Bizottságot, hogy jogi szempontból vizsgálja fölül a tagállamokban meglévő, az európai polgárság állampolgári jellegére vonatkozó előírásokat, valamint a hosszú ideje ott élő bevándorlók helyi és önkormányzati választási jogára vonatkozó jelenlegi tagállami gyakorlatokat;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre átlátható, humánus, gyors és ésszerű eljárásokat a hosszú ideje ott élő bevándorlók és gyermekeik számára – különösen figyelembe véve azt a tényt, hogy sokuk gyermeke a tagállam területén született – a hosszú távú tartózkodási engedély és az állampolgárság megadása, továbbá a családegyesítés lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre átlátható, humánus, gyors és ésszerű eljárásokat a hosszú ideje ott élő bevándorlók és gyermekeik számára – különösen figyelembe véve azt a tényt, hogy sokuk gyermeke a tagállam területén született – a hosszú távú tartózkodási engedély és az állampolgárság megadása, továbbá a családegyesítés lehetővé tétele érdekében;

| 24. | felhívja a tagállamok figyelmét a házastársukhoz családegyesítés keretében csatlakozó bevándorló nők eltartotti jogállására, és felhívja a tagállamokat jogszabályaik felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a házastársak és gyermekek a lehető legkorábban önálló jogállást és munkavállalási engedélyt kapjanak, amely független az elsődleges jogállás jogosultjától, annak érdekében, hogy garantálják és védjék jogaikat, és elősegítsék társadalmi beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamok figyelmét a házastársukhoz családegyesítés keretében csatlakozó bevándorló nők eltartotti jogállására, és felhívja a tagállamokat jogszabályaik felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a házastársak és gyermekek a lehető legkorábban önálló jogállást és munkavállalási engedélyt kapjanak, amely független az elsődleges jogállás jogosultjától, annak érdekében, hogy garantálják és védjék jogaikat, és elősegítsék társadalmi beilleszkedésüket;

| 25. | ösztönzi a politikai pártokat, a szakszervezeteket és a civil társadalom egészét nemzeti szinten, hogy teljes jogú tagokként vegyék fel a bevándorlókat saját szervezetük bármely szintjére; |
| --- | --- |

25.

ösztönzi a politikai pártokat, a szakszervezeteket és a civil társadalom egészét nemzeti szinten, hogy teljes jogú tagokként vegyék fel a bevándorlókat saját szervezetük bármely szintjére;

| 26. | támogatja az egyes tagállamok által bevezetett beilleszkedési programokat, melyek a befogadó ország és a bevándorlók kölcsönös kötelezettségvállalását foglalják magukba; reméli, hogy ezáltal fokozható a bevándorlók tájékozottsága az Európai Unió alapvető értékeivel kapcsolatban, és ezzel egyidejűleg képessé válnak arra, hogy elsajátítsák a befogadó társadalom működésével kapcsolatos alapvető ismereteket; hangsúlyozza, hogy fontos ösztönözni a befogadó ország nyelvének tanulását és az állampolgári neveléssel foglalkozó tanfolyamok szervezését; |
| --- | --- |

26.

támogatja az egyes tagállamok által bevezetett beilleszkedési programokat, melyek a befogadó ország és a bevándorlók kölcsönös kötelezettségvállalását foglalják magukba; reméli, hogy ezáltal fokozható a bevándorlók tájékozottsága az Európai Unió alapvető értékeivel kapcsolatban, és ezzel egyidejűleg képessé válnak arra, hogy elsajátítsák a befogadó társadalom működésével kapcsolatos alapvető ismereteket; hangsúlyozza, hogy fontos ösztönözni a befogadó ország nyelvének tanulását és az állampolgári neveléssel foglalkozó tanfolyamok szervezését;

| 27. | ösztönzi a tagállamokat, hogy erősítsék meg megkülönböztetés ellenes és rasszizmus ellenes jogszabályaikat, és juttassák érvényre a már meglévőket, valamint vegyék fontolóra a bevándorlók számára megfelelő megerősítő jogszabályok megalkotását az oktatás és a foglalkoztatás területén, olyan tagállamok tapasztalatainak felhasználásával, ahol a megerősítő fellépések sikert értek el; |
| --- | --- |

27.

ösztönzi a tagállamokat, hogy erősítsék meg megkülönböztetés ellenes és rasszizmus ellenes jogszabályaikat, és juttassák érvényre a már meglévőket, valamint vegyék fontolóra a bevándorlók számára megfelelő megerősítő jogszabályok megalkotását az oktatás és a foglalkoztatás területén, olyan tagállamok tapasztalatainak felhasználásával, ahol a megerősítő fellépések sikert értek el;

| 28. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a bevándorló nők esetleges bántalmazásának megakadályozására, biztosítsanak számukra könnyen hozzáférhető információkat a befogadó országnak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogszabályairól és az ezekből származtatott jogokról és védelemről, ideértve a rendelkezésre álló törvényi és közigazgatási jogorvoslatot is; |
| --- | --- |

28.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a bevándorló nők esetleges bántalmazásának megakadályozására, biztosítsanak számukra könnyen hozzáférhető információkat a befogadó országnak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogszabályairól és az ezekből származtatott jogokról és védelemről, ideértve a rendelkezésre álló törvényi és közigazgatási jogorvoslatot is;

| 29. | felhívja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy többek között a közös fórumok, a kultúrák közötti párbeszéd, szemináriumok, kiállítások, valamint kulturális és sporttevékenységek támogatásával ösztönözzék a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti kölcsönhatást; továbbá felszólít új struktúrák létrehozására, illetve a meglévők támogatására, hogy a bevándorlók be tudjanak illeszkedni a befogadó társadalomba, hogy elkerüljék az újonnan érkezetteknek és azoknak a személyeknek a társadalmi kirekesztését, akik már letelepedtek, de nehézséget okoz számukra a beilleszkedés; ezenfelül felszólít a területükön működő bevándorlói szervezetek támogatására és a bevándorlók anyaországával való kapcsolatok erősítésére; |
| --- | --- |

29.

felhívja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy többek között a közös fórumok, a kultúrák közötti párbeszéd, szemináriumok, kiállítások, valamint kulturális és sporttevékenységek támogatásával ösztönözzék a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti kölcsönhatást; továbbá felszólít új struktúrák létrehozására, illetve a meglévők támogatására, hogy a bevándorlók be tudjanak illeszkedni a befogadó társadalomba, hogy elkerüljék az újonnan érkezetteknek és azoknak a személyeknek a társadalmi kirekesztését, akik már letelepedtek, de nehézséget okoz számukra a beilleszkedés; ezenfelül felszólít a területükön működő bevándorlói szervezetek támogatására és a bevándorlók anyaországával való kapcsolatok erősítésére;

| 30. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be integrációs intézkedéseket a menekültek számára a befogadás szakaszában, például nyelvtanfolyamokat és önkéntes munkatevékenységeket, figyelembe véve azt a tényt, hogy a menekültek beilleszkedési folyamata már a befogadási szakaszban megkezdődik; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be integrációs intézkedéseket a menekültek számára a befogadás szakaszában, például nyelvtanfolyamokat és önkéntes munkatevékenységeket, figyelembe véve azt a tényt, hogy a menekültek beilleszkedési folyamata már a befogadási szakaszban megkezdődik;

| 31. | hangsúlyozza, hogy ki kell fejleszteni az európai polgárság állampolgári jellegének átfogó keretét a Parlament, a Tanács és a Bizottság együttműködésével; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy ki kell fejleszteni az európai polgárság állampolgári jellegének átfogó keretét a Parlament, a Tanács és a Bizottság együttműködésével;

| 32. | hangsúlyozza az évenkénti integrációs meghallgatások fontosságát a Parlament, a nemzeti parlamentek és a civil társadalom, különösen a nem kormányzati szervezetek és a bevándorlók szervezetei részvételével annak érdekében, hogy értékeljék az Uniónak a beilleszkedés érdekében tett erőfeszítéseinek hatékonyságát és elemezzék a bevándorlók beilleszkedése tekintetében tagállami szinten elért haladást; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza az évenkénti integrációs meghallgatások fontosságát a Parlament, a nemzeti parlamentek és a civil társadalom, különösen a nem kormányzati szervezetek és a bevándorlók szervezetei részvételével annak érdekében, hogy értékeljék az Uniónak a beilleszkedés érdekében tett erőfeszítéseinek hatékonyságát és elemezzék a bevándorlók beilleszkedése tekintetében tagállami szinten elért haladást;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  2004. november 19-i 14615/04. számú dokumentum.

(2)  HL L 251., 2003.10.3., 12. o.

(3)  HL L 16., 2004.1.23., 44. o.

(4)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(5)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

P6_TA(2006)0319

Fejlesztés és migráció

Az Európai Parlament állásfoglalása a fejlődésről és a migrációról (2005/2244(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A migráció és a fejlődés kapcsolata: Egyértelmű iránymutatások” című közleményére (COM(2005)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A migráció és a fejlődés kapcsolata: Egyértelmű iránymutatások” című közleményére (COM(2005)0390),

| — | tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt normákról és eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2005)0391), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt normákról és eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2005)0391),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Kiemelt intézkedések válaszul a migráció kihívásaira: A Hampton Court utáni első nyomon követő intézkedések” (COM(2005)0621); „A fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégia” (COM(2005)0642) és „A harmadik országokkal a migráció és a menekültügy területén történő együttműködésről szóló tematikus program” (COM(2006)0026) című közleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Kiemelt intézkedések válaszul a migráció kihívásaira: A Hampton Court utáni első nyomon követő intézkedések” (COM(2005)0621); „A fejlődő országokban az egészség terén mutatkozó emberi erőforrás-hiányra vonatkozó európai uniós cselekvési stratégia” (COM(2005)0642) és „A harmadik országokkal a migráció és a menekültügy területén történő együttműködésről szóló tematikus program” (COM(2006)0026) című közleményeire,

| — | tekintettel a 2005. december 15–16-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseinek „Migráció: átfogó megközelítés” című IV. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. december 15–16-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseinek „Migráció: átfogó megközelítés” című IV. pontjára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének A/RES/58/208, A/RES/59/241 és A/RES/60/205 határozatára, amellyel 2006-ban a 61. ülésszak során magas szintű párbeszédet irányzott elő a nemzetközi migráció és fejlődés kérdésének megtárgyalása céljából, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének A/RES/58/208, A/RES/59/241 és A/RES/60/205 határozatára, amellyel 2006-ban a 61. ülésszak során magas szintű párbeszédet irányzott elő a nemzetközi migráció és fejlődés kérdésének megtárgyalása céljából,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, a karibi és a csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt (Cotonou-i megállapodás) (1), és Luxembourgban 2005. június 25-én módosított (2) partnerségi megállapodásra, és különösen a migrációról szóló 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, a karibi és a csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt (Cotonou-i megállapodás) (1), és Luxembourgban 2005. június 25-én módosított (2) partnerségi megállapodásra, és különösen a migrációról szóló 13. cikkére,

| — | tekintettel a menedékjogról, a migrációról és a mobilitás kérdéseiről szóló brüsszeli nyilatkozatra és a nyilatkozat végrehajtására vonatkozó cselekvési tervre, amit az AKCS-országok menedékjogért, migrációért és mobilitásért felelős minisztereinek első, 2006. április 13-i ülésén elfogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menedékjogról, a migrációról és a mobilitás kérdéseiről szóló brüsszeli nyilatkozatra és a nyilatkozat végrehajtására vonatkozó cselekvési tervre, amit az AKCS-országok menedékjogért, migrációért és mobilitásért felelős minisztereinek első, 2006. április 13-i ülésén elfogadtak el,

| — | tekintettel a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményre és annak jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményre és annak jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az AKCS-EK Miniszterek Tanácsának a kilencedik Európai Fejlesztési Alap hosszú távú fejlesztésre szánt keretének felhasználásáról szóló, 2005. április 13-i 4/2005 határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EK Miniszterek Tanácsának a kilencedik Európai Fejlesztési Alap hosszú távú fejlesztésre szánt keretének felhasználásáról szóló, 2005. április 13-i 4/2005 határozatára (3),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárának, „Az egész világra kiterjedő tanulmány a nők fejlődésben játszott szerepéről, 2004: A nők és a nemzetközi migráció” című, A/59/287/Add.1. számú jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkárának, „Az egész világra kiterjedő tanulmány a nők fejlődésben játszott szerepéről, 2004: A nők és a nemzetközi migráció” című, A/59/287/Add.1. számú jelentésére,

| — | tekintettel a Világbank „Global Economic Prospects 2006: Economic Implications of Remittances and Migration” (4) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank „Global Economic Prospects 2006: Economic Implications of Remittances and Migration” (4) című jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációval Foglalkozó Világszintű Bizottságnak „A migráció egy összekapcsolt világban: Új cselekvési perspektívák” (5) című, 2005. októberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációval Foglalkozó Világszintű Bizottságnak „A migráció egy összekapcsolt világban: Új cselekvési perspektívák” (5) című, 2005. októberi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 18., 19. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 18., 19. és 21. cikkére,

| — | tekintettel a tagállamok által 2005-ben vállalt kötelezettségvállalásokra, és különösen arra, hogy:






  — | az Európai Unió és tagállamai 2015-re elérik az Egyesült Nemezetek Szervezete által kitűzött, a bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-ára vonatkozó célt, ami azt jelenti, hogy az Uniónak a millenniumi fejlesztési célokhoz (MFC-k) való hozzájárulását a 2003-as 33 milliárd euróról 2015-re több mint 84 milliárd euróra kellene növelnie (a 2005. június 16–17-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetései), |
| --- | --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok által 2005-ben vállalt kötelezettségvállalásokra, és különösen arra, hogy:

—

az Európai Unió és tagállamai 2015-re elérik az Egyesült Nemezetek Szervezete által kitűzött, a bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-ára vonatkozó célt, ami azt jelenti, hogy az Uniónak a millenniumi fejlesztési célokhoz (MFC-k) való hozzájárulását a 2003-as 33 milliárd euróról 2015-re több mint 84 milliárd euróra kellene növelnie (a 2005. június 16–17-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetései),

| — | az Európai Unió és az egyéb hitelezők megduplázzák az Afrikának nyújtandó segélyeiket, ami Afrikának 2010-ben egy 25 milliárd USD összegű hivatalos fejlesztéstámogatást (ODA) (6) jelent (a G8 által 2005. július 8-án Gleneagles-ben közzétett hivatalos közlemény), |
| --- | --- |

—

az Európai Unió és az egyéb hitelezők megduplázzák az Afrikának nyújtandó segélyeiket, ami Afrikának 2010-ben egy 25 milliárd USD összegű hivatalos fejlesztéstámogatást (ODA) (6) jelent (a G8 által 2005. július 8-án Gleneagles-ben közzétett hivatalos közlemény),

| — | tekintettel az ILO migráns munkavállalókról szóló 151. ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO migráns munkavállalókról szóló 151. ajánlására,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság 2005. december 20-i közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” (7) címmel, amely meghatározza a Közösség által a fejlesztés terén folytatandó cselekvés általános keretét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság 2005. december 20-i közös nyilatkozatára az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” (7) címmel, amely meghatározza a Közösség által a fejlesztés terén folytatandó cselekvés általános keretét,

| — | tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika közötti IV. csúcstalálkozó során elfogadott, 2006. május 12-i, bécsi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika közötti IV. csúcstalálkozó során elfogadott, 2006. május 12-i, bécsi nyilatkozatra,

| — | tekintettel állásfoglalásaira: az afrikai fejlesztési stratégiáról szóló 2005. november 17-i (8), a globalizáció szociális dimenziójáról szóló 2005. november 15-i (9), a gazdasági migráció kezelésének közösségi megközelítéséről szóló 2005. október 26-i (10), a legális és illegális bevándorlás közötti kapcsolatról, valamint a bevándorlók integrációjáról szóló 2005. június 9-i (11) és az Európai Uniónak a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában játszott szerepéről szóló 2005. április 12-i (12) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel állásfoglalásaira: az afrikai fejlesztési stratégiáról szóló 2005. november 17-i (8), a globalizáció szociális dimenziójáról szóló 2005. november 15-i (9), a gazdasági migráció kezelésének közösségi megközelítéséről szóló 2005. október 26-i (10), a legális és illegális bevándorlás közötti kapcsolatról, valamint a bevándorlók integrációjáról szóló 2005. június 9-i (11) és az Európai Uniónak a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában játszott szerepéről szóló 2005. április 12-i (12) állásfoglalására,

| — | tekintettel a nemek kérdésének a fejlesztési együttműködésbe való beépítéséről szóló 1998. december 22-i 2836/98/EK tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek kérdésének a fejlesztési együttműködésbe való beépítéséről szóló 1998. december 22-i 2836/98/EK tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0210/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0210/2006),

| A. | mivel a 175 millió migráns (a világ népességének 3 %-a) 40 %-a a fejlődő országokban él, |
| --- | --- |

A.

mivel a 175 millió migráns (a világ népességének 3 %-a) 40 %-a a fejlődő országokban él,

| B. | mivel a migráció nem új keletű jelenség, ám a globalizációs környezetben megnövekedett méretei miatt és annak folytán, hogy valamennyi nemzetközi tényező számol vele, mára elsődleges politikai kihívássá vált a nemzetközi közösség számára, |
| --- | --- |

B.

mivel a migráció nem új keletű jelenség, ám a globalizációs környezetben megnövekedett méretei miatt és annak folytán, hogy valamennyi nemzetközi tényező számol vele, mára elsődleges politikai kihívássá vált a nemzetközi közösség számára,

| C. | mivel a migráció az 1980-as évek óta jelentősen megnövekedett, ám az Európai Unió szintjén ennek ellenére nem született rá közös és koherens válasz, |
| --- | --- |

C.

mivel a migráció az 1980-as évek óta jelentősen megnövekedett, ám az Európai Unió szintjén ennek ellenére nem született rá közös és koherens válasz,

| D. | mivel az Európai Unió szinte valamennyi fejlődő országból fogad be bevándorlókat – azaz a bevándorlók jelentős számban Ázsiából, Afrikából és Latin-Amerikából érkeznek – s nemigen valószínű, hogy e jelenség az elkövetkező években veszít erejéből, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió szinte valamennyi fejlődő országból fogad be bevándorlókat – azaz a bevándorlók jelentős számban Ázsiából, Afrikából és Latin-Amerikából érkeznek – s nemigen valószínű, hogy e jelenség az elkövetkező években veszít erejéből,

| E. | mivel a nemzetközi közösség késlekedik ambiciózus közös cselekvésekkel a tettek mezejére lépni, |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi közösség késlekedik ambiciózus közös cselekvésekkel a tettek mezejére lépni,

| F. | mivel a migráció kérdése a nemzetközi közösségtől átfogó válaszadást igényel, az Európai Unió pedig mindeddig nem adott átfogó politikai választ és nem dolgozta ki a maga számára a kérdéskör kezelésére alkalmas eszközöket, |
| --- | --- |

F.

mivel a migráció kérdése a nemzetközi közösségtől átfogó válaszadást igényel, az Európai Unió pedig mindeddig nem adott átfogó politikai választ és nem dolgozta ki a maga számára a kérdéskör kezelésére alkalmas eszközöket,

| G. | mivel a migrációs áramlás szabályozását célzó közös politika hiánya lehetővé teszi, hogy a tagállamok olyan egyoldalú döntéseket fogadjanak el, amelyek megnehezítik a koherens közösségi álláspont elfogadását, |
| --- | --- |

G.

mivel a migrációs áramlás szabályozását célzó közös politika hiánya lehetővé teszi, hogy a tagállamok olyan egyoldalú döntéseket fogadjanak el, amelyek megnehezítik a koherens közösségi álláspont elfogadását,

| H. | mivel a bevándorlás jelenségére adott válasznak a lehető legszélesebb uniós szintű konszenzuson kell alapulnia, |
| --- | --- |

H.

mivel a bevándorlás jelenségére adott válasznak a lehető legszélesebb uniós szintű konszenzuson kell alapulnia,

| I. | mivel a nemzetközi migrációról és a fejlesztésről folytatott magas szintű párbeszédre az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 2006. szeptember 14–15-i ülésén kerül sor, |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi migrációról és a fejlesztésről folytatott magas szintű párbeszédre az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 2006. szeptember 14–15-i ülésén kerül sor,

| J. | mivel az Afrikai Unió a migrációt az Afrikai Unió Bizottságának elnöke, Alpha Oumar Konaré befolyására tevékenysége fő sarokpontjává tette, |
| --- | --- |

J.

mivel az Afrikai Unió a migrációt az Afrikai Unió Bizottságának elnöke, Alpha Oumar Konaré befolyására tevékenysége fő sarokpontjává tette,

| K. | mivel a migránsok indítékai és típusai között mutatkozó különbségek megakadályozzák olyan koherens és átfogó politikák végrehajtását, amelyek a migrációt a fejlődés motorjává alakíthatnák, |
| --- | --- |

K.

mivel a migránsok indítékai és típusai között mutatkozó különbségek megakadályozzák olyan koherens és átfogó politikák végrehajtását, amelyek a migrációt a fejlődés motorjává alakíthatnák,

| L. | mivel a migrációs mozgások fő kiindulópontjai Ázsiában és Latin-Amerikában találhatók, ugyanakkor a migrációs jelenségek negatív hatásait főleg Afrika szenvedi el, |
| --- | --- |

L.

mivel a migrációs mozgások fő kiindulópontjai Ázsiában és Latin-Amerikában találhatók, ugyanakkor a migrációs jelenségek negatív hatásait főleg Afrika szenvedi el,

| M. | mivel az elemzések többsége az északi befogadó országok helyzetét tárgyalja, miközben a migránsok 60 %-a a déli féltekét nem hagyja el, |
| --- | --- |

M.

mivel az elemzések többsége az északi befogadó országok helyzetét tárgyalja, miközben a migránsok 60 %-a a déli féltekét nem hagyja el,

| N. | mivel a bécsi nyilatkozatba belefoglalták az iránti kötelezettségvállalásukat, hogy előbbre viszik az Európai Unió és Latin-Amerika közötti migrációra vonatkozó kérdésekről folytatott globális párbeszédet és megerősítik az ezzel kapcsolatos együttműködést, |
| --- | --- |

N.

mivel a bécsi nyilatkozatba belefoglalták az iránti kötelezettségvállalásukat, hogy előbbre viszik az Európai Unió és Latin-Amerika közötti migrációra vonatkozó kérdésekről folytatott globális párbeszédet és megerősítik az ezzel kapcsolatos együttműködést,

| O. | mivel önmagában a hivatalos fejlesztéstámogatás növelése nem jelent választ a migráció és a fejlődés közötti kapcsolat kérdésére, ugyanakkor szükség van egyedi és újító megközelítést alkalmazó eszközök kidolgozására is annak a szerepnek a feltárása és fejlesztése érdekében, amelyet a migránsok játszanak a szegénység elleni és a fejlődés érdekében folyó küzdelemben, |
| --- | --- |

O.

mivel önmagában a hivatalos fejlesztéstámogatás növelése nem jelent választ a migráció és a fejlődés közötti kapcsolat kérdésére, ugyanakkor szükség van egyedi és újító megközelítést alkalmazó eszközök kidolgozására is annak a szerepnek a feltárása és fejlesztése érdekében, amelyet a migránsok játszanak a szegénység elleni és a fejlődés érdekében folyó küzdelemben,

| P. | mivel a jelenségre adandó válasz megtalálásának szerves részét kell képeznie a szegénység ellen folytatott küzdelem nemzeti és nemzetközi stratégiáinak is a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében, |
| --- | --- |

P.

mivel a jelenségre adandó válasz megtalálásának szerves részét kell képeznie a szegénység ellen folytatott küzdelem nemzeti és nemzetközi stratégiáinak is a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében,

| Q. | mivel el kell ismerni és támogatni kell a déli országok önálló migrációs politika folytatásához való jogát, |
| --- | --- |

Q.

mivel el kell ismerni és támogatni kell a déli országok önálló migrációs politika folytatásához való jogát,

| R. | mivel a déli országok számára a migráció a legjobban képzett vagy leginkább vállalkozó szellemű polgárok távozásának szinonimája, és az „agyelszívás” veszélyezteti a különböző alapvető szolgáltatások nyújtását és minőségét, így különösen az egészségügy és az oktatás területén, |
| --- | --- |

R.

mivel a déli országok számára a migráció a legjobban képzett vagy leginkább vállalkozó szellemű polgárok távozásának szinonimája, és az „agyelszívás” veszélyezteti a különböző alapvető szolgáltatások nyújtását és minőségét, így különösen az egészségügy és az oktatás területén,

| S. | mivel az agyelszívást az északi országok által alkalmazott – „választott migráció” névvel illetett – szelektív befogadási politikák is ösztönzik, ami számos, ettől szenvedő déli országban tovább növeli a szakértelem hiányát, |
| --- | --- |

S.

mivel az agyelszívást az északi országok által alkalmazott – „választott migráció” névvel illetett – szelektív befogadási politikák is ösztönzik, ami számos, ettől szenvedő déli országban tovább növeli a szakértelem hiányát,

| T. | mivel az Afrikai Unió Bizottságának elnöke, Alpha Oumar Konaré szerint e politikák „megtagadják Afrikától a fejlődéshez való jogot”, |
| --- | --- |

T.

mivel az Afrikai Unió Bizottságának elnöke, Alpha Oumar Konaré szerint e politikák „megtagadják Afrikától a fejlődéshez való jogot”,

| U. | mivel a körkörös migráció – amely lehetővé teszi a származási és a célország közötti oda-vissza utazást – alapvető lehetőséget nyújt a fogadó és az indulási ország fejlesztéséhez, |
| --- | --- |

U.

mivel a körkörös migráció – amely lehetővé teszi a származási és a célország közötti oda-vissza utazást – alapvető lehetőséget nyújt a fogadó és az indulási ország fejlesztéséhez,

| V. | mivel az együttfejlődésnek – amely nem más, mint a fejlett országokban letelepedő migráns közösségek által képviselt képességek hasznosítása a kiindulási országok fejlődése érdekében – az a célja, hogy a migrációt a fejlődés motorjává és a népek kölcsönös segítségnyújtásának eszközévé tegye, |
| --- | --- |

V.

mivel az együttfejlődésnek – amely nem más, mint a fejlett országokban letelepedő migráns közösségek által képviselt képességek hasznosítása a kiindulási országok fejlődése érdekében – az a célja, hogy a migrációt a fejlődés motorjává és a népek kölcsönös segítségnyújtásának eszközévé tegye,

| W. | mivel a migránsok által a származási országokba átutalt pénzösszegek igen komoly fejlesztési forrást képviselnek, s az átutalt összegek nagysága világméretekben jelentősen meghaladja a hivatalos fejlesztéstámogatások szintjét, és mivel ezeknek az átutalásoknak a pénzügyi és bankköltségei az esetek többségében rendkívül magasak, a pénz útja pedig időnként nem is követhető; ugyanakkor hangsúlyozva, hogy ezek az összegek elsősorban a családi fogyasztást szolgálják, és csak kisebb részük jelenik meg a beruházások és a fejlesztések finanszírozásában, |
| --- | --- |

W.

mivel a migránsok által a származási országokba átutalt pénzösszegek igen komoly fejlesztési forrást képviselnek, s az átutalt összegek nagysága világméretekben jelentősen meghaladja a hivatalos fejlesztéstámogatások szintjét, és mivel ezeknek az átutalásoknak a pénzügyi és bankköltségei az esetek többségében rendkívül magasak, a pénz útja pedig időnként nem is követhető; ugyanakkor hangsúlyozva, hogy ezek az összegek elsősorban a családi fogyasztást szolgálják, és csak kisebb részük jelenik meg a beruházások és a fejlesztések finanszírozásában,

| X. | mivel ugyanakkor ezeknek az átutalásoknak nem az a célja, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatások helyébe lépjenek vagy indokolttá tegyék azok csökkentését, |
| --- | --- |

X.

mivel ugyanakkor ezeknek az átutalásoknak nem az a célja, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatások helyébe lépjenek vagy indokolttá tegyék azok csökkentését,

| Y. | mivel a világban 2005-ben közel 9,2 menekültet tartottak számon és 25 millió „a hazáján belül máshová költözött” személyt – ennek felét Afrikában –, akik nemzetközi szinten semmilyen védelemben sem részesülnek, s ez elfogadhatatlan módon az áldozatok rangsorolását hozza létre, |
| --- | --- |

Y.

mivel a világban 2005-ben közel 9,2 menekültet tartottak számon és 25 millió „a hazáján belül máshová költözött” személyt – ennek felét Afrikában –, akik nemzetközi szinten semmilyen védelemben sem részesülnek, s ez elfogadhatatlan módon az áldozatok rangsorolását hozza létre,

| Z. | mivel egyre nő az „ökológiai” menekültek vagy elköltöztetettek száma, s ez a szám az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint néhány éven belül az 50 milliót is eléri, |
| --- | --- |

Z.

mivel egyre nő az „ökológiai” menekültek vagy elköltöztetettek száma, s ez a szám az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint néhány éven belül az 50 milliót is eléri,

| AA. | mivel a migránsok beilleszkedése olyan kétoldalú folyamat, amely a törvényes migránsok és a befogadó társadalom közti kölcsönös jogokon és kötelezettségeken alapul, és célja annak biztosítása, hogy a bevándorlók képessé váljanak a társadalomban való részvételre, |
| --- | --- |

AA.

mivel a migránsok beilleszkedése olyan kétoldalú folyamat, amely a törvényes migránsok és a befogadó társadalom közti kölcsönös jogokon és kötelezettségeken alapul, és célja annak biztosítása, hogy a bevándorlók képessé váljanak a társadalomban való részvételre,

| AB. | mivel a migránsok – az emberkereskedelem, a megkülönböztetés és a szociális bizonytalanság áldozataiként – továbbra is olyan csoportot képeznek, amelyet összességében nem véd eléggé a nemzetközi közösség és az egyes nemzeti jogszabályok, |
| --- | --- |

AB.

mivel a migránsok – az emberkereskedelem, a megkülönböztetés és a szociális bizonytalanság áldozataiként – továbbra is olyan csoportot képeznek, amelyet összességében nem véd eléggé a nemzetközi közösség és az egyes nemzeti jogszabályok,

| AC. | mivel a valamennyi migráns és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt még egyetlen tagállam sem ratifikálta, |
| --- | --- |

AC.

mivel a valamennyi migráns és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt még egyetlen tagállam sem ratifikálta,

| AD. | mivel az Európai Unió az integrációs célkitűzésre 1999 óta csak 15 millió eurót, vagyis migránsonként 0,5 eurót szánt, |
| --- | --- |

AD.

mivel az Európai Unió az integrációs célkitűzésre 1999 óta csak 15 millió eurót, vagyis migránsonként 0,5 eurót szánt,

| AE. | mivel a migrációs mozgáshoz kapcsolódó emberkereskedelem elleni harcnak, valamint a nők és gyermekek kereskedelme és szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemnek az Európai Unió egyik elsődleges céljává kell válnia, |
| --- | --- |

AE.

mivel a migrációs mozgáshoz kapcsolódó emberkereskedelem elleni harcnak, valamint a nők és gyermekek kereskedelme és szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemnek az Európai Unió egyik elsődleges céljává kell válnia,

| AF. | mivel a nők teszik ki a fejlett világ bevándorlóinak 51 %-át, és a fejlődő országok bevándorlóinak 46 %-át (14); mivel úgy véli, hogy az illegális bevándorlás veszélyeiről szóló tájékoztatás elégtelen, és tudva azt, hogy a migráns nők sokkal inkább ki vannak téve a szexuális kizsákmányolásnak, az erőszaknak, a megkülönböztetésnek és a munkahelyi kizsákmányolásnak; a migrációs politikák pedig nem veszik figyelembe a nők sajátos szerepét, |
| --- | --- |

AF.

mivel a nők teszik ki a fejlett világ bevándorlóinak 51 %-át, és a fejlődő országok bevándorlóinak 46 %-át (14); mivel úgy véli, hogy az illegális bevándorlás veszélyeiről szóló tájékoztatás elégtelen, és tudva azt, hogy a migráns nők sokkal inkább ki vannak téve a szexuális kizsákmányolásnak, az erőszaknak, a megkülönböztetésnek és a munkahelyi kizsákmányolásnak; a migrációs politikák pedig nem veszik figyelembe a nők sajátos szerepét,

| AG. | mivel a migráció képessé teheti a nőket életük javítására, autonómiájuk növelésére, a rászorulók támogatására és az elnyomó társadalmi viszonyok ellensúlyozására, |
| --- | --- |

AG.

mivel a migráció képessé teheti a nőket életük javítására, autonómiájuk növelésére, a rászorulók támogatására és az elnyomó társadalmi viszonyok ellensúlyozására,

| AH. | mivel a nőket gyakran olyan gondok kényszerítik migrációra, mint a kényszerházasság, a szegénység vagy a fegyveres konfliktusok, |
| --- | --- |

AH.

mivel a nőket gyakran olyan gondok kényszerítik migrációra, mint a kényszerházasság, a szegénység vagy a fegyveres konfliktusok,

| AI. | mivel a migráns nők sokkal veszélyeztetettebbek a szexuális kizsákmányolás, a megkülönböztetés, a munkahelyi kizsákmányolás és a szellemi erőforrások elpazarlása (brain waste), az erőszak és az egészségi kockázatok, a társadalmi elszigetelődés és az emberkereskedelem vonatkozásában, |
| --- | --- |

AI.

mivel a migráns nők sokkal veszélyeztetettebbek a szexuális kizsákmányolás, a megkülönböztetés, a munkahelyi kizsákmányolás és a szellemi erőforrások elpazarlása (brain waste), az erőszak és az egészségi kockázatok, a társadalmi elszigetelődés és az emberkereskedelem vonatkozásában,

| AJ. | mivel az Európai Unióban jelenleg jelentős számú papírok nélküli migráns nő tartózkodik, ami növeli a munkahelyi kizsákmányolás, a szexuális kizsákmányolás és az erőszak őket fenyegető kockázatát, |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Európai Unióban jelenleg jelentős számú papírok nélküli migráns nő tartózkodik, ami növeli a munkahelyi kizsákmányolás, a szexuális kizsákmányolás és az erőszak őket fenyegető kockázatát,

| 1. | meg van győződve arról, hogy az Európai Uniónak alapvető szerepet kell játszania abban, hogy a migráció a fejlődés motorjává váljon; |
| --- | --- |

1.

meg van győződve arról, hogy az Európai Uniónak alapvető szerepet kell játszania abban, hogy a migráció a fejlődés motorjává váljon;

| 2. | kiemeli, hogy az Uniónak – külön figyelmet fordítva Afrikára és a dél-dél migrációra – átfogó és regionális szempontú politikai választ kell adnia a fejlődés és a migráció közötti kapcsolat kérdésére; kéri, hogy a migráció kérdése kerüljön minél előbbre az ütemezésben és az Európai Unió és a vele kapcsolatban álló különböző régiók közötti politikai párbeszédben, továbbá egy közös politikai válasz megfogalmazása érdekében támogatja egy Európa-Afrika csúcstalálkozó megszervezését; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy az Uniónak – külön figyelmet fordítva Afrikára és a dél-dél migrációra – átfogó és regionális szempontú politikai választ kell adnia a fejlődés és a migráció közötti kapcsolat kérdésére; kéri, hogy a migráció kérdése kerüljön minél előbbre az ütemezésben és az Európai Unió és a vele kapcsolatban álló különböző régiók közötti politikai párbeszédben, továbbá egy közös politikai válasz megfogalmazása érdekében támogatja egy Európa-Afrika csúcstalálkozó megszervezését;

| 3. | úgy véli, hogy az európai migrációs és fejlesztési politikának mindenekelőtt a harmadik országokkal vállalt szolidaritás és az együttfejlődés alapelvén kell alapulnia a migráció mélyre nyúló okainak felszámolása és különösen a szegénység felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az európai migrációs és fejlesztési politikának mindenekelőtt a harmadik országokkal vállalt szolidaritás és az együttfejlődés alapelvén kell alapulnia a migráció mélyre nyúló okainak felszámolása és különösen a szegénység felszámolása érdekében;

| 4. | ismételten kijelenti, hogy kiáll az emberi jogként felfogott – következésképpen a kereskedelmi logika szempontjai alapján nem kezelhető – emberi mobilitás koncepciója mellett; hangsúlyozza, hogy minden vonatkozó politikának a szabad választáson – és nem a kényszeren – alapuló mobilitás előmozdítását kell szolgálnia; |
| --- | --- |

4.

ismételten kijelenti, hogy kiáll az emberi jogként felfogott – következésképpen a kereskedelmi logika szempontjai alapján nem kezelhető – emberi mobilitás koncepciója mellett; hangsúlyozza, hogy minden vonatkozó politikának a szabad választáson – és nem a kényszeren – alapuló mobilitás előmozdítását kell szolgálnia;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a bevándorlás jelenségére megfelelő megoldás csak olyan európai szintű közös stratégia megalkotásával képzelhető el, amely világosan meghatározza mind a célokat, mind a tagállamok rendelkezésére bocsátott eszközöket, a jelenség együttes és egymással szolidáris kezelésének lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a bevándorlás jelenségére megfelelő megoldás csak olyan európai szintű közös stratégia megalkotásával képzelhető el, amely világosan meghatározza mind a célokat, mind a tagállamok rendelkezésére bocsátott eszközöket, a jelenség együttes és egymással szolidáris kezelésének lehetővé tétele érdekében;

| 6. | emlékeztet arra, hogy valamennyi államnak kötelessége az emberek kizsákmányolása és az embercsempészet ellen harcolni; emlékeztet az olyan többoldalú eszközökre, mint például a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és annak jegyzőkönyvei, amelyek hatékony mechanizmusnak bizonyultak az embercsempészet és a bevándorlók csempészete ellen és alapvető jogaik védelme érdekében, valamint azok jogi felelősségre vonása érdekében, akik ilyen bűncselekményt követnek el; felszólítja azokat az államokat, amelyek még nem ratifikálták, vagy nem csatlakoztak ehhez az egyezményhez, hogy ezt mielőbb tegyék meg; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy valamennyi államnak kötelessége az emberek kizsákmányolása és az embercsempészet ellen harcolni; emlékeztet az olyan többoldalú eszközökre, mint például a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és annak jegyzőkönyvei, amelyek hatékony mechanizmusnak bizonyultak az embercsempészet és a bevándorlók csempészete ellen és alapvető jogaik védelme érdekében, valamint azok jogi felelősségre vonása érdekében, akik ilyen bűncselekményt követnek el; felszólítja azokat az államokat, amelyek még nem ratifikálták, vagy nem csatlakoztak ehhez az egyezményhez, hogy ezt mielőbb tegyék meg;

| 7. | ösztönzi – a barcelonai folyamat példáját követve – a migráció kérdésének az EU külső politikáiba való beépítését; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi – a barcelonai folyamat példáját követve – a migráció kérdésének az EU külső politikáiba való beépítését;

| 8. | egyetért a Tanács arra irányuló javaslatával, hogy 2006-ban rendezzenek EuroMed miniszteri találkozót a migráció témájában; ugyancsak támogatja a migrációról szóló Euro-Afrika csúcstalálkozó 2006. július hó folyamán Rabatban való megrendezését, amelynek célja a Maghreb-országokból és a Szaharától délre fekvő térségből Európába tartó migráció témájának megvitatása; |
| --- | --- |

8.

egyetért a Tanács arra irányuló javaslatával, hogy 2006-ban rendezzenek EuroMed miniszteri találkozót a migráció témájában; ugyancsak támogatja a migrációról szóló Euro-Afrika csúcstalálkozó 2006. július hó folyamán Rabatban való megrendezését, amelynek célja a Maghreb-országokból és a Szaharától délre fekvő térségből Európába tartó migráció témájának megvitatása;

| 9. | üdvözöl minden további lépést a migrációs politika tökéletesítésének irányába, és hangsúlyozza, hogy olyan megértő megközelítésre van szükség, amely a szétaprózott intézkedések támogatása helyett egységes képet alkot a legfontosabb teendőkről; |
| --- | --- |

9.

üdvözöl minden további lépést a migrációs politika tökéletesítésének irányába, és hangsúlyozza, hogy olyan megértő megközelítésre van szükség, amely a szétaprózott intézkedések támogatása helyett egységes képet alkot a legfontosabb teendőkről;

| 10. | javasolja a Tanácsnak, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket az egyes tagállamokban a migrációért, illetve a fejlődésért felelős személyek közötti hatékonyabb együttműködés és koordináció biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

javasolja a Tanácsnak, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket az egyes tagállamokban a migrációért, illetve a fejlődésért felelős személyek közötti hatékonyabb együttműködés és koordináció biztosítása érdekében;

| 11. | kiemeli, hogy a fejlesztési támogatás növelése szükséges, de nem elégséges feltétel ahhoz, hogy a migráció a fejlődés előmozdítójává válhasson; kéri az Európai Uniótól és a tagállamoktól, hogy tartsák be a 2005-ben tett politikai kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy a fejlesztési támogatás növelése szükséges, de nem elégséges feltétel ahhoz, hogy a migráció a fejlődés előmozdítójává válhasson; kéri az Európai Uniótól és a tagállamoktól, hogy tartsák be a 2005-ben tett politikai kötelezettségvállalásokat;

| 12. | ajánlja, hogy a migrációt és annak a fejlődésre gyakorolt hatását átfogóan vegyék figyelembe a millenniumi fejlesztési célok elérését célzó gondolkodás és cselekvések egészében; megismétli, hogy az átfogó stratégiának az eredményesség érdekében megfelelő jogi keretre van szüksége mind az Európai Unió, mind a kibocsátó országok szintjén; |
| --- | --- |

12.

ajánlja, hogy a migrációt és annak a fejlődésre gyakorolt hatását átfogóan vegyék figyelembe a millenniumi fejlesztési célok elérését célzó gondolkodás és cselekvések egészében; megismétli, hogy az átfogó stratégiának az eredményesség érdekében megfelelő jogi keretre van szüksége mind az Európai Unió, mind a kibocsátó országok szintjén;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a migráció jelenségét jobban kell integrálni a fejlesztési politikákba és tervezetekbe; ajánlja, hogy nemzeti szinten a migráció kerüljön be a szegénység csökkentését célzó stratégiai dokumentumokba; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a migráció jelenségét jobban kell integrálni a fejlesztési politikákba és tervezetekbe; ajánlja, hogy nemzeti szinten a migráció kerüljön be a szegénység csökkentését célzó stratégiai dokumentumokba;

| 14. | elismeri a diaszpórák jelentőségét az Európai Unió és a származási országok közötti kapcsolatok erősítésében, különösen a migráció terén; felhív szorosabb együttműködés kialakítására a fejlődő országok és az Európai Unió tagállamainak intézményei között, ideértve a közös fejlesztési projektek megvalósítását is; |
| --- | --- |

14.

elismeri a diaszpórák jelentőségét az Európai Unió és a származási országok közötti kapcsolatok erősítésében, különösen a migráció terén; felhív szorosabb együttműködés kialakítására a fejlődő országok és az Európai Unió tagállamainak intézményei között, ideértve a közös fejlesztési projektek megvalósítását is;

| 15. | azon a véleményen van, hogy a társfejlesztést – amely abban áll, hogy elismerik és támogatják a diaszpórának a származási ország fejlődése szolgálatában játszott szerepét – teljesen el kell ismerni európai szinten; |
| --- | --- |

15.

azon a véleményen van, hogy a társfejlesztést – amely abban áll, hogy elismerik és támogatják a diaszpórának a származási ország fejlődése szolgálatában játszott szerepét – teljesen el kell ismerni európai szinten;

| 16. | kiemeli, hogy ahhoz, hogy a migráció az Unió fejlődésének motorjává válhasson, két kiemelt eszközt kell igénybe venni:






  — | egy külön alapot, amelyet különösen az együttfejlődési cselekvések finanszírozását lehetővé tevő, kellően rugalmas és reagáló igazgatással kell kezelni, |
| --- | --- | --- |

16.

kiemeli, hogy ahhoz, hogy a migráció az Unió fejlődésének motorjává válhasson, két kiemelt eszközt kell igénybe venni:

—

egy külön alapot, amelyet különösen az együttfejlődési cselekvések finanszírozását lehetővé tevő, kellően rugalmas és reagáló igazgatással kell kezelni,

| — | egy garanciaalapot a migránsok mikroprojektjei tartósságának biztosítása és a fejlődésre gyakorolt hatásuk maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

—

egy garanciaalapot a migránsok mikroprojektjei tartósságának biztosítása és a fejlődésre gyakorolt hatásuk maximalizálása érdekében;

| 17. | úgy véli, hogy az AENEAS programot, csakúgy mint a 2007-ben azt követő programot, egy fejlesztési stratégia szolgálatába kell állítani, különösen az együttfejlődési cselekvések finanszírozása révén, és ez a célkitűzés szigorúan követendő, például annak érdekében, hogy ne legyen szükség az Unió külső határainak védelmére szánt kiadásokra; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az AENEAS programot, csakúgy mint a 2007-ben azt követő programot, egy fejlesztési stratégia szolgálatába kell állítani, különösen az együttfejlődési cselekvések finanszírozása révén, és ez a célkitűzés szigorúan követendő, például annak érdekében, hogy ne legyen szükség az Unió külső határainak védelmére szánt kiadásokra;

| 18. | hangsúlyozza, hogy e programnak hozzá kell járulnia a migrációs áramlások kezelésére, valamint a származási és tranzitországok támogatására hivatott rendszerek hatékonyságának fokozásához; ennek érdekében ajánlja, hogy a program rendelkezzék a következő jellemzőkkel:






  — | többféle finanszírozási lehetőség (együttfejlődés, tanulmánykészítés, biztonság stb.) a több költségvetési vonalon is finanszírozott integrált projektek lehetőségével, |
| --- | --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy e programnak hozzá kell járulnia a migrációs áramlások kezelésére, valamint a származási és tranzitországok támogatására hivatott rendszerek hatékonyságának fokozásához; ennek érdekében ajánlja, hogy a program rendelkezzék a következő jellemzőkkel:

—

többféle finanszírozási lehetőség (együttfejlődés, tanulmánykészítés, biztonság stb.) a több költségvetési vonalon is finanszírozott integrált projektek lehetőségével,

| — | kritériumok a projektek kiválasztásához, valamint az odaítélhető támogatások fajtájára és összegére vonatkozó szabályok, |
| --- | --- |

—

kritériumok a projektek kiválasztásához, valamint az odaítélhető támogatások fajtájára és összegére vonatkozó szabályok,

| — | az így meghatározott keretektől eltekintve döntéseit teljes mértékben szabadon meghozó projektbíráló bizottság, |
| --- | --- |

—

az így meghatározott keretektől eltekintve döntéseit teljes mértékben szabadon meghozó projektbíráló bizottság,

| — | a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó szabályok felülvizsgálata a biztosítékul szolgáló összegek letétele tekintetében; |
| --- | --- |

—

a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó szabályok felülvizsgálata a biztosítékul szolgáló összegek letétele tekintetében;

| 19. | integrált regionális – a legfőbb afrikai kivándorlási területekre összpontosító – fejlesztési terveket javasol a következők finanszírozására:






  — | infrastruktúra telepítése (ivóvíz, elektromos áram, egészségügyi központ, iskola, utak, stb.), |
| --- | --- | --- |

19.

integrált regionális – a legfőbb afrikai kivándorlási területekre összpontosító – fejlesztési terveket javasol a következők finanszírozására:

—

infrastruktúra telepítése (ivóvíz, elektromos áram, egészségügyi központ, iskola, utak, stb.),

| — | a működési költségek egy részének viselése célzott költségvetési támogatás révén, |
| --- | --- |

—

a működési költségek egy részének viselése célzott költségvetési támogatás révén,

ugyanilyen jellegű tevékenységeket lehet végezni a főbb latin-amerikai és ázsiai kivándorlási területeken;

| 20. | nyomatékkal figyelmeztet a bevándoroltak által a származási országukba indított pénzátutalások nehézségeire és magas költségeire, valamint hangsúlyozza a bankrendszert elkerülő pénzmozgások átláthatatlanságát; kijelenti, hogy szükség van egy olyan biztonságos rendszer kialakítására, amely garantálja a pénz küldője és címzettje adatainak védelmét a szabályozott átutalások révén rendes csatornákba terelt átutalások elterjesztése érdekében, mivel köztudott, hogy bizonyos alternatív – a bevándoroltak által igénybe vett – csatornák nem egyszer valóságos uzsorahálózatként működnek; |
| --- | --- |

20.

nyomatékkal figyelmeztet a bevándoroltak által a származási országukba indított pénzátutalások nehézségeire és magas költségeire, valamint hangsúlyozza a bankrendszert elkerülő pénzmozgások átláthatatlanságát; kijelenti, hogy szükség van egy olyan biztonságos rendszer kialakítására, amely garantálja a pénz küldője és címzettje adatainak védelmét a szabályozott átutalások révén rendes csatornákba terelt átutalások elterjesztése érdekében, mivel köztudott, hogy bizonyos alternatív – a bevándoroltak által igénybe vett – csatornák nem egyszer valóságos uzsorahálózatként működnek;

| 21. | kéri a Bizottságtól, a tagállamoktól, valamint a nemzeti és nemzetközi pénzügyi intézményektől, hogy a következőkre irányuló politikát valósítsanak meg:






  — | elő kell segíteni és meg kell könnyíteni a migránsok pénzátutalásait azáltal, hogy olcsóbbá, gyorsabbá és biztosabbá teszik azokat, ösztönözve a migránsokat a szabályozott átutalási csatornák igénybe vételére, |
| --- | --- | --- |

21.

kéri a Bizottságtól, a tagállamoktól, valamint a nemzeti és nemzetközi pénzügyi intézményektől, hogy a következőkre irányuló politikát valósítsanak meg:

—

elő kell segíteni és meg kell könnyíteni a migránsok pénzátutalásait azáltal, hogy olcsóbbá, gyorsabbá és biztosabbá teszik azokat, ösztönözve a migránsokat a szabályozott átutalási csatornák igénybe vételére,

| — | ki kell szélesíteni a migránsok pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférését, |
| --- | --- |

—

ki kell szélesíteni a migránsok pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférését,

| — | a migránsok hazautalt pénzeszközeit termelő beruházások felé kell terelni a mikrovállalkozások és a KKV-k hitelhez juttatásának megkönnyítésével, továbbá a diaszpórának szánt innovatív pénzügyi termékek – mint például a „Fejlesztési megtakarítási terv” – tanulmányozásával, |
| --- | --- |

—

a migránsok hazautalt pénzeszközeit termelő beruházások felé kell terelni a mikrovállalkozások és a KKV-k hitelhez juttatásának megkönnyítésével, továbbá a diaszpórának szánt innovatív pénzügyi termékek – mint például a „Fejlesztési megtakarítási terv” – tanulmányozásával,

| — | biztosítani kell az „informális csatornák” – különösen a hawala hálózatok –közvetítésével végzett pénzműveletek átláthatóságát; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell az „informális csatornák” – különösen a hawala hálózatok –közvetítésével végzett pénzműveletek átláthatóságát;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a bevándoroltak által a származási országukba indított pénzátutalások költségeinek csökkentését lehetővé tévő jogszabályi keretekre és az átláthatóság növelésére vonatkozó javaslatot; megismétli, hogy az említett pénzátutalások a fejlődő országok második számú külső finanszírozási forrását jelentik, ugyanakkor az átutalási költség akár az adott összeg 20 %-át is elérheti; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a bevándoroltak által a származási országukba indított pénzátutalások költségeinek csökkentését lehetővé tévő jogszabályi keretekre és az átláthatóság növelésére vonatkozó javaslatot; megismétli, hogy az említett pénzátutalások a fejlődő országok második számú külső finanszírozási forrását jelentik, ugyanakkor az átutalási költség akár az adott összeg 20 %-át is elérheti;

| 23. | elismeri a KKV-k által a munkahelyek teremtésében és a fejlesztésben betöltött szerep fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Bankkal együttműködve dolgozzon ki olyan programokat, amelyek a migránsokat az ilyen vállalkozásokba történő nagyobb összegű befektetésre ösztönzik; |
| --- | --- |

23.

elismeri a KKV-k által a munkahelyek teremtésében és a fejlesztésben betöltött szerep fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Bankkal együttműködve dolgozzon ki olyan programokat, amelyek a migránsokat az ilyen vállalkozásokba történő nagyobb összegű befektetésre ösztönzik;

| 24. | kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól, hogy fejlesszenek ki a diaszpóra szakképzett tagjainak mozgósítására szánt programokat a hazájukba visszatérni kész, magasan képzett migránsok jövedelemkülönbségének viselésével vagy a Dél állami szektora személyzetére (oktatók, kutatók, orvosok) vonatkozó „kettős katedra” rendszerének létrehozásával megvalósítható fejlődés céljából; kéri a Bizottságot, hogy indítson egy tanulmányt a tagállamokban a „kettős katedra” terén szerzett tapasztalatokról; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól, hogy fejlesszenek ki a diaszpóra szakképzett tagjainak mozgósítására szánt programokat a hazájukba visszatérni kész, magasan képzett migránsok jövedelemkülönbségének viselésével vagy a Dél állami szektora személyzetére (oktatók, kutatók, orvosok) vonatkozó „kettős katedra” rendszerének létrehozásával megvalósítható fejlődés céljából; kéri a Bizottságot, hogy indítson egy tanulmányt a tagállamokban a „kettős katedra” terén szerzett tapasztalatokról;

| 25. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a származási országukba visszatérő migránsok nyugdíjának és társadalombiztosítási juttatásainak átutalását biztosító lehetséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a származási országukba visszatérő migránsok nyugdíjának és társadalombiztosítási juttatásainak átutalását biztosító lehetséges intézkedéseket;

| 26. | üdvözli a nyugdíjjogosultságok átvitelére, a képesítések elismerésére, valamint a kutatók és más szakemberek mobilitását megkönnyítő mechanizmusok működtetésére vonatkozó intézkedések mérlegelésére irányuló bizottsági javaslatot, amelynek célja, hogy lehetővé tegye e személyek számára, hogy kívánságuk szerint visszatérhessenek származási országukba, és ott sikeresen újra letelepedhessenek; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a nyugdíjjogosultságok átvitelére, a képesítések elismerésére, valamint a kutatók és más szakemberek mobilitását megkönnyítő mechanizmusok működtetésére vonatkozó intézkedések mérlegelésére irányuló bizottsági javaslatot, amelynek célja, hogy lehetővé tegye e személyek számára, hogy kívánságuk szerint visszatérhessenek származási országukba, és ott sikeresen újra letelepedhessenek;

| 27. | kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák a körkörös vagy ingázó migrációt:






  — | a származási országokkal egyetértésben valósítsanak meg ideiglenes migrációs politikákat és programokat, mint például a többszöri belépésre jogosító vízum megadása egyes csoportoknak, |
| --- | --- | --- |

27.

kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák a körkörös vagy ingázó migrációt:

—

a származási országokkal egyetértésben valósítsanak meg ideiglenes migrációs politikákat és programokat, mint például a többszöri belépésre jogosító vízum megadása egyes csoportoknak,

| — | a nyugdíjak és a szociális ellátások származási és célország közötti átutalásának rendszerbe való foglalásával, a munkavállalók részére hatékony hozzáférést biztosítva az ellátáshoz (a nemzetközi migránsok kevesebb mint 25 %-a él olyan országokban, amelyeket kötnek ilyen típusú megállapodások); |
| --- | --- |

—

a nyugdíjak és a szociális ellátások származási és célország közötti átutalásának rendszerbe való foglalásával, a munkavállalók részére hatékony hozzáférést biztosítva az ellátáshoz (a nemzetközi migránsok kevesebb mint 25 %-a él olyan országokban, amelyeket kötnek ilyen típusú megállapodások);

| 28. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely a körkörös migráció ösztönzésére irányul, amelynek során a migránsok oda-vissza mozognak a származási országuk és a célország között, és ily módon anyaországuk rendelkezésére bocsátják az általuk szerzett tudást és tapasztalatot; rámutat arra, hogy a körkörös migrációt a távozó és visszatérő migránsok tekintetében integrációs intézkedésekkel kell kísérni; rámutat a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek szerepére ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely a körkörös migráció ösztönzésére irányul, amelynek során a migránsok oda-vissza mozognak a származási országuk és a célország között, és ily módon anyaországuk rendelkezésére bocsátják az általuk szerzett tudást és tapasztalatot; rámutat arra, hogy a körkörös migrációt a távozó és visszatérő migránsok tekintetében integrációs intézkedésekkel kell kísérni; rámutat a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek szerepére ebben a folyamatban;

| 29. | üdvözli továbbá a Bizottság azon javaslatait, amelyek a tartózkodási és munkavállalási engedélyekkel kapcsolatos ügyekben a párbeszédre, valamint olyan migráns munkavállalói mobilitási programokra irányulnak, amelyek összeegyeztetik a migránsok rendelkezésre álló ismereteit az adott fejlődő ország szükségleteivel; |
| --- | --- |

29.

üdvözli továbbá a Bizottság azon javaslatait, amelyek a tartózkodási és munkavállalási engedélyekkel kapcsolatos ügyekben a párbeszédre, valamint olyan migráns munkavállalói mobilitási programokra irányulnak, amelyek összeegyeztetik a migránsok rendelkezésre álló ismereteit az adott fejlődő ország szükségleteivel;

| 30. | felhívja mind az északi, mind a déli országok hatóságait, hogy anyagilag támogassák a polgáraik oktatását és képzését; megismétli, hogy támogatja a „20/20” célkitűzést: az északi országok biztosította támogatások 20 %-a és a déli országok költségvetésének 20 %-a irányuljon a szociális alapszolgáltatásokra; |
| --- | --- |

30.

felhívja mind az északi, mind a déli országok hatóságait, hogy anyagilag támogassák a polgáraik oktatását és képzését; megismétli, hogy támogatja a „20/20” célkitűzést: az északi országok biztosította támogatások 20 %-a és a déli országok költségvetésének 20 %-a irányuljon a szociális alapszolgáltatásokra;

| 31. | felhívja a déli államokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat a „képezni és megtartani” jelszó jegyében, elsősorban a szociális jellegű szakképzések újraértékelése útján, külön figyelemmel a gyakran a nemek közötti megkülönböztetés áldozataivá váló nők helyzetére; |
| --- | --- |

31.

felhívja a déli államokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat a „képezni és megtartani” jelszó jegyében, elsősorban a szociális jellegű szakképzések újraértékelése útján, külön figyelemmel a gyakran a nemek közötti megkülönböztetés áldozataivá váló nők helyzetére;

| 32. | kéri az Uniót, hogy konkrétan illessze bele a fejlesztés terén az európai ütemezésbe az emberséges munka elősegítését, és különösen a következőket:






  — | az Európai Unió és a tagállamai által aláírt valamennyi kétoldalú megállapodásba foglaljanak bele a munka alapvető szabályait betartó kikötéseket, |
| --- | --- | --- |

32.

kéri az Uniót, hogy konkrétan illessze bele a fejlesztés terén az európai ütemezésbe az emberséges munka elősegítését, és különösen a következőket:

—

az Európai Unió és a tagállamai által aláírt valamennyi kétoldalú megállapodásba foglaljanak bele a munka alapvető szabályait betartó kikötéseket,

| — | vezessenek be egy ellenőrzési eszközt („kétoldalú megfigyelők”), |
| --- | --- |

—

vezessenek be egy ellenőrzési eszközt („kétoldalú megfigyelők”),

| — | segítsék elő az emberséges munkát, mint a kilencedik MFC alapvető elemét, |
| --- | --- |

—

segítsék elő az emberséges munkát, mint a kilencedik MFC alapvető elemét,

ugyanakkor kéri, hogy a fogalmat Észak ne használja eszközként, azaz a piacokhoz való hozzáférés „nem tarifális gátjaként”;

| 33. | kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy valósítsanak meg az agyelszívás déli országokra gyakorolt negatív gazdasági és szociális hatásainak korlátozását célzó politikákat:






  — | a képzésnek a munkaerőhiánytól szenvedő ágazatok felé történő irányításával, |
| --- | --- | --- |

33.

kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy valósítsanak meg az agyelszívás déli országokra gyakorolt negatív gazdasági és szociális hatásainak korlátozását célzó politikákat:

—

a képzésnek a munkaerőhiánytól szenvedő ágazatok felé történő irányításával,

| — | az agyelszívással különösen érintett országok és ágazatok számára északi és déli partnerek közötti társberuházási programok finanszírozásával; |
| --- | --- |

—

az agyelszívással különösen érintett országok és ágazatok számára északi és déli partnerek közötti társberuházási programok finanszírozásával;

| 34. | a munkavállalók felvételének szabályozását célzó, a „helyes magatartásra vonatkozó európai szabályzat”, valamint a tagállamokban nemzeti szabályzatok elfogadását javasolja; |
| --- | --- |

34.

a munkavállalók felvételének szabályozását célzó, a „helyes magatartásra vonatkozó európai szabályzat”, valamint a tagállamokban nemzeti szabályzatok elfogadását javasolja;

| 35. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az afrikai egészségügy rendelkezésére álló emberi erőforrásokat érintő válság kezelése céljából egyedi programra fog javaslatot tenni; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az afrikai egészségügy rendelkezésére álló emberi erőforrásokat érintő válság kezelése céljából egyedi programra fog javaslatot tenni;

| 36. | üdvözli az etikus munkaerő-felvétel érthető és következetes megközelítésének kidolgozására vonatkozó tervet az agyelszívásnak leginkább kitett ágazatokban; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az etikus munkaerő-felvétel érthető és következetes megközelítésének kidolgozására vonatkozó tervet az agyelszívásnak leginkább kitett ágazatokban;

| 37. | üdvözli a 2005. december 15–16-i brüsszeli Európai Tanácsnak a migrációval kapcsolatos átfogó megközelítésről szóló elnökségi következtetéseit, és a Bizottság által az agyelszívás, az átutalások, a diaszpórák, az ideiglenes/körkörös migráció, a szociális biztonsági jogosultságok, a többszöri határátlépésre jogosító vízumok stb. tekintetében a közelmúltban tett javaslatokat; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a 2005. december 15–16-i brüsszeli Európai Tanácsnak a migrációval kapcsolatos átfogó megközelítésről szóló elnökségi következtetéseit, és a Bizottság által az agyelszívás, az átutalások, a diaszpórák, az ideiglenes/körkörös migráció, a szociális biztonsági jogosultságok, a többszöri határátlépésre jogosító vízumok stb. tekintetében a közelmúltban tett javaslatokat;

| 38. | kiemeli, hogy az agyak „mozgása” alapvető tét a migráció fejlődéshez való pozitív hozzájárulása megerősítéséhez; tudott, hogy a fejlődő országok teljes körűen részt vesznek a képzettségeknek a világ munkaerőpiacán folyó kereskedelmében; javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy határozottan vállaljanak kötelezettséget ebben az irányban a következőket célzó intézkedések ajánlásával:






  — | az ideiglenes és virtuális visszatérés elősegítése az Unió által szerzett jelenlegi tapasztalatok alapján, |
| --- | --- | --- |

38.

kiemeli, hogy az agyak „mozgása” alapvető tét a migráció fejlődéshez való pozitív hozzájárulása megerősítéséhez; tudott, hogy a fejlődő országok teljes körűen részt vesznek a képzettségeknek a világ munkaerőpiacán folyó kereskedelmében; javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy határozottan vállaljanak kötelezettséget ebben az irányban a következőket célzó intézkedések ajánlásával:

—

az ideiglenes és virtuális visszatérés elősegítése az Unió által szerzett jelenlegi tapasztalatok alapján,

| — | a fejlődő országok szervezetei és az Európai Unió tagállamai (kutatóintézetek, egyetemek, kórházak) közötti intézményes partnerség bátorítása, |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok szervezetei és az Európai Unió tagállamai (kutatóintézetek, egyetemek, kórházak) közötti intézményes partnerség bátorítása,

| — | az oklevelek közös elismerésének előmozdítása; |
| --- | --- |

—

az oklevelek közös elismerésének előmozdítása;

| 39. | megállapítja azt a tényt, hogy a harmadik országokból származó munkavállalók egyes szakmai és/vagy egyetemi képesítéseit vagy egyáltalán nem, vagy csak nehézségek árán ismerik el, ami megnehezíti e munkavállalók számára, hogy egyenlő feltételek mellett jussanak be az uniós tagállamok munkaerőpiacára; úgy véli, hogy a migránsok számára az EU-ban való foglalkoztatásuk idején elérhetővé kell tenni a szakképzési programokat, hogy fejleszthessék szakmai alkalmasságukat; |
| --- | --- |

39.

megállapítja azt a tényt, hogy a harmadik országokból származó munkavállalók egyes szakmai és/vagy egyetemi képesítéseit vagy egyáltalán nem, vagy csak nehézségek árán ismerik el, ami megnehezíti e munkavállalók számára, hogy egyenlő feltételek mellett jussanak be az uniós tagállamok munkaerőpiacára; úgy véli, hogy a migránsok számára az EU-ban való foglalkoztatásuk idején elérhetővé kell tenni a szakképzési programokat, hogy fejleszthessék szakmai alkalmasságukat;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a szakmai képesítések elismerésének megkönnyítése és a külföldi diplomák egyenértékűségét szabályozó európai rendszer létrehozására vonatkozó minimumszabályok meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a szakmai képesítések elismerésének megkönnyítése és a külföldi diplomák egyenértékűségét szabályozó európai rendszer létrehozására vonatkozó minimumszabályok meghatározása érdekében;

| 41. | kéri, hogy vegyék jobban figyelembe a nők migrációban és fejlődésben betöltött sajátos szerepét, és különösen, hogy:






  — | a nemi vonatkozást integrálják a migrációs kérdéshez kapcsolódó valamennyi fejlesztési és társfejlesztési programba és projektbe, |
| --- | --- | --- |

41.

kéri, hogy vegyék jobban figyelembe a nők migrációban és fejlődésben betöltött sajátos szerepét, és különösen, hogy:

—

a nemi vonatkozást integrálják a migrációs kérdéshez kapcsolódó valamennyi fejlesztési és társfejlesztési programba és projektbe,

| — | a nők és a női szervezetek kiemelt célpontjai legyenek a diaszpóra felelőssé tételét és a projektjeik pénzügyi támogatását célzó intézkedéseknek, |
| --- | --- |

—

a nők és a női szervezetek kiemelt célpontjai legyenek a diaszpóra felelőssé tételét és a projektjeik pénzügyi támogatását célzó intézkedéseknek,

| — | a kibocsátó országokban induljanak a jogszerű bevándorlás feltételeiről, a bevándorlók jogairól és a jogszerűtlen bevándorlással együtt járó kockázatokról – többek között emberkereskedelem, erőszak, szexuális kizsákmányolás – szóló tájékoztató kampányok; |
| --- | --- |

—

a kibocsátó országokban induljanak a jogszerű bevándorlás feltételeiről, a bevándorlók jogairól és a jogszerűtlen bevándorlással együtt járó kockázatokról – többek között emberkereskedelem, erőszak, szexuális kizsákmányolás – szóló tájékoztató kampányok;

| 42. | felhívja a tagállamokat azon eszközök népszerűsítésére, amelyek révén a migráns női munkavállalók megerősödhetnek társadalmi-politikai, gazdasági és – különösen a családjukkal szemben – pszichológiai téren, valamint elsajátíthatják a befogadó országba való sikeres beilleszkedésükhöz szükséges ismereteket, és amelyek révén biztosíthatók a migráns női munkavállalók jogai, helyzete és szerepe, továbbá a nemi kérdésekre összpontosító nem kormányzati szervek és a migráns női szervezetek szerepének erősítése; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat azon eszközök népszerűsítésére, amelyek révén a migráns női munkavállalók megerősödhetnek társadalmi-politikai, gazdasági és – különösen a családjukkal szemben – pszichológiai téren, valamint elsajátíthatják a befogadó országba való sikeres beilleszkedésükhöz szükséges ismereteket, és amelyek révén biztosíthatók a migráns női munkavállalók jogai, helyzete és szerepe, továbbá a nemi kérdésekre összpontosító nem kormányzati szervek és a migráns női szervezetek szerepének erősítése;

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazását a migráns női munkavállalóknak a közösségi munkaerőpiachoz való hozzáférése terén, és garantálják számukra az alapvető szociális és gazdasági jogokat, beleértve az egyenlő díjazást is; |
| --- | --- |

43.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazását a migráns női munkavállalóknak a közösségi munkaerőpiachoz való hozzáférése terén, és garantálják számukra az alapvető szociális és gazdasági jogokat, beleértve az egyenlő díjazást is;

| 44. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a migráns nők gyermekeire, magas szintű védelmet, illetve az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való könnyített hozzáférést biztosítva számukra; |
| --- | --- |

44.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a migráns nők gyermekeire, magas szintű védelmet, illetve az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való könnyített hozzáférést biztosítva számukra;

| 45. | támogatja az AKCS-országok menedékjoggal, migrációval és a mobilitás kérdéseivel foglalkozó minisztereinek első, 2006. április 13-án Brüsszelben tartott ülésén elfogadott nyilatkozat és a nyilatkozat végrehajtására vonatkozó cselekvési terv azon javaslatát, amelyben kérik egy virtuális megfigyelőközpont felállítását az AKCS-országokat érintő migráció figyelésére azzal a céllal, hogy teljes körű és független adatgyűjtés történjék a migrációs kihívásokra adandó AKCS-válaszok kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

45.

támogatja az AKCS-országok menedékjoggal, migrációval és a mobilitás kérdéseivel foglalkozó minisztereinek első, 2006. április 13-án Brüsszelben tartott ülésén elfogadott nyilatkozat és a nyilatkozat végrehajtására vonatkozó cselekvési terv azon javaslatát, amelyben kérik egy virtuális megfigyelőközpont felállítását az AKCS-országokat érintő migráció figyelésére azzal a céllal, hogy teljes körű és független adatgyűjtés történjék a migrációs kihívásokra adandó AKCS-válaszok kidolgozása céljából;

| 46. | üdvözli az AKCS-EU migrációra vonatkozó, 2006 végéig megvalósítandó AKCS-EU eszközt; arra kéri azonban a Bizottságot, hogy tisztázza a célkitűzéseit, és biztosítsa, hogy ezt az eszközt nem fogják eltéríteni fejlesztési célkitűzésétől; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az AKCS-EU migrációra vonatkozó, 2006 végéig megvalósítandó AKCS-EU eszközt; arra kéri azonban a Bizottságot, hogy tisztázza a célkitűzéseit, és biztosítsa, hogy ezt az eszközt nem fogják eltéríteni fejlesztési célkitűzésétől;

| 47. | kétségbe vonja a visszafogadási megállapodások és záradékok célszerűségét és hatékonyságát, amelyeknek célja a pénzbeli és technikai támogatásoknak a harmadik országok visszafogadás terén mutatott „teljesítményétől” történő függővé tétele; hangsúlyozza, hogy ez a „valamit valamiért” politika azzal a veszéllyel járhat, hogy tovább szegényíti a migránsokat kibocsátó országokat; |
| --- | --- |

47.

kétségbe vonja a visszafogadási megállapodások és záradékok célszerűségét és hatékonyságát, amelyeknek célja a pénzbeli és technikai támogatásoknak a harmadik országok visszafogadás terén mutatott „teljesítményétől” történő függővé tétele; hangsúlyozza, hogy ez a „valamit valamiért” politika azzal a veszéllyel járhat, hogy tovább szegényíti a migránsokat kibocsátó országokat;

| 48. | kéri a Bizottságtól, hogy javasoljon a déli államoknak az európai migrációs alap vagy az AKCS-EU eszköz keretében a független migrációs politika kezelésében meglévő kapacitásai megerősítését célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

48.

kéri a Bizottságtól, hogy javasoljon a déli államoknak az európai migrációs alap vagy az AKCS-EU eszköz keretében a független migrációs politika kezelésében meglévő kapacitásai megerősítését célzó intézkedéseket;

| 49. | kiemeli, hogy az Afrikai Unió és az afrikai regionális szervezetek jelentős szerepet játszhatnak az afrikai gazdasági migráció befolyásolásában, például az Európai Unió és a migránsok származási országai társfejlesztési céljait szolgáló együttműködési megállapodásokon, valamint két- és többoldalú megállapodásokon keresztül, amelyek az emberi jogok és az ILO szabályai betartására vonatkozó kikötéseket tartalmaznak, és úgy véli, hogy az Európai Uniónak támogatnia kell az ez irányú kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

49.

kiemeli, hogy az Afrikai Unió és az afrikai regionális szervezetek jelentős szerepet játszhatnak az afrikai gazdasági migráció befolyásolásában, például az Európai Unió és a migránsok származási országai társfejlesztési céljait szolgáló együttműködési megállapodásokon, valamint két- és többoldalú megállapodásokon keresztül, amelyek az emberi jogok és az ILO szabályai betartására vonatkozó kikötéseket tartalmaznak, és úgy véli, hogy az Európai Uniónak támogatnia kell az ez irányú kezdeményezéseket;

| 50. | úgy véli, hogy az AKCS-EU partnerség kiemelt keretet ad ahhoz, hogy a Cotonou-i megállapodás 13. cikke alapján közös válaszokat adjanak a migráció kérdésére; kéri a Bizottságot, hogy vegye be a gazdasági partnerségi megállapodásokról folyamatban lévő tárgyalásokba vagy az újrafelvételi megállapodásokra vonatkozó esetleges tárgyalásokba a következő célkitűzéseket:






  — | egyenlő bánásmód a társadalombiztosítás terén az AKCS-országok állampolgárai számára, amelyet már a Loméi Egyezmény is előírt, de a megvalósítása eddig elmaradt, |
| --- | --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az AKCS-EU partnerség kiemelt keretet ad ahhoz, hogy a Cotonou-i megállapodás 13. cikke alapján közös válaszokat adjanak a migráció kérdésére; kéri a Bizottságot, hogy vegye be a gazdasági partnerségi megállapodásokról folyamatban lévő tárgyalásokba vagy az újrafelvételi megállapodásokra vonatkozó esetleges tárgyalásokba a következő célkitűzéseket:

—

egyenlő bánásmód a társadalombiztosítás terén az AKCS-országok állampolgárai számára, amelyet már a Loméi Egyezmény is előírt, de a megvalósítása eddig elmaradt,

| — | jobb hozzáférés a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokhoz az AKCS-országok állampolgárai számára, továbbá kedvezőbb szabályozás az ideiglenes jelleggel munkát vállalók mobilitása szempontjából, |
| --- | --- |

—

jobb hozzáférés a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokhoz az AKCS-országok állampolgárai számára, továbbá kedvezőbb szabályozás az ideiglenes jelleggel munkát vállalók mobilitása szempontjából,

| — | tájékoztató program megvalósítása az AKCS-országokban a migrációra készülő, az EU-t megcélzó személyek részére; |
| --- | --- |

—

tájékoztató program megvalósítása az AKCS-országokban a migrációra készülő, az EU-t megcélzó személyek részére;

| 51. | kéri a Bizottságot, hogy az érintett országokkal dolgozzon ki stratégiát a jelentős migrációs nyomást elszenvedő cél- és tranzitországok támogatása céljából, továbbá tanulmányozza a „migrációs pólusokban” és az azonosított tranzit területeken lévő migránsok részére szóló cselekvési programokat, amelyek a legveszélyeztetettebb migráns populációkat (nők, magányos kiskorúak) célozzák, az alábbi célkitűzésekkel:






  — | az érintett lakossági csoportok segítése önállóságuk kialakításában és a mobilitás körébe nem tartozó eszközök igénybe vételével történő önmegvalósításban, |
| --- | --- | --- |

51.

kéri a Bizottságot, hogy az érintett országokkal dolgozzon ki stratégiát a jelentős migrációs nyomást elszenvedő cél- és tranzitországok támogatása céljából, továbbá tanulmányozza a „migrációs pólusokban” és az azonosított tranzit területeken lévő migránsok részére szóló cselekvési programokat, amelyek a legveszélyeztetettebb migráns populációkat (nők, magányos kiskorúak) célozzák, az alábbi célkitűzésekkel:

—

az érintett lakossági csoportok segítése önállóságuk kialakításában és a mobilitás körébe nem tartozó eszközök igénybe vételével történő önmegvalósításban,

| — | az átutazó migránsok életkörülményeinek javítása, nevezetesen a Szahel-övezetben (tájékoztató és a máshonnan érkező migránsoknak segítséget nyújtó központok), |
| --- | --- |

—

az átutazó migránsok életkörülményeinek javítása, nevezetesen a Szahel-övezetben (tájékoztató és a máshonnan érkező migránsoknak segítséget nyújtó központok),

| — | javaslattétel a szexuális úton terjedő betegségek, valamint az AIDS megelőzését és kezelését célzó, a migránsok gyülekezési helyein és útvonalain folytatandó tevékenységekre, figyelemmel a szexuális úton terjedő betegségek és a személyek mozgása között fennálló kapcsolatra; |
| --- | --- |

—

javaslattétel a szexuális úton terjedő betegségek, valamint az AIDS megelőzését és kezelését célzó, a migránsok gyülekezési helyein és útvonalain folytatandó tevékenységekre, figyelemmel a szexuális úton terjedő betegségek és a személyek mozgása között fennálló kapcsolatra;

| 52. | kéri, hogy a cselekvési programok elsősorban a migráció és a kitoloncolások pszichikai hatásainak elemzésére, valamint az e káros hatásoktól szenvedő nők és gyermekek pszichológiai megsegítésére és ellátására irányuljanak; |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy a cselekvési programok elsősorban a migráció és a kitoloncolások pszichikai hatásainak elemzésére, valamint az e káros hatásoktól szenvedő nők és gyermekek pszichológiai megsegítésére és ellátására irányuljanak;

| 53. | kéri, hogy az Európai Unió támogassa a nemzetközi közösségnek a politikai, gazdasági és környezeti menekült fogalmának tisztázását célzó kezdeményezéseit, továbbá nyújtson megfelelő védelmet és segítséget az egyes kategóriáknak; véleménye szerint a lakóhelyükről távozni kényszerültek számára ugyanolyan mértékű védelmet kell biztosítani, mint amilyent a menekültekről szóló 1951. július 28-i egyezmény ír elő; kéri a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy ügyeljenek az Egyesült Nemzetek „belföldi áttelepítésekre vonatkozó irányadó elveinek” betartására, s ajánlja, hogy az áttelepített személyek védelmére vonatkozó említett normák nemzetközi megállapodás formájában nyerjenek elismerést; |
| --- | --- |

53.

kéri, hogy az Európai Unió támogassa a nemzetközi közösségnek a politikai, gazdasági és környezeti menekült fogalmának tisztázását célzó kezdeményezéseit, továbbá nyújtson megfelelő védelmet és segítséget az egyes kategóriáknak; véleménye szerint a lakóhelyükről távozni kényszerültek számára ugyanolyan mértékű védelmet kell biztosítani, mint amilyent a menekültekről szóló 1951. július 28-i egyezmény ír elő; kéri a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy ügyeljenek az Egyesült Nemzetek „belföldi áttelepítésekre vonatkozó irányadó elveinek” betartására, s ajánlja, hogy az áttelepített személyek védelmére vonatkozó említett normák nemzetközi megállapodás formájában nyerjenek elismerést;

| 54. | az UNHCR-t sújtó pénzügyi nehézségek aggodalomra adnak okot; véleménye szerint a Bizottságnak növelnie kell az UNHCR által irányított projektekhez nyújtott pénzügyi támogatását, s az Európai Uniónak – amelytől az UNHCR költségvetésének legnagyobb része származik – nyomást kell gyakorolnia a többi befizetőre annak érdekében, hogy az UNHCR-nek rendelkezésére álljanak a feladatai teljesítéséhez szükséges lehető legjobb feltételek; |
| --- | --- |

54.

az UNHCR-t sújtó pénzügyi nehézségek aggodalomra adnak okot; véleménye szerint a Bizottságnak növelnie kell az UNHCR által irányított projektekhez nyújtott pénzügyi támogatását, s az Európai Uniónak – amelytől az UNHCR költségvetésének legnagyobb része származik – nyomást kell gyakorolnia a többi befizetőre annak érdekében, hogy az UNHCR-nek rendelkezésére álljanak a feladatai teljesítéséhez szükséges lehető legjobb feltételek;

| 55. | kéri a Bizottságot, hogy az UNHCR-rel és az érintett országokkal, illetve régiókkal partnerségben dolgozzon ki projekteket az alábbi célok érdekében:






  — | a menekültek és áttelepített személyek önkéntes hazatelepülése, |
| --- | --- | --- |

55.

kéri a Bizottságot, hogy az UNHCR-rel és az érintett országokkal, illetve régiókkal partnerségben dolgozzon ki projekteket az alábbi célok érdekében:

—

a menekültek és áttelepített személyek önkéntes hazatelepülése,

| — | az érintett csoportok újbóli letelepüléséhez történő segítségnyújtás által megkívánt szervezeti keretek kialakítása; |
| --- | --- |

—

az érintett csoportok újbóli letelepüléséhez történő segítségnyújtás által megkívánt szervezeti keretek kialakítása;

| 56. | ösztönzi a származási és a tranzitországokat, hogy vállaljanak tevékeny részt a migrációra és a fejlődésre irányuló új megközelítésben; |
| --- | --- |

56.

ösztönzi a származási és a tranzitországokat, hogy vállaljanak tevékeny részt a migrációra és a fejlődésre irányuló új megközelítésben;

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen párbeszédet a származási országokkal, és kérje őket, hogy tiltsák be az emberi jogokkal ellentétes olyan gyakorlatokat, mint a nők nemi szervének megcsonkítása, a kényszerházasságok, a poligámia és a közös szándék nélküli válás; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen párbeszédet a származási országokkal, és kérje őket, hogy tiltsák be az emberi jogokkal ellentétes olyan gyakorlatokat, mint a nők nemi szervének megcsonkítása, a kényszerházasságok, a poligámia és a közös szándék nélküli válás;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy számszerűen és minőségi szempontból értékelje a harmadik országokban megvalósított fejlesztési támogatási kiadásokat és programokat, valamint készítsen mérleget az ezek révén elért eredményekről a nők helyzetének javítása tekintetében a migránsok származási országaiban; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy számszerűen és minőségi szempontból értékelje a harmadik országokban megvalósított fejlesztési támogatási kiadásokat és programokat, valamint készítsen mérleget az ezek révén elért eredményekről a nők helyzetének javítása tekintetében a migránsok származási országaiban;

| 59. | felhívja a tagállamokat, hogy behatóbban vizsgálják meg a konfliktusok okozta lakhelyváltoztatás hatását azon migráns nők társadalmi, testi és pszichológiai helyzetére, akiknél életkörülményeik bizonytalansága miatt fokozottan fennáll a veszélye annak, hogy erőszakos cselekmények áldozatává válnak; |
| --- | --- |

59.

felhívja a tagállamokat, hogy behatóbban vizsgálják meg a konfliktusok okozta lakhelyváltoztatás hatását azon migráns nők társadalmi, testi és pszichológiai helyzetére, akiknél életkörülményeik bizonytalansága miatt fokozottan fennáll a veszélye annak, hogy erőszakos cselekmények áldozatává válnak;

| 60. | kéri a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy biztosítsák az erőszak áldozatául esett migráns nők számára a jogaikról nyújtott teljes körű tájékoztatást, a jogi segítségnyújtáshoz való tényleges hozzáférést, valamint az önálló jogi státusz, illetve a tartózkodási- és munkavállalási engedély megszerzésének lehetőségét; |
| --- | --- |

60.

kéri a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy biztosítsák az erőszak áldozatául esett migráns nők számára a jogaikról nyújtott teljes körű tájékoztatást, a jogi segítségnyújtáshoz való tényleges hozzáférést, valamint az önálló jogi státusz, illetve a tartózkodási- és munkavállalási engedély megszerzésének lehetőségét;

| 61. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a helyi képviseletek és nagykövetségek útján módszeresen tájékoztassa az Európai Unióba bevándorolni szándékozó nőket a legális bevándorláshoz kapcsolódó feltételekről, az Unióban rájuk vonatkozó jogokról és kötelességekről, valamint az európai társadalmakban érvényesülő alapvető értékekről és elvekről; |
| --- | --- |

61.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a helyi képviseletek és nagykövetségek útján módszeresen tájékoztassa az Európai Unióba bevándorolni szándékozó nőket a legális bevándorláshoz kapcsolódó feltételekről, az Unióban rájuk vonatkozó jogokról és kötelességekről, valamint az európai társadalmakban érvényesülő alapvető értékekről és elvekről;

| 62. | ezért felhívja a tagállamokat olyan fejlesztési politikák és egyedi programok kidolgozására, amelyek biztosítják, hogy a konfliktusok által előidézett lakhelyváltoztatás női áldozatai, valamint a lakhelyváltoztatásuk miatt bekövetkezett lelki, testi és szociális következményektől szenvedő más női migránsok orvosi, szociális és pszichológiai gondozásban részesüljenek; |
| --- | --- |

62.

ezért felhívja a tagállamokat olyan fejlesztési politikák és egyedi programok kidolgozására, amelyek biztosítják, hogy a konfliktusok által előidézett lakhelyváltoztatás női áldozatai, valamint a lakhelyváltoztatásuk miatt bekövetkezett lelki, testi és szociális következményektől szenvedő más női migránsok orvosi, szociális és pszichológiai gondozásban részesüljenek;

| 63. | hangsúlyozza a legjobb gyakorlatok cseréjének fontosságát, mind a tagállamok között, mind a harmadik országok viszonylatában, különös tekintettel a fejlődő országokra; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza a legjobb gyakorlatok cseréjének fontosságát, mind a tagállamok között, mind a harmadik országok viszonylatában, különös tekintettel a fejlődő országokra;

| 64. | nehezményezi, hogy a Bizottság „Migráció és fejlesztés: Konkrét iránymutatások”című közleményében nem vette kellő mértékben figyelembe a nemek dimenzióját; javasolja egy állandó magas szintű intézményközi munkacsoport létrehozását, amelynek feladata a közösségi bevándorlási politikának a nemek szempontjából történő nyomon követése lenne, különösen abból a célból, hogy a bevándorlási politikával kapcsolatos bármely intézkedés elfogadása előtt kialakítsa a nemek dimenziójára vonatkozó hatások értékelésének eszközeit; |
| --- | --- |

64.

nehezményezi, hogy a Bizottság „Migráció és fejlesztés: Konkrét iránymutatások”című közleményében nem vette kellő mértékben figyelembe a nemek dimenzióját; javasolja egy állandó magas szintű intézményközi munkacsoport létrehozását, amelynek feladata a közösségi bevándorlási politikának a nemek szempontjából történő nyomon követése lenne, különösen abból a célból, hogy a bevándorlási politikával kapcsolatos bármely intézkedés elfogadása előtt kialakítsa a nemek dimenziójára vonatkozó hatások értékelésének eszközeit;

| 65. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el a bevándorlási politika területén a nemek dimenziója szempontjából konkrét és célzott uniós iránymutatásokat, célkitűzéseket, illetve mutatókat, olyan nemzeti szintű figyelemfelkeltő kampányokat is beleértve, amelyek garantálják a nemek dimenziójának belefoglalását a bevándorlási politikába, valamint a különböző politikáknak a nemekkel kapcsolatos kérdések szempontjából történő rendszeres értékelését; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el a bevándorlási politika területén a nemek dimenziója szempontjából konkrét és célzott uniós iránymutatásokat, célkitűzéseket, illetve mutatókat, olyan nemzeti szintű figyelemfelkeltő kampányokat is beleértve, amelyek garantálják a nemek dimenziójának belefoglalását a bevándorlási politikába, valamint a különböző politikáknak a nemekkel kapcsolatos kérdések szempontjából történő rendszeres értékelését;

| 66. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki olyan jogszabályi kereteket, amelyek biztosítják a bevándorló nők számára az egyéni útlevél és tartózkodási engedély birtoklásához való jogot, és lehetővé teszik azt, hogy büntetőjogi szempontból felelősségre vonható legyen minden személy, aki ezeket a dokumentumokat elveszi tőlük; |
| --- | --- |

66.

kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki olyan jogszabályi kereteket, amelyek biztosítják a bevándorló nők számára az egyéni útlevél és tartózkodási engedély birtoklásához való jogot, és lehetővé teszik azt, hogy büntetőjogi szempontból felelősségre vonható legyen minden személy, aki ezeket a dokumentumokat elveszi tőlük;

| 67. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak intenzívebb párbeszédet a migráns nők származási országaival annak érdekében, hogy előmozdítsák a nők jogainak és a nemek közötti esélyegyenlőség tiszteletben tartását, valamint a szegénység illetve a nők gazdasági függősége elleni harcot; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak intenzívebb párbeszédet a migráns nők származási országaival annak érdekében, hogy előmozdítsák a nők jogainak és a nemek közötti esélyegyenlőség tiszteletben tartását, valamint a szegénység illetve a nők gazdasági függősége elleni harcot;

| 68. | rámutat arra, hogy a migráció és az integráció egymással szoros kapcsolatban áll, és ahhoz, hogy a migráció sikeres lehessen, és valamennyi érintett fél számára hasznot hozzon, a migrációs stratégiákat holisztikus, többdimenziós integrációs stratégiáknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

68.

rámutat arra, hogy a migráció és az integráció egymással szoros kapcsolatban áll, és ahhoz, hogy a migráció sikeres lehessen, és valamennyi érintett fél számára hasznot hozzon, a migrációs stratégiákat holisztikus, többdimenziós integrációs stratégiáknak kell kísérniük;

| 69. | sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy az integráció témakörében az 1999-i tamperei csúcstalálkozó óta nem történt előrehaladás, s úgy vélekedik, hogy az Európai Uniónak ezentúl e területen felelősségteljesen kell cselekednie; e tekintetben üdvözli a harmadik országok polgárainak integrációját elősegítő európai alap létrehozását; támogatja, hogy az Európai Unió és a tagállamok integrációs erőfeszítéseinek fokozása céljából minél előbb jöjjön létre az európai migrációfigyelő központ; |
| --- | --- |

69.

sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy az integráció témakörében az 1999-i tamperei csúcstalálkozó óta nem történt előrehaladás, s úgy vélekedik, hogy az Európai Uniónak ezentúl e területen felelősségteljesen kell cselekednie; e tekintetben üdvözli a harmadik országok polgárainak integrációját elősegítő európai alap létrehozását; támogatja, hogy az Európai Unió és a tagállamok integrációs erőfeszítéseinek fokozása céljából minél előbb jöjjön létre az európai migrációfigyelő központ;

| 70. | kiemeli, hogy a migránsok értéket jelentenek a fogadó országok számára, és nagy súlyt fektet arra, hogy ezt a szerepet minél jobban elismerjék és erősítsék; hangsúlyozza, hogy mind az európai polgároknak, mind a migráns munkavállalóknak vannak jogaik és kötelességeik, s ezeket minden esetben be kell tartani; |
| --- | --- |

70.

kiemeli, hogy a migránsok értéket jelentenek a fogadó országok számára, és nagy súlyt fektet arra, hogy ezt a szerepet minél jobban elismerjék és erősítsék; hangsúlyozza, hogy mind az európai polgároknak, mind a migráns munkavállalóknak vannak jogaik és kötelességeik, s ezeket minden esetben be kell tartani;

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy az említett pozitív aspektusokat illesszék be nemzeti tájékoztató kampányaikba; |
| --- | --- |

71.

felhívja a tagállamokat, hogy az említett pozitív aspektusokat illesszék be nemzeti tájékoztató kampányaikba;

| 72. | felhívja a tagállamokat arra, hogy fogadjanak el egy olyan tisztességes és átlátható eljárást, amely megkönnyíti, hogy a migránsok megfelelő munka-, egészségvédelmi és biztonsági feltételek mellett és a cégek által kínált elfogadható munkaerő-felvételi feltételekkel juthassanak munkához; |
| --- | --- |

72.

felhívja a tagállamokat arra, hogy fogadjanak el egy olyan tisztességes és átlátható eljárást, amely megkönnyíti, hogy a migránsok megfelelő munka-, egészségvédelmi és biztonsági feltételek mellett és a cégek által kínált elfogadható munkaerő-felvételi feltételekkel juthassanak munkához;

| 73. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat különféle ifjúsági csereprogramok kidolgozására, az Európai Közösség hetedik kutatási, fejlesztési és demonstrációs keretprogramjának (2007-2013) megfelelő kezdeményezések megtételére, valamint az érintett harmadik országokkal kialakítandó szorosabb kulturális és oktatási kapcsolatok támogatására, az EU és a fejlődő országok oktatási intézményei közötti együttműködés erősítésére, illetve az újbóli beilleszkedést célzó intézkedések támogatására; |
| --- | --- |

73.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat különféle ifjúsági csereprogramok kidolgozására, az Európai Közösség hetedik kutatási, fejlesztési és demonstrációs keretprogramjának (2007-2013) megfelelő kezdeményezések megtételére, valamint az érintett harmadik országokkal kialakítandó szorosabb kulturális és oktatási kapcsolatok támogatására, az EU és a fejlődő országok oktatási intézményei közötti együttműködés erősítésére, illetve az újbóli beilleszkedést célzó intézkedések támogatására;

| 74. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve támogasson és alakítson ki csereprogramokat a fejlődő országokból származó diákok és fiatal diplomások számára, amelyek – a meglehetősen jó eredményeket elérő Erasmus, Erasmus-Mundus, Comenius, Socrates és Leonardo da Vinci programokhoz hasonlóan – segítik az átmeneti migráció célkitűzéseinek elérését, és lehetővé teszik, hogy a tanultak és a bevált gyakorlatok eljussanak a diákok és a diplomások származási országaiba; |
| --- | --- |

74.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve támogasson és alakítson ki csereprogramokat a fejlődő országokból származó diákok és fiatal diplomások számára, amelyek – a meglehetősen jó eredményeket elérő Erasmus, Erasmus-Mundus, Comenius, Socrates és Leonardo da Vinci programokhoz hasonlóan – segítik az átmeneti migráció célkitűzéseinek elérését, és lehetővé teszik, hogy a tanultak és a bevált gyakorlatok eljussanak a diákok és a diplomások származási országaiba;

| 75. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a fejlesztés nem pénzügyi, társadalmi-szakmai hozzájárulási oldalát azáltal, hogy meghatározzák a fiatalok szerepét, javítják az integrációt és az állampolgári részvételt, továbbá kapcsolatot teremtenek a gazdasági migráció legfontosabb érintettjei, így a származási és a célország nem kormányzati szervezetei és szociális partnerei között; |
| --- | --- |

75.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a fejlesztés nem pénzügyi, társadalmi-szakmai hozzájárulási oldalát azáltal, hogy meghatározzák a fiatalok szerepét, javítják az integrációt és az állampolgári részvételt, továbbá kapcsolatot teremtenek a gazdasági migráció legfontosabb érintettjei, így a származási és a célország nem kormányzati szervezetei és szociális partnerei között;

| 76. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal fennálló kapcsolataikban a migráció kérdését ne a megszorító migrációs politikáik meghosszabbításának tekintsék; szót emel az EU és a tagállamok migrációs politikájának bármilyen „kiszervezése” ellen, amely abban áll, hogy kizárólag a déli országokra hárítják a migráció kérdéseinek felelősségét; |
| --- | --- |

76.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal fennálló kapcsolataikban a migráció kérdését ne a megszorító migrációs politikáik meghosszabbításának tekintsék; szót emel az EU és a tagállamok migrációs politikájának bármilyen „kiszervezése” ellen, amely abban áll, hogy kizárólag a déli országokra hárítják a migráció kérdéseinek felelősségét;

| 77. | megjegyzi, hogy a migrációs hullámok kezelése nem lehet előfeltétele a társulási szerződéseknek; |
| --- | --- |

77.

megjegyzi, hogy a migrációs hullámok kezelése nem lehet előfeltétele a társulási szerződéseknek;

| 78. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az illegális munkaerőpiac és a migráns munkavállalók kihasználásának megszüntetése érdekében tegyenek konkrét lépéseket a legális migráció csatornáihoz való hozzáférés javítása érdekében; |
| --- | --- |

78.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az illegális munkaerőpiac és a migráns munkavállalók kihasználásának megszüntetése érdekében tegyenek konkrét lépéseket a legális migráció csatornáihoz való hozzáférés javítása érdekében;

| 79. | kéri a tagállamokat, hogy foganatosítsanak valódi, az emberi jogok és a nemzetközi jog tiszteletben tartásán alapuló befogadó politikát; |
| --- | --- |

79.

kéri a tagállamokat, hogy foganatosítsanak valódi, az emberi jogok és a nemzetközi jog tiszteletben tartásán alapuló befogadó politikát;

| 80. | arra bátorítja az Európai Unió összes tagállamát, hogy erősítsék meg a valamennyi migráns és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt, és teljes mértékben tartsák be a migránsok és a családjuk védelme terén vállalt nemzetközi kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

80.

arra bátorítja az Európai Unió összes tagállamát, hogy erősítsék meg a valamennyi migráns és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt, és teljes mértékben tartsák be a migránsok és a családjuk védelme terén vállalt nemzetközi kötelezettségeiket;

| 81. | megállapítja, hogy a migráns munkavállalókat egyre fokozódó mértékben kizsákmányolják, és felhívja a tagállamokat arra, hogy biztosítsák az európai és nemzeti foglalkoztatási jogszabályok végrehajtását, és hogy valamennyi migráns munkavállaló számára biztosítsanak jogi és polgári védelmet a visszaélések és a kizsákmányolás ellen; |
| --- | --- |

81.

megállapítja, hogy a migráns munkavállalókat egyre fokozódó mértékben kizsákmányolják, és felhívja a tagállamokat arra, hogy biztosítsák az európai és nemzeti foglalkoztatási jogszabályok végrehajtását, és hogy valamennyi migráns munkavállaló számára biztosítsanak jogi és polgári védelmet a visszaélések és a kizsákmányolás ellen;

| 82. | kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, lépjenek fel azért, hogy az Európai Unióban teljes mértékben jogszerűen letelepedett külföldiek „jogállását közelítsék” a tagállamok állampolgáraiéhoz, és a legnagyobb jogi biztonságot biztosítsák számukra annak érdekében, hogy közelebb jussanak a közösségen kívüliek számára nyitott európai állampolgárság megvalósításának célkitűzéséhez; |
| --- | --- |

82.

kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, lépjenek fel azért, hogy az Európai Unióban teljes mértékben jogszerűen letelepedett külföldiek „jogállását közelítsék” a tagállamok állampolgáraiéhoz, és a legnagyobb jogi biztonságot biztosítsák számukra annak érdekében, hogy közelebb jussanak a közösségen kívüliek számára nyitott európai állampolgárság megvalósításának célkitűzéséhez;

| 83. | nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy harmadik országok állampolgárai számára legalább minimális szinten egységes jogokat biztosítsanak az egész Unióban; üdvözli ezért azokat a terveket, amelyek szerint az Európai Unió munkaerőpiacán megjelenő összes bevándorló számára ugyanolyan feltételeket biztosítanának; |
| --- | --- |

83.

nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy harmadik országok állampolgárai számára legalább minimális szinten egységes jogokat biztosítsanak az egész Unióban; üdvözli ezért azokat a terveket, amelyek szerint az Európai Unió munkaerőpiacán megjelenő összes bevándorló számára ugyanolyan feltételeket biztosítanának;

| 84. | üdvözli az idénymunkások tisztességes és átlátható fogadási eljárásának kidolgozására vonatkozó és a számukra jogok biztosítását lehetővé tevő tervet; úgy véli, hogy nagy figyelmet kell fordítani a közepesen és az alacsonyan képzett migránsokra; fontosnak ítéli a munkavállalók e különösen sebezhető rétegének megvédését a megkülönböztetéstől és a kizsákmányolástól; |
| --- | --- |

84.

üdvözli az idénymunkások tisztességes és átlátható fogadási eljárásának kidolgozására vonatkozó és a számukra jogok biztosítását lehetővé tevő tervet; úgy véli, hogy nagy figyelmet kell fordítani a közepesen és az alacsonyan képzett migránsokra; fontosnak ítéli a munkavállalók e különösen sebezhető rétegének megvédését a megkülönböztetéstől és a kizsákmányolástól;

| 85. | kéri a tagállamokat, hogy a családegyesítési kérelem elfogadását követően garantálják az önálló jogi státusz és a munkavállalási engedély megadását a hivatalos státuszt birtokoló családtag házastársa és gyermekei részére is, jogaik teljes körű garantálása és védelme, valamint társadalmi beilleszkedésük megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

85.

kéri a tagállamokat, hogy a családegyesítési kérelem elfogadását követően garantálják az önálló jogi státusz és a munkavállalási engedély megadását a hivatalos státuszt birtokoló családtag házastársa és gyermekei részére is, jogaik teljes körű garantálása és védelme, valamint társadalmi beilleszkedésük megkönnyítése érdekében;

| 86. | kéri a tagállamokat, hogy fontolják meg egy „kivételezett helyzetű tárgyalófél” (ombudsman) kinevezését nemzeti vagy helyi szinten a bevándorlók munkakörülményeikre, jogbiztonságukra vagy az őket sújtó megkülönböztetésre vonatkozó kérelmeinek és panaszainak kezelésére, továbbá kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a tagállamok – e területre vonatkozó – helyes nemzeti és regionális gyakorlatát; |
| --- | --- |

86.

kéri a tagállamokat, hogy fontolják meg egy „kivételezett helyzetű tárgyalófél” (ombudsman) kinevezését nemzeti vagy helyi szinten a bevándorlók munkakörülményeikre, jogbiztonságukra vagy az őket sújtó megkülönböztetésre vonatkozó kérelmeinek és panaszainak kezelésére, továbbá kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a tagállamok – e területre vonatkozó – helyes nemzeti és regionális gyakorlatát;

| 87. | sajnálattal állapítja meg, hogy nem ismerik fel az emberkereskedelem és a migráció közötti kapcsolatot; megállapítja, hogy számos, emberkereskedelem áldozatául esett nő nem juthat hozzá semmilyen jogi vagy szociális védelemhez; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem elleni harc terén olyan stratégiákra összpontosítsanak, amelyek célja a megelőzés és az áldozatok védelme; felhívja a tagállamokat, hogy az érintett nők számára adjanak meg a hosszú távú tartózkodási engedélyt; |
| --- | --- |

87.

sajnálattal állapítja meg, hogy nem ismerik fel az emberkereskedelem és a migráció közötti kapcsolatot; megállapítja, hogy számos, emberkereskedelem áldozatául esett nő nem juthat hozzá semmilyen jogi vagy szociális védelemhez; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az emberkereskedelem elleni harc terén olyan stratégiákra összpontosítsanak, amelyek célja a megelőzés és az áldozatok védelme; felhívja a tagállamokat, hogy az érintett nők számára adjanak meg a hosszú távú tartózkodási engedélyt;

| 88. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a migrációhoz kapcsolódó emberkereskedelem elleni küzdelmet emeljék az Európai Unió prioritásainak rangjára, és megfelelő pénzügyi eszközöket fordítsanak erre; véleménye szerint ezt a prioritást az előkészületben levő cselekvési tervnek is tükröznie kell, amelynek különös figyelmet kell szentelnie a legsérülékenyebb személyek – elsősorban a nők és a gyermekek – helyzetének, valamint hangsúlyt kell fektetnie a származási és a tranzitországokkal történő együttműködésre; |
| --- | --- |

88.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a migrációhoz kapcsolódó emberkereskedelem elleni küzdelmet emeljék az Európai Unió prioritásainak rangjára, és megfelelő pénzügyi eszközöket fordítsanak erre; véleménye szerint ezt a prioritást az előkészületben levő cselekvési tervnek is tükröznie kell, amelynek különös figyelmet kell szentelnie a legsérülékenyebb személyek – elsősorban a nők és a gyermekek – helyzetének, valamint hangsúlyt kell fektetnie a származási és a tranzitországokkal történő együttműködésre;

| 89. | elvárja, hogy a Bizottság a fejlődő országokból származó személyekkel való szervezett emberkereskedelem elleni intézkedések meghozatala során ne kriminalizálja az áldozatokat, hanem az elkövetők megbüntetésére összpontosítson; megállapítja, hogy az emberkereskedelem áldozatául esett nők közül sokan nem férnek hozzá jogi vagy szociális védelemhez; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsa e nők számára a hosszú távú letelepedés lehetőségét; |
| --- | --- |

89.

elvárja, hogy a Bizottság a fejlődő országokból származó személyekkel való szervezett emberkereskedelem elleni intézkedések meghozatala során ne kriminalizálja az áldozatokat, hanem az elkövetők megbüntetésére összpontosítson; megállapítja, hogy az emberkereskedelem áldozatául esett nők közül sokan nem férnek hozzá jogi vagy szociális védelemhez; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsa e nők számára a hosszú távú letelepedés lehetőségét;

| 90. | kéri a Tanácsot, hogy az ezen állásfoglalásban foglalt ajánlásokat illessze be a nemzetközi migrációról és fejlesztésről szóló, az Egyesült Nemzetek által 2006 szeptemberében megszervezendő magas szintű párbeszédet előkészítő, most kidolgozás alatt álló közös álláspontba; |
| --- | --- |

90.

kéri a Tanácsot, hogy az ezen állásfoglalásban foglalt ajánlásokat illessze be a nemzetközi migrációról és fejlesztésről szóló, az Egyesült Nemzetek által 2006 szeptemberében megszervezendő magas szintű párbeszédet előkészítő, most kidolgozás alatt álló közös álláspontba;

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Unió tagállamai és az AKCS-országok kormányainak, az AKCS-EU Tanácsának és az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

91.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Unió tagállamai és az AKCS-országok kormányainak, az AKCS-EU Tanácsának és az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésének.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

(3)  HL L 164., 2005.6.24., 46. o.

(4)  http://www.worldbank.org/globaloutlook

(5)  www.gci.org, 2005. október.

(6)  A 2004-es szintekhez képest ez a támogatás megduplázásának felel meg.

(7)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0445.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0427.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0408.

(11)  HL C 124. E, 2006.5.25., 535. o.

(12)  HL C 33. E, 2006.2.9., 311. o.

(13)  HL L 354., 1998.12.30., 5. o.

(14)  ILO: A migráns női munkavállalók megkülönböztetésének, kizsákmányolásának és a velük való visszaélések megelőzése, tájékoztató útmutató – 1. füzet: A női nemzetközi munkavállalókra összpontosítva. Genf, 2003, ILO, 9. o.

P6_TA(2006)0320

Méltányos kereskedelem és fejlődés

Az Európai Parlament állásfoglalása a méltányos kereskedelemről és fejlődésről (2005/2245(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a méltányos kereskedelemről szóló 1998. július 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a méltányos kereskedelemről szóló 1998. július 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nemzetközi kávépiac válságáról szóló 2003. április 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kávépiac válságáról szóló 2003. április 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a „Mezőgazdasági termékláncok, függőség és szegénység – Javaslat európai uniós cselekvési tervre” című, 2004. február 12-i közleményére (COM(2004)0089), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a „Mezőgazdasági termékláncok, függőség és szegénység – Javaslat európai uniós cselekvési tervre” című, 2004. február 12-i közleményére (COM(2004)0089),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett a „Méltányos kereskedelem” című, 1999. november 29-i közleményére (COM(1999)0619), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett a „Méltányos kereskedelem” című, 1999. november 29-i közleményére (COM(1999)0619),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az etikus kereskedelemről és fogyasztói garanciarendszerekről szóló, 2005. október 27-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az etikus kereskedelemről és fogyasztói garanciarendszerekről szóló, 2005. október 27-i véleményére (3),

| — | tekintettel az Afrikai Unió kereskedelmi minisztereinek 2005. november 21–23. között Arushá-ban tartott konferenciáján elfogadott, az afrikai árukról szóló nyilatkozatára és cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió kereskedelmi minisztereinek 2005. november 21–23. között Arushá-ban tartott konferenciáján elfogadott, az afrikai árukról szóló nyilatkozatára és cselekvési tervére,

| — | tekintettel a São Pauló-i konszenzusra (az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) XI. ülésszaka, amelyre 2004. június 13–18-a között São Paulo-ban került megrendezésre), |
| --- | --- |

—

tekintettel a São Pauló-i konszenzusra (az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) XI. ülésszaka, amelyre 2004. június 13–18-a között São Paulo-ban került megrendezésre),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 177-181. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 177-181. cikkeire,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonou-i megállapodás) (4) és annak 2005. június 25-én, Luxembourgban kelt módosítására (5), és különösen annak 23. cikke g) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (Cotonou-i megállapodás) (4) és annak 2005. június 25-én, Luxembourgban kelt módosítására (5), és különösen annak 23. cikke g) pontjára,

| — | tekintettel a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendiumra, amelyet a Bizottság 2001-ben bocsátott ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendiumra, amelyet a Bizottság 2001-ben bocsátott ki,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Zöld közbeszerzés” című 2004-es kézikönyvére a környezetvédelmi szempontú közbeszerzésről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Zöld közbeszerzés” című 2004-es kézikönyvére a környezetvédelmi szempontú közbeszerzésről,

| — | tekintettel az AFNOR (Agence française de normalisation) „A méltányos kereskedelem megvalósításának kritériumai” című, 2005. december 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AFNOR (Agence française de normalisation) „A méltányos kereskedelem megvalósításának kritériumai” című, 2005. december 9-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0207/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0207/2006),

| A. | mivel a méltányos kereskedelem a fenntartható fejlődés elősegítése hatékony módjának bizonyult, |
| --- | --- |

A.

mivel a méltányos kereskedelem a fenntartható fejlődés elősegítése hatékony módjának bizonyult,

| B. | mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések közös vonása, hogy bizonyos szociális, környezeti és fejlesztési kritériumnak megfelelő termékeket akarnak piacra juttatni, eladni és népszerűsíteni, |
| --- | --- |

B.

mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések közös vonása, hogy bizonyos szociális, környezeti és fejlesztési kritériumnak megfelelő termékeket akarnak piacra juttatni, eladni és népszerűsíteni,

| C. | mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések a millenniumi fejlesztési célok (MFC) elérésének fontos eszközei, különösen a szegénység felszámolása és a globális fejlesztési partnerség tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések a millenniumi fejlesztési célok (MFC) elérésének fontos eszközei, különösen a szegénység felszámolása és a globális fejlesztési partnerség tekintetében,

| D. | mivel a fejlődő országok főbb mezőgazdasági exporttermékei közül (mint például cukor, gyapot, kakaó és kávé) számos termék ára 1970 és 2000 között 30-60 %-os mértékben csökkent, arra kényszerítve a mezőgazdasági kistermelőket, hogy áruikat az előállítás költsége alatti áron adják el és csökkentve ezzel a világ legszegényebb országai közé tartozó számos ország bevételét, és mivel a méltányos kereskedelem megoldást jelenthet, |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlődő országok főbb mezőgazdasági exporttermékei közül (mint például cukor, gyapot, kakaó és kávé) számos termék ára 1970 és 2000 között 30-60 %-os mértékben csökkent, arra kényszerítve a mezőgazdasági kistermelőket, hogy áruikat az előállítás költsége alatti áron adják el és csökkentve ezzel a világ legszegényebb országai közé tartozó számos ország bevételét, és mivel a méltányos kereskedelem megoldást jelenthet,

| E. | mivel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXXVI–XXXVIII. cikkei kötelezik a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagjait, hogy szükség esetén együttesen lépjenek fel az árucikkek árának stabilizálása céljából; mivel az Afrikai Unió ragaszkodik ahhoz, hogy az áruk kérdésköre szerepeljen a folyamatban lévő WTO tárgyalásokon, |
| --- | --- |

E.

mivel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXXVI–XXXVIII. cikkei kötelezik a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagjait, hogy szükség esetén együttesen lépjenek fel az árucikkek árának stabilizálása céljából; mivel az Afrikai Unió ragaszkodik ahhoz, hogy az áruk kérdésköre szerepeljen a folyamatban lévő WTO tárgyalásokon,

| F. | mivel a Cotonou-i megállapodás 23. cikkének g) pontja előírja a méltányos kereskedelem fejlődésének támogatását, és a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendium a 2.6.3. szakaszának 64. cikkében megállapítja, hogy „[a]z együttműködésnek támogatnia kell mind a fejlődő országok termelői csoportjait, mind az uniós nem kormányzati szerveket, különböző költségvetési címeken és az EFÁ-n keresztül. Ezt a támogatást új termékcsaládok piaci bevezetésének finanszírozására, a fogyasztói tudatosságot elősegítő kampányok, az oktatási tevékenység és kapacitáskialakítás finanszírozására kell fordítani.”, |
| --- | --- |

F.

mivel a Cotonou-i megállapodás 23. cikkének g) pontja előírja a méltányos kereskedelem fejlődésének támogatását, és a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendium a 2.6.3. szakaszának 64. cikkében megállapítja, hogy „[a]z együttműködésnek támogatnia kell mind a fejlődő országok termelői csoportjait, mind az uniós nem kormányzati szerveket, különböző költségvetési címeken és az EFÁ-n keresztül. Ezt a támogatást új termékcsaládok piaci bevezetésének finanszírozására, a fogyasztói tudatosságot elősegítő kampányok, az oktatási tevékenység és kapacitáskialakítás finanszírozására kell fordítani.”,

| G. | mivel a méltányos kereskedelem két, egymástól elválaszthatatlan célkitűzést követ, amely egyrészről a fejlődési lehetőség biztosítása a fejlődő országok kistermelői és munkavállalói számára, valamint másrészről a nemzetközi kereskedelmi rendszer és magáncégek bátorítása annak érdekében, hogy igazságosabban és a fenntartható fejlődést jobban elősegítő módon működjenek; mivel a méltányos kereskedelem nemzetközi mozgalma az utóbbi célkitűzést oly módon próbálja elérni, hogy példát mutat és nyomást gyakorol a kormányzatokra, nemzetközi szervezetekre és vállalkozásokra, |
| --- | --- |

G.

mivel a méltányos kereskedelem két, egymástól elválaszthatatlan célkitűzést követ, amely egyrészről a fejlődési lehetőség biztosítása a fejlődő országok kistermelői és munkavállalói számára, valamint másrészről a nemzetközi kereskedelmi rendszer és magáncégek bátorítása annak érdekében, hogy igazságosabban és a fenntartható fejlődést jobban elősegítő módon működjenek; mivel a méltányos kereskedelem nemzetközi mozgalma az utóbbi célkitűzést oly módon próbálja elérni, hogy példát mutat és nyomást gyakorol a kormányzatokra, nemzetközi szervezetekre és vállalkozásokra,

| H. | mivel a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött számos más kereskedelmi kezdeményezés célkitűzése, hogy támogassák a fenntartható fejlődést a fejlődő országok termelői és a munkavállalói esetében, és tegyék lehetővé a magánvállalkozásoknak, hogy aktív résztvevői és hatékony támogatói legyenek a fenntartható fejlődésnek, |
| --- | --- |

H.

mivel a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött számos más kereskedelmi kezdeményezés célkitűzése, hogy támogassák a fenntartható fejlődést a fejlődő országok termelői és a munkavállalói esetében, és tegyék lehetővé a magánvállalkozásoknak, hogy aktív résztvevői és hatékony támogatói legyenek a fenntartható fejlődésnek,

| I. | mivel a méltányos kereskedelem szervezetei fontos szerepet játszanak az Észak és Dél közötti kapcsolatok tudatosításában, különösen nyilvános kampányok és a polgárok közötti együttműködés erősítése, valamint a „méltányos kereskedelmi városok” és egyetemek elgondolása révén, |
| --- | --- |

I.

mivel a méltányos kereskedelem szervezetei fontos szerepet játszanak az Észak és Dél közötti kapcsolatok tudatosításában, különösen nyilvános kampányok és a polgárok közötti együttműködés erősítése, valamint a „méltányos kereskedelmi városok” és egyetemek elgondolása révén,

| J. | mivel Európában a méltányos kereskedelemből származó eladások 2000 óta évente átlagosan 20 %-kal nőnek, aminek több mint egymillió termelő és családja a haszonélvezője, és ami az európai fogyasztók növekvő érdeklődését mutatja a felelős vásárlás iránt; mivel e téren a növekedésben különbségek mutatkoznak a különböző uniós tagállamok között és a méltányos kereskedelem piaci részesedése még csekély, annak ellenére, hogy gyorsan növekszik, a nemzetközi trendek pedig hasonlóan optimizmusra adnak okot, |
| --- | --- |

J.

mivel Európában a méltányos kereskedelemből származó eladások 2000 óta évente átlagosan 20 %-kal nőnek, aminek több mint egymillió termelő és családja a haszonélvezője, és ami az európai fogyasztók növekvő érdeklődését mutatja a felelős vásárlás iránt; mivel e téren a növekedésben különbségek mutatkoznak a különböző uniós tagállamok között és a méltányos kereskedelem piaci részesedése még csekély, annak ellenére, hogy gyorsan növekszik, a nemzetközi trendek pedig hasonlóan optimizmusra adnak okot,

| K. | mivel egyre több európai kiskereskedő tesz jelentős erőfeszítéseket a méltányos kereskedelem, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött számos más kereskedelmi kezdeményezés támogatása érdekében olyan módon, hogy annak értékeit közvetíti és üzleteiben méltányos kereskedelemből származó termékeket kínál, |
| --- | --- |

K.

mivel egyre több európai kiskereskedő tesz jelentős erőfeszítéseket a méltányos kereskedelem, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött számos más kereskedelmi kezdeményezés támogatása érdekében olyan módon, hogy annak értékeit közvetíti és üzleteiben méltányos kereskedelemből származó termékeket kínál,

| L. | mivel több millió termelő kíván csatlakozni a méltányos kereskedelem rendszeréhez, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezésekhez, és mivel a további növekedésnek jelentős lehetőségei vannak; mivel a nemzetközi kereskedelmi és mezőgazdasági politikák nehézségeket okoznak, különösen a fejlődő országok kis- és középvállalkozásai számára, beleértve a méltányos kereskedelem termelőit is, |
| --- | --- |

L.

mivel több millió termelő kíván csatlakozni a méltányos kereskedelem rendszeréhez, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezésekhez, és mivel a további növekedésnek jelentős lehetőségei vannak; mivel a nemzetközi kereskedelmi és mezőgazdasági politikák nehézségeket okoznak, különösen a fejlődő országok kis- és középvállalkozásai számára, beleértve a méltányos kereskedelem termelőit is,

| M. | mivel fokozni kell az európai fogyasztók tudatosságát a méltányos kereskedelemnek a termelők és helyi közösségeik társadalmi-gazdasági helyzetére gyakorolt pozitív hatása tekintetében, |
| --- | --- |

M.

mivel fokozni kell az európai fogyasztók tudatosságát a méltányos kereskedelemnek a termelők és helyi közösségeik társadalmi-gazdasági helyzetére gyakorolt pozitív hatása tekintetében,

| N. | mivel a termelőknek és a fogyasztóknak hasznára válik az egységes, azonosítható méltányos kereskedelmi tanúsítványjelzés, amely már létezik, |
| --- | --- |

N.

mivel a termelőknek és a fogyasztóknak hasznára válik az egységes, azonosítható méltányos kereskedelmi tanúsítványjelzés, amely már létezik,

| O. | mivel a méltányos kereskedelem kapcsán különös figyelmet kell fordítani a nők szerepére, akik a fenntartható fejlődés legfőbb gazdasági szereplői, |
| --- | --- |

O.

mivel a méltányos kereskedelem kapcsán különös figyelmet kell fordítani a nők szerepére, akik a fenntartható fejlődés legfőbb gazdasági szereplői,

| P. | mivel a méltányos kereskedelem az őslakosság oly módon történő támogatását célzó hatékony eszköznek bizonyult, amely lehetővé tette számukra, hogy áruikat közvetlenül az európai piacon adják el, miközben folytathatják hagyományos életmódjukat és a hagyományos termelést, |
| --- | --- |

P.

mivel a méltányos kereskedelem az őslakosság oly módon történő támogatását célzó hatékony eszköznek bizonyult, amely lehetővé tette számukra, hogy áruikat közvetlenül az európai piacon adják el, miközben folytathatják hagyományos életmódjukat és a hagyományos termelést,

| Q. | mivel a méltányos kereskedelemből származó termékek két különböző úton kerülnek forgalomba: az integrált úton, amikor a termékeket (főképp kézműipari termékeket) a méltányos kereskedelem szervezetein keresztül importálják és jellemzően méltányos kereskedelemre specializálódott üzletekben (ún. worldshop-ok) forgalmazzák, valamint címkézés útján, amikor a termékeket hitelesítésre specializálódott méltányos kereskedelmi ügynökségek címkézik, tanúsítva, hogy a termék előállítási lánca megfelel a méltányos kereskedelem elveinek, |
| --- | --- |

Q.

mivel a méltányos kereskedelemből származó termékek két különböző úton kerülnek forgalomba: az integrált úton, amikor a termékeket (főképp kézműipari termékeket) a méltányos kereskedelem szervezetein keresztül importálják és jellemzően méltányos kereskedelemre specializálódott üzletekben (ún. worldshop-ok) forgalmazzák, valamint címkézés útján, amikor a termékeket hitelesítésre specializálódott méltányos kereskedelmi ügynökségek címkézik, tanúsítva, hogy a termék előállítási lánca megfelel a méltányos kereskedelem elveinek,

| R. | mivel az elmúlt öt évtizedben nemzetközileg harmonizált önkéntes szabványok alakultak ki a méltányos kereskedelem címkézett és nem címkézett termékeire vonatkozóan és a méltányos kereskedelem nemzetközi mozgalmában részes szervezeteit révén, mint a FLO (Méltányos Kereskedelmi Címkézés Nemzetközi Szervezete), az IFAT (Méltányos Kereskedelem Nemzetközi Szervezete), a NEWS (Európai Worldshop-ok Hálózata) és az EFTA (Európai Méltányos Kereskedelmi Társulás), |
| --- | --- |

R.

mivel az elmúlt öt évtizedben nemzetközileg harmonizált önkéntes szabványok alakultak ki a méltányos kereskedelem címkézett és nem címkézett termékeire vonatkozóan és a méltányos kereskedelem nemzetközi mozgalmában részes szervezeteit révén, mint a FLO (Méltányos Kereskedelmi Címkézés Nemzetközi Szervezete), az IFAT (Méltányos Kereskedelem Nemzetközi Szervezete), a NEWS (Európai Worldshop-ok Hálózata) és az EFTA (Európai Méltányos Kereskedelmi Társulás),

| S. | mivel figyelembe véve a méltányos kereskedelem sikerét és a jogi védelem hiányát, fennáll annak a veszélye, hogy a méltányos kereskedelem piacára belépő, a vonatkozó kritériumoknak meg nem felelő társaságok visszaélnek az elvvel; mivel ez csökkentheti a fejlődő országok szegény és marginalizált termelőinek hasznát, csökkentheti a fogyasztói átláthatóságot és megsértheti a fogyasztók jogait a megfelelő termékinformációkhoz, |
| --- | --- |

S.

mivel figyelembe véve a méltányos kereskedelem sikerét és a jogi védelem hiányát, fennáll annak a veszélye, hogy a méltányos kereskedelem piacára belépő, a vonatkozó kritériumoknak meg nem felelő társaságok visszaélnek az elvvel; mivel ez csökkentheti a fejlődő országok szegény és marginalizált termelőinek hasznát, csökkentheti a fogyasztói átláthatóságot és megsértheti a fogyasztók jogait a megfelelő termékinformációkhoz,

| T. | mivel néhány tagállam jogalkotási folyamatot indított annak érdekében, hogy szabályozza a méltányos kereskedelem kifejezés használatát, illetve a méltányos kereskedelmi szervezetként való minősítés feltételeit, |
| --- | --- |

T.

mivel néhány tagállam jogalkotási folyamatot indított annak érdekében, hogy szabályozza a méltányos kereskedelem kifejezés használatát, illetve a méltányos kereskedelmi szervezetként való minősítés feltételeit,

| U. | mivel a méltányos kereskedelmet, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezéseket illetően a Bizottságnak nincs világos politikája, és mivel ebben a tekintetben nem létezik strukturált koordináció a különböző főigazgatóságok között, |
| --- | --- |

U.

mivel a méltányos kereskedelmet, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezéseket illetően a Bizottságnak nincs világos politikája, és mivel ebben a tekintetben nem létezik strukturált koordináció a különböző főigazgatóságok között,

| V. | mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és a környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezések számára nyújtott segítség és támogatás jelenleg behatárolt és szétszabdalt, |
| --- | --- |

V.

mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és a környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezések számára nyújtott segítség és támogatás jelenleg behatárolt és szétszabdalt,

| W. | mivel méltányos kereskedelemből származó termékek egyre növekvő számban kaphatók az Európai Közösség intézményeiben, |
| --- | --- |

W.

mivel méltányos kereskedelemből származó termékek egyre növekvő számban kaphatók az Európai Közösség intézményeiben,

| X. | mivel rendelkezésre állnak a WTO szabályokkal összeegyeztethető eszközök, amelyek révén a kormányzatok támogatni tudják a méltányos kereskedelmet, feltéve, ha azok a WTO tagállamai között nem diszkriminálóak, |
| --- | --- |

X.

mivel rendelkezésre állnak a WTO szabályokkal összeegyeztethető eszközök, amelyek révén a kormányzatok támogatni tudják a méltányos kereskedelmet, feltéve, ha azok a WTO tagállamai között nem diszkriminálóak,

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson ki ajánlást a méltányos kereskedelemről, elismerve, hogy jelenleg a nem kötelező jogi aktus a megfelelő aktus, amely elkerülhetővé tenné a túlszabályozás veszélyét; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy, a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezésekről szóló ajánlás elfogadását; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson ki ajánlást a méltányos kereskedelemről, elismerve, hogy jelenleg a nem kötelező jogi aktus a megfelelő aktus, amely elkerülhetővé tenné a túlszabályozás veszélyét; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy, a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezésekről szóló ajánlás elfogadását;

| 2. | úgy véli, hogy a visszaélések veszélyének kiküszöbölése céljából a méltányos kereskedelemnek egy sor olyan kritériumnak kell megfelelnie, amelyeket az európai tisztességes kereskedelmi mozgalom meghatározása szerint az alábbiak:






  a) | a tisztességes bért és a fenntartható termelés és a megélhetés költségeit garantáló tisztességes termelői ár. Ennek az árnak legalább olyan magasnak kell lennie, mint a méltányos kereskedelem nemzetközi szervezetei által meghatározott méltányos kereskedelmi minimum ár és haszon; |
| --- | --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a visszaélések veszélyének kiküszöbölése céljából a méltányos kereskedelemnek egy sor olyan kritériumnak kell megfelelnie, amelyeket az európai tisztességes kereskedelmi mozgalom meghatározása szerint az alábbiak:

a)

a tisztességes bért és a fenntartható termelés és a megélhetés költségeit garantáló tisztességes termelői ár. Ennek az árnak legalább olyan magasnak kell lennie, mint a méltányos kereskedelem nemzetközi szervezetei által meghatározott méltányos kereskedelmi minimum ár és haszon;

| b) | a kifizetések egy részének előre teljesítése a termelő kívánsága esetén; |
| --- | --- |

b)

a kifizetések egy részének előre teljesítése a termelő kívánsága esetén;

| c) | hosszú távú, stabil kapcsolatok a termelőkkel és a termelők bevonása a méltányos kereskedelem szabványainak megállapításába; |
| --- | --- |

c)

hosszú távú, stabil kapcsolatok a termelőkkel és a termelők bevonása a méltányos kereskedelem szabványainak megállapításába;

| d) | a beszállítási lánc átláthatósága és nyomon követhetősége, a megfelelő fogyasztói tájékoztatás garantálása céljából; |
| --- | --- |

d)

a beszállítási lánc átláthatósága és nyomon követhetősége, a megfelelő fogyasztói tájékoztatás garantálása céljából;

| e) | olyan termelési feltételek, amely megfelelnek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapegyezményének; |
| --- | --- |

e)

olyan termelési feltételek, amely megfelelnek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapegyezményének;

| f) | a környezet tiszteletben tartása, az emberi jogok – különösen a nők és gyermekek jogainak – védelme és a gazdasági és társadalmi fejlődést elősegítő, hagyományos termelési módok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

f)

a környezet tiszteletben tartása, az emberi jogok – különösen a nők és gyermekek jogainak – védelme és a gazdasági és társadalmi fejlődést elősegítő, hagyományos termelési módok tiszteletben tartása;

| g) | kapacitás-fejlesztés és a felelősség átruházása a termelőkre, különösen a fejlődő országok kistermelőire, marginalizált termelőire és munkavállalóira, és ezek szervezeteire valamint kapcsolódó közösségeire a méltányos kereskedelem fenntarthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

kapacitás-fejlesztés és a felelősség átruházása a termelőkre, különösen a fejlődő országok kistermelőire, marginalizált termelőire és munkavállalóira, és ezek szervezeteire valamint kapcsolódó közösségeire a méltányos kereskedelem fenntarthatóságának biztosítása érdekében;

| h) | a termelői szervezetek támogatása a termelésben és a piacra jutásban; |
| --- | --- |

h)

a termelői szervezetek támogatása a termelésben és a piacra jutásban;

| i) | a méltányos kereskedelemmel, a kereskedelmi kapcsolatokkal, a méltányos kereskedelem küldetésével és céljával, valamint a nemzetközi kereskedelmi szabályok terén uralkodó igazságtalansággal kapcsolatos tudatosságot növelő tevékenységek fokozása; |
| --- | --- |

i)

a méltányos kereskedelemmel, a kereskedelmi kapcsolatokkal, a méltányos kereskedelem küldetésével és céljával, valamint a nemzetközi kereskedelmi szabályok terén uralkodó igazságtalansággal kapcsolatos tudatosságot növelő tevékenységek fokozása;

| j) | a jelen kritériumoknak való megfelelés folyamatos megfigyelése és ellenőrzése, amiben a déli szervezeteknek nagyobb szerepet kell játszaniuk, ami kisebb költségeket és a tanúsítási folyamatban való helyi részvétel növekedését eredményezi; |
| --- | --- |

j)

a jelen kritériumoknak való megfelelés folyamatos megfigyelése és ellenőrzése, amiben a déli szervezeteknek nagyobb szerepet kell játszaniuk, ami kisebb költségeket és a tanúsítási folyamatban való helyi részvétel növekedését eredményezi;

| k) | a méltányos kereskedelmi tevékenységek rendszeres hatásvizsgálata; |
| --- | --- |

k)

a méltányos kereskedelmi tevékenységek rendszeres hatásvizsgálata;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a méltányos kereskedelem keretében létrejött értékesítésekben bekövetkezett növekedés legjelentősebb része a címkézett termékek körében valósult meg, valamint hogy a méltányos kereskedelmi címkézéssel kapcsolatos kezdeményezéseket a legtöbb európai országban kidolgozták; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a méltányos kereskedelem keretében létrejött értékesítésekben bekövetkezett növekedés legjelentősebb része a címkézett termékek körében valósult meg, valamint hogy a méltányos kereskedelmi címkézéssel kapcsolatos kezdeményezéseket a legtöbb európai országban kidolgozták;

| 4. | megállapítja, hogy a globális értékesítések 60-70 %-ával Európa a méltányos kereskedelem keretében forgalmazott termékek legnagyobb piaca, amelyben további növekedési lehetőségek rejlenek; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a globális értékesítések 60-70 %-ával Európa a méltányos kereskedelem keretében forgalmazott termékek legnagyobb piaca, amelyben további növekedési lehetőségek rejlenek;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a szabad és tisztességes többoldalú kereskedelmi rendszer létrehozása a legjobb eszköz a globalizáció valamennyi ember hasznára történő kezelésére; emlékeztet arra, hogy a tisztességes kereskedelmi rendszer fontos eszköznek bizonyult a szegénység csökkentése és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén, és úgy gondolja, hogy a tisztességes kereskedelem a fejlődő országok számára hosszú távon megkönnyítheti a többoldalú kereskedelmi rendszerben való méltányos részvételt és garantálhatja számukra a stabil és fenntartható európai piacrajutást, illetve növelheti a fogyasztói tudatosságot; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a szabad és tisztességes többoldalú kereskedelmi rendszer létrehozása a legjobb eszköz a globalizáció valamennyi ember hasznára történő kezelésére; emlékeztet arra, hogy a tisztességes kereskedelmi rendszer fontos eszköznek bizonyult a szegénység csökkentése és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén, és úgy gondolja, hogy a tisztességes kereskedelem a fejlődő országok számára hosszú távon megkönnyítheti a többoldalú kereskedelmi rendszerben való méltányos részvételt és garantálhatja számukra a stabil és fenntartható európai piacrajutást, illetve növelheti a fogyasztói tudatosságot;

| 6. | emlékeztet, hogy míg a nemzetközi kereskedelmi megállapodások nem szolgálják a szegény országok érdekeit, addig a méltányos kereskedelem rendszere hatékonynak bizonyult a szegénység csökkentésében és a fenntartható fejlődésben; úgy véli, hogy hosszú távon lehetővé válik a fejlődő országok számára a többoldalú kereskedelmi rendszerekben való teljes részvétel; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet, hogy míg a nemzetközi kereskedelmi megállapodások nem szolgálják a szegény országok érdekeit, addig a méltányos kereskedelem rendszere hatékonynak bizonyult a szegénység csökkentésében és a fenntartható fejlődésben; úgy véli, hogy hosszú távon lehetővé válik a fejlődő országok számára a többoldalú kereskedelmi rendszerekben való teljes részvétel;

| 7. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassa a méltányos kereskedelmet és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket, mint az MFC-k elérésére szolgáló hatékony eszközöket, és hogy ismerje el a méltányos kereskedelem szervezeteinek, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseknek a fontos szerepét a fejlődő országok kistermelőinek és marginalizált termelőinek támogatásában, valamint az európai fogyasztók méltányos kereskedelmet illető tudatosságának fokozásában, általánosságban az Észak és Dél közötti, fenntartható és etikus kereskedelmi kapcsolatok terén és különösen a méltányos kereskedelem terén; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassa a méltányos kereskedelmet és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket, mint az MFC-k elérésére szolgáló hatékony eszközöket, és hogy ismerje el a méltányos kereskedelem szervezeteinek, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseknek a fontos szerepét a fejlődő országok kistermelőinek és marginalizált termelőinek támogatásában, valamint az európai fogyasztók méltányos kereskedelmet illető tudatosságának fokozásában, általánosságban az Észak és Dél közötti, fenntartható és etikus kereskedelmi kapcsolatok terén és különösen a méltányos kereskedelem terén;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az európai kereskedelempolitikának javítania kell a déli országok kistermelőinek piacra jutását; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az európai kereskedelempolitikának javítania kell a déli országok kistermelőinek piacra jutását;

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, a tisztességes kereskedelmi rendszer hogyan válhatna a fenntartható kereskedelmi politika olyan modelljévé, amely ösztönözni képes az Észak és Dél közötti kiegyensúlyozott kereskedelmet, és azonosítani tudja azon kereskedelmi akadályokat, amelyek a legsúlyosabban érintik a szegényeket a világban; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, a tisztességes kereskedelmi rendszer hogyan válhatna a fenntartható kereskedelmi politika olyan modelljévé, amely ösztönözni képes az Észak és Dél közötti kiegyensúlyozott kereskedelmet, és azonosítani tudja azon kereskedelmi akadályokat, amelyek a legsúlyosabban érintik a szegényeket a világban;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el, léteznek más megbízható rendszerek, amelyek a méltányos kereskedelmi mozgalom mellett és a Nemzetközi Szociális és Környezeti Akkreditációs és Címkézési Szövetség (ISEAL) oltalma alatt hozzájárulnak a társadalmi és környezeti normák meghatározásához a harmadik félre vonatkozó tanúsításban; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el, léteznek más megbízható rendszerek, amelyek a méltányos kereskedelmi mozgalom mellett és a Nemzetközi Szociális és Környezeti Akkreditációs és Címkézési Szövetség (ISEAL) oltalma alatt hozzájárulnak a társadalmi és környezeti normák meghatározásához a harmadik félre vonatkozó tanúsításban;

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók hozzáférhessenek a tudatos választáshoz számukra szükséges információkhoz; úgy véli, hogy a fogyasztóknak biztosítani kell a termékkel kapcsolatos információkhoz történő gyors hozzáférés jogát, amelyeknek könnyen érthetőnek és áttekinthetően feltüntetettnek kell lenniük; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók hozzáférhessenek a tudatos választáshoz számukra szükséges információkhoz; úgy véli, hogy a fogyasztóknak biztosítani kell a termékkel kapcsolatos információkhoz történő gyors hozzáférés jogát, amelyeknek könnyen érthetőnek és áttekinthetően feltüntetettnek kell lenniük;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy lépjen kapcsolatba a tisztességes kereskedelem nemzetközi mozgalmával a fogyasztói bizalom megerősítésére szolgáló fogyasztóvédelmi rendszerek egyértelmű és széles körben alkalmazható értékelési kritériumainak megállapítása és a tisztességes kereskedelemben részt vevő termékek piacának megerősítése céljából; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy lépjen kapcsolatba a tisztességes kereskedelem nemzetközi mozgalmával a fogyasztói bizalom megerősítésére szolgáló fogyasztóvédelmi rendszerek egyértelmű és széles körben alkalmazható értékelési kritériumainak megállapítása és a tisztességes kereskedelemben részt vevő termékek piacának megerősítése céljából;

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos konkrét ajánlattételi felhívásokat a fogyasztói tudatosság növelése és a fogyasztóvédelmi rendszerek és címkézés, valamint a rendszeres adatgyűjtés és hatásvizsgálatok szorgalmazása céljából az EU egész területén; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos konkrét ajánlattételi felhívásokat a fogyasztói tudatosság növelése és a fogyasztóvédelmi rendszerek és címkézés, valamint a rendszeres adatgyűjtés és hatásvizsgálatok szorgalmazása céljából az EU egész területén;

| 14. | Felhívja a Bizottságot, hogy javítsa tevékenységeinek koordinációját a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezések terén, a különböző területekért felelős főigazgatóságok között (fejlesztés, kereskedelem, foglalkoztatás és szociális ügyek, fogyasztóvédelem, belső piac, mezőgazdaság) és ezeken a területeken tegye a méltányos kereskedelmet és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket politikái integráns részévé; |
| --- | --- |

14.

Felhívja a Bizottságot, hogy javítsa tevékenységeinek koordinációját a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezések terén, a különböző területekért felelős főigazgatóságok között (fejlesztés, kereskedelem, foglalkoztatás és szociális ügyek, fogyasztóvédelem, belső piac, mezőgazdaság) és ezeken a területeken tegye a méltányos kereskedelmet és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket politikái integráns részévé;

| 15. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tanulmányozza és fontolja meg egy alacsony HÉA-kulcs bevezetését a méltányos kereskedelmi termékek esetében, és a behozatali vám eltörlését a fejlődő országok méltányos kereskedelemből származó bármely termék esetében; hangsúlyozza, hogy a visszaélések megakadályozása érdekében az alacsony HÉA-kulcsot szoros ellenőrzés mellett kell bevezetni; |
| --- | --- |

15.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tanulmányozza és fontolja meg egy alacsony HÉA-kulcs bevezetését a méltányos kereskedelmi termékek esetében, és a behozatali vám eltörlését a fejlődő országok méltányos kereskedelemből származó bármely termék esetében; hangsúlyozza, hogy a visszaélések megakadályozása érdekében az alacsony HÉA-kulcsot szoros ellenőrzés mellett kell bevezetni;

| 16. | sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg alakítják ki a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos jogi szabályozást vagy a méltányos kereskedelem szervezeteit és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket érintő jogszabályokat, hogy a vonatkozó feltételek kialakításakor az érintett szereplők, köztük a méltányos kereskedelem nemzetközi mozgalmának ismereteit és tapasztalatait vegyék alapul, és első lépésként teljes mértékben mérjék fel a túlszabályozás kockázatát, valamint az ilyen szabályozás lehetséges hatásait a kistermelőkre és marginalizált termelőkre; |
| --- | --- |

16.

sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg alakítják ki a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos jogi szabályozást vagy a méltányos kereskedelem szervezeteit és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket érintő jogszabályokat, hogy a vonatkozó feltételek kialakításakor az érintett szereplők, köztük a méltányos kereskedelem nemzetközi mozgalmának ismereteit és tapasztalatait vegyék alapul, és első lépésként teljes mértékben mérjék fel a túlszabályozás kockázatát, valamint az ilyen szabályozás lehetséges hatásait a kistermelőkre és marginalizált termelőkre;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre a Cotonou-i megállapodás 23. cikkének g) pontját és a megállapodáshoz tartozó, együttműködési stratégiákról szóló kompendiumban foglalt rendelkezéseket, különös tekintettel a 61-64. cikkre; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre a Cotonou-i megállapodás 23. cikkének g) pontját és a megállapodáshoz tartozó, együttműködési stratégiákról szóló kompendiumban foglalt rendelkezéseket, különös tekintettel a 61-64. cikkre;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy belső kapcsolat-felvételi pontot a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos témáknak a különböző szolgálatok közötti rendszeres koordinálása céljából; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy belső kapcsolat-felvételi pontot a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos témáknak a különböző szolgálatok közötti rendszeres koordinálása céljából;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson „támogatást a méltányos kereskedelemnek”:






  a) | a fejlődő országokban olyan intézkedésekkel, amelyek elősegítik a méltányos kereskedelem új termékeinek kifejlesztését, technikai támogatást és kapacitás-fejlesztést biztosítanak (például az európai egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) szabványoknak, a származási szabályoknak, illetve az egyre növekvő számú vállalati standardnak való megfelelés céljából), ösztönzik az ipari beruházásokat (értéknövelés), támogatják a kapacitás-fejlesztést és a felelősség átruházást segítő programokat, támogatják a méltányos kereskedelem termelőinek előfinanszírozását, és segítik a méltányos kereskedelem termékeinek értékesítését a helyi piacokon, különös hangsúlyt fektetve a nők által megvalósított projektekre; |
| --- | --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson „támogatást a méltányos kereskedelemnek”:

a)

a fejlődő országokban olyan intézkedésekkel, amelyek elősegítik a méltányos kereskedelem új termékeinek kifejlesztését, technikai támogatást és kapacitás-fejlesztést biztosítanak (például az európai egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) szabványoknak, a származási szabályoknak, illetve az egyre növekvő számú vállalati standardnak való megfelelés céljából), ösztönzik az ipari beruházásokat (értéknövelés), támogatják a kapacitás-fejlesztést és a felelősség átruházást segítő programokat, támogatják a méltányos kereskedelem termelőinek előfinanszírozását, és segítik a méltányos kereskedelem termékeinek értékesítését a helyi piacokon, különös hangsúlyt fektetve a nők által megvalósított projektekre;

| b) | az Unióban olyan intézkedésekkel, amelyek támogatják a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos tudatosságot erősítő programokat, nyilvános kampányokat és érdekképviseleti tevékenységeket, a hatásokat érintő kutatásokat és a helyes gyakorlatot, az ellátási láncok elemzéseit, a nyomon követhetőségi és felelősségi vizsgálatokat, a méltányos kereskedelem részére nyújtott marketing támogatásokat és a „worldshop-oknak” nyújtott gyakorlati támogatásokat; |
| --- | --- |

b)

az Unióban olyan intézkedésekkel, amelyek támogatják a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos tudatosságot erősítő programokat, nyilvános kampányokat és érdekképviseleti tevékenységeket, a hatásokat érintő kutatásokat és a helyes gyakorlatot, az ellátási láncok elemzéseit, a nyomon követhetőségi és felelősségi vizsgálatokat, a méltányos kereskedelem részére nyújtott marketing támogatásokat és a „worldshop-oknak” nyújtott gyakorlati támogatásokat;

| c) | az EU-ban és a fejlődő országokban segítse elő a méltányos kereskedelem szervezeteinek munkáját és szerepvállalását; |
| --- | --- |

c)

az EU-ban és a fejlődő országokban segítse elő a méltányos kereskedelem szervezeteinek munkáját és szerepvállalását;

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy az érintett szereplőkkel folytatott konzultáció után tegyen javaslatot a Parlamentnek a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések terén megfelelő lépésekre és finanszírozásra; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot, hogy az érintett szereplőkkel folytatott konzultáció után tegyen javaslatot a Parlamentnek a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések terén megfelelő lépésekre és finanszírozásra;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések további tudatosítása fejlesztésének eszközeit; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések további tudatosítása fejlesztésének eszközeit;

| 22. | felhívja az európai hatóságokat, hogy ültessék át a méltányos kereskedelem szempontjait nyilvános pályázataiknál és közbeszerzési politikáiknál, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt, például méltányos kereskedelmi termék beszerzésére vonatkozó iránymutatások útján; |
| --- | --- |

22.

felhívja az európai hatóságokat, hogy ültessék át a méltányos kereskedelem szempontjait nyilvános pályázataiknál és közbeszerzési politikáiknál, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt, például méltányos kereskedelmi termék beszerzésére vonatkozó iránymutatások útján;

| 23. | emlékeztet arra, hogy különösen a közjogi regionális hatóságok az érintett termékpiacokon jelentős befektetéseket hajtanak végre; ezért felszólítja ezen testületeket, hogy pályázati kiírásaikban fordítsanak különös figyelmet a méltányos kereskedelemben részt vevő árukra; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy különösen a közjogi regionális hatóságok az érintett termékpiacokon jelentős befektetéseket hajtanak végre; ezért felszólítja ezen testületeket, hogy pályázati kiírásaikban fordítsanak különös figyelmet a méltányos kereskedelemben részt vevő árukra;

| 24. | üdvözli különösen az Európai Parlament arra irányuló fokozott erőfeszítéseit, hogy méltányos kereskedelemből származó termékeket kínáljon, és hangsúlyozza, hogy valamennyi EU-s intézménynek méltányos kereskedelemből származó termékeket kell használnia belső szolgálataiban; |
| --- | --- |

24.

üdvözli különösen az Európai Parlament arra irányuló fokozott erőfeszítéseit, hogy méltányos kereskedelemből származó termékeket kínáljon, és hangsúlyozza, hogy valamennyi EU-s intézménynek méltányos kereskedelemből származó termékeket kell használnia belső szolgálataiban;

| 25. | kiemeli, hogy a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések sikeres eszközei lehet a vállalatok szociálisan tudatossá és társadalmilag felelősségteljessé tételének; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések sikeres eszközei lehet a vállalatok szociálisan tudatossá és társadalmilag felelősségteljessé tételének;

| 26. | hangsúlyozza a vállalatok társadalmi felelősségvállalásáról szóló európai politikának a több érdekelt részvételével rendezett fórumok, beleértve a méltányos kereskedelem szervezeteinek folytatása és elmélyítése révén történő kiszélesítését és azokat a fórumokat, amelyekben a méltányos kereskedelmi szervezetek jelen vannak; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a vállalatok társadalmi felelősségvállalásáról szóló európai politikának a több érdekelt részvételével rendezett fórumok, beleértve a méltányos kereskedelem szervezeteinek folytatása és elmélyítése révén történő kiszélesítését és azokat a fórumokat, amelyekben a méltányos kereskedelmi szervezetek jelen vannak;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az olyan mechanizmusokat, amelyek révén a termelők bevonhatók, és részt vehetnek az árak meghatározásában, amennyiben ez lehetséges, amint az a Cotonou-i megállapodáshoz kapcsolódó együttműködési stratégiákról szóló kompendium 63. cikkében szerepel; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az olyan mechanizmusokat, amelyek révén a termelők bevonhatók, és részt vehetnek az árak meghatározásában, amennyiben ez lehetséges, amint az a Cotonou-i megállapodáshoz kapcsolódó együttműködési stratégiákról szóló kompendium 63. cikkében szerepel;

| 28. | sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az Afrikai Uniót abban, hogy a folyamatban levő globális kereskedelmi tárgyalásokon elsőrendű fontosságú témaként szerepeljen az áruk árának témaköre, megfelelve a WTO kötelezettségvállalásoknak, különösen a GATT XXXVI – XXXVIII. cikkeinek; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az Afrikai Uniót abban, hogy a folyamatban levő globális kereskedelmi tárgyalásokon elsőrendű fontosságú témaként szerepeljen az áruk árának témaköre, megfelelve a WTO kötelezettségvállalásoknak, különösen a GATT XXXVI – XXXVIII. cikkeinek;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy a GATT XXXVIII. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban állapítson meg a kevésbé fejlett országok számára a különösen fontos alaptermékek piaci helyzetének stabilizálására és javítására irányuló intézkedéseket, beleértve az ilyen exporttermékek stabil, méltányos és jövedelmező árának biztosítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy a GATT XXXVIII. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban állapítson meg a kevésbé fejlett országok számára a különösen fontos alaptermékek piaci helyzetének stabilizálására és javítására irányuló intézkedéseket, beleértve az ilyen exporttermékek stabil, méltányos és jövedelmező árának biztosítására irányuló intézkedéseket;

| 30. | üdvözli a speciális szociális és környezetvédelmi rendelkezések beiktatását az „Általános Preferenciarendszer +”-ba; (GSP +), de úgy véli, hogy szükséges az ellenőrzési mechanizmus megerősítése is; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a speciális szociális és környezetvédelmi rendelkezések beiktatását az „Általános Preferenciarendszer +”-ba; (GSP +), de úgy véli, hogy szükséges az ellenőrzési mechanizmus megerősítése is;

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy alakítson ki koherens politikát a kis és marginalizált termelők, köztük a méltányos kereskedelemmel foglalkozó termelők segítésére és védelmére, figyelembe véve nézeteiket és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések keretében dolgozó termelők nézeteit a kétoldalú, regionális és többoldalú kereskedelmi tárgyalásokon, mint például az európai partnerségi megállapodások; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot, hogy alakítson ki koherens politikát a kis és marginalizált termelők, köztük a méltányos kereskedelemmel foglalkozó termelők segítésére és védelmére, figyelembe véve nézeteiket és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések keretében dolgozó termelők nézeteit a kétoldalú, regionális és többoldalú kereskedelmi tárgyalásokon, mint például az európai partnerségi megállapodások;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy az Unió kereskedelmi politikájának kialakítása során vegye figyelembe a méltányos kereskedelmi megközelítést és más szociális és környezeti kereskedelmi megközelítéseket; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy az Unió kereskedelmi politikájának kialakítása során vegye figyelembe a méltányos kereskedelmi megközelítést és más szociális és környezeti kereskedelmi megközelítéseket;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az ILO-nak, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának, az UNCTAD-nak és a WTO-nak. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az ILO-nak, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának, az UNCTAD-nak és a WTO-nak.

---

(1)  HL C 226., 1998.7.20., 73. o.

(2)  HL C 64. E, 2004..3.12., 607. o.

(3)  HL C 28., 2006.2.3., 72. o.

(4)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(5)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

P6_TA(2006)0321

A HIV/AIDS: Ideje cselekedni

Az Európai Parlament állásfoglalása a HIV/AIDS-ről: Ideje cselekedni

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének rendkívüli ülésszaka (UNGASS) HIV/AIDS-ről szóló, 2006. június 2-i magas szintű ülésére, és az ezen elfogadott politikai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének rendkívüli ülésszaka (UNGASS) HIV/AIDS-ről szóló, 2006. június 2-i magas szintű ülésére, és az ezen elfogadott politikai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ HIV/AIDS-ről szóló, „Globális válság – globális fellépés” című kötelezettségvállalási nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 2001. június 27-én fogadott el a 26. rendkívüli ülésszakán, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ HIV/AIDS-ről szóló, „Globális válság – globális fellépés” című kötelezettségvállalási nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 2001. június 27-én fogadott el a 26. rendkívüli ülésszakán,

| — | tekintettel az ENSZ-nek a „HIV kábítószer-használók közötti terjedésének megelőzéséről” szóló, a szervezet álláspontját megjelenítő dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-nek a „HIV kábítószer-használók közötti terjedésének megelőzéséről” szóló, a szervezet álláspontját megjelenítő dokumentumára,

| — | tekintettel a „HIV/AIDS: ideje cseledni (Time to deliver)” címet viselő, közelgő nemzetközi konferenciára, amelyet 2006 augusztusában Torontóban fognak megtartani, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „HIV/AIDS: ideje cseledni (Time to deliver)” címet viselő, közelgő nemzetközi konferenciára, amelyet 2006 augusztusában Torontóban fognak megtartani,

| — | tekintettel a 2001. április 27-i, HIV/AIDS-ről, tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségekről szóló abujai nyilatkozatra, valamint Afrikának az UNGASS 2006. évi magas szintű ülésével kapcsolatos közös álláspontjára, valamint a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni szolgálatokhoz való egyetemes afrikai hozzáférésre irányuló gyorsított fellépésre vonatkozó felhívásra, amelyet 2006. május 4-én írt alá Abujában az Afrikai Unió, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. április 27-i, HIV/AIDS-ről, tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségekről szóló abujai nyilatkozatra, valamint Afrikának az UNGASS 2006. évi magas szintű ülésével kapcsolatos közös álláspontjára, valamint a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni szolgálatokhoz való egyetemes afrikai hozzáférésre irányuló gyorsított fellépésre vonatkozó felhívásra, amelyet 2006. május 4-én írt alá Abujában az Afrikai Unió,

| — | tekintettel az UNAIDS globális AIDS-járványról szóló 2006. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNAIDS globális AIDS-járványról szóló 2006. évi jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a világon több mint 65 millió ember fertőződött meg HIV-vírussal, 25 millió ember halt meg és 15 millió gyermek vált árvává az AIDS következtében, valamint a 40 millió jelenleg HIV-vírussal fertőzött ember több mint 95 %-a a fejlődő világban, és közülük több mint 70 % Afrika Szaharától délre fekvő részén él, |
| --- | --- |

A.

mivel a világon több mint 65 millió ember fertőződött meg HIV-vírussal, 25 millió ember halt meg és 15 millió gyermek vált árvává az AIDS következtében, valamint a 40 millió jelenleg HIV-vírussal fertőzött ember több mint 95 %-a a fejlődő világban, és közülük több mint 70 % Afrika Szaharától délre fekvő részén él,

| B. | mivel ma a védekezés nélküli heteroszexuális nemi közösülés az egyedüli legfontosabb tényezője a HIV-fertőzések világszintű terjedésének, és az új HIV-fertőzések fele a 25 évnél fiatalabb embereket sújtja, |
| --- | --- |

B.

mivel ma a védekezés nélküli heteroszexuális nemi közösülés az egyedüli legfontosabb tényezője a HIV-fertőzések világszintű terjedésének, és az új HIV-fertőzések fele a 25 évnél fiatalabb embereket sújtja,

| C. | mivel ma a nők közül kerül ki az AIDS-szel élők fele, és az Afrikában AIDS-szel élők 60 %-a, valamint a nők a férfiaknál 2-4-szer hajlamosabbak a betegséggel való megfertőződésre, |
| --- | --- |

C.

mivel ma a nők közül kerül ki az AIDS-szel élők fele, és az Afrikában AIDS-szel élők 60 %-a, valamint a nők a férfiaknál 2-4-szer hajlamosabbak a betegséggel való megfertőződésre,

| D. | mivel a nők és a lányok, a fiatalok, az idősebb emberek, a férfiakkal nemi közösülést végző férfiak, az injekciós tűt használó és egyéb kábítószer-használók, a szexiparban dolgozók, a transznemű személyek, a bebörtönzöttek, a migráns munkavállalók, az árvák, a konfliktushelyzetben és a konfliktusok utáni helyzetben lévő emberek, az őslakosok, a menekültek és a belföldön áttelepített emberek, valamint a HIV/AIDS-szel kapcsolatos szolgálatot nyújtó dolgozók tartoznak a HIV/AIDS-nek és a világjárvány hatásának leginkább kitett emberek közé, |
| --- | --- |

D.

mivel a nők és a lányok, a fiatalok, az idősebb emberek, a férfiakkal nemi közösülést végző férfiak, az injekciós tűt használó és egyéb kábítószer-használók, a szexiparban dolgozók, a transznemű személyek, a bebörtönzöttek, a migráns munkavállalók, az árvák, a konfliktushelyzetben és a konfliktusok utáni helyzetben lévő emberek, az őslakosok, a menekültek és a belföldön áttelepített emberek, valamint a HIV/AIDS-szel kapcsolatos szolgálatot nyújtó dolgozók tartoznak a HIV/AIDS-nek és a világjárvány hatásának leginkább kitett emberek közé,

| E. | mivel az emberi jogok és az alapvető szabadságok mindenki számára történő érvényesítése létfontosságú a HIV/AIDS általi veszélyeztetettség csökkentése érdekében, |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok és az alapvető szabadságok mindenki számára történő érvényesítése létfontosságú a HIV/AIDS általi veszélyeztetettség csökkentése érdekében,

| F. | mivel sok olyan szervezet, amely részt vett az UNGASS 2006. évi, HIV/AIDS-ről szóló magas szintű ülésén, jelentette és nyilvánosan kifogásolta, hogy kevesek politikai és gazdasági érdekei előnyt élveznek a fejlődő országokban élő emberek millióinak szükségleteivel szemben, ami egyértelmű célok és pénzügyi kötelezettségvállalások nélküli gyenge nyilatkozatot eredményezett, |
| --- | --- |

F.

mivel sok olyan szervezet, amely részt vett az UNGASS 2006. évi, HIV/AIDS-ről szóló magas szintű ülésén, jelentette és nyilvánosan kifogásolta, hogy kevesek politikai és gazdasági érdekei előnyt élveznek a fejlődő országokban élő emberek millióinak szükségleteivel szemben, ami egyértelmű célok és pénzügyi kötelezettségvállalások nélküli gyenge nyilatkozatot eredményezett,

| G. | mivel a HIV és az AIDS által leginkább sújtott országok nem fogják elérni a millenniumi fejlesztési célokat, és tovább fognak gyengülni, veszélyeztetve a társadalmi stabilitást, |
| --- | --- |

G.

mivel a HIV és az AIDS által leginkább sújtott országok nem fogják elérni a millenniumi fejlesztési célokat, és tovább fognak gyengülni, veszélyeztetve a társadalmi stabilitást,

| H. | mivel a HIV/AIDS, tuberkolózis és malária elleni globális alap (a „globális alap”) lenyűgöző eredményeket mutatott fel eddig, és több mint 540 000 HIV-fertőzött – az alap által finanszírozott programok révén – ma már hozzájut az életmentő retrovírusellenes kezeléshez, |
| --- | --- |

H.

mivel a HIV/AIDS, tuberkolózis és malária elleni globális alap (a „globális alap”) lenyűgöző eredményeket mutatott fel eddig, és több mint 540 000 HIV-fertőzött – az alap által finanszírozott programok révén – ma már hozzájut az életmentő retrovírusellenes kezeléshez,

| I. | mivel a dohai nyilatkozat az üzleti magánérdekek védelménél előrébbvalónak sorolta a közegészség védelmét, és megerősítette a fejlődő országok jogát, hogy felhasználják a TRIPS-megállapodás biztosítékait, például a közegészség védelme és a gyógyszerekhez való mindenki általi hozzáférés támogatása érdekében a szabadalmi oltalmakat szükség esetén megszüntető kényszerengedélyeket, |
| --- | --- |

I.

mivel a dohai nyilatkozat az üzleti magánérdekek védelménél előrébbvalónak sorolta a közegészség védelmét, és megerősítette a fejlődő országok jogát, hogy felhasználják a TRIPS-megállapodás biztosítékait, például a közegészség védelme és a gyógyszerekhez való mindenki általi hozzáférés támogatása érdekében a szabadalmi oltalmakat szükség esetén megszüntető kényszerengedélyeket,

| J. | mivel a fejlődő országoknak önkéntes gyógyszerár-kedvezményt adó vállalatokon alapuló jelenlegi árképzési rendszer nem garantálja a gyógyszerek megfizethetőségét, és a csak egy forrásból beszerezhető gyógyszerek némelyike még a kedvezménnyel együtt is túl drága, valamint egyes kedvezmények nem elérhetők, mert a gyártók nem regisztrálták magukat vagy bizonyos országokban nem értékesítik a gyógyszereiket, továbbá egyes vállalatok nem adnak kedvezményt az összes közepes jövedelmű országnak, |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlődő országoknak önkéntes gyógyszerár-kedvezményt adó vállalatokon alapuló jelenlegi árképzési rendszer nem garantálja a gyógyszerek megfizethetőségét, és a csak egy forrásból beszerezhető gyógyszerek némelyike még a kedvezménnyel együtt is túl drága, valamint egyes kedvezmények nem elérhetők, mert a gyártók nem regisztrálták magukat vagy bizonyos országokban nem értékesítik a gyógyszereiket, továbbá egyes vállalatok nem adnak kedvezményt az összes közepes jövedelmű országnak,

| 1. | üdvözli a HIV megelőzésének, kezelésének és gondozásának számottevő fokozására irányuló kötelezettségvállalást, amelynek célja a kezeléshez való egyetemes hozzáférés 2010-ig minden arra rászorulónak történő biztosítására vonatkozó – a G8 országok 2005. évi találkozóján és az ENSZ 2005. szeptemberi csúcstalálkozóján a világ vezetői által meghatározott, és az AIDS-ről szóló 2006. évi magas szintű ülésen újból megerősített – cél lehető legjobb megközelítése; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a HIV megelőzésének, kezelésének és gondozásának számottevő fokozására irányuló kötelezettségvállalást, amelynek célja a kezeléshez való egyetemes hozzáférés 2010-ig minden arra rászorulónak történő biztosítására vonatkozó – a G8 országok 2005. évi találkozóján és az ENSZ 2005. szeptemberi csúcstalálkozóján a világ vezetői által meghatározott, és az AIDS-ről szóló 2006. évi magas szintű ülésen újból megerősített – cél lehető legjobb megközelítése;

| 2. | üdvözli az UNGASS 2006. június 2-i nyilatkozatát, különösen annak hivatkozásait a gyógyszerekhez való mindenki általi hozzáférés támogatására, amely magába foglalja az általános retrovírusellenes gyógyszerek, és az AIDS-szel kapcsolatos fertőzésekhez szükséges létfontosságú gyógyszerek gyártását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az UNGASS 2006. június 2-i nyilatkozatát, különösen annak hivatkozásait a gyógyszerekhez való mindenki általi hozzáférés támogatására, amely magába foglalja az általános retrovírusellenes gyógyszerek, és az AIDS-szel kapcsolatos fertőzésekhez szükséges létfontosságú gyógyszerek gyártását;

| 3. | mindazonáltal sajnálja, hogy a nyilatkozatban a kezelésre, a forrásokra és a megelőzésre vonatkozóan nincsenek globális célok és időkeretek, és a nyilatkozat nem szolgál életképes cselekvési tervvel azon cél támogatására vonatkozóan, hogy az összes HIV által érintett ember számára egyetemes hozzáférést biztosítsanak 2010-re; |
| --- | --- |

3.

mindazonáltal sajnálja, hogy a nyilatkozatban a kezelésre, a forrásokra és a megelőzésre vonatkozóan nincsenek globális célok és időkeretek, és a nyilatkozat nem szolgál életképes cselekvési tervvel azon cél támogatására vonatkozóan, hogy az összes HIV által érintett ember számára egyetemes hozzáférést biztosítsanak 2010-re;

| 4. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy az augusztusi torontói konferencián teljesítse az ígéreteit, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fejlődő országoknak szánt egészségügyi kiadások olyan szintet érjenek el, amely összemérhető a megtett politikai kötelezettségvállalásokkal; |
| --- | --- |

4.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy az augusztusi torontói konferencián teljesítse az ígéreteit, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fejlődő országoknak szánt egészségügyi kiadások olyan szintet érjenek el, amely összemérhető a megtett politikai kötelezettségvállalásokkal;

| 5. | mély aggodalmának ad hangot, amiért a HIV-vel újonnan fertőzöttek fele gyermek vagy fiatal; |
| --- | --- |

5.

mély aggodalmának ad hangot, amiért a HIV-vel újonnan fertőzöttek fele gyermek vagy fiatal;

| 6. | csalódottságának ad hangot, amiért annak ellenére, hogy a fertőzések tekintélyes része a kábítószer-fogyasztók közös tűhasználatának következménye, sok országban, köztük néhány tagállamban még mindig nincsenek hatékony programok, amelyek keretében a kábítószerfüggők steril tűhöz jutnának; |
| --- | --- |

6.

csalódottságának ad hangot, amiért annak ellenére, hogy a fertőzések tekintélyes része a kábítószer-fogyasztók közös tűhasználatának következménye, sok országban, köztük néhány tagállamban még mindig nincsenek hatékony programok, amelyek keretében a kábítószerfüggők steril tűhöz jutnának;

| 7. | intézkedéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy csökkenjen az egészségügyi dolgozók tűszúrásos és éles orvosi eszközök által okozott sérüléseinek száma; |
| --- | --- |

7.

intézkedéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy csökkenjen az egészségügyi dolgozók tűszúrásos és éles orvosi eszközök által okozott sérüléseinek száma;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a HIV/AIDS-fertőzés terjedésének lelassítása és megállítása érdekében alapvetően szükség van a leginkább sebezhető csoportokat megcélzó speciális intézkedésekre; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a HIV/AIDS-fertőzés terjedésének lelassítása és megállítása érdekében alapvetően szükség van a leginkább sebezhető csoportokat megcélzó speciális intézkedésekre;

| 9. | továbbra is mélyen aggódik a járvány világméretű elterjedése és a nők fertőzöttsége miatt, mivel a világon élő HIV-fertőzötteknek 50 %-a, az Afrikában élő HIV-fertőzötteknek pedig 60 %-a nő; |
| --- | --- |

9.

továbbra is mélyen aggódik a járvány világméretű elterjedése és a nők fertőzöttsége miatt, mivel a világon élő HIV-fertőzötteknek 50 %-a, az Afrikában élő HIV-fertőzötteknek pedig 60 %-a nő;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a HIV/AIDS elleni küzdelemben a szexuális és reproduktív egészségügyi jogok döntő szerepet játszanak, és szorgalmazza, hogy a Bizottság és a partner országok nemzeti stratégiai dokumentumokban prioritásként fogalmazzanak meg átfogó megelőzési stratégiákat, beleértve az óvszerhasználatot népszerűsítő programokat és a HIV/AIDS-re vonatkozó, a fiataloknak szóló oktatást; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a HIV/AIDS elleni küzdelemben a szexuális és reproduktív egészségügyi jogok döntő szerepet játszanak, és szorgalmazza, hogy a Bizottság és a partner országok nemzeti stratégiai dokumentumokban prioritásként fogalmazzanak meg átfogó megelőzési stratégiákat, beleértve az óvszerhasználatot népszerűsítő programokat és a HIV/AIDS-re vonatkozó, a fiataloknak szóló oktatást;

| 11. | helyteleníti, hogy a Bizottság nem szán elég forrást a fejlesztési alapból az egészségügyi ágazatra; hangsúlyozza, hogy például 2003-ban az Európai Fejlesztési Alapnak mindössze 5,2 %-át, 2002-ben pedig csak 4 %-át irányozták elő egészségügyi kiadásokra, és sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság azt fogja javasolni, hogy az új fejlesztési együttműködési eszköz keretében a fejlesztési alapoknak csupán 6 %-át fordítsák humán- és szociális fejlesztésre, amely az egészségügyi ellátáson, a HIV/AIDS-en és a szexuális és reproduktív egészségügyön túl minden más szociális fejlesztést is magában foglal, beleértve a gyermekekkel, az oktatással kapcsolatos, valamint a nemek kérdésével foglalkozó programokat; |
| --- | --- |

11.

helyteleníti, hogy a Bizottság nem szán elég forrást a fejlesztési alapból az egészségügyi ágazatra; hangsúlyozza, hogy például 2003-ban az Európai Fejlesztési Alapnak mindössze 5,2 %-át, 2002-ben pedig csak 4 %-át irányozták elő egészségügyi kiadásokra, és sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság azt fogja javasolni, hogy az új fejlesztési együttműködési eszköz keretében a fejlesztési alapoknak csupán 6 %-át fordítsák humán- és szociális fejlesztésre, amely az egészségügyi ellátáson, a HIV/AIDS-en és a szexuális és reproduktív egészségügyön túl minden más szociális fejlesztést is magában foglal, beleértve a gyermekekkel, az oktatással kapcsolatos, valamint a nemek kérdésével foglalkozó programokat;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fejlesztési együttműködési eszközön belül a fejlődő országok egészségügyi ellátására szánt költségvetést duplázza meg, és tűzze ki a célt, amely szerint a teljes hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) legalább 50 %-át a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására költik; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fejlesztési együttműködési eszközön belül a fejlődő országok egészségügyi ellátására szánt költségvetést duplázza meg, és tűzze ki a célt, amely szerint a teljes hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) legalább 50 %-át a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására költik;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság a 2002 és 2006 közötti időszakban nyújtott 522 millió eurós hozzájárulásával a globális alap egyik legfőbb adományozója; felszólítja a Bizottságot, fontolja meg a globális alapnak nyújtott hozzájárulás növelését; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság a 2002 és 2006 közötti időszakban nyújtott 522 millió eurós hozzájárulásával a globális alap egyik legfőbb adományozója; felszólítja a Bizottságot, fontolja meg a globális alapnak nyújtott hozzájárulás növelését;

| 14. | elismeri annak fontosságát, hogy az egyes országok sajátjuknak érezzék az ügyet, felszólítja a fejlődő országokat, hogy prioritásként kezeljék az egészségügyet általában és a HIV/AIDS elleni küzdelmet különösen, és felszólítja a Bizottságot, hogy egyrészt támogassa a fejlődő országok által vállalt kötelezettségeket, amelyek összhangban vannak az Abuja városában megfogalmazott kötelezettségvállalással, amelynek értelmében általános költségvetésük legalább 15 %-át az egészségügyre költik, másrészt a partnerországoknak nyújtson ösztönzőket annak érdekében, hogy bátorítást kapjanak az egészségügy kulcsfontosságú prioritásként való kezelésére nemzeti stratégiai dokumentumukban; |
| --- | --- |

14.

elismeri annak fontosságát, hogy az egyes országok sajátjuknak érezzék az ügyet, felszólítja a fejlődő országokat, hogy prioritásként kezeljék az egészségügyet általában és a HIV/AIDS elleni küzdelmet különösen, és felszólítja a Bizottságot, hogy egyrészt támogassa a fejlődő országok által vállalt kötelezettségeket, amelyek összhangban vannak az Abuja városában megfogalmazott kötelezettségvállalással, amelynek értelmében általános költségvetésük legalább 15 %-át az egészségügyre költik, másrészt a partnerországoknak nyújtson ösztönzőket annak érdekében, hogy bátorítást kapjanak az egészségügy kulcsfontosságú prioritásként való kezelésére nemzeti stratégiai dokumentumukban;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy ahol helyénvaló és teljesülnek a szigorú feltételek, vegye számításba az egészségügyi szektornak nyújtandó ágazati költségvetési támogatás jelentős megnövelését, különösen annak érdekében, hogy a kulcsfontosságú egészségügyi dolgozókat ott tudják tartani a fejlődő országokban, továbbá kéri az egészségügyi dolgozók toborzásának és valamennyi szinten történő képzésének felgyorsítását; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy ahol helyénvaló és teljesülnek a szigorú feltételek, vegye számításba az egészségügyi szektornak nyújtandó ágazati költségvetési támogatás jelentős megnövelését, különösen annak érdekében, hogy a kulcsfontosságú egészségügyi dolgozókat ott tudják tartani a fejlődő országokban, továbbá kéri az egészségügyi dolgozók toborzásának és valamennyi szinten történő képzésének felgyorsítását;

| 16. | szorgalmazza a HIV/AIDS-re vonatkozó oktatáshoz, információhoz, önkéntes tanácsadáshoz, a tesztekhez és az ezekkel kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítését nemzetközi, regionális, nemzeti és helyi szinten teljes titoktartással és tájékoztatást követő jóváhagyással, továbbá olyan szociális és jogi környezet elősegítését sürgeti, amely támaszként szolgál és biztonságos a HIV vírussal való fertőzöttség bevallásához; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza a HIV/AIDS-re vonatkozó oktatáshoz, információhoz, önkéntes tanácsadáshoz, a tesztekhez és az ezekkel kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítését nemzetközi, regionális, nemzeti és helyi szinten teljes titoktartással és tájékoztatást követő jóváhagyással, továbbá olyan szociális és jogi környezet elősegítését sürgeti, amely támaszként szolgál és biztonságos a HIV vírussal való fertőzöttség bevallásához;

| 17. | hangsúlyozza a helyi cselekvés fontosságát és azt, hogy a megelőzéshez, a kezeléshez és a gondozáshoz szükséges a helyi közösségek bevonása; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a helyi cselekvés fontosságát és azt, hogy a megelőzéshez, a kezeléshez és a gondozáshoz szükséges a helyi közösségek bevonása;

| 18. | megjegyzi, hogy 2005. január 1-én kezdődött Indiában a TRIPS-ről szóló WTO- megállapodás végrehajtása, amely arra kötelezi Indiát, hogy ismerje el a gyógyszerkészítményekre vonatkozó szabadalmakat; hangsúlyozza, hogy az új gyógyszereket, különösen a drágább, második vonalas kezeléseket ne csak a szabadalmat birtokló gyártók állítsák elő, akik a fejlődő országok számára megfizethetetlen monopol árat szabhatnak meg; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy 2005. január 1-én kezdődött Indiában a TRIPS-ről szóló WTO- megállapodás végrehajtása, amely arra kötelezi Indiát, hogy ismerje el a gyógyszerkészítményekre vonatkozó szabadalmakat; hangsúlyozza, hogy az új gyógyszereket, különösen a drágább, második vonalas kezeléseket ne csak a szabadalmat birtokló gyártók állítsák elő, akik a fejlődő országok számára megfizethetetlen monopol árat szabhatnak meg;

| 19. | helyteleníti azokat a kétoldalú és regionális megállapodásokat, amelyek korlátozzák vagy éppen megszüntetik a dohai nyilatkozatban foglalt biztosítékokat; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egészségügy elsőbbségét a kereskedelmi érdekekkel szemben; rámutat azoknak az országoknak, különösen az Egyesült Államoknak a felelősségére, amelyek arra késztetik a fejlődő országokat, hogy az ilyen szabadkereskedelmi megállapodásokat aláírják; |
| --- | --- |

19.

helyteleníti azokat a kétoldalú és regionális megállapodásokat, amelyek korlátozzák vagy éppen megszüntetik a dohai nyilatkozatban foglalt biztosítékokat; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egészségügy elsőbbségét a kereskedelmi érdekekkel szemben; rámutat azoknak az országoknak, különösen az Egyesült Államoknak a felelősségére, amelyek arra késztetik a fejlődő országokat, hogy az ilyen szabadkereskedelmi megállapodásokat aláírják;

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt az UNAIDS-szel annak érdekében, hogy alapul vegyék és támogassák azokat a nemzeti erőfeszítéseket, amelyek célja átfogó és átlátható folyamatok elindítása, valamint nagyszabású nemzeti célok kitűzése a HIV-fertőzés megelőzése, kezelése, gondozása és a segítségnyújtás terén; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt az UNAIDS-szel annak érdekében, hogy alapul vegyék és támogassák azokat a nemzeti erőfeszítéseket, amelyek célja átfogó és átlátható folyamatok elindítása, valamint nagyszabású nemzeti célok kitűzése a HIV-fertőzés megelőzése, kezelése, gondozása és a segítségnyújtás terén;

| 21. | kéri, hogy az ENSZ Közgyűlésének éves áttekintése keretében készüljenek átfogó felülvizsgálatok arról, hogy milyen előrelépés történt a 2008 és 2011 közötti időszakra vállalt HIV/AIDS kötelezettségvállalási nyilatkozat megvalósítását illetően; |
| --- | --- |

21.

kéri, hogy az ENSZ Közgyűlésének éves áttekintése keretében készüljenek átfogó felülvizsgálatok arról, hogy milyen előrelépés történt a 2008 és 2011 közötti időszakra vállalt HIV/AIDS kötelezettségvállalási nyilatkozat megvalósítását illetően;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az ENSZ főtitkárának, az UNAIDS-nek és az Egészségügy Világszervezetnek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az ENSZ főtitkárának, az UNAIDS-nek és az Egészségügy Világszervezetnek.

P6_TA(2006)0322

Szomália

Az Európai Parlament állásfoglalása Szomáliáról

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szomáliai helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szomáliai helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője, Javier Solana, illetve Louis Michel biztos által korábban tett Szomáliát illető nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője, Javier Solana, illetve Louis Michel biztos által korábban tett Szomáliát illető nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a 2006. március 28-án Brüsszelben Szomália köztársasági elnöke, Abdullahi Yusuf Ahmed, a Bizottság elnöke, Manuel Barroso, Szomália miniszterelnöke, Ali Mohamed Ghedi és Louis Michel biztos által aláírt megállapodás jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. március 28-án Brüsszelben Szomália köztársasági elnöke, Abdullahi Yusuf Ahmed, a Bizottság elnöke, Manuel Barroso, Szomália miniszterelnöke, Ali Mohamed Ghedi és Louis Michel biztos által aláírt megállapodás jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | aggódva az elhúzódó szomáliai polgárháborús helyzet és ennek a megbékélési folyamatra gyakorolt hatása miatt, illetve a Szomáliai-félsziget („Afrika szarva”) egészének biztonságáért és stabilitásáért, |
| --- | --- |

A.

aggódva az elhúzódó szomáliai polgárháborús helyzet és ennek a megbékélési folyamatra gyakorolt hatása miatt, illetve a Szomáliai-félsziget („Afrika szarva”) egészének biztonságáért és stabilitásáért,

| B. | mivel 2006. június 4-én az iszlám ítélőszékek egyesületének milíciája magához ragadta Dél-Szomália nagy része – többek közt a főváros, Mogadishu – ellenőrzését, azáltal hogy a Mogadishut 1991, vagyis a Muhammad Siyad Barre vezette központi hatalom megdöntése óta irányító frakció vezetőit elmozdította, |
| --- | --- |

B.

mivel 2006. június 4-én az iszlám ítélőszékek egyesületének milíciája magához ragadta Dél-Szomália nagy része – többek közt a főváros, Mogadishu – ellenőrzését, azáltal hogy a Mogadishut 1991, vagyis a Muhammad Siyad Barre vezette központi hatalom megdöntése óta irányító frakció vezetőit elmozdította,

| C. | mivel sajnálatos módon Szomáliának több mint tizenöt éve nem volt működőképes központi kormánya, és az iszlám ítélőszékek egyesülete az általa ellenőrzött területeken radikális iszlám bíróságokat kezdett felállítani az uralmának kiterjesztése szándékával, ugyanakkor a lakosság egy részének különféle klánokhoz való tartozása miatt továbbra is feszültség uralkodik, |
| --- | --- |

C.

mivel sajnálatos módon Szomáliának több mint tizenöt éve nem volt működőképes központi kormánya, és az iszlám ítélőszékek egyesülete az általa ellenőrzött területeken radikális iszlám bíróságokat kezdett felállítani az uralmának kiterjesztése szándékával, ugyanakkor a lakosság egy részének különféle klánokhoz való tartozása miatt továbbra is feszültség uralkodik,

| D. | mivel válaszként az Afrikai Uniónak az ENSZ-felhatalmazás alatt zajló békefenntartó misszió érdekében fegyverembargó részleges megszüntetésére vonatkozó kérésére az ENSZ Biztonsági Tanácsa nemzetbiztonsági terv elfogadását kérte, |
| --- | --- |

D.

mivel válaszként az Afrikai Uniónak az ENSZ-felhatalmazás alatt zajló békefenntartó misszió érdekében fegyverembargó részleges megszüntetésére vonatkozó kérésére az ENSZ Biztonsági Tanácsa nemzetbiztonsági terv elfogadását kérte,

| E. | mivel felmerül annak a gyanúja, hogy az iszlám ítélőszékek egyesületének olyan csoportok is tagjai, amelyeket az a vád illet, hogy kapcsolatban állnak az Al-Kaidával és érintettek a nemzetközi terrorizmusban, veszélyeztetve ezáltal nem csak a szomszédos országok, de az Európai Unió és a világ többi részének biztonságát, |
| --- | --- |

E.

mivel felmerül annak a gyanúja, hogy az iszlám ítélőszékek egyesületének olyan csoportok is tagjai, amelyeket az a vád illet, hogy kapcsolatban állnak az Al-Kaidával és érintettek a nemzetközi terrorizmusban, veszélyeztetve ezáltal nem csak a szomszédos országok, de az Európai Unió és a világ többi részének biztonságát,

| F. | mivel az Arab Liga 2006. június 22-én Khartumban párbeszédet kezdeményezett az átmeneti szövetségi intézmények és az iszlám ítélőszékek egyesülete között, amely során az átmeneti szövetségi kormány elismerte az iszlám ítélőszékek egyesülete „létezését”, ez utóbbi pedig viszonzásképpen elismerte a kormány törvényes voltát, és amely során az említettek megállapodtak abban, hogy nem harcolnak egymás ellen, hanem a béke és megbékélés érdekében párbeszédet kezdenek, |
| --- | --- |

F.

mivel az Arab Liga 2006. június 22-én Khartumban párbeszédet kezdeményezett az átmeneti szövetségi intézmények és az iszlám ítélőszékek egyesülete között, amely során az átmeneti szövetségi kormány elismerte az iszlám ítélőszékek egyesülete „létezését”, ez utóbbi pedig viszonzásképpen elismerte a kormány törvényes voltát, és amely során az említettek megállapodtak abban, hogy nem harcolnak egymás ellen, hanem a béke és megbékélés érdekében párbeszédet kezdenek,

| G. | mivel az iszlám ítélőszékek egyesületének küldöttsége és az Egyesült Államok hivatalos képviselői között Khartumban nemrégen lezajlott találkozó új távlatokat nyitott a két fél kölcsönös bizalmát erősítő intézkedések tekintetében, |
| --- | --- |

G.

mivel az iszlám ítélőszékek egyesületének küldöttsége és az Egyesült Államok hivatalos képviselői között Khartumban nemrégen lezajlott találkozó új távlatokat nyitott a két fél kölcsönös bizalmát erősítő intézkedések tekintetében,

| 1. | határozottan elítéli a Mogadishuban és környékén a közelmúltban folytatott harcokat, akárcsak a Jowharban és az országban máshol történt eseményeket, amelyek számos szomáliai polgári áldozatot követeltek és Martin Adler svéd szabadúszó sajtófotós meggyilkolásához vezettek egy, az iszlám ítélőszékek egyesületét támogató gyűlésen; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a Mogadishuban és környékén a közelmúltban folytatott harcokat, akárcsak a Jowharban és az országban máshol történt eseményeket, amelyek számos szomáliai polgári áldozatot követeltek és Martin Adler svéd szabadúszó sajtófotós meggyilkolásához vezettek egy, az iszlám ítélőszékek egyesületét támogató gyűlésen;

| 2. | felkéri valamennyi érintett felet, hogy tartózkodjanak a jelenlegi feszültségeket tovább fokozó lépésektől, folytassák a párbeszédet, valamint a szükséges együttműködésbe vonják be az átmeneti szövetségi kormányt és parlamentet, mint Szomália legitim központi hatóságait, amelyek az átmeneti szövetségi charta keretében működnek; |
| --- | --- |

2.

felkéri valamennyi érintett felet, hogy tartózkodjanak a jelenlegi feszültségeket tovább fokozó lépésektől, folytassák a párbeszédet, valamint a szükséges együttműködésbe vonják be az átmeneti szövetségi kormányt és parlamentet, mint Szomália legitim központi hatóságait, amelyek az átmeneti szövetségi charta keretében működnek;

| 3. | mivel a nemzetközi közösség úgy ítéli meg, hogy a szomáliai állampolgárok szabad választáson történő véleménynyilvánítására várva kizárólag az átmeneti intézmények rendelkeznek legitimitással, kéri, hogy bocsássák ez utóbbiak rendelkezésére a szükséges eszközöket az intézményrendszer, például a rendőri erők felállítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

mivel a nemzetközi közösség úgy ítéli meg, hogy a szomáliai állampolgárok szabad választáson történő véleménynyilvánítására várva kizárólag az átmeneti intézmények rendelkeznek legitimitással, kéri, hogy bocsássák ez utóbbiak rendelkezésére a szükséges eszközöket az intézményrendszer, például a rendőri erők felállítása érdekében;

| 4. | támogatja az Afrikai Unió, az Arab Liga és az IGAD (Kormányközi Fejlesztési Hatóság) kezdeményezéseit, ideértve az IGAD miniszteri tanácsának 2006. június 13-i nairobi rendkívüli ülésén kiadott közleményét, illetve e szervezetek központi szerepét a szomáliai békefenntartás és megbékélési folyamat érdekében tett erőfeszítések tekintetében; |
| --- | --- |

4.

támogatja az Afrikai Unió, az Arab Liga és az IGAD (Kormányközi Fejlesztési Hatóság) kezdeményezéseit, ideértve az IGAD miniszteri tanácsának 2006. június 13-i nairobi rendkívüli ülésén kiadott közleményét, illetve e szervezetek központi szerepét a szomáliai békefenntartás és megbékélési folyamat érdekében tett erőfeszítések tekintetében;

| 5. | sürgeti az átmeneti szövetségi intézményeket és az iszlám ítélőszékek egyesületét, hogy teljes mértékben vállalják a Khartumban kezdeményezett párbeszéd megvalósítása terén viselt felelősségüket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az átmeneti szövetségi intézményeket és az iszlám ítélőszékek egyesületét, hogy teljes mértékben vállalják a Khartumban kezdeményezett párbeszéd megvalósítása terén viselt felelősségüket;

| 6. | felhívja a többek között az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek, az Európai Unió, az Egyesült Államok, Svédország, Norvégia, Olaszország, Tanzánia képviselőiből álló Szomáliai Kapcsolattartó Csoportot, hogy koncentráljon a kormányzás, az intézményépítés, az egész szomáliai népre kiterjedő humanitárius segélyezés, valamint a regionális stabilitás és biztonság javítására a tagok és a nemzetközi közösség közötti jobb politikai koordinálás révén; |
| --- | --- |

6.

felhívja a többek között az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek, az Európai Unió, az Egyesült Államok, Svédország, Norvégia, Olaszország, Tanzánia képviselőiből álló Szomáliai Kapcsolattartó Csoportot, hogy koncentráljon a kormányzás, az intézményépítés, az egész szomáliai népre kiterjedő humanitárius segélyezés, valamint a regionális stabilitás és biztonság javítására a tagok és a nemzetközi közösség közötti jobb politikai koordinálás révén;

| 7. | felhívja az Európai Uniót, hogy az Afrikai Unióval egyeztetve, valamint az IGAD-dal és az Arab Ligával szorosan együttműködve biztosítsa a szükséges politikai, pénzügyi és logisztikai támogatást a békefolyamat megkönnyítése érdekében, többek között a 2006 júliusában megtartott legutóbbi Afrikai Unió csúcstalálkozón ismételten megerősített Afrikai Unió Békefenntartó Misszió bevetésével; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Európai Uniót, hogy az Afrikai Unióval egyeztetve, valamint az IGAD-dal és az Arab Ligával szorosan együttműködve biztosítsa a szükséges politikai, pénzügyi és logisztikai támogatást a békefolyamat megkönnyítése érdekében, többek között a 2006 júliusában megtartott legutóbbi Afrikai Unió csúcstalálkozón ismételten megerősített Afrikai Unió Békefenntartó Misszió bevetésével;

| 8. | felhívja a nemzetközi közösséget és főként az Európai Uniót, hogy növelje az otthonukból elűzött személyek és a nélkülöző lakosság számára szánt humanitárius segélyeket; |
| --- | --- |

8.

felhívja a nemzetközi közösséget és főként az Európai Uniót, hogy növelje az otthonukból elűzött személyek és a nélkülöző lakosság számára szánt humanitárius segélyeket;

| 9. | felhívja valamennyi érintett felet, hogy tartsák be a nemzetközi humanitárius jogot, és tegyék lehetővé a segélyügynökségek számára a nélkülöző lakossághoz való eljutást, és biztosítsák a humanitárius szervezetek dolgozóinak biztonságát; |
| --- | --- |

9.

felhívja valamennyi érintett felet, hogy tartsák be a nemzetközi humanitárius jogot, és tegyék lehetővé a segélyügynökségek számára a nélkülöző lakossághoz való eljutást, és biztosítsák a humanitárius szervezetek dolgozóinak biztonságát;

| 10. | sürgeti az ENSZ által 1992-ben Szomália ellen hozott, és alig betartott fegyverembargó szigorú betartását és nyomon követését, hangsúlyozza, hogy az embargó részleges feloldása nem függ össze egy ENSZ-felhatalmazással rendelkező eseteges békefenntartó misszió kiküldésével; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az ENSZ által 1992-ben Szomália ellen hozott, és alig betartott fegyverembargó szigorú betartását és nyomon követését, hangsúlyozza, hogy az embargó részleges feloldása nem függ össze egy ENSZ-felhatalmazással rendelkező eseteges békefenntartó misszió kiküldésével;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Afrikai Unió és az IGAD főtitkárának, a szomáliai átmeneti szövetségi kormány elnökének, az iszlám ítélőszékek egyesülete elnökének és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Afrikai Unió és az IGAD főtitkárának, a szomáliai átmeneti szövetségi kormány elnökének, az iszlám ítélőszékek egyesülete elnökének és a Pánafrikai Parlamentnek.

P6_TA(2006)0323

Mauritánia

Az Európai Parlament állásfoglalása Mauritániáról

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonou-i megállapodás) és különösen annak 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonou-i megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2005. november 24-én, Edinburghban (Egyesült Királyság) elfogadott, Nyugat-Afrikáról szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2005. november 24-én, Edinburghban (Egyesült Királyság) elfogadott, Nyugat-Afrikáról szóló állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Mauritániai Iszlám Köztársaság által – az AKCS-vel a Cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján lefolytatott, a Mauritániai Iszlám Köztársaságról szóló konzultáció (Brüsszel, 2005. november 30.) alkalmából – elfogadott 24 kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mauritániai Iszlám Köztársaság által – az AKCS-vel a Cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján lefolytatott, a Mauritániai Iszlám Köztársaságról szóló konzultáció (Brüsszel, 2005. november 30.) alkalmából – elfogadott 24 kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2006. február 23. és 27. közötti mauritániai információs és tanulmányi küldöttségének beszámolójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2006. február 23. és 27. közötti mauritániai információs és tanulmányi küldöttségének beszámolójára,

| — | tekintettel az Európai Parlament Maghreb országokkal és az Arab Maghreb Unióval (beleértve Líbiát) ápolt kapcsolatokért felelős küldöttsége munkacsoportjának jelentésére, amely 2006. május 3. és 5. között járt Mauritániában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Maghreb országokkal és az Arab Maghreb Unióval (beleértve Líbiát) ápolt kapcsolatokért felelős küldöttsége munkacsoportjának jelentésére, amely 2006. május 3. és 5. között járt Mauritániában,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) Béke és Biztonsági Tanácsának 2006. június 21-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) Béke és Biztonsági Tanácsának 2006. június 21-i határozatára,

| — | tekintettel az Elnökségnek 2006. június 28-án az Európai Unió nevében kiadott, a mauritániai népszavazásról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökségnek 2006. június 28-án az Európai Unió nevében kiadott, a mauritániai népszavazásról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Ould Taya korábbi elnök 2005. augusztus 3-i elmozdítása vérontás nélkül zajlott le, |
| --- | --- |

A.

mivel Ould Taya korábbi elnök 2005. augusztus 3-i elmozdítása vérontás nélkül zajlott le,

| B. | mivel a Katonai Tanács az Igazságért és a Demokráciáért megerősítette, hogy véget akar vetni az előző rendszer önkényuralmi módszereinek és elkötelezte magát a mauritániai demokrácia megteremtése iránt, |
| --- | --- |

B.

mivel a Katonai Tanács az Igazságért és a Demokráciáért megerősítette, hogy véget akar vetni az előző rendszer önkényuralmi módszereinek és elkötelezte magát a mauritániai demokrácia megteremtése iránt,

| C. | mivel a politikai pártok és a civil társadalom között egyetértés született a jelenleg zajló folyamat támogatásáról, |
| --- | --- |

C.

mivel a politikai pártok és a civil társadalom között egyetértés született a jelenleg zajló folyamat támogatásáról,

| D. | mivel létrejött egy független nemzeti választási bizottság (CENI) és elfogadták az alkotmányról szóló népszavazás, a parlamenti és az önkormányzati választások, valamint az elnökválasztás menetrendjét, |
| --- | --- |

D.

mivel létrejött egy független nemzeti választási bizottság (CENI) és elfogadták az alkotmányról szóló népszavazás, a parlamenti és az önkormányzati választások, valamint az elnökválasztás menetrendjét,

| E. | mivel az átmeneti időszak hatóságai eddig betartották vállalásaikat, ami a választási menetrendet és különösen a választói jegyzék összeállítását illeti, amely 2006. április 30-ra elkészült, |
| --- | --- |

E.

mivel az átmeneti időszak hatóságai eddig betartották vállalásaikat, ami a választási menetrendet és különösen a választói jegyzék összeállítását illeti, amely 2006. április 30-ra elkészült,

| F. | mivel a 2006. június 25-i népszavazáson 76,36 százalékos volt a részvétel és a szavazók 96,96 százaléka megszavazta az alkotmány módosítását, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2006. június 25-i népszavazáson 76,36 százalékos volt a részvétel és a szavazók 96,96 százaléka megszavazta az alkotmány módosítását,

| G. | mivel azonban a mauritániai lakosság nem elhanyagolható része nem tudta igazolni személyazonosságát annak érdekében, hogy – a választójogi törvénynek megfelelően, amely a szülők és a nagyszülők születési anyakönyvi kivonata másolatának benyújtását írja elő – megkaphassa szavazócéduláját, |
| --- | --- |

G.

mivel azonban a mauritániai lakosság nem elhanyagolható része nem tudta igazolni személyazonosságát annak érdekében, hogy – a választójogi törvénynek megfelelően, amely a szülők és a nagyszülők születési anyakönyvi kivonata másolatának benyújtását írja elő – megkaphassa szavazócéduláját,

| H. | mivel anyagi körülményei és a választás megszervezésére rendelkezésre álló idő rövidsége miatt jelentős számú állampolgár nem tudta megszerezni hivatalos okmányait és így nem tudott részt venni a 2006. június 25-i szavazáson, |
| --- | --- |

H.

mivel anyagi körülményei és a választás megszervezésére rendelkezésre álló idő rövidsége miatt jelentős számú állampolgár nem tudta megszerezni hivatalos okmányait és így nem tudott részt venni a 2006. június 25-i szavazáson,

| I. | mivel eltörölték a tömegtájékoztatás cenzúráját, és ez a gyakorlatban is megerősítést nyert, |
| --- | --- |

I.

mivel eltörölték a tömegtájékoztatás cenzúráját, és ez a gyakorlatban is megerősítést nyert,

| J. | mivel 2006 áprilisában megkezdődött a kőolaj kitermelése és 2006. június elején új megállapodás született a mauritániai átmeneti kormány és az ausztrál Woodside kőolaj kitermelő cég között, |
| --- | --- |

J.

mivel 2006 áprilisában megkezdődött a kőolaj kitermelése és 2006. június elején új megállapodás született a mauritániai átmeneti kormány és az ausztrál Woodside kőolaj kitermelő cég között,

| K. | mivel az átmeneti időszak hatóságai elkötelezték magukat, hogy küzdenek a korrupció ellen és csatlakoznak a korrupcióellenes nemzetközi egyezményekhez, |
| --- | --- |

K.

mivel az átmeneti időszak hatóságai elkötelezték magukat, hogy küzdenek a korrupció ellen és csatlakoznak a korrupcióellenes nemzetközi egyezményekhez,

| L. | mivel a mauritániai partokról jelentős mértékű a migrációs áramlás az Európai Unió felé, |
| --- | --- |

L.

mivel a mauritániai partokról jelentős mértékű a migrációs áramlás az Európai Unió felé,

| M. | mivel az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati megállapodás 2006. július 31-én lejár, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati megállapodás 2006. július 31-én lejár,

| 1. | megelégedéssel veszi tudomásul az átmeneti időszak hatóságai által vállalt kötelezettségeket arra, hogy Mauritániában megteremtik a demokráciát; bátorítja az átmeneti időszak hatóságait, hogy vállalt kötelezettségeik teljes betartásával vigyék véghez ezt a demokratikus folyamatot és hangsúlyozza, hogy végig éberen figyelni fogja a folyamat megvalósulását; |
| --- | --- |

1.

megelégedéssel veszi tudomásul az átmeneti időszak hatóságai által vállalt kötelezettségeket arra, hogy Mauritániában megteremtik a demokráciát; bátorítja az átmeneti időszak hatóságait, hogy vállalt kötelezettségeik teljes betartásával vigyék véghez ezt a demokratikus folyamatot és hangsúlyozza, hogy végig éberen figyelni fogja a folyamat megvalósulását;

| 2. | örömmel fogadja a 2006. június 25-i népszavazás sikeres lebonyolítását, amelyről a helyszínen jelenlévő nemzetközi megfigyelők kedvezően nyilatkoztak, és hangsúlyozza, hogy a mauritániai lakosság nagy többségének igen szavazata az új alkotmányra döntő lépés a demokratikus átmenetben és az emberek eltökéltségét mutatja a valódi demokrácia és a jogállamiság megteremtése iránt; |
| --- | --- |

2.

örömmel fogadja a 2006. június 25-i népszavazás sikeres lebonyolítását, amelyről a helyszínen jelenlévő nemzetközi megfigyelők kedvezően nyilatkoztak, és hangsúlyozza, hogy a mauritániai lakosság nagy többségének igen szavazata az új alkotmányra döntő lépés a demokratikus átmenetben és az emberek eltökéltségét mutatja a valódi demokrácia és a jogállamiság megteremtése iránt;

| 3. | ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi mauritániai megkapja hivatalos okmányait annak érdekében, hogy a soron következő választásokon részt vehessen; |
| --- | --- |

3.

ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi mauritániai megkapja hivatalos okmányait annak érdekében, hogy a soron következő választásokon részt vehessen;

| 4. | javasolja, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a külföldön élő mauritániaiak élhessenek szavazati jogukkal az elkövetkező választásokon; |
| --- | --- |

4.

javasolja, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a külföldön élő mauritániaiak élhessenek szavazati jogukkal az elkövetkező választásokon;

| 5. | örömmel veszi tudomásul, hogy az országban létező meghatározó erők, a politikai pártok és a civil társadalom összességében hisznek az átmeneti időszak szereplőinek őszinteségében; |
| --- | --- |

5.

örömmel veszi tudomásul, hogy az országban létező meghatározó erők, a politikai pártok és a civil társadalom összességében hisznek az átmeneti időszak szereplőinek őszinteségében;

| 6. | üdvözli az alkotmányról szóló népszavazás megtartására vonatkozó ütemterv elfogadását és a parlamenti, önkormányzati és elnökválasztás megrendezését, továbbá felszólítja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a menetrendet; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az alkotmányról szóló népszavazás megtartására vonatkozó ütemterv elfogadását és a parlamenti, önkormányzati és elnökválasztás megrendezését, továbbá felszólítja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a menetrendet;

| 7. | üdvözli a független nemzeti választási bizottság létrejöttét, amelynek feladata a választói jegyzék összeállítása és a szavazás megszervezése; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a független nemzeti választási bizottság létrejöttét, amelynek feladata a választói jegyzék összeállítása és a szavazás megszervezése;

| 8. | felszólítja a Katonai Tanácsot az Igazságért és a Demokráciáért, az átmeneti kormányt és a független nemzeti választási bizottságot, hogy a népszavazás és a többi esedékes választási időpont között döntsön a népszámlálás befejezéséről és a szavazócédulák szétosztásáról az 1995-ös népszámlálás és a jelenlegi választói lista közötti eltérések tisztázása érdekében, a visszatért menekültek esetében a tanúskodást is elfogadva a személyazonosság igazolására; üdvözli a független nemzeti választási bizottság elnöke által 2005. május 30-án Brüsszelben tanúsított nyitottságot; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Katonai Tanácsot az Igazságért és a Demokráciáért, az átmeneti kormányt és a független nemzeti választási bizottságot, hogy a népszavazás és a többi esedékes választási időpont között döntsön a népszámlálás befejezéséről és a szavazócédulák szétosztásáról az 1995-ös népszámlálás és a jelenlegi választói lista közötti eltérések tisztázása érdekében, a visszatért menekültek esetében a tanúskodást is elfogadva a személyazonosság igazolására; üdvözli a független nemzeti választási bizottság elnöke által 2005. május 30-án Brüsszelben tanúsított nyitottságot;

| 9. | tudomásul veszi a nagyszámú politikai párt létrejöttét 2005. augusztus 3-át követően, és megállapítja, hogy a koalíciókon belül csoportosulások látszanak kialakulni; bátorítja az ország gazdasági és társadalmi helyzetének javítását célzó konkrét javaslatokat tartalmazó választási platformok kidolgozását; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a nagyszámú politikai párt létrejöttét 2005. augusztus 3-át követően, és megállapítja, hogy a koalíciókon belül csoportosulások látszanak kialakulni; bátorítja az ország gazdasági és társadalmi helyzetének javítását célzó konkrét javaslatokat tartalmazó választási platformok kidolgozását;

| 10. | javasolja, hogy a politikai pártok finanszírozása az önkormányzati választásokon szerzett szavazatok arányában történjék, ami lehetővé teszi az országon belüli különbségek figyelembevételét, és javasolja, hogy a finanszírozás egy része anyagi segítség formájában kerüljön megítélésre, hogy a politikai pártok jó feltételek között vehessenek részt a választási kampányban; |
| --- | --- |

10.

javasolja, hogy a politikai pártok finanszírozása az önkormányzati választásokon szerzett szavazatok arányában történjék, ami lehetővé teszi az országon belüli különbségek figyelembevételét, és javasolja, hogy a finanszírozás egy része anyagi segítség formájában kerüljön megítélésre, hogy a politikai pártok jó feltételek között vehessenek részt a választási kampányban;

| 11. | üdvözli az átmeneti hatóságok elvi álláspontját, miszerint lehetővé teszik a menekültek visszatérését, azonban aggodalommal veszi tudomásul, hogy a gyakorlatban ezt a jogot nagyon kevesen gyakorolták, aminek két oka van: a gazdasági eszközök gyengesége és sok esetben a mauritániai állampolgárság bizonyításának lehetetlensége; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az átmeneti hatóságok elvi álláspontját, miszerint lehetővé teszik a menekültek visszatérését, azonban aggodalommal veszi tudomásul, hogy a gyakorlatban ezt a jogot nagyon kevesen gyakorolták, aminek két oka van: a gazdasági eszközök gyengesége és sok esetben a mauritániai állampolgárság bizonyításának lehetetlensége;

| 12. | felszólítja ezért az átmeneti hatóságokat, hogy a parlamenti és elnökválasztások során komolyan vegyék fontolóra szavazóhelységek nyitásának lehetőségét a nagykövetségeken és a mali és szenegáli menekülttáborokban a külföldön élő mauritániaiak számára; |
| --- | --- |

12.

felszólítja ezért az átmeneti hatóságokat, hogy a parlamenti és elnökválasztások során komolyan vegyék fontolóra szavazóhelységek nyitásának lehetőségét a nagykövetségeken és a mali és szenegáli menekülttáborokban a külföldön élő mauritániaiak számára;

| 13. | tudomásul veszi a döntést, hogy a jelölti helyek 20%-át nőknek tartják fenn, és a korábbi helyzethez képest haladásnak ítéli meg ezt a lépést, úgy véli ugyanakkor, hogy semmi hatása nem lesz ennek a szabálynak, amennyiben a pártok vesztes választókerületbe teszik a nőket vagy olyan helyekre a választási listán, ahonnan nem lehet bekerülni; |
| --- | --- |

13.

tudomásul veszi a döntést, hogy a jelölti helyek 20%-át nőknek tartják fenn, és a korábbi helyzethez képest haladásnak ítéli meg ezt a lépést, úgy véli ugyanakkor, hogy semmi hatása nem lesz ennek a szabálynak, amennyiben a pártok vesztes választókerületbe teszik a nőket vagy olyan helyekre a választási listán, ahonnan nem lehet bekerülni;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy döntsön európai uniós választási megfigyelő küldöttség (MOEUE) kiküldéséről; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy döntsön európai uniós választási megfigyelő küldöttség (MOEUE) kiküldéséről;

| 15. | üdvözli a tömegtájékoztatás cenzúrájának eltörlését, amit a gyakorlat is megerősített; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a tömegtájékoztatás cenzúrájának eltörlését, amit a gyakorlat is megerősített;

| 16. | üdvözli a politikai pártok és a civil társadalom képviselőinek szólásszabadságát, ami élénk és dinamikus demokrácia képét vetíti előre; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a politikai pártok és a civil társadalom képviselőinek szólásszabadságát, ami élénk és dinamikus demokrácia képét vetíti előre;

| 17. | felszólítja a Katonai Tanácsot Igazságért és Demokráciáért és az átmeneti kormányt – elismerve mindazonáltal, hogy ez utóbbiak nem tudják megoldani a múlt minden problémáját –, hogy tegyenek határozott lépéseket a humanitárius helyzet, a menekültek helyzete és a rabszolgaság következményeinek rendezése, továbbá a gazdasági bűncselekmények büntetlenségének megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Katonai Tanácsot Igazságért és Demokráciáért és az átmeneti kormányt – elismerve mindazonáltal, hogy ez utóbbiak nem tudják megoldani a múlt minden problémáját –, hogy tegyenek határozott lépéseket a humanitárius helyzet, a menekültek helyzete és a rabszolgaság következményeinek rendezése, továbbá a gazdasági bűncselekmények büntetlenségének megszüntetése érdekében;

| 18. | üdvözli a Katonai Tanács tagjainak elkötelezettségét amellett, hogy nem indulnak a következő választásokon; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Katonai Tanács tagjainak elkötelezettségét amellett, hogy nem indulnak a következő választásokon;

| 19. | felszólítja a jelenlegi és jövőbeni mauritániai hatóságokat, hogy tegyenek lépéseket a javak egyenlőtlen elosztásának mérséklése érdekében, és vezessenek be Mauritániában minimális szociális igazságosságot; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a jelenlegi és jövőbeni mauritániai hatóságokat, hogy tegyenek lépéseket a javak egyenlőtlen elosztásának mérséklése érdekében, és vezessenek be Mauritániában minimális szociális igazságosságot;

| 20. | üdvözli a Cotonou-i megállapodás új 96. cikke alapján folytatott megbeszélések lezárását és az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közti együttműködés újrakezdését, és hogy ezért a Mauritániai Iszlám Köztársaságot nem sújtotta büntetés a 2005. augusztus 3-i események miatt; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Cotonou-i megállapodás új 96. cikke alapján folytatott megbeszélések lezárását és az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közti együttműködés újrakezdését, és hogy ezért a Mauritániai Iszlám Köztársaságot nem sújtotta büntetés a 2005. augusztus 3-i események miatt;

| 21. | felszólítja a mauritániai hatóságokat, hogy használják fel az új olajforrásokat a nép szükségleteinek kielégítésére, különösen az egészségügy és az oktatás terén; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a mauritániai hatóságokat, hogy használják fel az új olajforrásokat a nép szükségleteinek kielégítésére, különösen az egészségügy és az oktatás terén;

| 22. | üdvözli az átmeneti hatóságok kötelezettségvállalását az EITI kezdeményezés (Extractive Industries Transparency Initiative) alapelveinek alkalmazására; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az átmeneti hatóságok kötelezettségvállalását az EITI kezdeményezés (Extractive Industries Transparency Initiative) alapelveinek alkalmazására;

| 23. | üdvözli az átmeneti kormány elkötelezettségét a korrupció elleni harc és a vonatkozó nemzetközi egyezmények ratifikálása iránt; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az átmeneti kormány elkötelezettségét a korrupció elleni harc és a vonatkozó nemzetközi egyezmények ratifikálása iránt;

| 24. | üdvözli a mauritániai hatóságok által a szabálytalan bevándorlás elleni harc terén tanúsított együttműködési szándékot, amely lehetővé tette fontos egyezmények megkötését az EU és Mauritánia között, többek között a Bizottság által társfinanszírozott Atlantis projektet, amely egy olyan együttműködést alakított ki az EU országai és Mauritánia között, melynek keretében közös spanyol-mauritániai őrjáratok felügyelik a mauritániai partokat; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a mauritániai hatóságok által a szabálytalan bevándorlás elleni harc terén tanúsított együttműködési szándékot, amely lehetővé tette fontos egyezmények megkötését az EU és Mauritánia között, többek között a Bizottság által társfinanszírozott Atlantis projektet, amely egy olyan együttműködést alakított ki az EU országai és Mauritánia között, melynek keretében közös spanyol-mauritániai őrjáratok felügyelik a mauritániai partokat;

| 25. | felszólítja a Bizottságot és a mauritániai hatóságokat, hogy időben fejezzék be halászati megállapodásról folytatott tárgyalásokat, továbbá hogy valósítsanak meg politikát a halállomány megóvására és a kitermelési területek közelében elhelyezkedő Banc d'Arguin tengeri és szárazföldi biodiverzitásának megóvására; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot és a mauritániai hatóságokat, hogy időben fejezzék be halászati megállapodásról folytatott tárgyalásokat, továbbá hogy valósítsanak meg politikát a halállomány megóvására és a kitermelési területek közelében elhelyezkedő Banc d'Arguin tengeri és szárazföldi biodiverzitásának megóvására;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Katonai Tanácsnak az Igazságért és a Demokráciáért, a Mauritániai Iszlám Köztársaság átmeneti kormányának, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Katonai Tanácsnak az Igazságért és a Demokráciáért, a Mauritániai Iszlám Köztársaság átmeneti kormányának, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és a Pánafrikai Parlamentnek.

---

(1)  HL C 136., 2006.6.9., 26. o.

P6_TA(2006)0324

Az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról

Az Európai Parlament állásfoglalása az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi éves állásfoglalásaira az emberi jogok helyzetéről a világban, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi éves állásfoglalásaira az emberi jogok helyzetéről a világban,

| — | tekintettel az emberi jogokról és a sajtószabadságról, valamint a 2005 decemberében Tunéziában az információs társadalomról tartott világ-csúcstalálkozó értékeléséről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és a sajtószabadságról, valamint a 2005 decemberében Tunéziában az információs társadalomról tartott világ-csúcstalálkozó értékeléséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményének 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményének 10. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogi párbeszédről (2001) és az emberi jogi harcosokról (2004) szóló uniós iránymutatásokra, valamint ezeknek az osztrák elnökség alatt készült első értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi párbeszédről (2001) és az emberi jogi harcosokról (2004) szóló uniós iránymutatásokra, valamint ezeknek az osztrák elnökség alatt készült első értékelésére,

| — | tekintettel az Információs Társadalom Világ-csúcstalálkozón 2003. december 12-én elfogadott elvi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Információs Társadalom Világ-csúcstalálkozón 2003. december 12-én elfogadott elvi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ-nek a vélemény és véleménynyilvánítás szabadságáért felelős különmegbízottja, a média szabadságáért felelős EBESZ-képviselő és az Amerikai Államok Szervezete szólásszabadságért felelős különmegbízottja 2005. december 21-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-nek a vélemény és véleménynyilvánítás szabadságáért felelős különmegbízottja, a média szabadságáért felelős EBESZ-képviselő és az Amerikai Államok Szervezete szólásszabadságért felelős különmegbízottja 2005. december 21-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a harmadik országokbeli emberi jogokról és demokratizálódásról szóló EU-s politikára, amelyet a Tanács 2005 decemberében fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országokbeli emberi jogokról és demokratizálódásról szóló EU-s politikára, amelyet a Tanács 2005 decemberében fogadott el,

| — | tekintettel a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos európai kezdeményezésre (EIDHR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos európai kezdeményezésre (EIDHR),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van a vélemény és a véleménynyilvánítás szabadságához; ez a jog magában foglalja azt, hogy véleménye miatt senkit ne érjen zaklatás és hogy határokra való tekintet nélkül kutathasson, átvihessen és terjeszthessen híreket és eszméket bármilyen kifejezési eszközzel, |
| --- | --- |

A.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van a vélemény és a véleménynyilvánítás szabadságához; ez a jog magában foglalja azt, hogy véleménye miatt senkit ne érjen zaklatás és hogy határokra való tekintet nélkül kutathasson, átvihessen és terjeszthessen híreket és eszméket bármilyen kifejezési eszközzel,

| B. | üdvözölve a 2005. november 16-18-i tunéziai világ-csúcstalálkozó nyilatkozatát az információs társadalom elsődleges fontosságáról a demokrácia, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása tekintetében; különösen a véleménynyilvánítás és a vélemény szabadsága, valamint az információ megszerzése és az információhoz való hozzáférés szabadsága tekintetében, |
| --- | --- |

B.

üdvözölve a 2005. november 16-18-i tunéziai világ-csúcstalálkozó nyilatkozatát az információs társadalom elsődleges fontosságáról a demokrácia, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása tekintetében; különösen a véleménynyilvánítás és a vélemény szabadsága, valamint az információ megszerzése és az információhoz való hozzáférés szabadsága tekintetében,

| C. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságáért folyó küzdelem ma nagyrészt az interneten valósul meg, tekintve, hogy azt az eltérő politikai véleményen lévők, a demokráciáért harcoló aktivisták, az emberi jogi harcosok és a független újságírók világszerte véleménynyilvánítási eszközüknek választották, |
| --- | --- |

C.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságáért folyó küzdelem ma nagyrészt az interneten valósul meg, tekintve, hogy azt az eltérő politikai véleményen lévők, a demokráciáért harcoló aktivisták, az emberi jogi harcosok és a független újságírók világszerte véleménynyilvánítási eszközüknek választották,

| D. | mivel az internethez való hozzáférés megerősítheti a demokráciát, és hozzájárulhat egy ország gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, és e hozzáférés korlátozása nem egyeztethető össze a véleménynyilvánítás szabadságával, |
| --- | --- |

D.

mivel az internethez való hozzáférés megerősítheti a demokráciát, és hozzájárulhat egy ország gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, és e hozzáférés korlátozása nem egyeztethető össze a véleménynyilvánítás szabadságával,

| E. | mivel csak akkor lehet korlátozásokat alkalmazni, ha az internetet illegális tevékenységre használják fel, mint például a gyűlöletkeltés, az erőszak és a rasszizmus, az önkényuralmi propaganda és a gyermekek pornográf tartalmakhoz való hozzáférése, illetve gyermekek szexuális kihasználása, |
| --- | --- |

E.

mivel csak akkor lehet korlátozásokat alkalmazni, ha az internetet illegális tevékenységre használják fel, mint például a gyűlöletkeltés, az erőszak és a rasszizmus, az önkényuralmi propaganda és a gyermekek pornográf tartalmakhoz való hozzáférése, illetve gyermekek szexuális kihasználása,

| F. | mivel önkényuralmi rezsimek és kormányok dolgoznak azon, hogy egyre kiterjedtebb módszerekkel ellenőrizzék a világhálót, elsősorban az egyre tökéletesebb szűrési technológiák és az elektronikus kommunikáció ellenőrzésének alkalmazásával, valamint internetrendőrség felállításával, |
| --- | --- |

F.

mivel önkényuralmi rezsimek és kormányok dolgoznak azon, hogy egyre kiterjedtebb módszerekkel ellenőrizzék a világhálót, elsősorban az egyre tökéletesebb szűrési technológiák és az elektronikus kommunikáció ellenőrzésének alkalmazásával, valamint internetrendőrség felállításával,

| G. | mivel az emberi jogi szervezetek szerint jelenleg számos internetes másképpen gondolkodó van bebörtönözve – legtöbbjük Kínában –, beleértve Hao Wu kínai blogírót és dokumentumfilmest, Yang Zili kínai internetes másképpen gondolkodót, Shi Tao kínai újságírót a Dangbai Shangbao napilaptól, Motdzsaba Szaminedzsád iráni blogírót, Mohammed Abbu tunéziai ügyvédet, Pham Hong Son vietnámi orvost és Habíb Száleh szíriai internetes újságírót, mivel a legutóbbi esetek Mohamed Sarqáwí és Karím es-Sáer egyiptomi blogírókat érintik, |
| --- | --- |

G.

mivel az emberi jogi szervezetek szerint jelenleg számos internetes másképpen gondolkodó van bebörtönözve – legtöbbjük Kínában –, beleértve Hao Wu kínai blogírót és dokumentumfilmest, Yang Zili kínai internetes másképpen gondolkodót, Shi Tao kínai újságírót a Dangbai Shangbao napilaptól, Motdzsaba Szaminedzsád iráni blogírót, Mohammed Abbu tunéziai ügyvédet, Pham Hong Son vietnámi orvost és Habíb Száleh szíriai internetes újságírót, mivel a legutóbbi esetek Mohamed Sarqáwí és Karím es-Sáer egyiptomi blogírókat érintik,

| H. | mivel számos ország az interneten való véleménynyilvánítási szabadság ellenségének tekinthető, – mint az a Riporterek Határok Nélkül legutóbbi jelentésében szerepel, – beleértve Kínát, Fehéroroszországot, Burmát, Kubát, Iránt, Líbiát, a Maldív-szigeteket, Nepált, Észak-Koreát, Üzbegisztánt, Szaúd-Arábiát, Szíriát, Tunéziát, Türkmenisztánt és Vietnámot, |
| --- | --- |

H.

mivel számos ország az interneten való véleménynyilvánítási szabadság ellenségének tekinthető, – mint az a Riporterek Határok Nélkül legutóbbi jelentésében szerepel, – beleértve Kínát, Fehéroroszországot, Burmát, Kubát, Iránt, Líbiát, a Maldív-szigeteket, Nepált, Észak-Koreát, Üzbegisztánt, Szaúd-Arábiát, Szíriát, Tunéziát, Türkmenisztánt és Vietnámot,

| I. | mivel demokratikus országokban székelő vállalatok látják el részben ezeket az országokat a világháló cenzúrázásához és az elektronikus kommunikáció ellenőrzéséhez szükséges eszközökkel, |
| --- | --- |

I.

mivel demokratikus országokban székelő vállalatok látják el részben ezeket az országokat a világháló cenzúrázásához és az elektronikus kommunikáció ellenőrzéséhez szükséges eszközökkel,

| J. | mivel a kínai kormánynak sikerült meggyőznie olyan cégeket, mint a Yahoo, a Google és a Microsoft, hogy könnyítsék meg szolgáltatásaik cenzúrázását a kínai belső piacon; megjegyezve, hogy más kormányok egyéb cégektől kérték a cenzúrázáshoz használható eszközöket, |
| --- | --- |

J.

mivel a kínai kormánynak sikerült meggyőznie olyan cégeket, mint a Yahoo, a Google és a Microsoft, hogy könnyítsék meg szolgáltatásaik cenzúrázását a kínai belső piacon; megjegyezve, hogy más kormányok egyéb cégektől kérték a cenzúrázáshoz használható eszközöket,

| K. | mivel egyes kormányok olyan nyugati cégek által biztosított felszerelést és technológiát használnak az internet cenzúrázására és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására, mint a CISCO Systems, a Telecom Italia és a Wanadoo, a France Telecom egyik leányvállalata, |
| --- | --- |

K.

mivel egyes kormányok olyan nyugati cégek által biztosított felszerelést és technológiát használnak az internet cenzúrázására és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására, mint a CISCO Systems, a Telecom Italia és a Wanadoo, a France Telecom egyik leányvállalata,

| L. | mivel az Egyesült Államok törvényhozói 2006 februárjában törvénytervezetet nyújtottak be Global On-line Freedom Act (a világháló globális szabadságáról szóló törvény) címmel, melynek célja, hogy szabályozza az internetes vállalkozások tevékenységét olyan esetekben, amikor azok elnyomó országokban működnek, |
| --- | --- |

L.

mivel az Egyesült Államok törvényhozói 2006 februárjában törvénytervezetet nyújtottak be Global On-line Freedom Act (a világháló globális szabadságáról szóló törvény) címmel, melynek célja, hogy szabályozza az internetes vállalkozások tevékenységét olyan esetekben, amikor azok elnyomó országokban működnek,

| M. | mivel az EU-nak meg kell mutatnia, hogy törődik az internetfelhasználók jogaival, és hogy kész cselekedni annak érdekében, hogy elősegítse a szólásszabadságot a világhálón, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU-nak meg kell mutatnia, hogy törődik az internetfelhasználók jogaival, és hogy kész cselekedni annak érdekében, hogy elősegítse a szólásszabadságot a világhálón,

| 1. | megerősíti azt, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető érték valamennyi uniós ország számára és konkrét lépéseket kell tenniük, hogy megvédjék azt; |
| --- | --- |

1.

megerősíti azt, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető érték valamennyi uniós ország számára és konkrét lépéseket kell tenniük, hogy megvédjék azt;

| 2. | e tekintetben felkéri a Tanácsot és az EU tagállamait, hogy közös nyilatkozatban erősítsék meg az internetfelhasználók jogainak védelme és amelletti elkötelezettségüket, hogy világszerte elősegítik a véleménynyilvánítás szabadságát az interneten; |
| --- | --- |

2.

e tekintetben felkéri a Tanácsot és az EU tagállamait, hogy közös nyilatkozatban erősítsék meg az internetfelhasználók jogainak védelme és amelletti elkötelezettségüket, hogy világszerte elősegítik a véleménynyilvánítás szabadságát az interneten;

| 3. | megismétli azon elvek melletti elkötelezettségét, amelyeket a tuniszi csúcstalálkozó is megerősített, nevezetesen:






  — | az információs társadalmat az emberi jogokra és az alapvető szabadságjogokra kell építeni, |
| --- | --- | --- |

3.

megismétli azon elvek melletti elkötelezettségét, amelyeket a tuniszi csúcstalálkozó is megerősített, nevezetesen:

—

az információs társadalmat az emberi jogokra és az alapvető szabadságjogokra kell építeni,

| — | harcolni kell a információs szakadék ellen, és meg kell keresni a forrásokat a fejlődés támogatását célzó cselekvési tervekhez, |
| --- | --- |

—

harcolni kell a információs szakadék ellen, és meg kell keresni a forrásokat a fejlődés támogatását célzó cselekvési tervekhez,

| — | kiegyensúlyozottabb, pluralista és az érintett államokat képviselő rendszereket kell találni a világháló irányítására annak érdekében, hogy megfeleljen az új technológiai kihívásoknak (kéretlen levelek, adatvédelem stb.); |
| --- | --- |

—

kiegyensúlyozottabb, pluralista és az érintett államokat képviselő rendszereket kell találni a világháló irányítására annak érdekében, hogy megfeleljen az új technológiai kihívásoknak (kéretlen levelek, adatvédelem stb.);

| 4. | mélyen elítéli a világháló tartalmára vonatkozó korlátozásokat mind az információ terjesztésére, mind annak fogadására vonatkozóan, amelyeket a kormányok rendelnek el és amelyek nincsenek összhangban a véleménynyilvánítás szabadságának biztosításával; mélyen elítéli azon újságírók és más személyek zaklatását és bebörtönzését, akik véleményüket az interneten teszik közzé; e tekintetben felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést az érintett országok hatóságaival szemben azért, hogy szabadon engedjék az összes bebörtönzött internetfelhasználót; |
| --- | --- |

4.

mélyen elítéli a világháló tartalmára vonatkozó korlátozásokat mind az információ terjesztésére, mind annak fogadására vonatkozóan, amelyeket a kormányok rendelnek el és amelyek nincsenek összhangban a véleménynyilvánítás szabadságának biztosításával; mélyen elítéli azon újságírók és más személyek zaklatását és bebörtönzését, akik véleményüket az interneten teszik közzé; e tekintetben felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést az érintett országok hatóságaival szemben azért, hogy szabadon engedjék az összes bebörtönzött internetfelhasználót;

| 5. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy készítsenek olyan önkéntes magatartási kódexet, amely korlátozná a vállalatok tevékenységét az elnyomó országokban; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy készítsenek olyan önkéntes magatartási kódexet, amely korlátozná a vállalatok tevékenységét az elnyomó országokban;

| 6. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is tartsák fenn az EU jelenlétét és aktív közreműködését, valamint a közös álláspontok kinyilvánítását különösen az EGSZB-vel, az Nemzetközi Távközlési Unióval, az UNESCO-val és az ENSZ Fejlesztési Programjával; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is tartsák fenn az EU jelenlétét és aktív közreműködését, valamint a közös álláspontok kinyilvánítását különösen az EGSZB-vel, az Nemzetközi Távközlési Unióval, az UNESCO-val és az ENSZ Fejlesztési Programjával;

| 7. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országoknak nyújtott segélyprogramok tervezésekor vegyék figyelembe polgáraik internethez való korlátlan hozzáférésének fontosságát; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országoknak nyújtott segélyprogramok tervezésekor vegyék figyelembe polgáraik internethez való korlátlan hozzáférésének fontosságát;

| 8. | üdvözli a befektetőknek az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról szóló közös nyilatkozatát, amely a Riporterek Határok Nélkül kezdeményezésére jött létre; hangsúlyozza, hogy azoknak a vállalatoknak, amelyek internetes kereső-, chat-, közzétételi vagy egyéb szolgáltatásokat kínálnak, felelősséget kell vállalniuk annak biztosítására, hogy tiszteletben tartják a felhasználók jogait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a befektetőknek az interneten való véleménynyilvánítás szabadságáról szóló közös nyilatkozatát, amely a Riporterek Határok Nélkül kezdeményezésére jött létre; hangsúlyozza, hogy azoknak a vállalatoknak, amelyek internetes kereső-, chat-, közzétételi vagy egyéb szolgáltatásokat kínálnak, felelősséget kell vállalniuk annak biztosítására, hogy tiszteletben tartják a felhasználók jogait;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

P6_TA(2006)0325

Az eredetjelzés

Az Európai Parlament állásfoglalása a harmadik országokból behozott egyes termékek származási országának jelöléséről

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT 1994) IX. cikkére és XXIV. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT 1994) IX. cikkére és XXIV. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok jövőjéről szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok jövőjéről szóló 2005. október 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (4), és a 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (5), amely többek között létrehozta az Európai Közösség nem preferenciális származásra vonatkozó szabályrendszerét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (4), és a 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (5), amely többek között létrehozta az Európai Közösség nem preferenciális származásra vonatkozó szabályrendszerét,

| — | tekintettel a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 1983. március 28-i 918/83/EGK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 1983. március 28-i 918/83/EGK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a Bizottság „A textil- és ruhaipar jövője a kibővített Európai Unióban” című közleményére (COM(2003)0649), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A textil- és ruhaipar jövője a kibővített Európai Unióban” című közleményére (COM(2003)0649),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel jelenleg az Európai Unió szintjén nem léteznek harmonizált rendelkezések illetve egységes gyakorlat az EU-ban történő eredetjelzés terén; mivel a tagállamokban érvényben lévő rendelkezések közötti eltérések és az egyértelmű közösségi szabályok hiánya töredezetté teszi a terület jogszabályi kereteit, |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg az Európai Unió szintjén nem léteznek harmonizált rendelkezések illetve egységes gyakorlat az EU-ban történő eredetjelzés terén; mivel a tagállamokban érvényben lévő rendelkezések közötti eltérések és az egyértelmű közösségi szabályok hiánya töredezetté teszi a terület jogszabályi kereteit,

| B. | mivel tilos a más tagállamokból behozott árukra vonatkozóan kötelező eredetjelzést előírni, míg a harmadik országokból behozott áruk kötelező eredetjelzésére vonatkozóan nincsen ilyen korlátozás, |
| --- | --- |

B.

mivel tilos a más tagállamokból behozott árukra vonatkozóan kötelező eredetjelzést előírni, míg a harmadik országokból behozott áruk kötelező eredetjelzésére vonatkozóan nincsen ilyen korlátozás,

| C. | mivel a lisszaboni menetrendben az EU az európai uniós gazdaság megerősítését tűzte ki célul, többek között az európai uniós ipar világgazdaságban elért versenyképességének javításával; mivel a fogyasztási cikkek egyes kategóriáinak versenyképessége attól függhet, hogy a fogyasztók szemében az EU-ban készült árukhoz jó minőség és magas színvonalú gyártási normák kapcsolódnak, |
| --- | --- |

C.

mivel a lisszaboni menetrendben az EU az európai uniós gazdaság megerősítését tűzte ki célul, többek között az európai uniós ipar világgazdaságban elért versenyképességének javításával; mivel a fogyasztási cikkek egyes kategóriáinak versenyképessége attól függhet, hogy a fogyasztók szemében az EU-ban készült árukhoz jó minőség és magas színvonalú gyártási normák kapcsolódnak,

| D. | mivel az eredetjelzési rendszer lehetővé tenné az EU fogyasztói számára, hogy teljesen tisztában legyenek az általuk megvásárolt áruk származási országával; mivel a fogyasztók így azonosíthatnák a termékeket az adott országgal általában összekapcsolt társadalmi, környezetvédelmi és biztonsági normákkal, |
| --- | --- |

D.

mivel az eredetjelzési rendszer lehetővé tenné az EU fogyasztói számára, hogy teljesen tisztában legyenek az általuk megvásárolt áruk származási országával; mivel a fogyasztók így azonosíthatnák a termékeket az adott országgal általában összekapcsolt társadalmi, környezetvédelmi és biztonsági normákkal,

| E. | mivel a származási ország kötelező megjelölését szolgáló rendszer EU-ban történő bevezetésére vonatkozó javaslat korlátozott számú behozott termékre – például textíliákra, ékszerekre, ruházati cikkekre, lábbelire, bőrárukra, lámpákra és világítástechnikai szerelvényekre, üvegárukra, kerámiákra és kézitáskákra – szorítkozik, amely termékek tekintetében a származási hely feltüntetésére („made in”) vonatkozó követelmény értékes tájékoztatást ad a fogyasztó végleges választásához, |
| --- | --- |

E.

mivel a származási ország kötelező megjelölését szolgáló rendszer EU-ban történő bevezetésére vonatkozó javaslat korlátozott számú behozott termékre – például textíliákra, ékszerekre, ruházati cikkekre, lábbelire, bőrárukra, lámpákra és világítástechnikai szerelvényekre, üvegárukra, kerámiákra és kézitáskákra – szorítkozik, amely termékek tekintetében a származási hely feltüntetésére („made in”) vonatkozó követelmény értékes tájékoztatást ad a fogyasztó végleges választásához,

| F. | mivel az EU számos fő kereskedelmi partnere, köztük az Egyesült Államok, Kína, Japán és Kanada kötelező eredetjelzési követelményeket vezetett be, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU számos fő kereskedelmi partnere, köztük az Egyesült Államok, Kína, Japán és Kanada kötelező eredetjelzési követelményeket vezetett be,

| G. | mivel létfontosságú annak biztosítása, hogy helyreállítsák az egyenlő feltételeket az említett kereskedelmi partnerekkel, |
| --- | --- |

G.

mivel létfontosságú annak biztosítása, hogy helyreállítsák az egyenlő feltételeket az említett kereskedelmi partnerekkel,

| H. | mivel a fogyasztók fokozott tudatossága – ami miatt az európai termékek vonzóbbak számukra – különösen a kis és középvállalkozások és a globális versenynek kitett ágazatok javát szolgálná, |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyasztók fokozott tudatossága – ami miatt az európai termékek vonzóbbak számukra – különösen a kis és középvállalkozások és a globális versenynek kitett ágazatok javát szolgálná,

| I. | mivel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló 2005. május 26-i keretmegállapodás arra kötelezi a Bizottságot, hogy teljes körűen és haladéktalanul tájékoztassa a Parlamentet a jogalkotási javaslatairól, |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló 2005. május 26-i keretmegállapodás arra kötelezi a Bizottságot, hogy teljes körűen és haladéktalanul tájékoztassa a Parlamentet a jogalkotási javaslatairól,

| 1. | tudomásul veszi a harmadik országokból az Európai Unióba importált bizonyos termékek származási országa kötelező jelölésének („eredetjelzés”) bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a harmadik országokból az Európai Unióba importált bizonyos termékek származási országa kötelező jelölésének („eredetjelzés”) bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot;

| 2. | helyteleníti, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság és a Tanács tökéletesen tisztában van a Parlament által az eredetjelzésnek tulajdonított fontossággal, a Bizottság nem küldte el hivatalosan a Parlament részére a rendeletre irányuló javaslatot; megérti, hogy e javaslat esetén nem jogi követelmény a Parlamenttel folytatott konzultáció; azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek mindig meg kell adni a lehetőséget, hogy megfelelő időben kifejezhesse véleményét a Közösség más intézményei által tett jelentősebb kezdeményezések kapcsán; |
| --- | --- |

2.

helyteleníti, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság és a Tanács tökéletesen tisztában van a Parlament által az eredetjelzésnek tulajdonított fontossággal, a Bizottság nem küldte el hivatalosan a Parlament részére a rendeletre irányuló javaslatot; megérti, hogy e javaslat esetén nem jogi követelmény a Parlamenttel folytatott konzultáció; azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek mindig meg kell adni a lehetőséget, hogy megfelelő időben kifejezhesse véleményét a Közösség más intézményei által tett jelentősebb kezdeményezések kapcsán;

| 3. | ragaszkodik a Bizottság azon kötelezettségéhez, hogy biztosítja a Parlament bevonását – a fent említett keretmegállapodás értelmében –, oly módon, hogy a Parlament véleményét a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi; |
| --- | --- |

3.

ragaszkodik a Bizottság azon kötelezettségéhez, hogy biztosítja a Parlament bevonását – a fent említett keretmegállapodás értelmében –, oly módon, hogy a Parlament véleményét a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy haladéktalanul tájékoztassa a Parlamentet minden további, különösen a meglévő közösségi jogszabályokkal és WTO-szabályokkal való feltételezett összeférhetetlenség tekintetében végzett hatásvizsgálat és jogi elemzés eredményeiről; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy haladéktalanul tájékoztassa a Parlamentet minden további, különösen a meglévő közösségi jogszabályokkal és WTO-szabályokkal való feltételezett összeférhetetlenség tekintetében végzett hatásvizsgálat és jogi elemzés eredményeiről;

| 5. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fektessen különös hangsúlyt az európai ipar imázsának Közösségen belüli és kívüli támogatására, védve identitását és egyediségét, valamint biztosítva, hogy a közösségi ipar általános jó hírnevét és a nagy értékű európai termékek imázsát és vonzerejét ne árnyékolja be a pontatlan vagy félrevezető eredetjelzés; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fektessen különös hangsúlyt az európai ipar imázsának Közösségen belüli és kívüli támogatására, védve identitását és egyediségét, valamint biztosítva, hogy a közösségi ipar általános jó hírnevét és a nagy értékű európai termékek imázsát és vonzerejét ne árnyékolja be a pontatlan vagy félrevezető eredetjelzés;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, beleértve többek között az eredetjelzésre vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, beleértve többek között az eredetjelzésre vonatkozó követelményeket;

| 7. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak az eredetjelzésre vonatkozó követelményeket végrehajtó kereskedelmi partnerek számára; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak az eredetjelzésre vonatkozó követelményeket végrehajtó kereskedelmi partnerek számára;

| 8. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzon létre megfelelő vámfelügyeleti és bűnüldözési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzon létre megfelelő vámfelügyeleti és bűnüldözési mechanizmusokat;

| 9. | sürgeti a tagállamokat, hogy őrizzék meg az erre a kérdésre vonatkozó következetes közösségi megközelítést annak érdekében, hogy az EU fogyasztói teljesebb és pontosabb információkhoz juthassanak; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a tagállamokat, hogy őrizzék meg az erre a kérdésre vonatkozó következetes közösségi megközelítést annak érdekében, hogy az EU fogyasztói teljesebb és pontosabb információkhoz juthassanak;

| 10. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt határozottan lépjen fel a fogyasztók törvényes jogainak és jogos elvárásainak védelmében, amennyiben bizonyítást nyer, hogy a EU-n kívüli gyártók és importőrök hamisítást végeznek és/vagy tisztességtelen és félrevezető eredetjelzéseket alkalmaznak; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt határozottan lépjen fel a fogyasztók törvényes jogainak és jogos elvárásainak védelmében, amennyiben bizonyítást nyer, hogy a EU-n kívüli gyártók és importőrök hamisítást végeznek és/vagy tisztességtelen és félrevezető eredetjelzéseket alkalmaznak;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

(2)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0381.

(4)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

(5)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

(6)  HL L 105., 1983.4.23., 1. o.

---

13.12.2006

| 13.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 303/s19 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 303/s19

---

Jelmagyarázat

| * | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

A szavazások órájával kapcsolatos információ

Eltérő rendelkezés hiányában, az előadók írásban tájékoztatják a szavazás előtt az elnökséget a módosításokkal kapcsolatos véleményükről.

Parlamenti bizottságok rövidítései

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

Képviselőcsoportok rövidítései

| PPE-DE | az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja |
| --- | --- |
| PSE | az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport |
| Verts/ALE | a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja |
| GUE/NGL | az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja |
| IND/DEM | Függetlenség és Demokrácia Képviselőcsoport |
| UEN | a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja |
| NI | Független képviselők |

PPE-DE

az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja

PSE

az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport

Verts/ALE

a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja

GUE/NGL

az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja

IND/DEM

Függetlenség és Demokrácia Képviselőcsoport

UEN

a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja

NI

Független képviselők

---