# Euroopan unionin C 301E/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 301E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta12. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 301E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta12. joulukuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2006/C 301E/1 | Neuvoston 25 päivänä syyskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 27/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Neuvoston 23 päivänä lokakuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 28/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 29/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi jäsenvaltioissa tapahtuvaa kalastustuotteiden maihintuontia koskevien tilastotietojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1382/91 kumoamisesta (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 30/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 31/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (
  1
  ) | 103 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2006/C 301E/1

Neuvoston 25 päivänä syyskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 27/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)

1

2006/C 301E/2

Neuvoston 23 päivänä lokakuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 28/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta

51

2006/C 301E/3

Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 29/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi jäsenvaltioissa tapahtuvaa kalastustuotteiden maihintuontia koskevien tilastotietojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1382/91 kumoamisesta (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 30/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008)

94

2006/C 301E/5

Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 31/2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 301/1

---

Neuvoston 25 päivänä syyskuuta 2006 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 27/2006

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2006/EY tekemiseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)

(2006/C 301 E/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Yhteisön perustamissopimuksen mukaisena tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistaa näin hyvä kansainvälinen kilpailukyky. Tätä varten yhteisö edistää kaikkea tarpeelliseksi katsottavaa tutkimustoimintaa erityisesti tukemalla yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) mukaan luettuina, tutkimuskeskuksia ja korkeakouluja näiden tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvässä toiminnassa. Tässä yhteydessä etusija olisi annettava aloille ja hankkeille, joiden yhteydessä eurooppalainen rahoitus ja yhteistyö ovat erityisen tärkeitä ja tuottavat lisäarvoa. Tukemalla tietämyksen eturintamassa tehtävää tutkimusta, soveltavaa tutkimusta ja innovaatioita yhteisö pyrkii lisäämään eurooppalaisen tutkimuksen synergiaa ja siten lujittamaan eurooppalaisen tutkimusalueen perustaa. Tämä vaikuttaa myönteisesti kaikkien jäsenvaltioiden yhteiskunnalliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

1)

Yhteisön perustamissopimuksen mukaisena tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistaa näin hyvä kansainvälinen kilpailukyky. Tätä varten yhteisö edistää kaikkea tarpeelliseksi katsottavaa tutkimustoimintaa erityisesti tukemalla yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) mukaan luettuina, tutkimuskeskuksia ja korkeakouluja näiden tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvässä toiminnassa. Tässä yhteydessä etusija olisi annettava aloille ja hankkeille, joiden yhteydessä eurooppalainen rahoitus ja yhteistyö ovat erityisen tärkeitä ja tuottavat lisäarvoa. Tukemalla tietämyksen eturintamassa tehtävää tutkimusta, soveltavaa tutkimusta ja innovaatioita yhteisö pyrkii lisäämään eurooppalaisen tutkimuksen synergiaa ja siten lujittamaan eurooppalaisen tutkimusalueen perustaa. Tämä vaikuttaa myönteisesti kaikkien jäsenvaltioiden yhteiskunnalliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen kehitykseen.

| 2) | Tutkimuksen keskeinen merkitys todettiin Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, joka asetti Euroopan unionille (EU) uuden strategisen päämäärän seuraavaa vuosikymmentä varten: EU:sta on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja sekä lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Osaamisen kolmio — joka muodostuu koulutuksesta, tutkimuksesta ja innovoinnista — on keskeistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi, minkä vuoksi yhteisön päämääränä on välttämättömien tutkimus- ja innovointivalmiuksien aktivoiminen ja lisääminen. Tässä suhteessa seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma on keskeinen yhteisön väline, jolla täydennetään jäsenvaltioiden ja Euroopan teollisuuden toimia. |
| --- | --- |

2)

Tutkimuksen keskeinen merkitys todettiin Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, joka asetti Euroopan unionille (EU) uuden strategisen päämäärän seuraavaa vuosikymmentä varten: EU:sta on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja sekä lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Osaamisen kolmio — joka muodostuu koulutuksesta, tutkimuksesta ja innovoinnista — on keskeistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi, minkä vuoksi yhteisön päämääränä on välttämättömien tutkimus- ja innovointivalmiuksien aktivoiminen ja lisääminen. Tässä suhteessa seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma on keskeinen yhteisön väline, jolla täydennetään jäsenvaltioiden ja Euroopan teollisuuden toimia.

| 3) | Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi Lissabonin strategiaa myötäillen siitä, että unionin tutkimusta ja teknologian kehittämistä sekä innovaatiota koskevia kokonaismenoja olisi lisättävä asettamalla tavoitteeksi määrä, joka on vuoteen 2010 mennessä lähellä kolmea prosenttia bruttokansantuotteesta; tästä määrästä kaksi kolmannesta olisi saatava yksityiseltä sektorilta. |
| --- | --- |

3)

Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi Lissabonin strategiaa myötäillen siitä, että unionin tutkimusta ja teknologian kehittämistä sekä innovaatiota koskevia kokonaismenoja olisi lisättävä asettamalla tavoitteeksi määrä, joka on vuoteen 2010 mennessä lähellä kolmea prosenttia bruttokansantuotteesta; tästä määrästä kaksi kolmannesta olisi saatava yksityiseltä sektorilta.

| 4) | Koko seitsemännen puiteohjelman ensisijaisena tarkoituksena on tähdätä siihen, että unionista kehittyy maailman johtava tutkimusalue. Tämä edellyttää, että puiteohjelmassa keskitytään ennen muuta sellaisen kansainvälisesti korkeatasoisen uusimman tutkimuksen edistämiseen ja siihen tehtäviin investointeihin, joka perustuu ensisijaisesti huippuosaamisen periaatteelle. |
| --- | --- |

4)

Koko seitsemännen puiteohjelman ensisijaisena tarkoituksena on tähdätä siihen, että unionista kehittyy maailman johtava tutkimusalue. Tämä edellyttää, että puiteohjelmassa keskitytään ennen muuta sellaisen kansainvälisesti korkeatasoisen uusimman tutkimuksen edistämiseen ja siihen tehtäviin investointeihin, joka perustuu ensisijaisesti huippuosaamisen periaatteelle.

| 5) | Euroopan parlamentti on toistuvasti korostanut tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tärkeyttä sekä osaamisen kasvavaa merkitystä taloudellisen kasvun ja sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän hyvinvoinnin kannalta, erityisesti tieteestä ja teknologiasta — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle 10 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa (4). |
| --- | --- |

5)

Euroopan parlamentti on toistuvasti korostanut tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tärkeyttä sekä osaamisen kasvavaa merkitystä taloudellisen kasvun ja sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän hyvinvoinnin kannalta, erityisesti tieteestä ja teknologiasta — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle 10 päivänä maaliskuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa (4).

| 6) | Yhteisön olisi vahvistettava vuosina 2007–2013 toteutettavalle seitsemännelle puiteohjelmalle tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, joissa otetaan huomioon kaikkiin yhteisön politiikan osa-alueisiin liittyvät tutkimustarpeet ja joilla on Euroopan teollisuuden, tiedeyhteisön, korkeakoulujen ja muiden asian liittyvien tahojen laaja tuki. |
| --- | --- |

6)

Yhteisön olisi vahvistettava vuosina 2007–2013 toteutettavalle seitsemännelle puiteohjelmalle tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, joissa otetaan huomioon kaikkiin yhteisön politiikan osa-alueisiin liittyvät tutkimustarpeet ja joilla on Euroopan teollisuuden, tiedeyhteisön, korkeakoulujen ja muiden asian liittyvien tahojen laaja tuki.

| 7) | Teollisuuden tutkimustyön kannalta erityisen tärkeitä ovat eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja suunnitellut yhteiset teknologia-aloitteet. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt auttavat sidosryhmiä laatimaan pitkän aikavälin strategisia tutkimuslinjauksia ja ne voivat kehittyä edelleen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi käytettäviksi tärkeiksi mekanismeiksi. |
| --- | --- |

7)

Teollisuuden tutkimustyön kannalta erityisen tärkeitä ovat eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja suunnitellut yhteiset teknologia-aloitteet. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt auttavat sidosryhmiä laatimaan pitkän aikavälin strategisia tutkimuslinjauksia ja ne voivat kehittyä edelleen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi käytettäviksi tärkeiksi mekanismeiksi.

| 8) | Nämä seitsemännen puiteohjelman tavoitteet olisi valittava sitä silmällä pitäen, että voidaan rakentaa niille tuloksille, joita kuudennessa puiteohjelmassa on saavutettu pyrittäessä luomaan eurooppalaista tutkimusaluetta, ja vietävä niitä eteenpäin sellaisen eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämiseksi, joka saavuttaa Lissabonin strategian tavoitteet. Seitsemännen puiteohjelmat tavoitteista ovat erityisen tärkeitä seuraavat:






  — | olisi tuettava kaikenlaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- | --- |

8)

Nämä seitsemännen puiteohjelman tavoitteet olisi valittava sitä silmällä pitäen, että voidaan rakentaa niille tuloksille, joita kuudennessa puiteohjelmassa on saavutettu pyrittäessä luomaan eurooppalaista tutkimusaluetta, ja vietävä niitä eteenpäin sellaisen eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämiseksi, joka saavuttaa Lissabonin strategian tavoitteet. Seitsemännen puiteohjelmat tavoitteista ovat erityisen tärkeitä seuraavat:

—

olisi tuettava kaikenlaajuista valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä kaikkialla EU:ssa;

| — | tietämyksen eturintamassa tehtävää eurooppalaista tutkimusta olisi kehitettävä entistä dynaamisemmaksi, luovemmaksi ja laadukkaammaksi tunnustamalla tiedemiesten vastuu ja riippumattomuus tällä alalla tehtävän tutkimuksen laajojen suuntaviivojen määrittelyssä. Tätä silmällä pitäen huippuosaamiselle perustuvalla tutkijalähtöisellä perustutkimuksella olisi oltava keskeinen asema seitsemännessä puiteohjelmassa; |
| --- | --- |

—

tietämyksen eturintamassa tehtävää eurooppalaista tutkimusta olisi kehitettävä entistä dynaamisemmaksi, luovemmaksi ja laadukkaammaksi tunnustamalla tiedemiesten vastuu ja riippumattomuus tällä alalla tehtävän tutkimuksen laajojen suuntaviivojen määrittelyssä. Tätä silmällä pitäen huippuosaamiselle perustuvalla tutkijalähtöisellä perustutkimuksella olisi oltava keskeinen asema seitsemännessä puiteohjelmassa;

| — | Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian alalla olisi lisättävä sekä määrällisesti että laadullisesti. Tärkeimpiä keinoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat yleisen ja tutkijakoulutuksen kohentaminen, tutkimusmahdollisuuksien parantaminen sekä tutkijan ammatin tunnustaminen, ja tässä yhteydessä olisi muun muassa kasvatettava tuntuvasti naisten osuutta tutkijakunnasta, lisättävä tutkijoiden liikkuvuutta ja edistettävä heidän urakehitysmahdollisuuksiaan. Eurooppalaisessa tutkijoiden peruskirjassa ja tutkijoiden työhönoton säännöstössä huomioon otetut yleisperiaatteet voisivat vapaaehtoisuuden huomioon ottaen auttaa luomaan aidosti eurooppalaiset tutkijoiden työmarkkinat. Lisäksi olisi kehitettävä ja parannettava eurooppalaisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen huippuosaamista. |
| --- | --- |

—

Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian alalla olisi lisättävä sekä määrällisesti että laadullisesti. Tärkeimpiä keinoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat yleisen ja tutkijakoulutuksen kohentaminen, tutkimusmahdollisuuksien parantaminen sekä tutkijan ammatin tunnustaminen, ja tässä yhteydessä olisi muun muassa kasvatettava tuntuvasti naisten osuutta tutkijakunnasta, lisättävä tutkijoiden liikkuvuutta ja edistettävä heidän urakehitysmahdollisuuksiaan. Eurooppalaisessa tutkijoiden peruskirjassa ja tutkijoiden työhönoton säännöstössä huomioon otetut yleisperiaatteet voisivat vapaaehtoisuuden huomioon ottaen auttaa luomaan aidosti eurooppalaiset tutkijoiden työmarkkinat. Lisäksi olisi kehitettävä ja parannettava eurooppalaisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen huippuosaamista.

| 9) | Olisi lisäksi tehostettava Euroopassa käytävää tiedemaailman ja yhteiskunnan välistä vuoropuhelua ja edistettävä alaa koskevaa kriittistä pohdintaa, jotta tiede- ja tutkimuslinjauksissa voitaisiin ottaa huomioon kansalaisia askarruttavat kysymykset ja vahvistaa tätä kautta kansalaisten luottamusta tieteeseen. |
| --- | --- |

9)

Olisi lisäksi tehostettava Euroopassa käytävää tiedemaailman ja yhteiskunnan välistä vuoropuhelua ja edistettävä alaa koskevaa kriittistä pohdintaa, jotta tiede- ja tutkimuslinjauksissa voitaisiin ottaa huomioon kansalaisia askarruttavat kysymykset ja vahvistaa tätä kautta kansalaisten luottamusta tieteeseen.

| 10) | Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tuottoisimmassa elämänvaiheessaan olevien tutkijoiden tutkijanuran tukemiseen. Tutkijantyönsä ja -uransa alussa olevat tutkijat voivat olla Euroopan tieteen liikkeelle paneva voima. |
| --- | --- |

10)

Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tuottoisimmassa elämänvaiheessaan olevien tutkijoiden tutkijanuran tukemiseen. Tutkijantyönsä ja -uransa alussa olevat tutkijat voivat olla Euroopan tieteen liikkeelle paneva voima.

| 11) | Tutkimus- ja innovointivalmiuksia olisi lisättävä kaikkialla Euroopassa sekä laadullisesti että määrällisesti. |
| --- | --- |

11)

Tutkimus- ja innovointivalmiuksia olisi lisättävä kaikkialla Euroopassa sekä laadullisesti että määrällisesti.

| 12) | Julkisilla varoilla rahoitettuun tutkimustoimintaan perustuvan tietämyksen laajaa käyttöä ja levittämistä olisi tuettava. |
| --- | --- |

12)

Julkisilla varoilla rahoitettuun tutkimustoimintaan perustuvan tietämyksen laajaa käyttöä ja levittämistä olisi tuettava.

| 13) | Jotta nämä tavoitteet saavutettaisiin, on tarpeen edistää neljäntyyppistä toimintaa: valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihealueilla (”Yhteistyö” -ohjelma); tutkijalähtöistä tutkimusta, joka perustuu tutkimusyhteisön aloitteisiin (”Ideat” -ohjelma), yksittäisille tutkijoille annettavaa tukea (”Ihmiset” -ohjelma) ja tutkimusvalmiuksien luomista varten annettavaa tukea (”Valmiudet” -ohjelma). |
| --- | --- |

13)

Jotta nämä tavoitteet saavutettaisiin, on tarpeen edistää neljäntyyppistä toimintaa: valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihealueilla (”Yhteistyö” -ohjelma); tutkijalähtöistä tutkimusta, joka perustuu tutkimusyhteisön aloitteisiin (”Ideat” -ohjelma), yksittäisille tutkijoille annettavaa tukea (”Ihmiset” -ohjelma) ja tutkimusvalmiuksien luomista varten annettavaa tukea (”Valmiudet” -ohjelma).

| 14) | ”Yhteistyö” -ohjelmassa olisi tuettava valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan sopivassa laajuudessa missä tahansa unionin sisällä tai ulkopuolella tietyillä aihealueilla, jotka sijoittuvat sellaisille osaamisen ja teknologian kehittymisen kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja lisättävä tutkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä ympäristöä, kansanterveyttä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin ja palvelemaan yleistä etua ja tukemaan kehitysmaita. Tämän ohjelman olisi mahdollisuuksien mukaan oltava joustava siten, että siinä voidaan toteuttaa tehtävälähtöisiä ohjelmia, jotka koskevat yhteisesti eri ensisijaisia aihealueita. |
| --- | --- |

14)

”Yhteistyö” -ohjelmassa olisi tuettava valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan sopivassa laajuudessa missä tahansa unionin sisällä tai ulkopuolella tietyillä aihealueilla, jotka sijoittuvat sellaisille osaamisen ja teknologian kehittymisen kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja lisättävä tutkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä ympäristöä, kansanterveyttä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin ja palvelemaan yleistä etua ja tukemaan kehitysmaita. Tämän ohjelman olisi mahdollisuuksien mukaan oltava joustava siten, että siinä voidaan toteuttaa tehtävälähtöisiä ohjelmia, jotka koskevat yhteisesti eri ensisijaisia aihealueita.

| 15) | ”Ideat” -ohjelman toimet olisi toteutettava Euroopan tutkimusneuvoston johdolla; Euroopan tutkimusneuvoston olisi oltava suuressa määrin itsenäinen, että se voisi kehittää Euroopan tasolla erittäin korkeatasoista tieteen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta, jossa hyödynnetään eurooppalaista huippuosaamista ja lisätään sen näkyvyyttä kansainvälisesti. Euroopan tutkimusneuvoston olisi oltava säännöllisesti yhteydessä tiedeyhteisöön ja unionin toimielimiin. |
| --- | --- |

15)

”Ideat” -ohjelman toimet olisi toteutettava Euroopan tutkimusneuvoston johdolla; Euroopan tutkimusneuvoston olisi oltava suuressa määrin itsenäinen, että se voisi kehittää Euroopan tasolla erittäin korkeatasoista tieteen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta, jossa hyödynnetään eurooppalaista huippuosaamista ja lisätään sen näkyvyyttä kansainvälisesti. Euroopan tutkimusneuvoston olisi oltava säännöllisesti yhteydessä tiedeyhteisöön ja unionin toimielimiin.

| 16) | ”Ihmiset” -ohjelman toimilla olisi rohkaistava yksittäisten henkilöiden ryhtymistä tutkijan uralle, kannustettava eurooppalaisia tutkijoita jäämään Eurooppaan, houkuteltava tutkijoita koko muusta maailmasta Eurooppaan sekä tehtävä Euroopasta kiinnostavampi työskentelypaikka parhaille tutkijoille. ”Ihmiset”-ohjelmassa olisi aiemmissa puiteohjelmissa toteutetuista ”Marie Curie -toimista” saatujen myönteisten kokemusten pohjalta kannustettava ihmisiä ryhtymään tutkijoiksi, strukturoitava tutkijakoulutustarjontaa ja -vaihtoehtoja; kannustettava eurooppalaisia tutkijoita jäämään tai palaamaan Eurooppaan, edistettävä liikkuvuutta tutkimus- ja yrityssektorin välillä, sekä houkuteltava tutkijoita kaikkialta maailmasta Eurooppaan. Tutkijoiden liikkuvuus on tärkeää paitsi tutkijoiden urakehityksen kannalta myös tietämyksen levittämiseksi ja siirtämiseksi eri maiden ja toimintasektorien välillä sekä sen varmistamiseksi, että eri tutkimusaloilla tieteen eturintamassa tehtävää innovatiivista tutkimusta varten on käytettävissä asialleen omistautuneita ja päteviä tutkijoita sekä lisää rahoitusvaroja. |
| --- | --- |

16)

”Ihmiset” -ohjelman toimilla olisi rohkaistava yksittäisten henkilöiden ryhtymistä tutkijan uralle, kannustettava eurooppalaisia tutkijoita jäämään Eurooppaan, houkuteltava tutkijoita koko muusta maailmasta Eurooppaan sekä tehtävä Euroopasta kiinnostavampi työskentelypaikka parhaille tutkijoille. ”Ihmiset”-ohjelmassa olisi aiemmissa puiteohjelmissa toteutetuista ”Marie Curie -toimista” saatujen myönteisten kokemusten pohjalta kannustettava ihmisiä ryhtymään tutkijoiksi, strukturoitava tutkijakoulutustarjontaa ja -vaihtoehtoja; kannustettava eurooppalaisia tutkijoita jäämään tai palaamaan Eurooppaan, edistettävä liikkuvuutta tutkimus- ja yrityssektorin välillä, sekä houkuteltava tutkijoita kaikkialta maailmasta Eurooppaan. Tutkijoiden liikkuvuus on tärkeää paitsi tutkijoiden urakehityksen kannalta myös tietämyksen levittämiseksi ja siirtämiseksi eri maiden ja toimintasektorien välillä sekä sen varmistamiseksi, että eri tutkimusaloilla tieteen eturintamassa tehtävää innovatiivista tutkimusta varten on käytettävissä asialleen omistautuneita ja päteviä tutkijoita sekä lisää rahoitusvaroja.

| 17) | ”Valmiudet” -ohjelman toimilla olisi optimoitava tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen, parannettava pk-yritysten innovointivalmiuksia sekä niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta, tuettava alueellisten tutkimuslähtöisten klusterien kehittämistä, vapautettava EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali, saatava tiede ja yhteiskunta lähemmäs toisiaan eurooppalaisessa yhteiskunnassa, tuettava kansallisten tutkimuspolitiikan ja yhteisön tutkimuspolitiikan johdonmukaista kehittämistä sekä toteutettava kansainvälistä yhteistyötä tukevia horisontaalisia toimia ja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

17)

”Valmiudet” -ohjelman toimilla olisi optimoitava tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen, parannettava pk-yritysten innovointivalmiuksia sekä niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta, tuettava alueellisten tutkimuslähtöisten klusterien kehittämistä, vapautettava EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali, saatava tiede ja yhteiskunta lähemmäs toisiaan eurooppalaisessa yhteiskunnassa, tuettava kansallisten tutkimuspolitiikan ja yhteisön tutkimuspolitiikan johdonmukaista kehittämistä sekä toteutettava kansainvälistä yhteistyötä tukevia horisontaalisia toimia ja toimenpiteitä.

| 18) | Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi osallistuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antamiseen yhteisön politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Tässä suhteessa on hyödyllistä, että YTK toimii jatkossakin riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla. |
| --- | --- |

18)

Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi osallistuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antamiseen yhteisön politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Tässä suhteessa on hyödyllistä, että YTK toimii jatkossakin riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla.

| 19) | Alueilla on tärkeä rooli eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa. Alueiden kehityspotentiaalin vapauttaminen ja tieteen ja teknologian kehityksen tulosten levittäminen laajasti auttaa kuromaan umpeen teknologista kuilua ja edistää Euroopan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

19)

Alueilla on tärkeä rooli eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa. Alueiden kehityspotentiaalin vapauttaminen ja tieteen ja teknologian kehityksen tulosten levittäminen laajasti auttaa kuromaan umpeen teknologista kuilua ja edistää Euroopan kilpailukykyä.

| 20) | Seitsemäs puiteohjelma täydentää jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, jotka ovat — erityisesti rakennerahastojen nojalla suoritettavien sekä maataloutta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, työllisyyttä ja ympäristöä koskevien toimien ohella — tarpeen Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen edellyttämien strategisten toimenpiteiden kokonaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

20)

Seitsemäs puiteohjelma täydentää jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, jotka ovat — erityisesti rakennerahastojen nojalla suoritettavien sekä maataloutta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, työllisyyttä ja ympäristöä koskevien toimien ohella — tarpeen Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen edellyttämien strategisten toimenpiteiden kokonaisuuden kannalta.

| 21) | Olisi varmistettava yhteisön politiikkojen ja ohjelmien väliset vastavuoroiset synergiat ja täydentävyys, samalla kun vastataan tarpeeseen vahvistaa ja yksinkertaistaa tutkimuksen rahoittamista, mikä on erityisen tärkeää pk-yrityksille. |
| --- | --- |

21)

Olisi varmistettava yhteisön politiikkojen ja ohjelmien väliset vastavuoroiset synergiat ja täydentävyys, samalla kun vastataan tarpeeseen vahvistaa ja yksinkertaistaa tutkimuksen rahoittamista, mikä on erityisen tärkeää pk-yrityksille.

| 22) | Seitsemännellä puiteohjelmalla olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan pk-yritysten asianmukainen osallistuminen. Tässä puiteohjelmassa tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman nojalla. |
| --- | --- |

22)

Seitsemännellä puiteohjelmalla olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan pk-yritysten asianmukainen osallistuminen. Tässä puiteohjelmassa tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman nojalla.

| 23) | Osallistumista puiteohjelman toimiin olisi edesautettava julkaisemalla kaikki olennainen tieto siten, että se on ajallaan ja käyttäjäystävällisellä tavalla kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla. |
| --- | --- |

23)

Osallistumista puiteohjelman toimiin olisi edesautettava julkaisemalla kaikki olennainen tieto siten, että se on ajallaan ja käyttäjäystävällisellä tavalla kaikkien mahdollisten osallistujien saatavilla.

| 24) | Kuudennen puiteohjelman uusien toteutusvälineiden käyttöä koskevan välivaiheen tarkastelun sekä puiteohjelman viisivuotisarvioinnin pohjalta on määritelty uusi lähestymistapa, jonka avulla on määrä saavuttaa yhteisön tutkimuspolitiikan poliittiset tavoitteet entistä helpommin, tehokkaammin ja joustavammin. Tätä silmällä pitäen rahoitusjärjestelyjä, joita käytetään — yksin tai yhdistelminä — eri toimien tukemiseksi, olisi oltava entistä vähemmän, ja niiden olisi oltava entistä yksinkertaisempia sekä joustavammin ja vapaammin käytettävissä. Lisäksi osallistujien itsenäisyyttä hallinnoinnissa olisi lisättävä. |
| --- | --- |

24)

Kuudennen puiteohjelman uusien toteutusvälineiden käyttöä koskevan välivaiheen tarkastelun sekä puiteohjelman viisivuotisarvioinnin pohjalta on määritelty uusi lähestymistapa, jonka avulla on määrä saavuttaa yhteisön tutkimuspolitiikan poliittiset tavoitteet entistä helpommin, tehokkaammin ja joustavammin. Tätä silmällä pitäen rahoitusjärjestelyjä, joita käytetään — yksin tai yhdistelminä — eri toimien tukemiseksi, olisi oltava entistä vähemmän, ja niiden olisi oltava entistä yksinkertaisempia sekä joustavammin ja vapaammin käytettävissä. Lisäksi osallistujien itsenäisyyttä hallinnoinnissa olisi lisättävä.

| 25) | Yhteisön tutkimustoimintaa tarvitaan, kun otetaan huomioon suuri kiinnostus puiteohjelman toimia kohtaan, rahoituksen vipuvaikutus kansallisiin ja yksityisiin investointeihin, tarve antaa yhteisölle eväät vastata uusiin tieteellisiin ja teknologisiin haasteisiin ja hyödyntää täysimittaisesti tutkijoiden potentiaali ilman syrjintää, yhteisön toimenpiteiden tärkeä asema Euroopan tutkimusjärjestelmän kehittämisessä tehokkaammaksi ja toimivammaksi sekä seitsemännen puiteohjelman mahdollinen merkitys muun muassa ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä koskevien ratkaisujen löytämisen, Euroopan väestön terveyden sekä Lissabonin strategian elvyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

25)

Yhteisön tutkimustoimintaa tarvitaan, kun otetaan huomioon suuri kiinnostus puiteohjelman toimia kohtaan, rahoituksen vipuvaikutus kansallisiin ja yksityisiin investointeihin, tarve antaa yhteisölle eväät vastata uusiin tieteellisiin ja teknologisiin haasteisiin ja hyödyntää täysimittaisesti tutkijoiden potentiaali ilman syrjintää, yhteisön toimenpiteiden tärkeä asema Euroopan tutkimusjärjestelmän kehittämisessä tehokkaammaksi ja toimivammaksi sekä seitsemännen puiteohjelman mahdollinen merkitys muun muassa ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä koskevien ratkaisujen löytämisen, Euroopan väestön terveyden sekä Lissabonin strategian elvyttämisen kannalta.

| 26) | Seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla tarpeen, että toteutetaan lisäohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, että yhteisö osallistuu useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai että perustetaan yhteisyrityksiä tai toteutetaan muita järjestelyjä perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

26)

Seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla tarpeen, että toteutetaan lisäohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, että yhteisö osallistuu useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai että perustetaan yhteisyrityksiä tai toteutetaan muita järjestelyjä perustamissopimuksen 168, 169 ja 171 artiklan mukaisesti.

| 27) | Yhteisö on tehnyt useita tutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta voitaisiin hyödyntää kaikki tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kansainvälistymisestä koituvat hyödyt ja edesauttaa globaalien julkishyödykkeiden tuotantoa ja jotta yhteisö voitaisiin integroida entistä tiiviimmin maailmanlaajuiseen tutkimusyhteisöön. |
| --- | --- |

27)

Yhteisö on tehnyt useita tutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta voitaisiin hyödyntää kaikki tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kansainvälistymisestä koituvat hyödyt ja edesauttaa globaalien julkishyödykkeiden tuotantoa ja jotta yhteisö voitaisiin integroida entistä tiiviimmin maailmanlaajuiseen tutkimusyhteisöön.

| 28) | On jo olemassa huomattava määrä tieteellistä tietoa, jolla pystytään parantamaan merkittävästi kehitysmaiden asukkaiden elämää. Puiteohjelmalla edistetään mahdollisuuksien mukaan — edellä kuvattujen toimien puitteissa — vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

28)

On jo olemassa huomattava määrä tieteellistä tietoa, jolla pystytään parantamaan merkittävästi kehitysmaiden asukkaiden elämää. Puiteohjelmalla edistetään mahdollisuuksien mukaan — edellä kuvattujen toimien puitteissa — vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista vuoteen 2010 mennessä.

| 29) | Seitsemännellä puiteohjelmalla olisi edistettävä kasvua, kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua, ilmastonmuutosta koskevan ongelman selvittäminen mukaan lukien. |
| --- | --- |

29)

Seitsemännellä puiteohjelmalla olisi edistettävä kasvua, kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua, ilmastonmuutosta koskevan ongelman selvittäminen mukaan lukien.

| 30) | Seitsemännessä puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset perusperiaatteet. Puiteohjelmassa on otettu ja otetaan myös jatkossa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon pöytäkirja eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan. |
| --- | --- |

30)

Seitsemännessä puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset perusperiaatteet. Puiteohjelmassa on otettu ja otetaan myös jatkossa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon pöytäkirja eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä sen lopettamiseen kokonaan.

| 31) | Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan tarvittavin toimenpitein aktiivisesti naisten asemaa tieteessä ja tutkimuksessa ja pyritään lisäämään tieteen alalla toimivien naisten määrää sekä edistämään heidän aktiivista osallistumistaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

31)

Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan tarvittavin toimenpitein aktiivisesti naisten asemaa tieteessä ja tutkimuksessa ja pyritään lisäämään tieteen alalla toimivien naisten määrää sekä edistämään heidän aktiivista osallistumistaan tutkimukseen.

| 32) | Tällä päätöksellä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 37 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

32)

Tällä päätöksellä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 37 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| 33) | Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien että näiden varojen käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (6), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (7) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

33)

Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien että näiden varojen käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (6), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (7) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (8) mukaisesti.

| 34) | On tärkeää varmistaa, että seitsemännen puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa sen oikeusvarmuus ja helppo hyödynnettävyys osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia (9). |
| --- | --- |

34)

On tärkeää varmistaa, että seitsemännen puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa sen oikeusvarmuus ja helppo hyödynnettävyys osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia (9).

| 35) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa niiden toimien tavoitetta, jotka on toteutettava perustamissopimuksen 163 artiklan mukaisesti, eli eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan ja -talouden aikaansaamisen edistämistä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

35)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa niiden toimien tavoitetta, jotka on toteutettava perustamissopimuksen 163 artiklan mukaisesti, eli eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan ja -talouden aikaansaamisen edistämistä, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Seitsemännen puiteohjelman hyväksyminen

Hyväksytään yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, jäljempänä ”seitsemäs puiteohjelma”, ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2 artikla

Tavoitteet ja toiminnan osa-alueet

1.   Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan i — iv kohdassa lueteltuja toiminnan osa-alueita. Toiminnan osa-alueiden tavoitteet ja pääpiirteittäinen sisältö määritetään liitteessä I.

| i) | Yhteistyö: tuetaan erityyppisiä tutkimustoimia, jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla:






  a) | Terveys; |
| --- | --- | --- |

i)

Yhteistyö: tuetaan erityyppisiä tutkimustoimia, jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla:

a)

Terveys;

| b) | Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia; |
| --- | --- |

b)

Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia;

| c) | Tieto- ja viestintäteknologia; |
| --- | --- |

c)

Tieto- ja viestintäteknologia;

| d) | Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat; |
| --- | --- |

d)

Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat;

| e) | Energia; |
| --- | --- |

e)

Energia;

| f) | Ympäristö (myös ilmastonmuutos); |
| --- | --- |

f)

Ympäristö (myös ilmastonmuutos);

| g) | Liikenne (myös ilmailu); |
| --- | --- |

g)

Liikenne (myös ilmailu);

| h) | Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet; |
| --- | --- |

h)

Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet;

| i) | Avaruus; |
| --- | --- |

i)

Avaruus;

| j) | Turvallisuus. |
| --- | --- |

j)

Turvallisuus.

| ii) | Ideat: tuetaan ”tutkijalähtöistä” tutkimusta, jota yksittäiset kansalliset ja kansainväliset tutkimusryhmät tekevät kaikilla tutkimusaloilla kilpaillen keskenään Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

ii)

Ideat: tuetaan ”tutkijalähtöistä” tutkimusta, jota yksittäiset kansalliset ja kansainväliset tutkimusryhmät tekevät kaikilla tutkimusaloilla kilpaillen keskenään Euroopan tasolla.

| iii) | Ihmiset: lisätään sekä määrällisesti että laadullisesti Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla sekä edistetään liikkuvuutta. |
| --- | --- |

iii)

Ihmiset: lisätään sekä määrällisesti että laadullisesti Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla sekä edistetään liikkuvuutta.

| iv) | Valmiudet: tuetaan eurooppalaisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien kannalta keskeisiä osatekijöitä, kuten tutkimusinfrastruktuureja, alueiden tutkimusklustereita, EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden tutkimuspotentiaalin kehittämistä täyteen mittaansa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) (10) hyödyttävää tutkimusta, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkastelua, politiikkojen johdonmukaista kehittämistä sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä horisontaalisia toimia. |
| --- | --- |

iv)

Valmiudet: tuetaan eurooppalaisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien kannalta keskeisiä osatekijöitä, kuten tutkimusinfrastruktuureja, alueiden tutkimusklustereita, EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden tutkimuspotentiaalin kehittämistä täyteen mittaansa, pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) (10) hyödyttävää tutkimusta, tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin liittyvien kysymysten tarkastelua, politiikkojen johdonmukaista kehittämistä sekä kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä horisontaalisia toimia.

2.   Seitsemännessä puiteohjelmassa tuetaan myös Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamia muita kuin ydinalaa koskevia suoria tieteellisiä ja teknisiä toimia, jotka määritellään liitteessä I.

3 artikla

Erityisohjelmat

Seitsemäs puiteohjelma toteutetaan erityisohjelmien avulla. Näissä ohjelmissa yksilöidään täsmälliset tavoitteet sekä toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

4 artikla

Yhteisön kokonaisrahoituksen enimmäismäärä ja eri ohjelmien osuudet

1.   Seitsemättä puiteohjelmaa varten osoitettavan yhteisön kokonaisrahoituksen enimmäismäärä on 50 521 miljoonaa (11) euroa. Määrä jaetaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toiminnan osa-alueiden ja toimien kesken seuraavasti (miljoonaa euroa):

| Yhteistyö | 32 365 |
| --- | --- |
| Ideat | 7 460 |
| Ihmiset | 4 728 |
| Valmiudet | 4 217 |
| Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet | 1 751 |

Yhteistyö

32 365

Ideat

7 460

Ihmiset

4 728

Valmiudet

4 217

Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet

1 751

2.   Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen 1 kohdassa tarkoitettuihin toiminnan osa-alueisiin sisältyvien aihe-alueiden kesken esitetään liitteessä II.

3.   Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumiselle tämän puiteohjelman rahoitukseen esitetään liitteessä III.

5 artikla

Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen

Tämän päätöksen nojalla rahoitettavissa yhteisön toimissa sovelletaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetusta (Euratom, EY) N:o 2185/96 kaikkiin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomisiin, myös ohjelman perusteella asetetun sopimusvelvoitteen rikkomisiin, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja joiden tuloksena on tai voi olla perusteettoman menon takia vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hallinnoimille talousarvioille.

6 artikla

Eettiset periaatteet

1.   Kaikessa seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.

2.   Tästä puiteohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja:

| — | lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, |
| --- | --- |

—

lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus,

| — | tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä (12), |
| --- | --- |

—

tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä (12),

| — | tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla. |
| --- | --- |

—

tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla.

3.   Ihmisen — sekä aikuisen ihmisen että ihmisalkion — kantasoluja koskevaa tutkimusta voidaan rahoittaa tutkimusehdotuksen sisällöstä ja asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n lainsäädännöstä riippuen.

Ihmisalkion kantasolujen tutkimusta koskevien rahoitushakemusten on sisällettävä tarvittavat tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamista toimilupia ja valvontaa koskevista toimenpiteistä sekä tiedot annettavista eettisistä hyväksynnöistä.

Laitosten, organisaatioiden ja tutkijoiden on ihmisalkioista saatavien kantasolujen hankinnan osalta oltava tiukan lupajärjestelmän ja valvonnan alaisia asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n lainsäädännön mukaisesti.

4.   Edellä 2 kohdassa määritettyjä tutkimusaloja on tarkistettava tieteen edistymisen valossa ennen tämän ohjelman toista vaihetta (2010–2013).

7 artikla

Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu

1.   Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti seitsemännen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamista ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista ja levittää niitä.

2.   Komissio tekee viimeistään vuonna 2010 ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella tästä puiteohjelmasta ja sen erityisohjelmista konkreettisten tulosten perusteella väliarvioinnin, jonka perustana käytetään kuudennen puiteohjelman jälkiarviointia. Arvioinnissa tarkastellaan käynnissä olevien tutkimustoimien laatua sekä toteutuksen ja hallinnoinnin laadukkuutta ja edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät sekä niitä koskevat omat huomautuksensa ja tarvittaessa ehdotuksensa puiteohjelman mukauttamiseksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Ennen väliarviointia laaditaan tilannekatsaus heti kun tietoa on riittävästi saatavilla ja siinä esitetään alustavat tulokset seitsemännen puiteohjelman nojalla käynnistettyjen uusien toimien tehokkuudesta sekä yksinkertaistamistoimista.

3.   Puiteohjelman päättymisen jälkeen komissio teettää kahden vuoden kuluessa ohjelman lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat.

Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Tehty Brysselissä ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 9.

1

(2)  EUVL C 115, 16.5.2006, s. 20.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 15. kesäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 25 päivänä syyskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL C 320 E, 15.12.2005, s. 259.

4

(5)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EYVL L 312, 23.12.1995, s.1.

6

(7)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

9

(10)  Koko seitsemännessä puiteohjelmassa pk-yrityksiin katsotaan kuuluvan myös mikroyritykset.

10

(11)  Huomautus: Kaikki luvut ovat käypinä hintoina, joissa on otettu huomioon yleistä rahoituskehystä (2007–2013) koskeva toimielinten välinen sopimus. Näin ollen seitsemättä puiteohjelmaa koskeva toimielinten välisen sopimuksen luku vuosille 2007–2013, joka on 48 081 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina, vastaa 54 582 miljoonaa euroa vuosille 2007–2013 käypinä hintoina, josta määrästä 50 521 miljoonaa ehdotetaan seitsemännelle puiteohjelmalle (EY) vuosiksi 2007–2013, 2 751 miljoonaa seitsemännelle puiteohjelmalle (Euratom) vuosiksi 2007–2011 ja ohjeellisesti 1 310 miljoonaa Euratom-ohjelmalle vuosiksi 2012–2013.

11

(12)  Sukurauhasten syövän hoitoon liittyvää tutkimusta voidaan rahoittaa.

12

---

LIITE I

TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET

Seitsemännen puiteohjelman toteutuksella pyritään perustamissopimuksen 163 artiklan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin teollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi ja yhteisön muiden politiikkojen tutkimustarpeiden täyttämiseksi ja siten edesauttamaan eurooppalaisen tutkimusalueen varaan rakentuvan osaamisyhteiskunnan aikaansaamista sekä täydentämään kansallisia ja alueellisia toimia. Ohjelman tarkoituksena on edistää huippuosaamista tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen kehittämisen ja demonstroinnin aloilla toteuttamalla yhteistyöhön, ideoihin, ihmisiin ja valmiuksiin keskittyvät neljä ohjelmaa.

I   Yhteistyö

Seitsemännen puiteohjelman tässä osiossa tuetaan valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan eri muodoissa missä tahansa unionin sisällä tai ulkopuolella. Tukea annetaan tietyille aihealueille, jotka sijoittuvat sellaisille osaamisen ja teknologian kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja lisättävä huippututkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan Euroopan kohtaamiin sosiaalisiin ja taloudellisiin sekä ympäristöä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin. Työn keskeisenä tavoitteena on teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen tutkimuslinjauksilla, jotka vastaavat käyttäjien tarpeita kaikkialla Euroopassa.

Koko osiota koskevana yleisenä tavoitteena on edistää kestävää kehitystä.

Yhteisön toimia toteutetaan seuraavilla kymmenellä aihe-alueella:

| 1) | Terveys; |
| --- | --- |

1)

Terveys;

| 2) | Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia; |
| --- | --- |

2)

Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia;

| 3) | Tieto- ja viestintäteknologia; |
| --- | --- |

3)

Tieto- ja viestintäteknologia;

| 4) | Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat; |
| --- | --- |

4)

Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat;

| 5) | Energia; |
| --- | --- |

5)

Energia;

| 6) | Ympäristö (myös ilmastonmuutos); |
| --- | --- |

6)

Ympäristö (myös ilmastonmuutos);

| 7) | Liikenne (myös ilmailu); |
| --- | --- |

7)

Liikenne (myös ilmailu);

| 8) | Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet |
| --- | --- |

8)

Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

| 9) | Avaruus |
| --- | --- |

9)

Avaruus

| 10) | Turvallisuus |
| --- | --- |

10)

Turvallisuus

Aihealueet on määritelty laajasti ja suhteellisen yleisellä tasolla siten, että ne voidaan sovittaa sellaisiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin, joita voi nousta esiin seitsemännen puiteohjelman keston aikana. Kutakin aihealuetta varten on yksilöity toimia, jotka ilmentävät yhteisön tuelle määritettyjä yleisiä suuntaviivoja. Toimet on valittu sen perusteella, miten hyvin ne edistävät yhteisön tavoitteiden — kuten osaamiseen perustuvaan yhteiskuntaan siirtymisen, Euroopan tutkimuspotentiaalin hyödyntämisen ja yhteisön tason toimenpiteistä saatavan lisäarvon — saavuttamista.

Erityistä huomiota kiinnitetään aihealueiden tehokkaaseen koordinointiin ja sellaisiin tieteellisiin painopistealoihin, jotka koskevat yhteisesti eri aihealueita. Tällaisia ovat muun muassa metsäntutkimus, kulttuuriperintö, meritieteet ja -teknologiat.

Monitieteisyyttä edistetään tarkastelemalla yhteisesti useampien eri aihealueiden näkökulmasta tutkimus- ja teknologia-aiheita, jotka ovat relevantteja useamman kuin yhden aihealueen kannalta. Tärkeänä monia aihealueita koskevana yhteistyön muotona on yhteiset ehdotuspyynnöt.

Erityisesti teollisuuden kannalta tärkeitä tutkimusaiheita valittaessa on nojauduttu muiden lähteiden ohella eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tekemään työhön. Teknologiayhteisöjä on perustettu aloilla, joilla Euroopan kilpailukyky, talouskasvu ja hyvinvointi edellyttävät tutkimuksen ja teknologian merkittävää edistymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat koonneet teollisuuden johdolla yhteen yksittäisten alojen sidosryhmiä määrittelemään ja toteuttamaan kunkin alan strategisia tutkimuslinjauksia. Tämän puiteohjelman avulla pyritään edistämään näiden strategisten tutkimuslinjausten toteuttamista niissä tapauksissa, joissa niistä saadaan aidosti lisäarvoa Euroopan tasolla. Eurooppalaisilla teknologiayhteisöillä voi olla tärkeä rooli, kun helpotetaan ja organisoidaan teollisuuden — myös pk-yritysten — osallistumista oman erityisalansa tutkimushankkeisiin, tästä puiteohjelmasta rahoitettavat hankkeet mukaan lukien.

Kymmeneen aihealueeseen sisältyy myös tutkimusta, joka on tarpeen yhteisön politiikan laatimiseksi, toteuttamiseksi ja arvioimiseksi muun muassa terveyden, turvallisuuden, kuluttajansuojan, energiahuollon, ympäristön, kehitysavun, kalastuksen, meriasioiden, maatalouden, eläinten hyvinvoinnin, liikenteen, koulutuksen, työllisyyden, sosiaaliasioiden ja koheesion aloilla sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi. Niin ikään ne käsittävät esinormatiivista ja normien laadintaan liittyvää tutkimusta, jota tarvitaan yhteentoimivuuden ja standardien laadun ja täytäntöönpanon parantamiseksi.

Edellä mainittujen toimien lisäksi kullakin aihealueella tuetaan avoimesti ja joustavasti työtä, joka liittyy kahdentyyppisiin mahdollisuuksiin:

| — | Tulevat ja uudet teknologiat: näiden osalta voidaan antaa tukea tutkimukselle, jonka tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia tietyllä alalla ja/tai niiden ja muiden merkittävien alojen ja tieteiden leikkauskohdassa tukemalla erityisesti spontaaneja tutkimusehdotuksia ja yhteisiä ehdotuspyyntöjä; kehittää uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttömahdollisuuksia sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen kehityslinjauksiksi, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja. Varmistetaan riittävä koordinointi Ideat-ohjelmassa toteutettujen toimien kanssa, jotta vältettäisiin päällekkäisyyttä ja taattaisiin varojen optimaalinen käyttö; |
| --- | --- |

—

Tulevat ja uudet teknologiat: näiden osalta voidaan antaa tukea tutkimukselle, jonka tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia tietyllä alalla ja/tai niiden ja muiden merkittävien alojen ja tieteiden leikkauskohdassa tukemalla erityisesti spontaaneja tutkimusehdotuksia ja yhteisiä ehdotuspyyntöjä; kehittää uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttömahdollisuuksia sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen kehityslinjauksiksi, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja. Varmistetaan riittävä koordinointi Ideat-ohjelmassa toteutettujen toimien kanssa, jotta vältettäisiin päällekkäisyyttä ja taattaisiin varojen optimaalinen käyttö;

| — | Ennakoimattomat politiikkaan liittyvät tarpeet: tavoitteena on kyetä vastaamaan joustavasti puiteohjelman toteutuksen aikana syntyviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaisia voivat olla esimerkiksi nopeaa reagointia vaativat ennalta arvaamattomat kehityskulut tai tapahtumat, kuten uudet epidemiat, elintarvikkeiden turvallisuudessa ilmenevät ongelmat tai luonnonkatastrofien edellyttämät toimet. |
| --- | --- |

—

Ennakoimattomat politiikkaan liittyvät tarpeet: tavoitteena on kyetä vastaamaan joustavasti puiteohjelman toteutuksen aikana syntyviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaisia voivat olla esimerkiksi nopeaa reagointia vaativat ennalta arvaamattomat kehityskulut tai tapahtumat, kuten uudet epidemiat, elintarvikkeiden turvallisuudessa ilmenevät ongelmat tai luonnonkatastrofien edellyttämät toimet.

Tietämyksen levittäminen ja siirto on tärkeä EU:n tutkimustoiminnan lisäarvo, ja toimenpiteitä toteutetaan, jotta teollisuus, päätöksentekijät ja yhteiskunta hyödyntäisivät tuloksia aiempaa enemmän. Tietämyksen levittämistä pidetään olennaisena tehtävänä kaikilla aihealueilla; turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat rajoitukset. Tietämystä pyritään levittämään muun muassa rahoittamalla verkostoitumistoimia, seminaareja ja muita tapahtumia, käyttämällä apuna ulkopuolisia asiantuntijoita sekä ylläpitämällä tiedotus- ja sähköisiä palveluja, erityisesti yhteisön tutkimus- ja kehityspalvelua (CORDIS).

Varmistetaan tämän ohjelman ja muiden yhteisön ohjelmien välinen synergia ja keskinäinen täydentävyys. Innovointia tukevia toimia toteutetaan kilpailukykyä ja innovaatioita koskevassa puiteohjelmassa.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yritysten (1), varsinkin valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä tekevien tietointensiivisten pk-yritysten riittävän osallistumisen varmistamiseen. Konkreettisia toimenpiteitä, myös tukitoimia pk-yritysten osallistumisen helpottamiseksi, toteutetaan ohjelman koko yhteistyöosiossa kullakin aihealueella kehitettävän strategian puitteissa. Kyseisiin strategioihin liittyy asetettuja tavoitteita koskeva määrällinen ja laadullinen seuranta. Tavoitteena on, että vähintään 15 prosenttia yhteistyöosiossa käytettävissä olevasta rahoituksesta suunnataan pk-yrityksille.

Lisäksi tukea annetaan aloitteille, joiden tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä kysymyksiä ja tutkimustuloksia koskevaa vuoropuhelua mahdollisimman laajan tiedeyhteisön ulkopuolisen yleisön kanssa, sekä aloitteille, joita toteutetaan tiedeviestinnän ja -kasvatuksen alalla toteutettavia toimia, tarvittaessa myös kansalaisjärjestöjen osallistumista tai tällaisten järjestöjen verkostoja. Kaikilla tutkimusaloilla otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat ja sukupuolten tasa-arvo.

Eurooppalaisen tutkimuksen kilpailukyvyn lisääminen edellyttää, että hyödynnetään koko eurooppalaisen tutkimusalueen potentiaali. Hankkeita, joilla pyritään tarjoamaan tieteellistä huippuosaamista, olisi hallinnoitava parhaalla mahdollisella tavalla kiinnittämällä erityistä huomiota voimavarojen käyttöön.

Tuki valtioiden rajat ylittävälle yhteistyölle toteutetaan kaikilla aihealueilla seuraavien toimintamuotojen avulla:

| — | Tutkimusyhteistyö; |
| --- | --- |

—

Tutkimusyhteistyö;

| — | yhteiset teknologia-aloitteet; |
| --- | --- |

—

yhteiset teknologia-aloitteet;

| — | koordinointi suhteessa muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin; |
| --- | --- |

—

koordinointi suhteessa muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin;

| — | kansainvälinen yhteistyö. |
| --- | --- |

—

kansainvälinen yhteistyö.

Tutkimusyhteistyö

Yhteisön tutkimusrahoitus kohdistetaan suurimmaksi osaksi tutkimusyhteistyöhön. Tavoitteena on saada kaikilla keskeisillä kehittyvän osaamisen aloilla aikaan laadukkaita tutkimushankkeita ja verkostoja, jotka vetävät puoleensa tutkijoita ja investointeja Euroopasta ja koko maailmasta.

Tutkimusyhteistyötä tuetaan erilaisin rahoitusjärjestelyin: rahoitusta voidaan antaa yhteistyöhankkeille, huippuosaamisen verkostoille sekä koordinointi- ja tukitoimille (ks. liite III).

Yhteiset teknologia-aloitteet

Joissakin erittäin harvoissa tapauksissa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tavoite on niin laaja ja tarvittavien voimavarojen määrä niin suuri, että voisi olla perusteltua muodostaa pitkällä aikavälillä toimivia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Näissä aloitteissa, jotka käynnistetään pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työn pohjalta ja jotka kattavat yhden tai muutaman valikoidun osa-alueen tietyn alan tutkimuksesta, yhdistetään yksityisen sektorin investointeja sekä kansallista ja EU:n antamaa julkista rahoitusta, mukaan luettuina seitsemännestä puiteohjelmasta annettavat avustukset sekä Euroopan investointipankin laina- ja takuurahoitus. Kustakin yhteisestä teknologia-aloitteesta päätetään erikseen joko perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla (tähän voi kuulua myös yhteisyrityksen perustaminen) tai perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtyjen erityisohjelmapäätösten nojalla.

Mahdolliset yhteiset teknologia-aloitteet määritetään avoimesti käyttäen arviointia, jossa sovelletaan seuraavia perusteita:

| — | tavoite ei ole saavutettavissa nykyisillä välineillä; |
| --- | --- |

—

tavoite ei ole saavutettavissa nykyisillä välineillä;

| — | taloudelliseen kilpailukykyyn ja kasvuun liittyvien vaikutusten suuruus; |
| --- | --- |

—

taloudelliseen kilpailukykyyn ja kasvuun liittyvien vaikutusten suuruus;

| — | Euroopan tason toimenpiteistä saatava lisäarvo; |
| --- | --- |

—

Euroopan tason toimenpiteistä saatava lisäarvo;

| — | tavoitellun päämäärän ja suoritteiden määrittelyn tarkkuus ja selkeys; |
| --- | --- |

—

tavoitellun päämäärän ja suoritteiden määrittelyn tarkkuus ja selkeys;

| — | niiden rahoitus- ja muiden resurssien määrä, joihin teollisuus on sitoutunut; |
| --- | --- |

—

niiden rahoitus- ja muiden resurssien määrä, joihin teollisuus on sitoutunut;

| — | vaikutukset laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta, yhteiskunnan saama hyöty mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

vaikutukset laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta, yhteiskunnan saama hyöty mukaan lukien;

| — | mahdollisuudet saada kansallista lisätukea sekä lisätä teollisuuden nykyistä ja tulevaa rahoitusta. |
| --- | --- |

—

mahdollisuudet saada kansallista lisätukea sekä lisätä teollisuuden nykyistä ja tulevaa rahoitusta.

Yhteisten teknologia-aloitteiden perusolemus ja erityisesti seuraavassa esitetyt seikat on määriteltävä selkeästi:

| — | rahoitussitoumukset; |
| --- | --- |

—

rahoitussitoumukset;

| — | osanottajien sitoumuksen kesto; |
| --- | --- |

—

osanottajien sitoumuksen kesto;

| — | sopimuksen tekemisen ja purkamisen ehdot; |
| --- | --- |

—

sopimuksen tekemisen ja purkamisen ehdot;

| — | tekijänoikeudet. |
| --- | --- |

—

tekijänoikeudet.

Ottaen huomioon yhteisten teknologia-aloitteiden erityinen laajuus ja monitahoisuus, niiden toiminnan avoimuus pyritään aivan erityisesti varmistamaan samoin kuin se, että kaikki yhteisön rahoitus yhteisten teknologia-aloitteiden kautta tapahtuu puiteohjelmaan sisältyvien huippuosaamisen ja kilpailun periaatteiden mukaisesti.

Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että yhteiset teknologia-aloitteet ovat kaiken kaikkiaan sopusoinnussa ja koordinoituja samoilla aloilla toteutettavien yhteisten teknologia-aloitteiden ja ohjelmien kanssa (2), samalla kun sovelletaan niiden nykyisiä täytäntöönpanomenettelyjä, sekä sen varmistamiseen, että yhteisten teknologia-aloitteiden hankkeisiin osallistuminen on avointa laajalle joukolle osallistujia kaikkialla Euroopassa ja erityisesti pk-yrityksille.

Koordinointi suhteessa muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin

Tässä toiminnassa käytetään kahta päävälinettä: ERA-NET-järjestelmää sekä yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin tutkimusohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artikla). Toiminta voi käsittää aiheita, jotka eivät suoraan liity määriteltyihin kymmeneen aihealueeseen, mikäli tällaisista aiheista saadaan riittävästi eurooppalaista lisäarvoa. Toiminnan avulla pyritään myös lisäämään synergiaa ja keskinäistä täydentävyyttä seitsemännen puiteohjelman sekä valtioiden välisten rakenteiden, kuten EUREKAn tai COSTin (3) puitteissa toteutettujen toimien välillä.

ERA-NET-järjestelmän avulla kehitetään ja lisätään kansallisten ja alueellisten tutkimustoimien koordinointia:

| — | luomalla julkisrahoitteisia tutkimusohjelmia toteuttaville toimijoille puitteet toimien koordinoinnin tehostamiselle; tähän sisältyy tuki uusien ERA-NET-verkostojen luomiselle sekä jo olemassa olevien ERA-NET-verkostojen toiminnan laajentamiselle ja syventämiselle, joka voi tapahtua esimerkiksi laajentamalla niiden kumppanuuspohjaa sekä avaamalla vastavuoroisesti niiden ohjelmia. Tarvittaessa ERA-NET-verkostoja voitaisiin käyttää Euroopan alueiden ja jäsenvaltioiden välisessä ohjelmakoordinoinnissa, jotta niiden yhteistyö laajamittaisissa aloitteissa olisi mahdollista. |
| --- | --- |

—

luomalla julkisrahoitteisia tutkimusohjelmia toteuttaville toimijoille puitteet toimien koordinoinnin tehostamiselle; tähän sisältyy tuki uusien ERA-NET-verkostojen luomiselle sekä jo olemassa olevien ERA-NET-verkostojen toiminnan laajentamiselle ja syventämiselle, joka voi tapahtua esimerkiksi laajentamalla niiden kumppanuuspohjaa sekä avaamalla vastavuoroisesti niiden ohjelmia. Tarvittaessa ERA-NET-verkostoja voitaisiin käyttää Euroopan alueiden ja jäsenvaltioiden välisessä ohjelmakoordinoinnissa, jotta niiden yhteistyö laajamittaisissa aloitteissa olisi mahdollista.

| — | antamalla rajoitetuissa tapauksissa yhteisön lisärahoitusta niille osallistujille, jotka yhdistävät resurssejaan kansallisten ja alueellisten ohjelmiensa välisiä yhteisiä ehdotuspyyntöjä varten (”ERA-NET-PLUS”). |
| --- | --- |

—

antamalla rajoitetuissa tapauksissa yhteisön lisärahoitusta niille osallistujille, jotka yhdistävät resurssejaan kansallisten ja alueellisten ohjelmiensa välisiä yhteisiä ehdotuspyyntöjä varten (”ERA-NET-PLUS”).

Yhteisön osallistuminen yhteisesti toteutettaviin tutkimusohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla on erityisen tärkeää laajamittaisessa eurooppalaisessa yhteistyössä, jota jäsenvaltiot, joilla on yhteisiä tarpeita ja/tai intressejä, toteuttavat eri kokoonpanoissa (”vaihtelevan geometrian” periaatteen mukaisesti). Tarkoin määritellyissä tapauksissa 169 artiklan nojalla toteutettavia toimia — joihin voisi liittyä yhteistyötä valtioiden välisten ohjelmien kanssa — voitaisiin käynnistää aloilla, jotka määritetään läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraavia perusteita soveltaen:

| — | merkitys yhteisön tavoitteiden kannalta; |
| --- | --- |

—

merkitys yhteisön tavoitteiden kannalta;

| — | asetetun tavoitteen määrittelyn selkeys ja tavoitteen merkitys seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden kannalta; |
| --- | --- |

—

asetetun tavoitteen määrittelyn selkeys ja tavoitteen merkitys seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden kannalta;

| — | aiemman perustan olemassaolo (olemassa olevat tai kaavaillut tutkimusohjelmat); |
| --- | --- |

—

aiemman perustan olemassaolo (olemassa olevat tai kaavaillut tutkimusohjelmat);

| — | Euroopan tasolla saatava lisäarvo; |
| --- | --- |

—

Euroopan tasolla saatava lisäarvo;

| — | mukana olevien ohjelmien koon ja määrän riittävyys kriittisen massan muodostumisen kannalta sekä ohjelmien käsittämien toimien samankaltaisuus; |
| --- | --- |

—

mukana olevien ohjelmien koon ja määrän riittävyys kriittisen massan muodostumisen kannalta sekä ohjelmien käsittämien toimien samankaltaisuus;

| — | 169 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

—

169 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Kansainvälinen yhteistyö

Tässä seitsemännen puiteohjelman osiossa toteutettavia kansainvälisiä yhteistyötoimia, joista saadaan eurooppalaista lisäarvoa ja jotka ovat molempien etujen mukaisia, ovat:

| — | toimet, joilla pyritään kolmansien maiden tutkijoiden ja tutkimuslaitosten laajaan osallistumiseen kaikilla aihealueilla — turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat rajoitukset — sekä niihin liittyvät ponnekkaat toimet, joilla näitä rohkaistaan tarttumaan tilaisuuteen; |
| --- | --- |

—

toimet, joilla pyritään kolmansien maiden tutkijoiden ja tutkimuslaitosten laajaan osallistumiseen kaikilla aihealueilla — turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat rajoitukset — sekä niihin liittyvät ponnekkaat toimet, joilla näitä rohkaistaan tarttumaan tilaisuuteen;

| — | kullakin aihealueella toteutettavat erityiset yhteistyötoimet, jotka toteutetaan kohdennetusti kolmansien maiden kanssa siinä tapauksessa, että molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita tekemään tiettyihin aiheisiin liittyvää yhteistyötä, ja jotka valitaan kyseisten maiden tieteellisen ja teknologisen tason ja tarpeiden perusteella. Nämä toimet liittyvät läheisesti EU:n ja asianomaisten maiden tai maaryhmien kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin tai monenväliseen vuoropuheluun, ja ne ovat ensisijaisia välineitä EU:n ja näiden maiden välisen yhteistyön toteuttamisessa. Toimia ovat erityisesti seuraavat: toimet, joiden tavoitteena on parantaa ehdokasmaiden sekä EU:n naapurimaiden tutkimusvalmiuksia; kehitysmaille ja nousevan talouden maille suunnatut yhteistyötoimet, joissa keskitytään niiden erityistarpeisiin muun muassa terveyden, maatalouden, kalastuksen ja ympäristön aloilla ja jotka toteutetaan näiden maiden valmiuksia vastaavin rahoitusehdoin. |
| --- | --- |

—

kullakin aihealueella toteutettavat erityiset yhteistyötoimet, jotka toteutetaan kohdennetusti kolmansien maiden kanssa siinä tapauksessa, että molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita tekemään tiettyihin aiheisiin liittyvää yhteistyötä, ja jotka valitaan kyseisten maiden tieteellisen ja teknologisen tason ja tarpeiden perusteella. Nämä toimet liittyvät läheisesti EU:n ja asianomaisten maiden tai maaryhmien kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin tai monenväliseen vuoropuheluun, ja ne ovat ensisijaisia välineitä EU:n ja näiden maiden välisen yhteistyön toteuttamisessa. Toimia ovat erityisesti seuraavat: toimet, joiden tavoitteena on parantaa ehdokasmaiden sekä EU:n naapurimaiden tutkimusvalmiuksia; kehitysmaille ja nousevan talouden maille suunnatut yhteistyötoimet, joissa keskitytään niiden erityistarpeisiin muun muassa terveyden, maatalouden, kalastuksen ja ympäristön aloilla ja jotka toteutetaan näiden maiden valmiuksia vastaavin rahoitusehdoin.

Tämä puiteohjelman osio kattaa kansainväliset yhteistyötoimet kaikilla aihealueilla ja myös aihealueiden rajojen yli. Nämä toimet toteutetaan koordinoidusti puiteohjelman ”Ihmiset-” ja ”Valmiudet” -ohjelmiin kuuluvien toimien kanssa. Seitsemännen puiteohjelman kansainvälisen yhteistyön kokonaisstrategia tukee tätä toimintaa.

AIHEALUEET

1.   Terveys

Tavoite

Tavoitteena on parantaa Euroopan kansalaisten terveyttä ja kohentaa terveyteen liittyvillä aloilla toimivien eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja tehostaa niiden innovointikykyä. Samalla on määrä tutkia maailmanlaajuisia terveyskysymyksiä, kuten uusia epidemioita. Painopisteenä on translaatiotutkimus (eli peruslöydösten muuntaminen kliinisiksi sovelluksiksi, koetulosten tieteellinen validointi mukaan luettuna), uusien hoitojen, terveyden edistämisen menetelmien, ennaltaehkäisymenetelmien — myös terveen ikääntymisen edistäminen –, diagnoosimenetelmien ja lääketieteellisten tekniikoiden kehittäminen ja validointi sekä kestävät ja tehokkaat terveydenhuoltojärjestelmät.

Lähtökohdat

Ihmisen genomin sekvensointi ja postgenomisessa tutkimuksessa hiljattain saavutettu edistys ovat mullistaneet ihmisen terveyteen ja sairauksiin liittyvää tutkimusta. Mittavien tietomäärien integrointi ja biologisten perusprosessien ymmärtäminen sekä keskeisten teknologioiden kehittäminen terveysalan bioteollisuutta varten edellyttää, että eri alojen asiantuntemuksesta ja resursseista kootaan kriittisiä massoja, mikä ei ole mahdollista kansallisella tasolla, jotta voitaisiin lisätä tietämystä ja valmiuksia interventioita varten.

Merkittävä edistyminen terveyteen liittyvässä translaatiotutkimuksessa — jota tarvitaan, jotta biolääketieteellisestä tutkimuksesta olisi käytännön hyötyä ja jotta se parantaisi elämänlaatua — edellyttää myös monitieteisiä ja euroopanlaajuisia lähestymistapoja ja eri sidosryhmien mukanaoloa. Soveltamalla tällaisia lähestymistapoja Eurooppa voi osallistua tehokkaammin kansainvälisiin toimiin, joilla torjutaan maailmanlaajuisesti merkittäviä sairauksia.

Monien sairauksien (esim. syöpä, sydän-, verisuoni- ja tartuntataudit, psyykkiset sairaudet ja erityisesti ikääntymiseen liittyvät neurologiset sairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja Parkinsonin tauti) kliininen tutkimus nojautuu kansainvälisiin monikeskuskokeisiin, joissa tutkimukseen saadaan tarvittava määrä potilaita lyhyessä ajassa.

Epidemiologinen tutkimus edellyttää suurta väestödiversiteettiä ja kansainvälisiä verkostoja, jotta siitä saadaan merkityksellisiä tuloksia. Harvinaissairauksien diagnoosi- ja hoitomenetelmien kehittäminen samoin kuin kyseisiä sairauksia koskevan epidemiologisen tutkimuksen tekeminen edellyttävät nekin useiden maiden yhteistyötä, jotta tutkimusta varten saataisiin suurempi määrä potilaita. Kun terveyspolitiikan viitoittamaa tutkimusta harjoitetaan Euroopan tasolla, voidaan myös verrata keskenään eri malleja ja järjestelmiä ja kansallisten tietokantojen tietoja ja biopankkien potilasmateriaalia.

Vahva EU:n tasolla toteutettava biolääketieteellinen tutkimus parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä terveydenhoidon bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian aloilla sekä farmaseuttisessa teollisuudessa. EU:n yhteistyö kehitysmaiden kanssa mahdollistaa sen, että kyseiset maat voivat kehittää tutkimuskapasiteettiaan. EU:n on myös pyrittävä aktiivisesti luomaan innovaatioille otollinen ympäristö julkisella ja farmaseuttisella alalla, joka vastaa kansanterveyteen liittyviin tarpeisiin erityisesti, jotta kliinisen tutkimuksen tuloksista saataisiin kaikki hyöty. Tutkimuksen pohjalta nousevat pk-yritykset ovat merkittävimpiä talousvetureita terveydenhoidon bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian aloilla. Vaikka Euroopassa on nyt enemmän bioteknologiayrityksiä kuin Yhdysvalloissa, useimmat niistä ovat kilpailijoitaan pienempiä ja vähemmän kypsiä. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteiset tutkimustoimet EU:n tasolla helpottavat niiden kehitystä. EU:n tutkimus edistää myös tarvittavien normien ja standardien kehittämistä, jotta uusille lääketieteellisille tekniikoille (esim. regeneratiiviselle hoidolle) voitaisiin luoda asianmukaiset lainsäädäntöpuitteet. Eurooppalaisen tutkimuksen ja innovoinnin johtava asema maailmanlaajuisesti vaihtoehtoisten testausmenetelmien ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvien menetelmien alalla olisi varmistettava.

Seuraavassa esitetään tämän aihealueen toimet, joihin sisältyy myös politiikan vaatimusten kannalta välttämätöntä tutkimusta. Kaikissa toimissa kiinnitetään erityistä huomiota strategisesti tärkeisiin kysymyksiin eli lasten terveyteen ja ikääntyvän väestön terveyteen. Esimerkiksi eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tekemiä pitkän aikavälin tutkimuslinjauksia, kuten innovatiivisiin lääkkeisiin liittyvää linjausta, tuetaan tarvittaessa. Uusien poliittisten tarpeiden huomioimiseksi voidaan myös tukea lisätoimia esimerkiksi terveyspolitiikan kysymyksiin ja työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyen.

Eettiset, oikeudelliset ja sosioekonomiset kysymykset otetaan huomioon kunkin jäljempänä mainitun toimen yhteydessä.

Toimet

| — | Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja lääketieteelliset teknologiat ihmisen terveyden hoitoon






  — | Suurikapasiteettinen tutkimus: tavoitteena on tukea ja vauhdittaa genomiikan (genomiikan ja postgenomiikan) perustutkimusta ja biolääketieteen tutkimusta tehostamalla tietojen tuottamista, standardointia, hankintaa ja analyysiä. |
| --- | --- | --- |

—

Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja lääketieteelliset teknologiat ihmisen terveyden hoitoon

—

Suurikapasiteettinen tutkimus: tavoitteena on tukea ja vauhdittaa genomiikan (genomiikan ja postgenomiikan) perustutkimusta ja biolääketieteen tutkimusta tehostamalla tietojen tuottamista, standardointia, hankintaa ja analyysiä.

| — | Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenetelmät: painopisteenä ovat noninvasiiviset tai mahdollisimman vähän invasiiviset menetelmät ja teknologiat, kuten regeneratiivisen hoidon uudet ennaltaehkäisymenetelmät (esimerkiksi molekyylikuvantaminen ja diagnostiikka). |
| --- | --- |

—

Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenetelmät: painopisteenä ovat noninvasiiviset tai mahdollisimman vähän invasiiviset menetelmät ja teknologiat, kuten regeneratiivisen hoidon uudet ennaltaehkäisymenetelmät (esimerkiksi molekyylikuvantaminen ja diagnostiikka).

| — | Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen: tavoitteena on kehittää ja validoida biologisia merkkiaineita, in vivo ja in vitro -menetelmiä ja -malleja (mukaan luettuna simulointi), farmakogenomiikkaa, hoidon kohdentamis- ja antamistapoja sekä vaihtoehtoja eläinkokeille. |
| --- | --- |

—

Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen: tavoitteena on kehittää ja validoida biologisia merkkiaineita, in vivo ja in vitro -menetelmiä ja -malleja (mukaan luettuna simulointi), farmakogenomiikkaa, hoidon kohdentamis- ja antamistapoja sekä vaihtoehtoja eläinkokeille.

| — | Innovatiiviset hoitomenetelmät ja interventiot: tavoitteena on tutkia sellaisia kehittyneitä hoitomenetelmiä ja teknologioita, joilla on potentiaalisia käyttömahdollisuuksia useiden sairauksien ja häiriöiden hoidossa, kuten esimerkiksi regeneratiivisen hoidon uudet hoitomenetelmät, sekä vakiinnuttaa ne ja varmistaa niiden edelleen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset hoitomenetelmät ja interventiot: tavoitteena on tutkia sellaisia kehittyneitä hoitomenetelmiä ja teknologioita, joilla on potentiaalisia käyttömahdollisuuksia useiden sairauksien ja häiriöiden hoidossa, kuten esimerkiksi regeneratiivisen hoidon uudet hoitomenetelmät, sekä vakiinnuttaa ne ja varmistaa niiden edelleen kehittäminen.

| — | Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus






  — | Biologisen tiedon ja prosessien integrointi: laajamittainen tiedon kokoaminen, systeemibiologia (kompleksisten järjestelmien mallintaminen mukaan lukien). Tavoitteena on tuottaa ja analysoida se mittava tietomäärä, joka tarvitaan, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin tuhansien geenien ja geenituotteiden monimutkaisia säätelyverkkoja, jotka ohjaavat biologisia perusprosesseja kaikissa olennaisissa organismeissa ja kaikilla järjestäytymisen tasoilla. |
| --- | --- | --- |

—

Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus

—

Biologisen tiedon ja prosessien integrointi: laajamittainen tiedon kokoaminen, systeemibiologia (kompleksisten järjestelmien mallintaminen mukaan lukien). Tavoitteena on tuottaa ja analysoida se mittava tietomäärä, joka tarvitaan, jotta voitaisiin ymmärtää paremmin tuhansien geenien ja geenituotteiden monimutkaisia säätelyverkkoja, jotka ohjaavat biologisia perusprosesseja kaikissa olennaisissa organismeissa ja kaikilla järjestäytymisen tasoilla.

| — | Aivojen ja aivosairauksien, ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus: tavoitteena on tutkia terveen ikääntymisen prosesseja sekä geenien ja ympäristön vuorovaikutusta aivotoiminnan kanssa sekä normaaliolosuhteissa että aivosairauksissa ja tietyissä ikään liittyvissä sairauksissa (esimerkiksi dementiassa). |
| --- | --- |

—

Aivojen ja aivosairauksien, ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus: tavoitteena on tutkia terveen ikääntymisen prosesseja sekä geenien ja ympäristön vuorovaikutusta aivotoiminnan kanssa sekä normaaliolosuhteissa että aivosairauksissa ja tietyissä ikään liittyvissä sairauksissa (esimerkiksi dementiassa).

| — | Tartuntatautien translaatiotutkimus: tavoitteena on tutkia lääkeresistenssiä, hi-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin muodostamia maailmanlaajuisia uhkia sekä hepatiitti C:tä ja mahdollisesti uusia ja uudelleen puhkeavia epidemioita (esim. SARS ja erittäin patogeeninen influenssa). |
| --- | --- |

—

Tartuntatautien translaatiotutkimus: tavoitteena on tutkia lääkeresistenssiä, hi-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin muodostamia maailmanlaajuisia uhkia sekä hepatiitti C:tä ja mahdollisesti uusia ja uudelleen puhkeavia epidemioita (esim. SARS ja erittäin patogeeninen influenssa).

| — | Merkittävien sairauksien translaatiotutkimus — syöpä, sydän- ja verisuonisairaudet, diabetes/lihavuus; harvinaissairaudet; muut krooniset sairaudet, myös reumasairaudet, niveltulehdus ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet: tavoitteena on kehittää potilaslähtöisiä strategioita ennaltaehkäisystä aina diagnosointiin ja erityisesti hoitoon, mukaan luettuna kliininen tutkimus. Oireita lievittävään lääketieteeseen liittyvät näkökohdat otetaan huomioon. |
| --- | --- |

—

Merkittävien sairauksien translaatiotutkimus — syöpä, sydän- ja verisuonisairaudet, diabetes/lihavuus; harvinaissairaudet; muut krooniset sairaudet, myös reumasairaudet, niveltulehdus ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet: tavoitteena on kehittää potilaslähtöisiä strategioita ennaltaehkäisystä aina diagnosointiin ja erityisesti hoitoon, mukaan luettuna kliininen tutkimus. Oireita lievittävään lääketieteeseen liittyvät näkökohdat otetaan huomioon.

| — | Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi






  — | Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi: tavoitteena on luoda tietoperusta kliiniselle päätöksenteolle ja käsitellä sitä, miten kliinisen tutkimuksen tulokset voidaan muuttaa kliiniseksi käytännöksi. Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen ja lääkkeiden tehokkaampaan käyttöön (myös joihinkin lääkevalvontaan ja tieteellisesti testattuihin täydentäviin ja vaihtoehtoisiin lääkkeisiin liittyviin näkökohtiin) sekä lasten, naisten ja ikääntyneen väestön erityispiirteisiin. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi

—

Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi: tavoitteena on luoda tietoperusta kliiniselle päätöksenteolle ja käsitellä sitä, miten kliinisen tutkimuksen tulokset voidaan muuttaa kliiniseksi käytännöksi. Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen ja lääkkeiden tehokkaampaan käyttöön (myös joihinkin lääkevalvontaan ja tieteellisesti testattuihin täydentäviin ja vaihtoehtoisiin lääkkeisiin liittyviin näkökohtiin) sekä lasten, naisten ja ikääntyneen väestön erityispiirteisiin.

| — | Terveydenhuoltojärjestelmien laatu, tehokkuus ja solidaarisuus, mukaan luettuina muutosvaiheen terveydenhuoltojärjestelmät ja kotihoidon järjestelmät: tavoitteena on muuntaa tehokkaat interventiot hallinnollisiksi päätöksiksi, arvioida eri interventioiden kustannuksia, tehokkuutta ja hyötyjä, myös potilasturvallisuuden osalta, määritellä tarpeet ja edellytykset henkilöresurssien riittävälle saannille sekä analysoida laadukkaan terveydenhuollon (myös heikommassa asemassa olevien ryhmien) tasapuolisiin käyttömahdollisuuksiin vaikuttavia tekijöitä, mukaan luettuna väestömuutosten analysointi (esim. ikääntyminen, liikkuvuus ja muuttoliike sekä muuttuvat työolot). |
| --- | --- |

—

Terveydenhuoltojärjestelmien laatu, tehokkuus ja solidaarisuus, mukaan luettuina muutosvaiheen terveydenhuoltojärjestelmät ja kotihoidon järjestelmät: tavoitteena on muuntaa tehokkaat interventiot hallinnollisiksi päätöksiksi, arvioida eri interventioiden kustannuksia, tehokkuutta ja hyötyjä, myös potilasturvallisuuden osalta, määritellä tarpeet ja edellytykset henkilöresurssien riittävälle saannille sekä analysoida laadukkaan terveydenhuollon (myös heikommassa asemassa olevien ryhmien) tasapuolisiin käyttömahdollisuuksiin vaikuttavia tekijöitä, mukaan luettuna väestömuutosten analysointi (esim. ikääntyminen, liikkuvuus ja muuttoliike sekä muuttuvat työolot).

| — | Sairauksien ennaltaehkäisyn tehostaminen ja lääkkeiden käytön parantaminen: tavoitteena on kehittää tehokkaita julkisen terveydenhuollon toimenpiteitä, jotka kohdistuvat laajempiin terveyden perustana oleviin tekijöihin (esim. stressiin, ruokavalioon, elämäntyyliin tai ympäristötekijöihin ja niiden ja lääkehoidon yhteisvaikutukseen), ja yksilöidä tehokkaat menettelytavat eri terveydenhuollon toimintaympäristöissä, jotta voidaan parantaa lääkkeiden määräämistä ja niiden käyttöä (mukaan luettuina lääkevalvontanäkökohdat ja lääkkeiden yhteisvaikutukset). |
| --- | --- |

—

Sairauksien ennaltaehkäisyn tehostaminen ja lääkkeiden käytön parantaminen: tavoitteena on kehittää tehokkaita julkisen terveydenhuollon toimenpiteitä, jotka kohdistuvat laajempiin terveyden perustana oleviin tekijöihin (esim. stressiin, ruokavalioon, elämäntyyliin tai ympäristötekijöihin ja niiden ja lääkehoidon yhteisvaikutukseen), ja yksilöidä tehokkaat menettelytavat eri terveydenhuollon toimintaympäristöissä, jotta voidaan parantaa lääkkeiden määräämistä ja niiden käyttöä (mukaan luettuina lääkevalvontanäkökohdat ja lääkkeiden yhteisvaikutukset).

| — | Uusien lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö: sellaisten uusien lääketieteellisten teknologioiden (mukaan luettuna laitteet) ja kehittyneiden hoitojen, joilla varmistetaan korkeatasoinen suoja ja kansanterveydellinen hyöty, laajamittaisen käytön pitkän aikavälin turvallisuuden ja tehokkuuden arviointi ja seuranta. |
| --- | --- |

—

Uusien lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö: sellaisten uusien lääketieteellisten teknologioiden (mukaan luettuna laitteet) ja kehittyneiden hoitojen, joilla varmistetaan korkeatasoinen suoja ja kansanterveydellinen hyöty, laajamittaisen käytön pitkän aikavälin turvallisuuden ja tehokkuuden arviointi ja seuranta.

2.   Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

Tavoite

Tavoitteena on luoda eurooppalainen tietopohjainen biotalous (4) luomalla puitteet sille, että tiede- ja yritysmaailma ja muut sidosryhmät voivat yhteistyössä hyödyntää uusia ja yllättäviä mahdollisuuksia tutkimukseen, jolla puututaan yhteiskunnallisiin, ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin haasteisiin. Näitä haasteita ovat kasvava vaatimus turvallisemmista, terveellisemmistä ja laadukkaammista elintarvikkeista ja uusiutuvien biologisten resurssien kestävästä käytöstä ja tuotannosta, eläinkulkutautien ja zoonoosien sekä elintarvikkeisiin liittyvien sairauksien lisääntynyt riski, maatalous-, vesiviljely- ja kalataloustuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat uhat, kasvava vaatimus korkealaatuisista elintarvikkeista, joiden tuotannossa otetaan huomioon eläinten hyvinvointiin liittyvät ja maaseutua ja rannikkoalueita koskevat näkökohdat, sekä vastataan erityisruokavaliota tarvitsevien kuluttajien tarpeisiin.

Lähtökohdat

Biologisten resurssien (mikro-organismien, kasvien ja eläinten) kestävään hoitoon, tuotantoon ja käyttöön kohdistuva tutkimus ja innovointi muodostaa perustan uusille, kestävän kehityksen mahdollistaville, turvallisille, ekotehokkaille ja kilpailukykyisille tuotteille maataloudessa, kalataloudessa, rehujen ja elintarvikkeiden tuotannossa, terveydenhoidossa, metsäteollisuudessa sekä näihin liittyvillä aloilla. Kuten biotieteitä ja biotekniikkaa koskevassa strategiassa (5) todetaan, tämä parantaa Euroopan maatalous-, bioteknologia-, siemen- ja elintarvikealan yritysten (erityisesti huipputeknologian pk-yritysten) kilpailukykyä ja lisää sosiaalista hyvinvointia.

Elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjun turvallisuuteen, ruokavaliosta johtuviin sairauksiin, elintarvikevalintoihin ja elintarvikkeiden ja ravinnon terveysvaikutuksiin kohdistuvan tutkimuksen avulla voidaan torjua elintarvikkeisiin liittyviä terveyshäiriöitä (esim. lihavuus ja allergiat) ja tartuntatauteja (esim. tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat ja lintuinfluenssa). Samalla voidaan antaa merkittävää tukea politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanolle ja tulevan politiikan ja lainsäädännön muotoilulle ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja kuluttajansuojelun aloilla.

Näillä aloilla toimivien eurooppalaisten yritysten moninaisuus ja useimmiten pieni koko on yksi unionin vahvuuksista ja mahdollisuuksista, vaikka se toisaalta johtaakin hajanaisiin menettelytapoihin samankaltaisten ongelmien ratkaisussa. Ongelmiin voidaan puuttua paremmin lisäämällä yhteistyötä ja jakamalla asiantuntemusta esimerkiksi uusista menetelmistä, teknologioista, prosesseista ja standardeista, jotka otetaan käyttöön muuttuvan yhteisön lainsäädännön myötä.

Useat eurooppalaiset teknologiayhteisöt osallistuvat yhteisten tutkimusprioriteettien määrittämiseen muun muassa seuraavilla aloilla: kasvigenomiikka ja bioteknologia, metsätalous ja -teollisuus, eläinterveys, tuotantoeläinten jalostus, elintarvikkeet ja teollinen bioteknologia. Suoritettava tutkimus tarjoaa lisäksi tietopohjaa seuraavien tueksi: yhteinen maatalouspolitiikka ja Euroopan unionin metsästrategia, maatalous- ja kauppakysymykset, muuntogeenisten organismien turvallisuusnäkökohdat, elintarvikelainsäädäntö, eläinten terveyttä, hyvinvointia ja tautien valvontaa koskevat yhteisön normit ja yhteisen kalatalouspolitiikan uudistus, jonka tarkoituksena on taata kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä kehitys sekä kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus (6). Sosiaalinen merkitys huomioon ottaen tavoitteena on myös vastata joustavasti uusiin poliittisiin tarpeisiin, erityisesti uusiin riskeihin sekä yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin suuntauksiin ja tarpeisiin liittyen.

Toimet

| — | Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito: mahdollistava tutkimus, mukaan luettuina omiikka-teknologiat, kuten genomiikka, proteomiikka ja metabolomiikka, systeemibiologia, bioinformatiikka ja konvergoituvat tekniikat mikro-organismeihin, kasveihin ja eläimiin liittyen, mukaan luettuna niiden biodiversiteetin hyödyntäminen ja kestävä käyttö.
  Maaympäristön biologisten resurssien osalta tärkeimpiä tutkimuskohteita ovat: viljavuus, viljelykasvien ja tuotantojärjestelmien parantaminen koko monimuotoisuudessaan, mukaan luettuina luomuviljely, laatutuotanto-ohjelmat ja muuntogeenisten organismien ympäristöön ja ihmisiin kohdistuvien vaikutusten valvonta ja arviointi; kasvien terveys kestävä, kilpailukykyinen ja monitoimintoinen maa- ja metsätalous; maaseudun kehittäminen; eläinten terveys ja hyvinvointi, jalostus ja tuotanto; kasvien terveys; kestävä ja kilpailukykyinen kalatalous ja vesiviljely; eläinten tartuntataudit, mukaan luettuina epidemiologiset tutkimukset, zoonoosit ja niiden patogeeniset mekanismit ja eläinten ravintoon liittyvät sairaudet; elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat muut uhat, myös ilmastonmuutos; eläinjätteen turvallinen hävittäminen.
  Vesiympäristöistä saatavien biologisten resurssien osalta tutkimuksella tuetaan kalatalouden kestävyyttä ja kilpailukykyä, luodaan tieteellistä ja teknistä perustaa kalastuksenhoidolle sekä tuetaan vesiviljelyn (mukaan luettuina kasvatus ja hyvinvointi) kestävää kehitystä.
  Poliittisten päätöksentekijöiden ja muiden, esimerkiksi maatalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn sekä maaseudun kehittämisen (maisemasuunnittelu, maankäytön suunnittelu jne.) alan toimijoiden tarvitsemien välineiden (myös tieto- ja viestintäteknologian välineiden) kehittäminen; tuotannon sosioekonomiset ja eettiset näkökohdat. |
| --- | --- |

—

Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito: mahdollistava tutkimus, mukaan luettuina omiikka-teknologiat, kuten genomiikka, proteomiikka ja metabolomiikka, systeemibiologia, bioinformatiikka ja konvergoituvat tekniikat mikro-organismeihin, kasveihin ja eläimiin liittyen, mukaan luettuna niiden biodiversiteetin hyödyntäminen ja kestävä käyttö.

Maaympäristön biologisten resurssien osalta tärkeimpiä tutkimuskohteita ovat: viljavuus, viljelykasvien ja tuotantojärjestelmien parantaminen koko monimuotoisuudessaan, mukaan luettuina luomuviljely, laatutuotanto-ohjelmat ja muuntogeenisten organismien ympäristöön ja ihmisiin kohdistuvien vaikutusten valvonta ja arviointi; kasvien terveys kestävä, kilpailukykyinen ja monitoimintoinen maa- ja metsätalous; maaseudun kehittäminen; eläinten terveys ja hyvinvointi, jalostus ja tuotanto; kasvien terveys; kestävä ja kilpailukykyinen kalatalous ja vesiviljely; eläinten tartuntataudit, mukaan luettuina epidemiologiset tutkimukset, zoonoosit ja niiden patogeeniset mekanismit ja eläinten ravintoon liittyvät sairaudet; elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat muut uhat, myös ilmastonmuutos; eläinjätteen turvallinen hävittäminen.

Vesiympäristöistä saatavien biologisten resurssien osalta tutkimuksella tuetaan kalatalouden kestävyyttä ja kilpailukykyä, luodaan tieteellistä ja teknistä perustaa kalastuksenhoidolle sekä tuetaan vesiviljelyn (mukaan luettuina kasvatus ja hyvinvointi) kestävää kehitystä.

Poliittisten päätöksentekijöiden ja muiden, esimerkiksi maatalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn sekä maaseudun kehittämisen (maisemasuunnittelu, maankäytön suunnittelu jne.) alan toimijoiden tarvitsemien välineiden (myös tieto- ja viestintäteknologian välineiden) kehittäminen; tuotannon sosioekonomiset ja eettiset näkökohdat.

| — | ”Ruokapöydästä maatilalle”– elintarvikkeet, terveys ja hyvinvointi. Elintarvikkeiden ja rehujen kuluttajapoliittiset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset teolliset, terveydelliset ja perinteiset näkökohdat, myös behavioristiset ja kognitiiviset tieteet; ravinto, ruokavalioon liittyvät sairaudet ja häiriöt, muun muassa lasten ja aikuisten lihavuus ja allergiat; ravinto suhteessa sairauksien ehkäisyyn (myös lisääntynyt tietämys terveyttä edistävän ruoan yhdisteistä ja ominaisuuksista); innovatiiviset elintarvikkeiden ja rehujen prosessointitekniikat (myös pakkaukset ja muiden kuin elintarvikealojen teknologiat); elintarvikkeiden, juomien ja rehujen kemiallisen ja biologisen laadun ja turvallisuuden parantaminen; kehittyneet elintarvikkeiden turvallisuuden varmistusmenetelmät; elintarvikeketjun eheys (ja valvonta); elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin kohdistuvat ja niiden tuottamat fyysiset ja biologiset ympäristövaikutukset; globaalimuutosten vaikutus elintarvikeketjuun ja sen resistenssi niille; kokonaiselintarvikeketjun käsite (total food chain), (myös kalat ja äyriäiset sekä muut ruoan raaka-aineet ja komponentit); jäljitettävyys ja sen kehittäminen edelleen; ruoan aitous; uusien ainesosien ja tuotteiden kehittäminen. |
| --- | --- |

—

”Ruokapöydästä maatilalle”– elintarvikkeet, terveys ja hyvinvointi. Elintarvikkeiden ja rehujen kuluttajapoliittiset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset teolliset, terveydelliset ja perinteiset näkökohdat, myös behavioristiset ja kognitiiviset tieteet; ravinto, ruokavalioon liittyvät sairaudet ja häiriöt, muun muassa lasten ja aikuisten lihavuus ja allergiat; ravinto suhteessa sairauksien ehkäisyyn (myös lisääntynyt tietämys terveyttä edistävän ruoan yhdisteistä ja ominaisuuksista); innovatiiviset elintarvikkeiden ja rehujen prosessointitekniikat (myös pakkaukset ja muiden kuin elintarvikealojen teknologiat); elintarvikkeiden, juomien ja rehujen kemiallisen ja biologisen laadun ja turvallisuuden parantaminen; kehittyneet elintarvikkeiden turvallisuuden varmistusmenetelmät; elintarvikeketjun eheys (ja valvonta); elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin kohdistuvat ja niiden tuottamat fyysiset ja biologiset ympäristövaikutukset; globaalimuutosten vaikutus elintarvikeketjuun ja sen resistenssi niille; kokonaiselintarvikeketjun käsite (total food chain), (myös kalat ja äyriäiset sekä muut ruoan raaka-aineet ja komponentit); jäljitettävyys ja sen kehittäminen edelleen; ruoan aitous; uusien ainesosien ja tuotteiden kehittäminen.

| — | Biotieteet ja bioteknologia kestävän kehityksen mukaisissa tuotteissa ja prosesseissa, jotka eivät liity elintarviketuotantoon: paremmat viljelykasvi- ja metsävarat, raaka-aineet, merituotteet ja biomassa (myös merten biologiset resurssit) energia- ja ympäristötarkoituksiin sekä runsaasti lisäarvoa sisältäviin tuotteisiin, kuten materiaaleihin ja kemikaaleihin (myös lääketeollisuudessa ja lääketieteessä hyödynnettävissä olevat biologiset resurssit), mukaan luettuina uudet viljelyjärjestelmät, bioprosessit ja ”biojalostamot” (bio-refinery); biokatalyysi; uudet ja parannetut mikro-organismit ja entsyymit; metsätalouden ja -teollisuuden tuotteet ja prosessit; ympäristön bioremediaatio ja puhtaampi bioprosessointi, maatalouteen liittyvän teollisuuden jätteiden ja sivutuotteiden hyödyntäminen. |
| --- | --- |

—

Biotieteet ja bioteknologia kestävän kehityksen mukaisissa tuotteissa ja prosesseissa, jotka eivät liity elintarviketuotantoon: paremmat viljelykasvi- ja metsävarat, raaka-aineet, merituotteet ja biomassa (myös merten biologiset resurssit) energia- ja ympäristötarkoituksiin sekä runsaasti lisäarvoa sisältäviin tuotteisiin, kuten materiaaleihin ja kemikaaleihin (myös lääketeollisuudessa ja lääketieteessä hyödynnettävissä olevat biologiset resurssit), mukaan luettuina uudet viljelyjärjestelmät, bioprosessit ja ”biojalostamot” (bio-refinery); biokatalyysi; uudet ja parannetut mikro-organismit ja entsyymit; metsätalouden ja -teollisuuden tuotteet ja prosessit; ympäristön bioremediaatio ja puhtaampi bioprosessointi, maatalouteen liittyvän teollisuuden jätteiden ja sivutuotteiden hyödyntäminen.

3.   Tieto- ja viestintäteknologia

Tavoite

Tavoitteena on parantaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä ja luoda edellytykset sille, että Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologian tulevaa kehitystä siten, että Euroopan yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tarpeisiin voidaan vastata. Tieto- ja viestintäteknologia muodostaa osaamisyhteiskunnan ytimen. Toimet vahvistavat Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistavat sen maailmanlaajuisesti johtavan aseman tieto- ja viestintäteknologiassa, edistävät ja stimuloivat tuotteisiin, palveluihin ja prosesseihin liittyvää innovointia tieto- ja viestintäteknologian käytön kautta ja varmistavat, että tieto- ja viestintäteknologiassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia, yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi. Nämä toimet auttavat myös kaventamaan digitaalista kuilua ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä.

Lähtökohdat

Tieto- ja viestintäteknologia on avaintekijä Euroopan tulevaisuuden kannalta ja perusta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle. Se toimii katalysaattorina kolmella avainalalla: tuotannossa ja innovaatioissa, julkisten palvelujen uudenaikaistamisessa sekä tieteen ja teknologian kehityksessä. Puolet Euroopan talouden tuottavuuden kasvusta selittyy tieto- ja viestintäteknologian vaikutuksella tuotteisiin, palveluihin ja liiketoimintaprosesseihin. Tieto- ja viestintäteknologia on tärkein innovointia ja luovuutta tukeva tekijä ja tärkein keino hallita muutoksia arvoketjuissa eri teollisuuden aloilla ja palvelualoilla.

Tieto- ja viestintäteknologia on välttämätön edellytys sille, että voidaan vastata terveys- ja sosiaalipalvelujen kasvavaan kysyntään varsinkin ikääntyvien ja jonkinlaisesta vammasta kärsivien henkilöiden keskuudessa ja uudenaikaistaa yleishyödyllisiä palveluja sellaisilla aloilla kuin koulutus, kulttuuriperintö, turvallisuus, energia, liikenne ja ympäristö, sekä lisätä hallinnon ja politiikan laatimisen prosessien avoimuutta sekä mahdollisuuksia saada niistä tietoa. Lisäksi tieto- ja viestintäteknologialla on tärkeä rooli tutkimuksen ja teknologian kehittämisen hallinnoinnissa ja sitä koskevassa tiedottamisessa, ja se vauhdittaa edistystä muilla tieteen ja teknologian aloilla muuttaessaan tapoja, joilla tutkijat harjoittavat tutkimusta, tekevät yhteistyötä ja innovoivat.

Kasvavat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaatimukset, tieto- ja viestintäteknologian yleistyminen ja tarve loitontaa teknologian rajoja sekä kehittää innovatiivisia tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvia lisäarvotuotteita ja -palveluja laajentavat jatkuvasti tutkimusagendaa. Teknologian lähentäminen ihmisten ja organisaatioiden tarpeisiin merkitsee sitä, että on piilotettava näkyvistä teknologian monimutkaisuus ja tarjottava käyttäjille toiminnallisuutta tarpeiden mukaan, tehtävä teknologia toimivaksi, hyvin helppokäyttöiseksi, helposti saatavaksi ja kohtuuhintaiseksi sekä tarjottava uusia tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvia sovelluksia, ratkaisuja ja palveluja, jotka ovat luotettavia ja mukautettavissa käyttötarkoitusten ja käyttäjien mieltymysten mukaan. ”More for less” eli ”enemmän vähemmällä” -vaatimuksen ajamina tieto- ja viestintäteknologian tutkijat osallistuvat maailmanlaajuiseen kilpajuoksuun, jossa pyritään ennen kaikkea pienentämään edelleen teknologian mittakaavaa, hallitsemaan tieto-, viestintä- ja mediateknologioiden konvergenssi, mukaan lukien järjestelmien välinen entistä parempi yhteentoimivuus, ja tieto- ja viestintäteknologian lähentyminen muihin tieteisiin ja tutkimusaloihin sekä rakentamaan järjestelmiä, jotka kykenevät oppimaan ja kehittymään.

Näiden eri pyrkimysten pohjalta on nousemassa uusi teknologia-aalto. Tieto- ja viestintäteknologian tutkimustoimissa hyödynnetään myös laajemmin muita tieteen ja teknologian aloja, kuten bioteknologiaa ja biotieteitä, psykologiaa, kasvatustiedettä, kognitiivisia tieteitä ja yhteiskuntatieteitä sekä humanistisia tieteitä.

Tieto- ja viestintäteknologia on yksi tutkimusintensiivisimmistä aloista. Tieto- ja viestintäteknologian alan julkis- ja yksityisrahoitteinen tutkimus muodostaa kaikissa suurissa kansantalouksissa kolmanneksen tutkimustoiminnasta. Vaikka Euroopalla on jo teollinen ja teknologinen johtoasema eräillä tieto- ja viestintäteknologian avainaloilla, tieto- ja viestintäteknologian tutkimukseen tehtävissä investoinneissa se jää jälkeen tärkeimmistä kilpailijoistaan. Vain integroimalla aiempaa voimaperäisemmin tutkimustoimia Euroopan tasolla voidaan hyödyntää parhaiten mahdollisuudet, jotka tieto- ja viestintäteknologian kehitys voi tarjota. Avoimen lähdekoodin kehittämismalliin perustuva tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimustoiminta on osoittautumassa hyödylliseksi innovaatioiden lähteeksi ja lisää yhteistyötä. Tieto- ja viestintäteknologian tuloksia voidaan lähteä hyödyntämään moniin eri suuntiin ja ne voivat johtaa moniin erilaisiin yritysmalleihin.

Tieto- ja viestintäteknologian tutkimustoimet on tarkoitus kytkeä läheisesti sääntelytoimenpiteisiin ja poliittisiin toimiin, joiden tavoitteena on tieto- ja viestintäteknologian käyttöönotto. Tutkimustoimet ovat siis osa kattavaa ja kokonaisvaltaista strategiaa. Tutkimuksen painopisteitä asetettaessa kuultiin laajasti sidosryhmiä, ja niissä on otettu huomioon muun muassa useiden eurooppalaisten teknologiayhteisöjen suositukset sekä yritysmaailman piiristä tulleet aloitteet muun muassa nanoteknologian, mikrojärjestelmien, sulautettujen järjestelmien, matkaviestinnän ja langattoman viestinnän, sähköisen median, fotoniikan robotiikan ja ohjelmistojen sekä palvelujen ja gridien aloilla, mukaan lukien vapaat ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot (FLOSS). Kestävyyteen liittyvät seikat otetaan erityisesti elektroniikan alalla myös huomioon.

Toimet

Tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden tutkimuksen tehtävä on erityisen tärkeä tällä aihealueella, koska sen avulla tuetaan tietämyksen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta, jonka kohteena ovat tieto- ja viestintäteknologian ydinosa-alueet ja niiden yhdistäminen muihin soveltuviin aloihin ja tutkimusalueisiin, sekä kehitetään uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttökohteita ja tutkitaan uusia vaihtoehtoja tieto- ja viestintäteknologian tutkimuksen kehityslinjauksiksi, mukaan luettuna kvantti-ilmiöiden, järjestelmien yhdentämisen ja älykkäiden järjestelmien hyödyntäminen.

| — | Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit:






  — | Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro/nanojärjestelmät: Loitonnetaan teknologian pienentämisen, integroinnin, monimuotoisuuden, varastoinnin ja tiheyden rajoja; lisätään suorituskykyä ja valmistettavuutta aiempaa alemmin kustannuksin; helpotetaan tieto- ja viestintäteknologian sisällyttämistä erilaisiin sovelluksiin; rajapinnat; uusien konseptien tutkimista edellyttävä perustutkimus. |
| --- | --- | --- |

—

Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit:

—

Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro/nanojärjestelmät: Loitonnetaan teknologian pienentämisen, integroinnin, monimuotoisuuden, varastoinnin ja tiheyden rajoja; lisätään suorituskykyä ja valmistettavuutta aiempaa alemmin kustannuksin; helpotetaan tieto- ja viestintäteknologian sisällyttämistä erilaisiin sovelluksiin; rajapinnat; uusien konseptien tutkimista edellyttävä perustutkimus.

| — | Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoittamattoman kapasiteetin viestintäverkot: Ajasta ja paikasta riippumaton pääsy erilaisiin verkkoihin, kuten kiinteisiin verkkoihin, matkaviestintäverkkoihin, langattomiin verkkoihin ja radio- ja televisioverkkoihin ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöihin, jotta voidaan toimittaa saumattomasti yhä suurempia määriä tietoa ja palveluja missä ja milloin tahansa. |
| --- | --- |

—

Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoittamattoman kapasiteetin viestintäverkot: Ajasta ja paikasta riippumaton pääsy erilaisiin verkkoihin, kuten kiinteisiin verkkoihin, matkaviestintäverkkoihin, langattomiin verkkoihin ja radio- ja televisioverkkoihin ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöihin, jotta voidaan toimittaa saumattomasti yhä suurempia määriä tietoa ja palveluja missä ja milloin tahansa.

| — | Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjestelmät: Tehokkaat, käyttövarmat ja hajautetut, luotettavat ja tehokkaat tieto-, varastointi- ja viestintäjärjestelmät ja -tuotteet, jotka on sulautettu fyysisiin objekteihin ja infrastruktuureihin ja jotka voivat havainnoida ja säädellä ympäristöään ja mukautua siihen; erillisten ja jatkuvasti toimivien järjestelmien yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

—

Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjestelmät: Tehokkaat, käyttövarmat ja hajautetut, luotettavat ja tehokkaat tieto-, varastointi- ja viestintäjärjestelmät ja -tuotteet, jotka on sulautettu fyysisiin objekteihin ja infrastruktuureihin ja jotka voivat havainnoida ja säädellä ympäristöään ja mukautua siihen; erillisten ja jatkuvasti toimivien järjestelmien yhteentoimivuus.

| — | Ohjelmistot, gridit, käyttövarmuus ja luotettavuus: Dynaamiset, mukautuvat ja luotettavat ohjelmistot ja palvelut, ohjelmisto- ja palvelujärjestelmät, kompleksit järjestelmät sekä uudet prosessointiarkkitehtuurit, mukaan luettuna niiden tarjoaminen hyötypalveluna. |
| --- | --- |

—

Ohjelmistot, gridit, käyttövarmuus ja luotettavuus: Dynaamiset, mukautuvat ja luotettavat ohjelmistot ja palvelut, ohjelmisto- ja palvelujärjestelmät, kompleksit järjestelmät sekä uudet prosessointiarkkitehtuurit, mukaan luettuna niiden tarjoaminen hyötypalveluna.

| — | Tietämys, kognitiiviset järjestelmät ja oppimisjärjestelmät: Semanttiset järjestelmät; tietämyksen talteen ottaminen verkko- ja multimediasisällöstä ja hyödyntäminen; luontoa jäljittelevät keinotekoiset järjestelmät, jotka kykenevät havaitsemaan, ymmärtämään, oppimaan ja kehittymään sekä toimimaan itsenäisesti; käyttäjäystävällisten koneiden ja ihmisten oppiminen, joka perustuu parempaan ymmärrykseen ihmisen kognitiosta. |
| --- | --- |

—

Tietämys, kognitiiviset järjestelmät ja oppimisjärjestelmät: Semanttiset järjestelmät; tietämyksen talteen ottaminen verkko- ja multimediasisällöstä ja hyödyntäminen; luontoa jäljittelevät keinotekoiset järjestelmät, jotka kykenevät havaitsemaan, ymmärtämään, oppimaan ja kehittymään sekä toimimaan itsenäisesti; käyttäjäystävällisten koneiden ja ihmisten oppiminen, joka perustuu parempaan ymmärrykseen ihmisen kognitiosta.

| — | Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus: Välineet innovatiiviseen suunnitteluun ja luovuuteen tuotteissa, palveluissa ja digimediassa sekä kielen sovelluksia käyttävään kontekstiltaan rikkaaseen luonnolliseen vuorovaikutukseen ja viestintään. |
| --- | --- |

—

Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus: Välineet innovatiiviseen suunnitteluun ja luovuuteen tuotteissa, palveluissa ja digimediassa sekä kielen sovelluksia käyttävään kontekstiltaan rikkaaseen luonnolliseen vuorovaikutukseen ja viestintään.

| — | Tieto- ja viestintäteknologian uudet näköalat, jotka perustuvat muiden tieteen ja teknologian alojen hyödyntämiseen. Muun muassa matematiikan, fysiikan, bioteknologian ja materiaali- ja biotieteiden löydösten hyödyntäminen, jotta voidaan pienentää tieto- ja viestintäteknologian laitteiden kokoa siten, että ne soveltuvat yhteen elävien organismien kanssa ja voivat olla vuorovaikutuksessa niiden kanssa, lisätä järjestelmätekniikan ja tiedonkäsittelyn suorituskykyä ja helppokäyttöisyyttä sekä mallintaa ja simuloida elollista maailmaa. |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintäteknologian uudet näköalat, jotka perustuvat muiden tieteen ja teknologian alojen hyödyntämiseen. Muun muassa matematiikan, fysiikan, bioteknologian ja materiaali- ja biotieteiden löydösten hyödyntäminen, jotta voidaan pienentää tieto- ja viestintäteknologian laitteiden kokoa siten, että ne soveltuvat yhteen elävien organismien kanssa ja voivat olla vuorovaikutuksessa niiden kanssa, lisätä järjestelmätekniikan ja tiedonkäsittelyn suorituskykyä ja helppokäyttöisyyttä sekä mallintaa ja simuloida elollista maailmaa.

| — | Teknologioiden integrointi:






  — | Henkilökohtaiset ympäristöt: Henkilökohtaisen viestinnän ja tiedonkäsittelyn laitteet, oheislaitteet, älyvaatteet, implantit; niiden rajapinnat ja kytkennät palveluihin ja resursseihin. |
| --- | --- | --- |

—

Teknologioiden integrointi:

—

Henkilökohtaiset ympäristöt: Henkilökohtaisen viestinnän ja tiedonkäsittelyn laitteet, oheislaitteet, älyvaatteet, implantit; niiden rajapinnat ja kytkennät palveluihin ja resursseihin.

| — | Kotiympäristöt: Viestintä, seuranta, hallinta, apu; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö; interaktiivinen digitaalinen sisältö ja palvelut. |
| --- | --- |

—

Kotiympäristöt: Viestintä, seuranta, hallinta, apu; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö; interaktiivinen digitaalinen sisältö ja palvelut.

| — | Robottijärjestelmät: Kehittyneet itsenäiset järjestelmät; kognitio, hallinta, toimintakyvyt, luonnollinen vuorovaikutus ja yhteistyö; miniatyrisointi, humanoidirobottien teknologia. |
| --- | --- |

—

Robottijärjestelmät: Kehittyneet itsenäiset järjestelmät; kognitio, hallinta, toimintakyvyt, luonnollinen vuorovaikutus ja yhteistyö; miniatyrisointi, humanoidirobottien teknologia.

| — | Älykkäät infrastruktuurit: Välineet, joilla voidaan lisätä päivittäisen elämän kannalta olennaisten infrastruktuurien tehokkuutta ja helppokäyttöisyyttä, mukautuvuutta, ylläpidettävyyttä, käyttövarmuutta ja viankestävyyttä. |
| --- | --- |

—

Älykkäät infrastruktuurit: Välineet, joilla voidaan lisätä päivittäisen elämän kannalta olennaisten infrastruktuurien tehokkuutta ja helppokäyttöisyyttä, mukautuvuutta, ylläpidettävyyttä, käyttövarmuutta ja viankestävyyttä.

| — | Sovellusten tutkimus:






  — | Yhteiskunnan haasteisiin vastaava tieto- ja viestintäteknologia: uudet yleishyödylliset järjestelmät, materiaalit, rakenteet, teknologiat ja palvelut, joilla parannetaan laatua, tehokkuutta, pääsyä ja osallisuutta, myös vammaisten mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa; käyttäjäystävälliset sovellukset, uusien teknologioiden ja aloitteiden (esim. tietotekniikka-avusteista asumista koskeva aloite) integrointi seuraavien osalta:






  — | terveys: sairauksien torjunnan ja terveydenhoitopalvelujen, varhaisen diagnoosin, hoidon ja personoinnin parantaminen; potilaiden itsenäisyys, turvallisuus, seuranta ja liikkuvuus; informaatioavaruus terveyteen liittyvää tiedonhankintaa ja hallinnointia varten; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sovellusten tutkimus:

—

Yhteiskunnan haasteisiin vastaava tieto- ja viestintäteknologia: uudet yleishyödylliset järjestelmät, materiaalit, rakenteet, teknologiat ja palvelut, joilla parannetaan laatua, tehokkuutta, pääsyä ja osallisuutta, myös vammaisten mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa; käyttäjäystävälliset sovellukset, uusien teknologioiden ja aloitteiden (esim. tietotekniikka-avusteista asumista koskeva aloite) integrointi seuraavien osalta:

—

terveys: sairauksien torjunnan ja terveydenhoitopalvelujen, varhaisen diagnoosin, hoidon ja personoinnin parantaminen; potilaiden itsenäisyys, turvallisuus, seuranta ja liikkuvuus; informaatioavaruus terveyteen liittyvää tiedonhankintaa ja hallinnointia varten;

| — | osallisuuden ja tasavertaisen pääsyn parantaminen ja digitaalikuilujen ehkäiseminen; avustavaa teknologiaa ikääntyneille ja vammaisille; kaikille suunniteltu teknologia (design-for-all); |
| --- | --- |

—

osallisuuden ja tasavertaisen pääsyn parantaminen ja digitaalikuilujen ehkäiseminen; avustavaa teknologiaa ikääntyneille ja vammaisille; kaikille suunniteltu teknologia (design-for-all);

| — | liikkuvuus: älykkäät tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvat liikennejärjestelmät, ajoneuvot ja älykkäät matkailupalveluratkaisut, jotka mahdollistavat ihmisten ja tavaroiden turvallisen, ekologisen, mukavan ja tehokkaan kuljetuksen; |
| --- | --- |

—

liikkuvuus: älykkäät tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvat liikennejärjestelmät, ajoneuvot ja älykkäät matkailupalveluratkaisut, jotka mahdollistavat ihmisten ja tavaroiden turvallisen, ekologisen, mukavan ja tehokkaan kuljetuksen;

| — | ympäristön, riskinhallinnan ja kestävän kehityksen tukeminen: haavoittuvuuden ehkäiseminen tai vähentäminen ja luonnonkatastrofien, ihmisen aiheuttamien katastrofien ja taloudelliseen kehitykseen liittyvän ihmisen toiminnan seurauksien lieventäminen; |
| --- | --- |

—

ympäristön, riskinhallinnan ja kestävän kehityksen tukeminen: haavoittuvuuden ehkäiseminen tai vähentäminen ja luonnonkatastrofien, ihmisen aiheuttamien katastrofien ja taloudelliseen kehitykseen liittyvän ihmisen toiminnan seurauksien lieventäminen;

| — | hallinnon kaikkia tasoja palveleva tieto- ja viestintäteknologia: tehokkuus, avoimuus ja vastuullisuus maailmanluokan julkisessa hallinnossa sekä demokratiaa tukevat yhteydet kansalaisiin ja yrityksiin, niin että kaikilla on mahdollisuus saada tietoa. |
| --- | --- |

—

hallinnon kaikkia tasoja palveleva tieto- ja viestintäteknologia: tehokkuus, avoimuus ja vastuullisuus maailmanluokan julkisessa hallinnossa sekä demokratiaa tukevat yhteydet kansalaisiin ja yrityksiin, niin että kaikilla on mahdollisuus saada tietoa.

| — | Sisältöä, luovuutta ja henkilökohtaista kehitystä palveleva tieto- ja viestintäteknologia:






  — | uudet mediaan liittyvät ajattelutavat ja sisällöt, myös viihde; interaktiivisen digitaalisen sisällön luominen ja sen saatavuus; rikkaammat käyttäjäkokemukset; kustannustehokas sisällön tarjonta; digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta; hybridimedia; |
| --- | --- | --- |

—

Sisältöä, luovuutta ja henkilökohtaista kehitystä palveleva tieto- ja viestintäteknologia:

—

uudet mediaan liittyvät ajattelutavat ja sisällöt, myös viihde; interaktiivisen digitaalisen sisällön luominen ja sen saatavuus; rikkaammat käyttäjäkokemukset; kustannustehokas sisällön tarjonta; digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta; hybridimedia;

| — | teknologia-avusteinen oppiminen; mukautettavat ja kontekstualisoidut oppimisratkaisut; aktiivinen oppiminen; |
| --- | --- |

—

teknologia-avusteinen oppiminen; mukautettavat ja kontekstualisoidut oppimisratkaisut; aktiivinen oppiminen;

| — | tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvat järjestelmät, joilla tuetaan pääsyä digitaalisiin kulttuuri- ja tiede resursseihin ja niiden käyttöä pitkällä aikavälillä monikielisessä/monikulttuurisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

—

tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvat järjestelmät, joilla tuetaan pääsyä digitaalisiin kulttuuri- ja tiede resursseihin ja niiden käyttöä pitkällä aikavälillä monikielisessä/monikulttuurisessa ympäristössä.

| — | Yrityksiä ja teollisuutta tukeva tieto- ja viestintäteknologia:






  — | uudentyyppiset dynaamisesti verkotetut ja yhteistyöhön perustuvat liiketoimintaprosessit, ”digitaaliset ekosysteemit”; jotka antavat pienille ja keskisuurille organisaatioille ja yhteisöille uusia mahdollisuuksia; optimoitu työn organisointi ja optimoidut yhteistyöympäristöt, kuten tiedonvaihto ja interaktiiviset palvelut (esimerkiksi matkailualalla); |
| --- | --- | --- |

—

Yrityksiä ja teollisuutta tukeva tieto- ja viestintäteknologia:

—

uudentyyppiset dynaamisesti verkotetut ja yhteistyöhön perustuvat liiketoimintaprosessit, ”digitaaliset ekosysteemit”; jotka antavat pienille ja keskisuurille organisaatioille ja yhteisöille uusia mahdollisuuksia; optimoitu työn organisointi ja optimoidut yhteistyöympäristöt, kuten tiedonvaihto ja interaktiiviset palvelut (esimerkiksi matkailualalla);

| — | valmistus, myös perinteinen teollisuus: pitkälle räätälöityjen tuotteiden nopea ja mukautuva suunnittelu, tuotanto ja toimitus; digitaalinen ja virtuaalinen tuotanto; mallintamis-, simulointi-, optimointi- ja esittelymenetelmät; miniatyrisoidut ja integroidut tieto- ja viestintäteknologian tuotteet. |
| --- | --- |

—

valmistus, myös perinteinen teollisuus: pitkälle räätälöityjen tuotteiden nopea ja mukautuva suunnittelu, tuotanto ja toimitus; digitaalinen ja virtuaalinen tuotanto; mallintamis-, simulointi-, optimointi- ja esittelymenetelmät; miniatyrisoidut ja integroidut tieto- ja viestintäteknologian tuotteet.

| — | Luottamusta tukeva tieto- ja viestintäteknologia: Identiteetin hallinta; todentaminen ja valtuutukset; yksityisyyttä suojaavat teknologiat; oikeuksien ja omaisuuden hallinnointi; verkkouhilta suojautuminen. |
| --- | --- |

—

Luottamusta tukeva tieto- ja viestintäteknologia: Identiteetin hallinta; todentaminen ja valtuutukset; yksityisyyttä suojaavat teknologiat; oikeuksien ja omaisuuden hallinnointi; verkkouhilta suojautuminen.

4.   Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

Tavoite

Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja tuottaa tietämystä, jotta edesautettaisiin siirtymistä runsaasti luonnonvaroja kuluttavasta teollisuudesta osaamisintensiiviseen teollisuuteen tuottamalla entistä merkittävämpää tietämystä ja soveltamalla ratkaisevaa tietämystä eri teknologioita ja tutkimusaloja hyödyntäviin uusiin sovelluksiin. Tämä hyödyttää sekä uusia korkean teknologian aloja että arvostettuja tietämyspohjaisia perinteisiä teollisuudenaloja. Erityinen painopiste on tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tulosten levittäminen pk-yrityksille. Nämä toimet koskevat ensisijaisesti mahdollistavia teknologioita, jotka vaikuttavat kaikkiin teollisuuden aloihin ja moniin muihin seitsemännen puiteohjelman aihealueisiin.

Lähtökohdat

Erilaiseen teolliseen toimintaan vaikuttavat lisääntyvät vaikeudet eivät enää rajoitu perinteisille työvoimavaltaisille aloille, vaan ne alkavat näkyä myös välituotteita valmistavilla aloilla — jotka ovat perinteisesti olleet Euroopan teollisuuden vahvuus — ja jopa joillakin huipputeknologian aloilla. Luja teollinen pohja on säilytettävä vahvistamalla olemassa olevan teollisuuden tietosisältöä sekä rakentamalla Eurooppaan vahva osaamispohjainen ja -intensiivinen teollisuus, painopisteenä perustutkimuksen hyödyntäminen teollisissa sovelluksissa. Tämä edellyttää muun muassa olemassa olevien pk-yritysten uudenaikaistamista ja uusien osaamislähtöisten pk-yritysten luomista ja niiden kasvua. Tähän voidaan päästä levittämällä tietämystä ja erityisosaamista yhteistyöohjelmien avulla.

Tulevaisuuden teollisuuden kilpailukyky riippuu paljon nanoteknologioista ja niiden sovelluksista. Tutkimuksen ja teknologian kehittäminen nanotieteissä ja -teknologioissa, jotka on otettu käyttöön monilla aloilla, voi nopeuttaa Euroopan teollisuuden muutoksia. EU:lla on tunnustettu johtoasema nanotieteiden, nanoteknologian, materiaalien ja tuotantoteknologioiden kaltaisilla aloilla. Tarvitaan kuitenkin lisäpanostusta, jotta voidaan ylläpitää ja parantaa EU:n asemaa maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä, jolle on ominaista kova kilpailu.

Uusia ominaisuuksia omaavat materiaalit ovat keskeisiä Euroopan teollisuuden tulevan kilpailukyvyn kannalta, ja ne muodostavat perustan tekniselle edistykselle monilla aloilla.

Teollisuuden kannalta tärkeät painopistealueet ja niiden integrointi alakohtaisiin sovelluksiin voidaan määrittää eurooppalaisten teknologiayhteisöjen toimilla muun muassa nanoelektroniikan, valmistusteollisuuden, energiantuotannon, terästeollisuuden, kemian, energian, liikenteen, rakentamisen, työturvallisuuden, tekstiiliteollisuuden, keramiikkateollisuuden, metsänjalostusteollisuuden sekä nanolääketieteen aloilla. Tämä auttaa yhteisten tutkimuspainopisteiden ja -tavoitteiden määrittämisessä. Sen lisäksi että reagoidaan joustavasti seitsemännen puiteohjelman kestoaikana esille tuleviin uusiin tarpeisiin, tarkastellaan asiaan liittyviä politiikkaan, sääntelyyn ja standardointiin liittyviä kysymyksiä.

Toimet

| — | Nanotiede ja nanoteknologia






  — | Tarkoituksena on tuottaa uutta tietämystä rajapintailmiöistä ja kokoon sidoksissa olevista ilmiöistä. Tarkastelukohteita ovat: materiaalien ominaisuuksien hallinta nanotasolla uusia sovelluksia varten; teknologioiden integrointi nanotasolla, myös valvonta ja havaitseminen; itsejärjestymisominaisuudet; nanomoottorit; nanokoneet ja nanojärjestelmät; nanotasolla tapahtuvan karakterisoinnin ja manipuloinnin menetelmät ja välineet; kemian alan nano- ja tarkkuusteknologia perusmateriaalien ja -komponenttien valmistamiseksi; nanometrintarkkojen komponenttien tutkiminen ja tuotanto; vaikutukset ihmisten turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön; metrologia, valvonta ja havaitseminen, nomenklatuuri ja standardit; uusien alakohtaisissa sovelluksissa käytettävien ratkaisujen ja lähestymistapojen tutkimus, mukaan luettuna kehitteillä olevien teknologioiden integrointi ja konvergenssi. Toimissa tarkastellaan myös nanoteknologian vaikutusta yhteiskuntaan ja nanotieteen ja -teknologian merkitystä yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisussa. |
| --- | --- | --- |

—

Nanotiede ja nanoteknologia

—

Tarkoituksena on tuottaa uutta tietämystä rajapintailmiöistä ja kokoon sidoksissa olevista ilmiöistä. Tarkastelukohteita ovat: materiaalien ominaisuuksien hallinta nanotasolla uusia sovelluksia varten; teknologioiden integrointi nanotasolla, myös valvonta ja havaitseminen; itsejärjestymisominaisuudet; nanomoottorit; nanokoneet ja nanojärjestelmät; nanotasolla tapahtuvan karakterisoinnin ja manipuloinnin menetelmät ja välineet; kemian alan nano- ja tarkkuusteknologia perusmateriaalien ja -komponenttien valmistamiseksi; nanometrintarkkojen komponenttien tutkiminen ja tuotanto; vaikutukset ihmisten turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön; metrologia, valvonta ja havaitseminen, nomenklatuuri ja standardit; uusien alakohtaisissa sovelluksissa käytettävien ratkaisujen ja lähestymistapojen tutkimus, mukaan luettuna kehitteillä olevien teknologioiden integrointi ja konvergenssi. Toimissa tarkastellaan myös nanoteknologian vaikutusta yhteiskuntaan ja nanotieteen ja -teknologian merkitystä yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisussa.

| — | Materiaalit






  — | Tarkoituksena on tuottaa uutta tietämystä suorituskykyisistä pinnoista ja materiaaleista, joita voidaan käyttää uusissa tuotteissa ja prosesseissa sekä niiden korjauksessa. Tutkimuskohteita ovat: älykkäät ja ominaisuuksiltaan räätälöidyt materiaalit ja ennustettava suorituskyky; luotettavampi suunnittelu ja simulointi; tietokonemallinnus; suurempi kompleksisuus; ympäristöyhteensopivuus; nano-, mikro- ja makrotoiminnallisuuden integrointi kemian teknologiassa ja materiaalien prosessoinnissa; uudet nanomateriaalit, myös nano-komposiitit, biomateriaalit ja hybridimateriaalit, mukaan luettuina niiden prosessoinnin, ominaisuuksien ja suorituskyvyn suunnittelu ja ohjaus. |
| --- | --- | --- |

—

Materiaalit

—

Tarkoituksena on tuottaa uutta tietämystä suorituskykyisistä pinnoista ja materiaaleista, joita voidaan käyttää uusissa tuotteissa ja prosesseissa sekä niiden korjauksessa. Tutkimuskohteita ovat: älykkäät ja ominaisuuksiltaan räätälöidyt materiaalit ja ennustettava suorituskyky; luotettavampi suunnittelu ja simulointi; tietokonemallinnus; suurempi kompleksisuus; ympäristöyhteensopivuus; nano-, mikro- ja makrotoiminnallisuuden integrointi kemian teknologiassa ja materiaalien prosessoinnissa; uudet nanomateriaalit, myös nano-komposiitit, biomateriaalit ja hybridimateriaalit, mukaan luettuina niiden prosessoinnin, ominaisuuksien ja suorituskyvyn suunnittelu ja ohjaus.

| — | Uudet tuotantoteknologiat






  — | Tarkoituksena on luoda edellytyksiä ja valmiuksia kestävälle osaamisintensiiviselle tuotannolle. Tähän sisältyy yllättäviä teollisuuden tarpeita vastaavien ja Euroopan teollisen perustan uudistamista edistävien uusien toimintamallien luominen, kehittäminen ja validointi. Tarkastelukohteita ovat: yleisten tuotantovalmiuksien kehittäminen mukautuvaa, verkottunutta ja osaamispohjaista tuotantoa varten; sellaisten uusien suunnittelukonseptien kehittäminen, joissa hyödynnetään teknologioiden konvergenssia (esim. nano-, mikro-, bio-, geo- informaatio-, optinen ja kognitiivinen teknologia ja niiden suunnitteluvaatimukset), seuraavan sukupolven uusia tai uudistettuja lisäarvotuotteita ja -palveluja varten, sekä sopeutuminen muuttuviin tarpeisiin; suurikapasiteettisten tuotantotekniikoiden ottaminen käyttöön. |
| --- | --- | --- |

—

Uudet tuotantoteknologiat

—

Tarkoituksena on luoda edellytyksiä ja valmiuksia kestävälle osaamisintensiiviselle tuotannolle. Tähän sisältyy yllättäviä teollisuuden tarpeita vastaavien ja Euroopan teollisen perustan uudistamista edistävien uusien toimintamallien luominen, kehittäminen ja validointi. Tarkastelukohteita ovat: yleisten tuotantovalmiuksien kehittäminen mukautuvaa, verkottunutta ja osaamispohjaista tuotantoa varten; sellaisten uusien suunnittelukonseptien kehittäminen, joissa hyödynnetään teknologioiden konvergenssia (esim. nano-, mikro-, bio-, geo- informaatio-, optinen ja kognitiivinen teknologia ja niiden suunnitteluvaatimukset), seuraavan sukupolven uusia tai uudistettuja lisäarvotuotteita ja -palveluja varten, sekä sopeutuminen muuttuviin tarpeisiin; suurikapasiteettisten tuotantotekniikoiden ottaminen käyttöön.

| — | Teknologioiden integrointi teollisia sovelluksia varten






  — | Tavoitteena on uuden nano- ja mikroteknologiaa, materiaaleja ja tuotantoa koskevan tietämyksen integrointi alakohtaisiin ja alojen rajat ylittäviin sovelluksiin esimerkiksi terveydenhuollon, elintarvikkeiden, rakentamisen ja rakennusten, liikenteen, energiahuollon, tiedotuksen ja viestinnän, kemian, ympäristön, tekstiili- ja vaatetusteollisuuden, kenkäteollisuuden, metsänjalostusteollisuuden, terästeollisuuden sekä koneenrakennuksen aloilla. |
| --- | --- | --- |

—

Teknologioiden integrointi teollisia sovelluksia varten

—

Tavoitteena on uuden nano- ja mikroteknologiaa, materiaaleja ja tuotantoa koskevan tietämyksen integrointi alakohtaisiin ja alojen rajat ylittäviin sovelluksiin esimerkiksi terveydenhuollon, elintarvikkeiden, rakentamisen ja rakennusten, liikenteen, energiahuollon, tiedotuksen ja viestinnän, kemian, ympäristön, tekstiili- ja vaatetusteollisuuden, kenkäteollisuuden, metsänjalostusteollisuuden, terästeollisuuden sekä koneenrakennuksen aloilla.

5.   Energia

Tavoite

Tavoitteena on mukauttaa nykyinen energiajärjestelmä kestävämmäksi, tuontipolttoaineista vähemmän riippuvaiseksi, monipuoliseen energianlähteiden yhdistelmään, erityisesti uusiutuviin energianlähteisiin ja -kantajiin sekä saastuttamattomiin lähteisiin perustuvaksi järjestelmäksi, parantaa energiatehokkuutta, myös järkeistämällä energian käyttöä ja varastointia, sekä vastata energiansaannin varmuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviin polttaviin haasteisiin ja parantaa samalla Euroopan teollisuuden kilpailukykyä.

Lähtökohdat

Energiajärjestelmiin kohdistuu suuria haasteita. Maailmanlaajuisen energiankysynnän hälyttävä kehitys, perinteisten öljy- ja maakaasuvarojen rajallisuus, tarve vähentää tuntuvasti kasvihuonekaasujen päästöjä ilmastonmuutoksen tuhoisien vaikutusten lieventämiseksi, öljyn hinnan heilahtelu (joka on haitallista erityisesti öljystä riippuvaisen liikennealan kannalta) sekä tuottaja-alueiden geopoliittinen epävakaus edellyttävät toimivien ja oikea-aikaisten ratkaisujen kiireellistä määrittämistä ja kehittämistä. Energiatutkimuksesta on merkittävä apu, kun pyritään varmistamaan, että kansalaiset ja yritykset saavat käyttöönsä kohtuuhintaista energiaa. Tutkimusta ja demonstrointia tarvitaan, jotta käyttöön voidaan tarjota ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavia ja mahdollisimman kustannustehokkaita teknologioita ja toimenpiteitä, joiden avulla EU voi saavuttaa Kioton pöytäkirjan mukaiset ja sen jälkeiset tavoitteensa sekä täyttää energiapolitiikkaa koskevat sitoumuksensa vuonna 2000 julkaistussa vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle (7), vuonna 2005 julkaistussa energiatehokkuutta käsittelevässä vihreässä kirjassa (8) sekä vuonna 2006 julkaistussa vihreässä kirjassa Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi (9) kuvatulla tavalla.

Eurooppa on noussut maailmassa johtavaan asemaan useiden energiantuotantoon ja energiatehokkuuteen liittyvien teknologioiden alalla. Se on edelläkävijä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien nykyaikaisten tekniikoiden, kuten aurinko-, bio- ja tuulienergian, aloilla. EU kilpailee myös maailmanlaajuisesti energian tuotanto- ja jakeluteknologioiden alalla ja sillä on vahvaa tutkimuskapasiteettia hiilidioksidin talteenoton ja sitomisen alalla. Näitä asemia uhkaa kuitenkin nyt vakavasti kilpailu (etenkin Yhdysvaltojen ja Japanin taholta). Euroopan on siksi ylläpidettävä johtava asemansa ja kehitettävä sitä, mikä edellyttää merkittäviä ponnisteluja ja kansainvälistä yhteistyötä.

Energiajärjestelmän perusteellinen muuttaminen luotettavaksi, kilpailukykyiseksi ja kestäväksi energiajärjestelmäksi, joka aiheuttaa nykyistä vähemmän tai ei lainkaan hiilidioksidipäästöjä edellyttää uutta teknologiaa, johon liittyvät riskit ovat niin suuria ja voitot niin epävarmoja, etteivät yksityiset yritykset voi vastata kaikista tutkimukseen, kehittämiseen, demonstrointiin ja käyttöönottoon tarvittavista investoinneista. Julkisen tuen olisi sen vuoksi oltava keskeisessä asemassa yksityisten investointien mobilisoinnissa, ja eurooppalaiset toimet ja voimavarat olisi yhdistettävä saumattomammin ja tehokkaammin, jotta voitaisiin kilpailla vastaaviin teknologioihin voimakkaasti ja johdonmukaisesti investoivien talouksien kanssa. Eurooppalaisilla teknologiayhteisöillä on tässä suhteessa tärkeä asema, sillä ne voivat panna koordinoidusti liikkeelle tarvittavia tutkimusponnisteluja. Tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat toimet esitetään jäljempänä. Niihin sisältyy energiapolitiikan päätöksentekoa tukevaan tietämykseen liittyvä erityistoimi, jonka avulla voidaan myös vastata esille nouseviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaiset tarpeet voivat liittyä esimerkiksi eurooppalaisen energiapolitiikan rooliin ilmastonmuutokseen liittyvien kansainvälisten toimien kehityksessä tai energiansaannin ja hintojen epävakauteen tai häiriöihin.

Toimet

| — | Vety ja polttokennot
  Integroitu toiminta, jolla luodaan vankka teknologiaperusta EU:n polttokenno- ja vetyteollisuuden kilpailukyvylle kiinteiden, kannettavien ja liikennesovellusten alalla. Vetyä ja polttokennoja käsittelevä eurooppalainen teknologiayhteisö edistää tätä tointa antamalla ehdotuksen integroidusta tutkimus- ja käyttöönottostrategiasta. |
| --- | --- |

—

Vety ja polttokennot

Integroitu toiminta, jolla luodaan vankka teknologiaperusta EU:n polttokenno- ja vetyteollisuuden kilpailukyvylle kiinteiden, kannettavien ja liikennesovellusten alalla. Vetyä ja polttokennoja käsittelevä eurooppalainen teknologiayhteisö edistää tätä tointa antamalla ehdotuksen integroidusta tutkimus- ja käyttöönottostrategiasta.

| — | Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto
  Teknologiat, joilla parannetaan muuntamisen kokonaishyötysuhdetta, kustannustehokkuutta ja luotettavuutta ja alennetaan kotimaisiin uusiutuviin energialähteisiin, myös jätteisiin, perustuvan sähköntuotannon kustannuksia, sekä erilaisiin alueellisiin olosuhteisiin soveltuvien teknologioiden kehittäminen ja demonstrointi. |
| --- | --- |

—

Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto

Teknologiat, joilla parannetaan muuntamisen kokonaishyötysuhdetta, kustannustehokkuutta ja luotettavuutta ja alennetaan kotimaisiin uusiutuviin energialähteisiin, myös jätteisiin, perustuvan sähköntuotannon kustannuksia, sekä erilaisiin alueellisiin olosuhteisiin soveltuvien teknologioiden kehittäminen ja demonstrointi.

| — | Uusiutuviin energialähteisiin perustuva polttoainetuotanto
  Integroidut polttoainetuotantojärjestelmät ja muuntamisteknologiat: uusiutuvista energialähteistä, myös biomassasta ja jätteistä, tuotettujen kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten (vety mukaan luettuna) polttoaineiden kehittäminen ja yksikkökustannusten alentaminen; tavoitteena on hiiliyhdistepäästöjen kannalta neutraalien polttoaineiden, erityisesti liikenteessä ja sähköntuotannossa käytettävien biopolttoaineiden, kustannustehokas tuotanto, varastointi, jakelu ja käyttö. |
| --- | --- |

—

Uusiutuviin energialähteisiin perustuva polttoainetuotanto

Integroidut polttoainetuotantojärjestelmät ja muuntamisteknologiat: uusiutuvista energialähteistä, myös biomassasta ja jätteistä, tuotettujen kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten (vety mukaan luettuna) polttoaineiden kehittäminen ja yksikkökustannusten alentaminen; tavoitteena on hiiliyhdistepäästöjen kannalta neutraalien polttoaineiden, erityisesti liikenteessä ja sähköntuotannossa käytettävien biopolttoaineiden, kustannustehokas tuotanto, varastointi, jakelu ja käyttö.

| — | Uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä
  Teknologioiden ja laitteiden, myös varastointiteknologioiden, tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi uusiutuviin energialähteisiin perustuvan aktiivisen ja passiivisen lämmityksen ja jäähdytyksen tehokkuuden parantamiseksi ja niiden kustannuksien alentamiseksi sekä niiden käytön varmistamiseksi erilaisissa alueellisissa olosuhteissa, joissa löytyy riittävät mahdollisuudet. |
| --- | --- |

—

Uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä

Teknologioiden ja laitteiden, myös varastointiteknologioiden, tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi uusiutuviin energialähteisiin perustuvan aktiivisen ja passiivisen lämmityksen ja jäähdytyksen tehokkuuden parantamiseksi ja niiden kustannuksien alentamiseksi sekä niiden käytön varmistamiseksi erilaisissa alueellisissa olosuhteissa, joissa löytyy riittävät mahdollisuudet.

| — | Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat päästötöntä energiantuotantoa varten
  Teknologioiden tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi fossiilisten polttoaineiden käytön ympäristövaikutusten vähentämiseksi tuntuvasti; tavoitteena on kehittää erittäin tehokkaita, kustannustehokkaita ja lähes päästöttömiä voimalaitoksia ja/tai höyryntuotantolaitoksia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden ja varsinkin maanalaisen varastoinnin pohjalta. |
| --- | --- |

—

Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat päästötöntä energiantuotantoa varten

Teknologioiden tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi fossiilisten polttoaineiden käytön ympäristövaikutusten vähentämiseksi tuntuvasti; tavoitteena on kehittää erittäin tehokkaita, kustannustehokkaita ja lähes päästöttömiä voimalaitoksia ja/tai höyryntuotantolaitoksia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden ja varsinkin maanalaisen varastoinnin pohjalta.

| — | Puhtaat hiiliteknologiat
  Teknologioiden tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi voimalaitosten tehokkuuden ja luotettavuuden parantamiseksi merkittävästi ja niiden kustannuksien alentamiseksi kehittämällä ja demonstroimalla puhtaita hiilenmuuntamisteknologioita, sekä muita kiinteiden polttoaineiden muuntamistekniikoita, joiden avulla voidaan tuottaa myös sekundäärisiä energiankantajia (kuten vetyä) sekä nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita. Toimet kytketään tarvittaessa hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioihin tai biomassan yhteiskäyttöön. |
| --- | --- |

—

Puhtaat hiiliteknologiat

Teknologioiden tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi voimalaitosten tehokkuuden ja luotettavuuden parantamiseksi merkittävästi ja niiden kustannuksien alentamiseksi kehittämällä ja demonstroimalla puhtaita hiilenmuuntamisteknologioita, sekä muita kiinteiden polttoaineiden muuntamistekniikoita, joiden avulla voidaan tuottaa myös sekundäärisiä energiankantajia (kuten vetyä) sekä nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita. Toimet kytketään tarvittaessa hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioihin tai biomassan yhteiskäyttöön.

| — | Älykkäät energiaverkot
  Tutkitaan, kehitetään ja demonstroidaan, miten parantaa Euroopan sähkö- ja kaasujärjestelmien ja -verkkojen tehokkuutta, turvallisuutta, luotettavuutta ja laatua erityisesti entistä yhdentyneempien Euroopan energiamarkkinoiden yhteydessä esimerkiksi muuttamalla nykyiset sähköverkot interaktiiviseksi (asiakkaat/verkonhaltijat) palveluverkoksi kehittämällä energian varastoinnin vaihtoehtoja ja poistamalla esteet hajautettujen ja uusiutuvien energialähteiden laajamittaiselta käyttöönotolta ja tehokkaalta integroinnilta. |
| --- | --- |

—

Älykkäät energiaverkot

Tutkitaan, kehitetään ja demonstroidaan, miten parantaa Euroopan sähkö- ja kaasujärjestelmien ja -verkkojen tehokkuutta, turvallisuutta, luotettavuutta ja laatua erityisesti entistä yhdentyneempien Euroopan energiamarkkinoiden yhteydessä esimerkiksi muuttamalla nykyiset sähköverkot interaktiiviseksi (asiakkaat/verkonhaltijat) palveluverkoksi kehittämällä energian varastoinnin vaihtoehtoja ja poistamalla esteet hajautettujen ja uusiutuvien energialähteiden laajamittaiselta käyttöönotolta ja tehokkaalta integroinnilta.

| — | Energiatehokkuus ja energiansäästö
  Uusien ratkaisujen tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi ja jo toimiviksi havaittujen ratkaisujen ja teknologioiden optimointi energiatehokkuuden parantamiseksi sekä loppuenergian ja primäärienergian kulutuksen vähentämiseksi entisestään (elinkaari huomioon ottaen) rakennuksissa (myös valaistuksessa), liikenteessä palveluissa ja teollisuudessa. Tähän sisältyvät energiatehokkuutta edistävien strategioiden ja teknologioiden integrointi (myös yhteis- ja monimuototuotanto), uusien ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiateknologioiden käyttö, energian kysynnän hallintatoimet ja laitteet sekä ilmastovaikutuksiltaan vähäisten rakennusten demonstrointi. |
| --- | --- |

—

Energiatehokkuus ja energiansäästö

Uusien ratkaisujen tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi ja jo toimiviksi havaittujen ratkaisujen ja teknologioiden optimointi energiatehokkuuden parantamiseksi sekä loppuenergian ja primäärienergian kulutuksen vähentämiseksi entisestään (elinkaari huomioon ottaen) rakennuksissa (myös valaistuksessa), liikenteessä palveluissa ja teollisuudessa. Tähän sisältyvät energiatehokkuutta edistävien strategioiden ja teknologioiden integrointi (myös yhteis- ja monimuototuotanto), uusien ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiateknologioiden käyttö, energian kysynnän hallintatoimet ja laitteet sekä ilmastovaikutuksiltaan vähäisten rakennusten demonstrointi.

| — | Energiapolitiikan päätöksentekoa tukeva tietämys
  Kehitetään välineitä, menetelmiä ja malleja energiateknologioihin liittyvien keskeisten taloudellisten ja sosiaalisten kysymysten arviointia varten ja esitetään keskipitkän ja pitkän aikavälin kvantifioitavissa olevia tavoitteita ja skenaarioita (tähän sisältyy myös tieteellinen tuki toimintapolitiikan laadinnalle). |
| --- | --- |

—

Energiapolitiikan päätöksentekoa tukeva tietämys

Kehitetään välineitä, menetelmiä ja malleja energiateknologioihin liittyvien keskeisten taloudellisten ja sosiaalisten kysymysten arviointia varten ja esitetään keskipitkän ja pitkän aikavälin kvantifioitavissa olevia tavoitteita ja skenaarioita (tähän sisältyy myös tieteellinen tuki toimintapolitiikan laadinnalle).

6.   Ympäristö (myös ilmastonmuutos)

Tavoite

Tavoitteena on ympäristön ja luonnonvarojen kestävä hallinta. Tähän pyritään parantamalla tietämystä ilmaston, biosfäärin, ekosysteemien ja ihmisen toiminnan välisistä vuorovaikutussuhteista sekä kehittämällä uusia teknologioita, välineitä ja palveluja, joiden avulla maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä voidaan käsitellä integroidusti. Toimissa keskitytään ilmastojärjestelmien, ekologisten järjestelmien sekä maa- ja meriympäristön järjestelmien muutosten ennustamiseen sekä välineisiin ja teknologioihin, joita käytetään ympäristöön (myös terveyteen) kohdistuvien paineiden ja riskien seurantaan, ehkäisyyn, lieventämiseen ja sopeuttamiseen sekä luonnon- ja kulttuuriympäristön kestävyyteen.

Lähtökohdat

Ympäristöongelmat ylittävät kansalliset rajat ja vaativat koordinoituja toimia yleiseurooppalaisella ja usein maailmanlaajuisella tasolla. Väestönkasvu, kaupungistuminen, rakentaminen, maatalouden, vesiviljelyn, kalatalouden, liikenteen ja energiantuotannon jatkuva kasvu sekä ilmaston paikallinen, alueellinen ja maailmanlaajuinen vaihtelu ja lämpeneminen aiheuttavat ankaraa painetta maapallon luonnonvaroille ja kulttuuriympäristölle. Euroopan on luotava uusi kestävä suhde ympäristöön samalla kun parannetaan kilpailukykyä ja vahvistetaan Euroopan teollisuutta. Ympäristötutkimuksen tutkimusalan laajuuden, monimuotoisuuden ja monimutkaisuuden vuoksi kriittisen massan saavuttaminen edellyttää EU:n laajuista yhteistyötä. Se helpottaa yhteistä suunnittelua, toisiinsa liitettyjen ja yhteentoimivien tietokantojen käyttöä sekä yhdenmukaisten ja laajamittaisten havainnointi- ja ennustamisjärjestelmien kehittämistä. Tutkimuksen olisi vastattava tiedonhallinnan ja informaatiopalvelujen tarpeeseen sekä ongelmiin, jotka liittyvät tietojen siirtoon, integrointiin ja kartoitukseen.

EU:n tason tutkimusta tarvitaan myös kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi. Tällaisia sitoumuksia ovat muun muassa ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus (UNFCC) ja sen Kioton pöytäkirja, biologista monimuotoisuutta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus, aavikoitumisen estämistä koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen tavoitteet, mukaan luettuna EU:n vesialoite, sekä osallistuminen hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneeliin ja kaukokartoitusta koskevaan aloitteeseen.

Merkittävää tutkimustarvetta aiheuttavat myös olemassa ja kehitteillä olevat EU:n tason toimet, kuten kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman ja siihen liittyvien teemakohtaisten strategioiden (esimerkiksi EU:n meristrategian) toteuttaminen, ympäristöteknologiaa sekä ympäristöä ja terveyttä koskevien toimintasuunnitelmien, ohjelmien ja direktiivien sekä vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano ja Natura 2000 -ohjelman toteuttaminen.

EU:n on vahvistettava asemaansa ympäristöteknologioiden maailmanmarkkinoilla. Nämä teknologiat edistävät kestävää kulutusta ja tuotantoa, ja niiden avulla voidaan saavuttaa kestävää kasvua ja tarjota ekotehokkaita ratkaisuja erisuuruisiin ympäristöongelmiin sekä suojella kulttuuri- ja luonnonperintöä. Ympäristövaatimukset synnyttävät myös innovaatioita ja voivat tarjota liiketoimintamahdollisuuksia ja parantaa kilpailukykyä samalla, kun niiden avulla turvataan kestävämpi tulevaisuus tuleville sukupolville. Vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta sekä kemianteollisuuden kestävää kehitystä käsittelevät eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat todenneet EU:n tason toimien tarpeen, ja niiden tutkimuslinjaukset on otettu huomioon jäljempänä kuvatuissa toimissa. Myös muut teknologiayhteisöt (esim. rakentamisen ja metsätalouden aloilla) käsittelevät osittain ympäristöteknologiaan liittyviä kysymyksiä, ja myös niiden näkemykset on otettu huomioon. Sosioekonomiset näkökohdat vaikuttavat erityisen voimakkaasti ympäristöteknologioiden kehitykseen ja käyttöönottoon markkinoilla sekä niiden myöhempään soveltamiseen esimerkiksi vesivarojen hallinnassa. Toimissa on otettava huomioon politiikkojen ja teknologisen kehityksen sosioekonomiset näkökohdat aina, kun niillä on merkitystä aiheen kannalta.

Jäljempänä luetelluista toimista (10) monet liittyvät suoraan politiikan tarpeisiin. Lisätukea voidaan kuitenkin antaa, jos esiin nousee uusia politiikan tarpeita, jotka liittyvät esimerkiksi EU:n politiikkojen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointiin, Kioton kokouksen jälkeisten ilmastonmuutostoimien seurantaan ja uusiin ympäristöalan toimintapolitiikkoihin esimerkiksi Euroopan maaperästrategian ja meriliikennepolitiikan, -standardien ja -määräysten alalla.

Toimet

| — | Ilmastonmuutos, ympäristön pilaantuminen ja riskit






  — | Ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvat paineet: ilmaston ja maapallon luonnonjärjestelmän toiminta, myös napaseuduilla; sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteet; ilman, maaperän ja veden pilaantuminen; muutokset ilmakehän koostumuksessa ja veden kierrossa; ilmaston, ilmakehän, maanpinnan, jään ja valtamerien välinen globaali ja paikallinen vuorovaikutus; vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin, mukaan luettuina merenpinnan nousun vaikutukset rannikkoalueisiin ja vaikutukset erityisen haavoittuviin alueisiin. |
| --- | --- | --- |

—

Ilmastonmuutos, ympäristön pilaantuminen ja riskit

—

Ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvat paineet: ilmaston ja maapallon luonnonjärjestelmän toiminta, myös napaseuduilla; sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteet; ilman, maaperän ja veden pilaantuminen; muutokset ilmakehän koostumuksessa ja veden kierrossa; ilmaston, ilmakehän, maanpinnan, jään ja valtamerien välinen globaali ja paikallinen vuorovaikutus; vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin, mukaan luettuina merenpinnan nousun vaikutukset rannikkoalueisiin ja vaikutukset erityisen haavoittuviin alueisiin.

| — | Ympäristö ja terveys: ympäristöstressiä aiheuttavien tekijöiden yhteisvaikutus ihmisten terveyteen, mukaan luettuina lähteiden määrittäminen, biomonitorointitutkimus ympäristöön liittyvässä terveydentilassa, sisäilman laatu ja yhteydet sisäympäristöön, kaupunkiympäristö, autojen päästöt sekä vaikutukset ja uudet riskitekijät; vaarallisten aineiden integroidut riskinarviointimenetelmät, mukaan luettuina eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät; ympäristöstä johtuvien terveysriskien kvantifiointi ja kustannus-hyötyanalyysi sekä ehkäisystrategioihin liittyvät indikaattorit. |
| --- | --- |

—

Ympäristö ja terveys: ympäristöstressiä aiheuttavien tekijöiden yhteisvaikutus ihmisten terveyteen, mukaan luettuina lähteiden määrittäminen, biomonitorointitutkimus ympäristöön liittyvässä terveydentilassa, sisäilman laatu ja yhteydet sisäympäristöön, kaupunkiympäristö, autojen päästöt sekä vaikutukset ja uudet riskitekijät; vaarallisten aineiden integroidut riskinarviointimenetelmät, mukaan luettuina eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät; ympäristöstä johtuvien terveysriskien kvantifiointi ja kustannus-hyötyanalyysi sekä ehkäisystrategioihin liittyvät indikaattorit.

| — | Luonnonuhat: geologisiin uhkiin (esim. maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset ja hyökyaallot) ja ilmastoon (esim. myrskyt, kuivuus, tulvat, metsäpalot, maanvyörymät, lumivyöryt ja muut ääri-ilmiöt) liittyvien katastrofien sekä niiden vaikutusten ennustaminen ja integroidun vaara-, haavoittuvuus- ja riskinarvioinnin parantaminen; ennakkovaroitusjärjestelmien kehittäminen ja ehkäisy-, lieventämis-, ja hallintastrategioiden parantaminen, myös sellaisen lähestymistavan avulla, jossa tarkastellaan useita samanaikaisia riskejä. |
| --- | --- |

—

Luonnonuhat: geologisiin uhkiin (esim. maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset ja hyökyaallot) ja ilmastoon (esim. myrskyt, kuivuus, tulvat, metsäpalot, maanvyörymät, lumivyöryt ja muut ääri-ilmiöt) liittyvien katastrofien sekä niiden vaikutusten ennustaminen ja integroidun vaara-, haavoittuvuus- ja riskinarvioinnin parantaminen; ennakkovaroitusjärjestelmien kehittäminen ja ehkäisy-, lieventämis-, ja hallintastrategioiden parantaminen, myös sellaisen lähestymistavan avulla, jossa tarkastellaan useita samanaikaisia riskejä.

| — | Resurssien kestävä hallinta






  — | Luonnonvarojen ja ihmisen aikaansaamien resurssien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja kestävä hallinta: ekosysteemit; vesivarojen hallinta; jätehuolto ja jätteen syntymisen ehkäisy; biologisen monimuotoisuuden suojelu ja hoito, mihin sisältyy myös vieraiden tulokaslajien valvonta, maaperän, merenpohjan, laguunien ja rannikkoalueiden suojelu, aavikoitumisen ja maaperän huonontumisen torjunnan lähestymistavat, maiseman säilyttäminen; metsien kestävä käyttö ja hoito; kaupunkiympäristön, myös entisten teollisuusalueiden, kestävä hoito ja suunnittelu; tiedonhallinta ja tietopalvelut; luonnon prosesseihin liittyvä arviointi ja ennakointi. |
| --- | --- | --- |

—

Resurssien kestävä hallinta

—

Luonnonvarojen ja ihmisen aikaansaamien resurssien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja kestävä hallinta: ekosysteemit; vesivarojen hallinta; jätehuolto ja jätteen syntymisen ehkäisy; biologisen monimuotoisuuden suojelu ja hoito, mihin sisältyy myös vieraiden tulokaslajien valvonta, maaperän, merenpohjan, laguunien ja rannikkoalueiden suojelu, aavikoitumisen ja maaperän huonontumisen torjunnan lähestymistavat, maiseman säilyttäminen; metsien kestävä käyttö ja hoito; kaupunkiympäristön, myös entisten teollisuusalueiden, kestävä hoito ja suunnittelu; tiedonhallinta ja tietopalvelut; luonnon prosesseihin liittyvä arviointi ja ennakointi.

| — | Meriympäristöjen hallinta: ihmisen toiminnan vaikutukset meriympäristöön ja sen luonnonvaroihin; aluemerien ja rannikkoalueiden pilaantuminen ja rehevöityminen; syvänmeren ekosysteemit; merten biologisen monimuotoisuuden kehityssuuntien, ekosysteemien prosessien ja merivirtausten arviointi; merenpohjan geologia; valtamerten ja niiden resurssien kestävän käytön strategioiden, ratkaisujen ja välineiden kehittäminen. |
| --- | --- |

—

Meriympäristöjen hallinta: ihmisen toiminnan vaikutukset meriympäristöön ja sen luonnonvaroihin; aluemerien ja rannikkoalueiden pilaantuminen ja rehevöityminen; syvänmeren ekosysteemit; merten biologisen monimuotoisuuden kehityssuuntien, ekosysteemien prosessien ja merivirtausten arviointi; merenpohjan geologia; valtamerten ja niiden resurssien kestävän käytön strategioiden, ratkaisujen ja välineiden kehittäminen.

| — | Ympäristöteknologiat






  — | Luonnon- ja kulttuuriympäristön havainnointiin, simulointiin, huonontumisen ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sopeuttamiseen, korjaamiseen ja ennallistamiseen käytettävät ympäristöteknologiat: teknologiat, jotka liittyvät veteen, ilmastoon, ilmaan, meriin, kaupunki- ja maaseutuympäristöön, maaperään, jätteiden käsittelyyn, kierrätykseen, puhtaisiin tuotantoprosesseihin ja kestäviin tuotteisiin ja kemikaalien turvallisuuteen. |
| --- | --- | --- |

—

Ympäristöteknologiat

—

Luonnon- ja kulttuuriympäristön havainnointiin, simulointiin, huonontumisen ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sopeuttamiseen, korjaamiseen ja ennallistamiseen käytettävät ympäristöteknologiat: teknologiat, jotka liittyvät veteen, ilmastoon, ilmaan, meriin, kaupunki- ja maaseutuympäristöön, maaperään, jätteiden käsittelyyn, kierrätykseen, puhtaisiin tuotantoprosesseihin ja kestäviin tuotteisiin ja kemikaalien turvallisuuteen.

| — | Kulttuuriperinnön, myös ihmisen asuinympäristön, suojelu, säilyttäminen ja esiin tuominen: kulttuuriperinnön vaurioiden arvioinnin parantaminen, innovatiivisten säilyttämisstrategioiden kehittäminen ja kulttuuriperinnön kaupunkiympäristöön integroimisen edistäminen. |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön, myös ihmisen asuinympäristön, suojelu, säilyttäminen ja esiin tuominen: kulttuuriperinnön vaurioiden arvioinnin parantaminen, innovatiivisten säilyttämisstrategioiden kehittäminen ja kulttuuriperinnön kaupunkiympäristöön integroimisen edistäminen.

| — | Teknologian arviointi, verifiointi ja testaus: prosessien, teknologioiden ja tuotteiden ympäristöriskien ja elinkaaren arvioinnin menetelmät ja välineet, mukaan luettuina vaihtoehtoiset testausmenetelmät ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvat menetelmät teollisuuskemikaalien testausta varten; tuki kemianteollisuuden kestävää kehitystä, metsänjalostusteollisuuden teknologiaa sekä vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta käsitteleville teknologiayhteisöille (11), tulevaan kolmansien osapuolten arviointivälineitä täydentävään Euroopan ympäristöteknologioiden verifiointi- ja testausohjelmaan liittyvät tieteelliset ja teknologiset näkökohdat. |
| --- | --- |

—

Teknologian arviointi, verifiointi ja testaus: prosessien, teknologioiden ja tuotteiden ympäristöriskien ja elinkaaren arvioinnin menetelmät ja välineet, mukaan luettuina vaihtoehtoiset testausmenetelmät ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvat menetelmät teollisuuskemikaalien testausta varten; tuki kemianteollisuuden kestävää kehitystä, metsänjalostusteollisuuden teknologiaa sekä vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta käsitteleville teknologiayhteisöille (11), tulevaan kolmansien osapuolten arviointivälineitä täydentävään Euroopan ympäristöteknologioiden verifiointi- ja testausohjelmaan liittyvät tieteelliset ja teknologiset näkökohdat.

| — | Maan kaukokartoitus- ja arviointivälineet






  — | Maan ja valtamerien kaukokartoitusjärjestelmät ja ympäristön ja kestävän kehityksen seurantamenetelmät: ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvissä kysymyksissä käytettävien havainnointijärjestelmien kehittäminen ja integrointi GEOSS-järjestelmän puitteissa (jota GMES-järjestelmä täydentää); järjestelmien yhteentoimivuus ja tietojen optimointi ympäristöilmiöiden ymmärtämistä, mallintamista ja ennustamista sekä luonnonvarojen arviointia, etsintää ja hallintaa varten. |
| --- | --- | --- |

—

Maan kaukokartoitus- ja arviointivälineet

—

Maan ja valtamerien kaukokartoitusjärjestelmät ja ympäristön ja kestävän kehityksen seurantamenetelmät: ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvissä kysymyksissä käytettävien havainnointijärjestelmien kehittäminen ja integrointi GEOSS-järjestelmän puitteissa (jota GMES-järjestelmä täydentää); järjestelmien yhteentoimivuus ja tietojen optimointi ympäristöilmiöiden ymmärtämistä, mallintamista ja ennustamista sekä luonnonvarojen arviointia, etsintää ja hallintaa varten.

| — | Kestävän kehityksen ennustusmenetelmät ja arviointivälineet, joissa otetaan huomioon havainnoinnin eri tasot: talouden, ympäristön ja yhteiskunnan välisten yhteyksien mallintaminen, mukaan luettuina markkinapohjaiset välineet, ulkoisvaikutukset ja kynnysarvot, sekä tietämyspohjan ja menetelmien kehittäminen kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointia varten keskeisissä kysymyksissä kuten maankäytössä ja meriin liittyvissä kysymyksissä; kaupunkikehitys, ilmastonmuutokseen liittyvät sosiaaliset ja taloudelliset jännitteet. |
| --- | --- |

—

Kestävän kehityksen ennustusmenetelmät ja arviointivälineet, joissa otetaan huomioon havainnoinnin eri tasot: talouden, ympäristön ja yhteiskunnan välisten yhteyksien mallintaminen, mukaan luettuina markkinapohjaiset välineet, ulkoisvaikutukset ja kynnysarvot, sekä tietämyspohjan ja menetelmien kehittäminen kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointia varten keskeisissä kysymyksissä kuten maankäytössä ja meriin liittyvissä kysymyksissä; kaupunkikehitys, ilmastonmuutokseen liittyvät sosiaaliset ja taloudelliset jännitteet.

7.   Liikenne (myös ilmailu)

Tavoite

Tavoitteena on kehittää teknologian ja toiminnallisten edistysaskeleiden sekä eurooppalaisen liikennepolitiikan pohjalta integroituja, turvallisempia, ”vihreämpiä” ja ”älykkäämpiä” yleiseurooppalaisia liikennejärjestelmiä kaikkien kansalaisten, yhteiskunnan ja ilmastopolitiikan hyödyksi ympäristöä ja luonnonvaroja säästäen sekä turvata Euroopan teollisuuden saavuttama kilpailukyky maailmanmarkkinoilla ja kehittää sitä edelleen.

Lähtökohdat

Liikenne on yksi Euroopan vahvuuksista — lentoliikennealan osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 2,6 prosenttia (ala työllistää 3,1 miljoonaa ihmistä), ja pintaliikennealan bruttokansantuoteosuus on 11 prosenttia (ala työllistää 16 miljoonaa ihmistä). Liikenne tuottaa kuitenkin myös 25 prosenttia EU:n hiilidioksidipäästöistä, mistä syystä järjestelmän ekologista kestävyyttä on ehdottomasti parannettava, jotta voidaan varmistaa kestävämmät liikenteen käyttötavat ja liikennejärjestelmän sovittaminen kasvulukuihin, kuten valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (12) on esitetty.

EU:n laajentuminen (joka on kasvattanut EU:n pinta-alaa 25 prosentilla ja väkilukua 20 prosentilla) ja talouskehitys asettavat uusia haasteita ihmisten ja tavaroiden tehokkaalle, edulliselle ja kestävälle kuljetukselle. Liikenteellä on myös suora vaikutus muihin merkittäviin politiikan aloihin, joita ovat muun muassa kauppa, kilpailu, työllisyys, ympäristö, koheesio, energia, turvallisuus ja sisämarkkinat.

EU:n liikennealan on investoitava tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen, millä säilytetään teknologinen kilpailuetu maailmanmarkkinoilla (13). Euroopan tason toimilla voidaan myös edistää teollisuuden rakennemuutosta, toimitusketjun integrointi ja erityisesti pk-yritykset mukaan luettuina.

Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (14) laatimissa tutkimuslinjauksissa tuetaan ajatusta, jonka mukaan on tarpeen omaksua uusi liikennejärjestelmiin perustuva lähestymistapa, jossa otetaan huomioon ajoneuvojen tai alusten, liikenneverkkojen tai infrastruktuurien ja liikennepalvelujen käytön välinen vuorovaikutus. Tällainen lähestymistapa voidaan kehittää ainoastaan Euroopan tasolla. Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen toiminnan kustannukset ovat merkittävässä kasvussa kaikilla edellä mainituilla osa-alueilla. EU-tason yhteistoiminta onkin olennaisen tärkeää, jotta voidaan saavuttaa erilaisten tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alan toimijoiden kriittinen massa ja vastata tutkimustyön mittakaavan ja monialaisuuden asettamiin haasteisiin kustannustehokkaalla tavalla. Samoin sen avulla voidaan vastata poliittisiin, teknologisiin ja sosioekonomisiin haasteisiin, jotka liittyvät sellaisiin kysymyksiin kuin tulevaisuuden ”puhdas ja turvallinen ajoneuvo”, liikennemuotojen yhteentoimivuus ja yhteensopivuus etenkin vesi- ja rautatieliikenteen osalta, kohtuuhintaisuus, turvallisuus, kapasiteetti, turvatoimet ja ympäristövaikutukset laajentuneessa EU:ssa. Myös teknologioiden kehittäminen Galileo-järjestelmän ja sen sovellusten tueksi on olennaisen tärkeää EU:n politiikkojen täytäntöönpanon kannalta.

Sen lisäksi, että jäljempänä esiteltävät aihealueet ja toimet ovat erittäin tärkeitä teollisuuden kannalta, niissä otetaan myös huomioon poliittisten päätöksentekijöiden tarpeet kokonaisvaltaisella tavalla, joka kattaa liikennepolitiikan taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristön liittyvät näkökohdat. Tukea annetaan myös toimille, joilla on tarkoitus vastata nykyisiin ja uusiin politiikan tarpeisiin esimerkiksi meriliikennepolitiikan kehitykseen tai yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen liittyen.

Toimet

| — | Ilmailu ja lentoliikenne






  — | Lentoliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen: päästöjen, myös kasvihuonekaasupäästöjen, ja meluhaittojen vähentäminen, mihin sisältyy moottoreihin ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, rakenteisiin ja uusiin ilma-alusmalleihin, myös pyöriväsiipisiin ilma-aluksiin, lentoasemien toimintaan ja liikenteen hallintaan liittyvä työ. |
| --- | --- | --- |

—

Ilmailu ja lentoliikenne

—

Lentoliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen: päästöjen, myös kasvihuonekaasupäästöjen, ja meluhaittojen vähentäminen, mihin sisältyy moottoreihin ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, rakenteisiin ja uusiin ilma-alusmalleihin, myös pyöriväsiipisiin ilma-aluksiin, lentoasemien toimintaan ja liikenteen hallintaan liittyvä työ.

| — | Ajankäytön tehokkuuden parantaminen: liikenneaikataulujen tehokkuuden parantaminen keskittymällä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tehokkaan toteuttamisen edellyttämiin innovatiivisiin ilmaliikenteen hallintajärjestelmiin, joissa yhdistyvät ilmassa, maassa ja avaruudessa sijaitsevat komponentit. Tarkastelukohteisiin sisältyvät myös liikennevirrat ja ilma-alusten itsenäisempi toiminta. |
| --- | --- |

—

Ajankäytön tehokkuuden parantaminen: liikenneaikataulujen tehokkuuden parantaminen keskittymällä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tehokkaan toteuttamisen edellyttämiin innovatiivisiin ilmaliikenteen hallintajärjestelmiin, joissa yhdistyvät ilmassa, maassa ja avaruudessa sijaitsevat komponentit. Tarkastelukohteisiin sisältyvät myös liikennevirrat ja ilma-alusten itsenäisempi toiminta.

| — | Asiakkaiden tyytyväisyyden ja turvallisuuden takaaminen: matkustusmukavuuden parantaminen, innovatiiviset lennonaikaiset palvelut ja matkustajien tehokkaampi käsittely; lentoliikenteen kaikkien turvallisuusnäkökohtien parantaminen; ilma-alusvalikoiman laajentaminen siten, että käytössä on runsaasti erilaisiin käyttötarkoituksiin sopivia vaihtoehtoja laajarunkoisista lentokoneista pienempiin aluksiin (alueelliset sovellutukset mukaan lukien). |
| --- | --- |

—

Asiakkaiden tyytyväisyyden ja turvallisuuden takaaminen: matkustusmukavuuden parantaminen, innovatiiviset lennonaikaiset palvelut ja matkustajien tehokkaampi käsittely; lentoliikenteen kaikkien turvallisuusnäkökohtien parantaminen; ilma-alusvalikoiman laajentaminen siten, että käytössä on runsaasti erilaisiin käyttötarkoituksiin sopivia vaihtoehtoja laajarunkoisista lentokoneista pienempiin aluksiin (alueelliset sovellutukset mukaan lukien).

| — | Kustannustehokkuuden parantaminen: tuotekehittelyyn, valmistukseen ja käyttöön liittyvien kustannusten alentaminen, painopisteinä innovatiiviset ilma-alukset, jotka eivät vaadi huoltoa, korjauksia eivätkä tarkastuksia sekä automaation ja simulaatioiden laajempi käyttö. |
| --- | --- |

—

Kustannustehokkuuden parantaminen: tuotekehittelyyn, valmistukseen ja käyttöön liittyvien kustannusten alentaminen, painopisteinä innovatiiviset ilma-alukset, jotka eivät vaadi huoltoa, korjauksia eivätkä tarkastuksia sekä automaation ja simulaatioiden laajempi käyttö.

| — | Ilma-aluksen ja matkustajien suojelu: matkustajia, miehistöä, ilma-aluksia ja lentoliikennejärjestelmää koskevien turvatoimenpiteiden parantaminen, kuten parannetut tietojärjestelmät ja tunnistusmenetelmät, ilma-alusten suojaaminen hyökkäyksiltä, ilma-aluksen parannettu turvasuunnittelu. |
| --- | --- |

—

Ilma-aluksen ja matkustajien suojelu: matkustajia, miehistöä, ilma-aluksia ja lentoliikennejärjestelmää koskevien turvatoimenpiteiden parantaminen, kuten parannetut tietojärjestelmät ja tunnistusmenetelmät, ilma-alusten suojaaminen hyökkäyksiltä, ilma-aluksen parannettu turvasuunnittelu.

| — | Tien avaaminen tulevaisuuden lentoliikenteelle: vastaaminen pitkän aikavälin haasteisiin radikaalimmilla, ympäristötehokkaammilla, vaivattomammin käytettävissä olevilla ja innovatiivisemmilla teknologioiden yhdistelmillä, jotka johtavat merkittäviin edistysaskeliin lentoliikenteessä. |
| --- | --- |

—

Tien avaaminen tulevaisuuden lentoliikenteelle: vastaaminen pitkän aikavälin haasteisiin radikaalimmilla, ympäristötehokkaammilla, vaivattomammin käytettävissä olevilla ja innovatiivisemmilla teknologioiden yhdistelmillä, jotka johtavat merkittäviin edistysaskeliin lentoliikenteessä.

| — | Kestävä pintaliikenne (rautatie-, maantie- ja vesiliikenne)






  — | Pintaliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen: ympäristösaasteiden (myös kasvihuonekaasujen) ja melupäästöjen vähentäminen; niiden vaikutusten vähentäminen, joita liikenteellä on ilmastonmuutokseen, vähentämällä päästöjä teknisin ja sosioekonomisin keinoin sekä käyttäjiä valistamalla; puhtaiden ja tehokkaiden moottoreiden ja voimanlähteiden kehittäminen, mukaan luettuina hybriditeknologia ja vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn ja polttokennojen käyttö liikennesovelluksissa siten, että otetaan huomioon kustannus- ja energiatehokkuuteen liittyvät näkökohdat; romuajoneuvoja ja -aluksia koskevat strategiat. |
| --- | --- | --- |

—

Kestävä pintaliikenne (rautatie-, maantie- ja vesiliikenne)

—

Pintaliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen: ympäristösaasteiden (myös kasvihuonekaasujen) ja melupäästöjen vähentäminen; niiden vaikutusten vähentäminen, joita liikenteellä on ilmastonmuutokseen, vähentämällä päästöjä teknisin ja sosioekonomisin keinoin sekä käyttäjiä valistamalla; puhtaiden ja tehokkaiden moottoreiden ja voimanlähteiden kehittäminen, mukaan luettuina hybriditeknologia ja vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn ja polttokennojen käyttö liikennesovelluksissa siten, että otetaan huomioon kustannus- ja energiatehokkuuteen liittyvät näkökohdat; romuajoneuvoja ja -aluksia koskevat strategiat.

| — | Liikennemuotosiirtymän edistäminen ja lisääminen sekä liikennekäytävien ruuhkien vähentäminen: kestävien innovatiivisten, intermodaalisten ja yhteentoimivien alueellisten ja kansallisten liikenne- ja logistiikka verkkojen, -infrastruktuurien ja -järjestelmien kehittäminen Euroopassa; kustannusten sisällyttäminen hintoihin; tiedonvaihto ajoneuvon tai aluksen ja liikenneinfrastruktuurin välillä; infrastruktuurikapasiteetin optimointi; liikennemuotosiirtymää koskevat strategiat energiatehokkaiden liikennevälineiden käytön edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

Liikennemuotosiirtymän edistäminen ja lisääminen sekä liikennekäytävien ruuhkien vähentäminen: kestävien innovatiivisten, intermodaalisten ja yhteentoimivien alueellisten ja kansallisten liikenne- ja logistiikka verkkojen, -infrastruktuurien ja -järjestelmien kehittäminen Euroopassa; kustannusten sisällyttäminen hintoihin; tiedonvaihto ajoneuvon tai aluksen ja liikenneinfrastruktuurin välillä; infrastruktuurikapasiteetin optimointi; liikennemuotosiirtymää koskevat strategiat energiatehokkaiden liikennevälineiden käytön edistämiseksi.

| — | Kestävän ja vaivattomasti käytettävissä olevan kaupunkiliikenteen takaaminen kaikille kansalaisille, myös muita heikommassa asemassa oleville: innovatiiviset liikennejärjestelyt, puhtaat ja turvalliset ajoneuvot ja vähemmän saastuttavat liikennevälineet mukaan luettuina, uudet korkealaatuiset julkisen liikenteen muodot ja yksityisliikenteen järkeistäminen, viestintäinfrastruktuuri, integroitu yhdyskuntasuunnittelu ja liikenne, ottaen huomioon niiden suhde kasvuun ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

—

Kestävän ja vaivattomasti käytettävissä olevan kaupunkiliikenteen takaaminen kaikille kansalaisille, myös muita heikommassa asemassa oleville: innovatiiviset liikennejärjestelyt, puhtaat ja turvalliset ajoneuvot ja vähemmän saastuttavat liikennevälineet mukaan luettuina, uudet korkealaatuiset julkisen liikenteen muodot ja yksityisliikenteen järkeistäminen, viestintäinfrastruktuuri, integroitu yhdyskuntasuunnittelu ja liikenne, ottaen huomioon niiden suhde kasvuun ja työllisyyteen.

| — | Turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen: turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen liikennejärjestelmän elimellisinä osina, kuljettajien, matkustajien, miehistön, pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden sekä tavarakuljetuksen liikennetoiminnoissa, ajoneuvojen, alusten ja infrastruktuurien suunnittelussa ja toiminnassa sekä liikenteen kokonaisjärjestelmässä. |
| --- | --- |

—

Turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen: turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen liikennejärjestelmän elimellisinä osina, kuljettajien, matkustajien, miehistön, pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden sekä tavarakuljetuksen liikennetoiminnoissa, ajoneuvojen, alusten ja infrastruktuurien suunnittelussa ja toiminnassa sekä liikenteen kokonaisjärjestelmässä.

| — | Kilpailukyvyn parantaminen: suunnitteluprosessien parantaminen; kehittyneiden voimanlähde-, ajoneuvo- ja alusteknologioiden kehittäminen; innovatiiviset ja kustannustehokkaat tuotantojärjestelmät ja infrastruktuurien rakennus- ja ylläpito menetelmät; integratiiviset arkkitehtuurit. |
| --- | --- |

—

Kilpailukyvyn parantaminen: suunnitteluprosessien parantaminen; kehittyneiden voimanlähde-, ajoneuvo- ja alusteknologioiden kehittäminen; innovatiiviset ja kustannustehokkaat tuotantojärjestelmät ja infrastruktuurien rakennus- ja ylläpito menetelmät; integratiiviset arkkitehtuurit.

| — | Eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) ja EGNOS-järjestelmän tukeminen: tarkkojen navigointi- ja ajanmäärityspalvelujen tarjoaminen eri aloilla; satelliittinavigoinnin tehokas hyödyntäminen ja toisen sukupolven teknologioiden ja sovellusten määrittelyn tukeminen. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) ja EGNOS-järjestelmän tukeminen: tarkkojen navigointi- ja ajanmäärityspalvelujen tarjoaminen eri aloilla; satelliittinavigoinnin tehokas hyödyntäminen ja toisen sukupolven teknologioiden ja sovellusten määrittelyn tukeminen.

8.   Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

Tavoite

Tavoitteena on syvällinen yhteinen ymmärrys niistä monimutkaisista ja toisiinsa kytkeytyvistä sosioekonomisista haasteita, joita Euroopalla on edessään ja jotka liittyvät muun muassa kasvuun, työllisyyteen ja kilpailukykyyn, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja koulutuksellisiin haasteisiin laajentuneessa EU:ssa sekä kestävään kehitykseen, väestörakenteen muutoksiin, maahanmuuttoon ja kotoutumiseen, elämänlaatuun ja maailmanlaajuiseen keskinäisriippuvuuteen. Erityisesti on tarkoitus vankistaa tietämysperustaa kyseisiä osa-alueita koskevan politiikan laadintaa varten.

Lähtökohdat

Euroopalla on yhteiskunta- ja taloustieteiden, sosiokulttuuristen tieteiden sekä humanististen tieteiden alalla vankka ja korkealaatuinen tutkimusperusta. EU:n alueella sovellettavat erilaiset taloudelliset, sosiaaliset, poliittiset ja kulttuuriset lähestymistavat tarjoavat erittäin hedelmällisen maaperän näiden alojen tutkimukselle EU:n tasolla. Edellä mainituilla osa-alueilla tehtävästä tutkimusyhteistyöstä, joka koskee eurooppalaisia sosioekonomisia ja sosiokulttuurisia kysymyksiä, saadaan runsaasti eurooppalaista lisäarvoa. Ensinnäkin tarkasteltavat kysymykset ja haasteet ovat Euroopan tasolla keskeisen tärkeitä, ja yhteisö laatii ja toteuttaa niitä koskevia politiikkoja. Toiseksi EU- tai muita maita koskeva vertaileva tutkimus tarjoaa erityisen tehokkaan työvälineen sekä merkittäviä oppimismahdollisuuksia eri maissa ja alueilla.

Kolmanneksi EU:n tasolla tehtävä tutkimus on erityisen hyödyllistä, koska sen avulla voidaan kehittää Euroopan laajuista tietojen keräämistä ja lähestyä tarkasteltavana olevia monisäikeisiä kysymyksiä useista eri näkökulmista, mitä niiden ymmärtäminen edellyttää. Neljänneksi kehittämällä aidosti eurooppalaista keskeisiin haasteisiin liittyvää sosioekonomista tietämysperustaa myötävaikutetaan merkittävästi myös siihen, että nämä haasteet ymmärretään samalla tavalla koko Euroopan unionissa ja, mikä tärkeintä, Euroopan kansalaisten keskuudessa.

Toimet, joita varten tukea myönnetään, luetellaan jäljempänä. Toimien on määrä tukea merkittävästi politiikan laatimista, toteutusta, vaikutuksia ja arviointia sekä sääntelytoimenpiteiden määrittelyä monilla eri osa-alueilla, kuten talouden, sosiaalisten ja kulttuuriin liittyvien kysymysten, koulutuksen, sukupuolten tasa-arvon, yritystoiminnan, kansainvälisen kaupan, kuluttaja-asioiden, ulkosuhteiden, tieteen ja teknologian, virallisten tilastojen laadinnan aloilla, sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustamista. Lisäksi on mahdollista toteuttaa toimia, jotka koskevat yllättäviä sosioekonomisia haasteita, sekä tehdä uusiin tai ennakoimattomiin politiikan tarpeisiin liittyvää tutkimusta. Myös sosiaalisia kysymyksiä käsitteleviä foorumeja voidaan käyttää apuna pohdittaessa tulevaisuuden tutkimuslinjauksia.

Toimet

| — | Kasvu, työllisyys ja kilpailukyky osaamisyhteiskunnassa: tarkoituksena on kehittää ja integroida tutkimusta, joka koskee kasvuun, sosioekonomiseen vakauteen, työllisyyteen ja kilpailukykyyn vaikuttavia tekijöitä. Tarkastelu voi kattaa seuraavia aiheita: innovointi, koulutus (mukaan luettuna elinikäinen oppiminen) ja tieteellisen ja muun tietämyksen sekä aineettomien hyödykkeiden rooli maailmanlaajuisella tasolla, nuoriso ja nuorisopolitiikka, työmarkkinapolitiikan sopeuttaminen ja kansalliset institutionaaliset toimintaympäristöt. |
| --- | --- |

—

Kasvu, työllisyys ja kilpailukyky osaamisyhteiskunnassa: tarkoituksena on kehittää ja integroida tutkimusta, joka koskee kasvuun, sosioekonomiseen vakauteen, työllisyyteen ja kilpailukykyyn vaikuttavia tekijöitä. Tarkastelu voi kattaa seuraavia aiheita: innovointi, koulutus (mukaan luettuna elinikäinen oppiminen) ja tieteellisen ja muun tietämyksen sekä aineettomien hyödykkeiden rooli maailmanlaajuisella tasolla, nuoriso ja nuorisopolitiikka, työmarkkinapolitiikan sopeuttaminen ja kansalliset institutionaaliset toimintaympäristöt.

| — | Taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden yhdistäminen Euroopan tasolla: tarkoituksena on tarkastella kahta keskeistä ja toisiinsa tiiviisti nivoutuvaa kysymystä — jatkuvaa Euroopan sosioekonomisten mallien kehittymistä sekä laajentuneen EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta — siten, että otetaan samalla huomioon kestävyys ja ympäristön suojelu, kestävä kaupunkisuunnittelu, ympäristön, energiakysymysten ja yhteiskunnan välinen vuorovaikutus, kaupunki- ja suurkaupunkialueiden asema sekä yhteisön politiikan ja lainsäädännön sosioekonomiset vaikutukset. |
| --- | --- |

—

Taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden yhdistäminen Euroopan tasolla: tarkoituksena on tarkastella kahta keskeistä ja toisiinsa tiiviisti nivoutuvaa kysymystä — jatkuvaa Euroopan sosioekonomisten mallien kehittymistä sekä laajentuneen EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta — siten, että otetaan samalla huomioon kestävyys ja ympäristön suojelu, kestävä kaupunkisuunnittelu, ympäristön, energiakysymysten ja yhteiskunnan välinen vuorovaikutus, kaupunki- ja suurkaupunkialueiden asema sekä yhteisön politiikan ja lainsäädännön sosioekonomiset vaikutukset.

| — | Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset: tarkastelukohteita ovat: väestörakenteen muutokset, kuten väestön ikääntyminen ja sen vaikutus eläkejärjestelmiin; maahanmuutto ja kotoutuminen; sen tutkiminen, miten väestörakenteen muutokset vaikuttavat kaupunkikehitykseen; elämäntavat, työ, perhe, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, sukupuolikysymykset, vammaiskysymykset, terveys ja elämänlaatu; taloudellinen kuluttajansuoja; eriarvoisuus; rikollisuus; liiketoiminnan rooli yhteiskunnan ja väestön monimuotoisuuden kannalta, etnisyys, uskonnollinen moniarvoisuus, kulttuuriseen vuorovaikutukseen liittyvät monikulttuuriset kysymykset sekä perusoikeuksien suojaan ja kaikenlaisen syrjinnän torjuntaan liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

—

Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset: tarkastelukohteita ovat: väestörakenteen muutokset, kuten väestön ikääntyminen ja sen vaikutus eläkejärjestelmiin; maahanmuutto ja kotoutuminen; sen tutkiminen, miten väestörakenteen muutokset vaikuttavat kaupunkikehitykseen; elämäntavat, työ, perhe, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, sukupuolikysymykset, vammaiskysymykset, terveys ja elämänlaatu; taloudellinen kuluttajansuoja; eriarvoisuus; rikollisuus; liiketoiminnan rooli yhteiskunnan ja väestön monimuotoisuuden kannalta, etnisyys, uskonnollinen moniarvoisuus, kulttuuriseen vuorovaikutukseen liittyvät monikulttuuriset kysymykset sekä perusoikeuksien suojaan ja kaikenlaisen syrjinnän torjuntaan liittyvät kysymykset.

| — | Eurooppa osana maailmaa: tarkastelukohteita ovat muuttuvat vuorovaikutussuhteet, kulttuurien väliset suhteet ja riippuvuussuhteet maailman eri alueiden, myös kehitysalueiden välillä ja niiden vaikutukset, sekä yllättäviin uhkiin ja riskeihin vastaaminen heikentämättä ihmisoikeuksia, vapautta ja hyvinvointia ja rauhaa edistäen. |
| --- | --- |

—

Eurooppa osana maailmaa: tarkastelukohteita ovat muuttuvat vuorovaikutussuhteet, kulttuurien väliset suhteet ja riippuvuussuhteet maailman eri alueiden, myös kehitysalueiden välillä ja niiden vaikutukset, sekä yllättäviin uhkiin ja riskeihin vastaaminen heikentämättä ihmisoikeuksia, vapautta ja hyvinvointia ja rauhaa edistäen.

| — | Kansalainen Euroopan unionissa: aihetta lähestytään laajentuneen EU:n tulevan kehityksen näkökulmasta, ja tarkastelukohteita ovat: keinot, joiden avulla voitaisiin lisätä demokratian ”omaksi tuntemista” ja aktiivista osallistumista Euroopan kansojen keskuudessa; tehokas ja demokraattinen hallinto (governance) kaikilla tasoilla, mukaan luettuna talouden ja oikeushallinto ja kansalaisyhteiskunnan rooli; tutkimus Euroopan monikulttuurisen identiteetin ja perinnön rakennusaineina olevien Euroopan kulttuurien, uskontojen, kulttuuriperinnön, instituutioiden ja oikeusjärjestelmien, historian, kielten ja arvojen eroavuuksien ja yhteneväisyyksien yleisen tuntemuksen ja kunnioituksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Kansalainen Euroopan unionissa: aihetta lähestytään laajentuneen EU:n tulevan kehityksen näkökulmasta, ja tarkastelukohteita ovat: keinot, joiden avulla voitaisiin lisätä demokratian ”omaksi tuntemista” ja aktiivista osallistumista Euroopan kansojen keskuudessa; tehokas ja demokraattinen hallinto (governance) kaikilla tasoilla, mukaan luettuna talouden ja oikeushallinto ja kansalaisyhteiskunnan rooli; tutkimus Euroopan monikulttuurisen identiteetin ja perinnön rakennusaineina olevien Euroopan kulttuurien, uskontojen, kulttuuriperinnön, instituutioiden ja oikeusjärjestelmien, historian, kielten ja arvojen eroavuuksien ja yhteneväisyyksien yleisen tuntemuksen ja kunnioituksen lisäämiseksi.

| — | Sosioekonomiset ja tieteelliset indikaattorit: tarkastelukohteita ovat näiden indikaattorien käyttö politiikan ja sen toteutuksen ja seurannan apuvälineinä sekä nykyisin käytössä olevien indikaattorien parantaminen, tekniikat niiden analysoimiseksi ja uusien kehittäminen politiikkaa ja tutkimusohjelmien arviointia varten, mukaan luettuina virallisiin tilastoihin perustuvat indikaattorit. |
| --- | --- |

—

Sosioekonomiset ja tieteelliset indikaattorit: tarkastelukohteita ovat näiden indikaattorien käyttö politiikan ja sen toteutuksen ja seurannan apuvälineinä sekä nykyisin käytössä olevien indikaattorien parantaminen, tekniikat niiden analysoimiseksi ja uusien kehittäminen politiikkaa ja tutkimusohjelmien arviointia varten, mukaan luettuina virallisiin tilastoihin perustuvat indikaattorit.

| — | Kehityksen ennakointi: ennakointitoimet koskevat keskeisiä tieteen ja teknologian alan kysymyksiä ja niihin liittyviä sosioekonomisia kysymyksiä, kuten tulevaisuuden demografisia kehityssuuntauksia, osaamisen maailmanlaajuistumista, tietämyksen levittämistä ja tutkimusjärjestelmien kehitystä sekä tulevia kehityskulkuja tärkeimmillä tutkimus- ja tieteenaloilla ja niiden välillä. |
| --- | --- |

—

Kehityksen ennakointi: ennakointitoimet koskevat keskeisiä tieteen ja teknologian alan kysymyksiä ja niihin liittyviä sosioekonomisia kysymyksiä, kuten tulevaisuuden demografisia kehityssuuntauksia, osaamisen maailmanlaajuistumista, tietämyksen levittämistä ja tutkimusjärjestelmien kehitystä sekä tulevia kehityskulkuja tärkeimmillä tutkimus- ja tieteenaloilla ja niiden välillä.

9.   Avaruus

Tavoite

Avaruustutkimuksen osalta on tarkoituksena tukea Euroopan avaruusohjelmaa keskittymällä ympäristön turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) kaltaisiin sovelluksiin, jotka ovat hyödyllisiä sekä kansalaisten että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn kannalta. Tutkimustoimien on määrä tukea Euroopan avaruuspolitiikan kehittämistä sekä täydentää jäsenvaltioiden ja muiden keskeisten toimijoiden, kuten Euroopan avaruusjärjestön (ESA), toimia.

Lähtökohdat

Euroopan yhteisö voi tällä alalla edistää yhteisten tavoitteiden parempaa määrittelyä käyttäjien vaatimusten ja politiikan tavoitteiden pohjalta, toimien koordinointia päällekkäisyyksien välttämiseksi ja yhteentoimivuuden maksimoimiseksi, kustannustehokkuuden parantamista sekä standardien määrittämistä. Viranomaiset ja päätöksentekijät muodostavat tällä alalla merkittävän potentiaalisen käyttäjäryhmän. Lisäksi Euroopan teollisuudelle on hyötyä huolellisesti määritellystä Euroopan avaruuspolitiikasta, jonka toteutusvälineenä on Euroopan avaruusohjelma, jota ehdotetut tutkimuksen ja teknologian kehittämistä koskevat toimet osittain tukevat. Euroopan tason toimia tarvitaan myös yhteisön poliittisten tavoitteiden tueksi esimerkiksi maatalouden, metsätalouden, kalastuksen, ympäristön, terveyden, televiestinnän, turvallisuuden ja liikenteen aloilla sekä sen varmistamiseksi, että Eurooppaa kunnioitetaan kumppanina alueellisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä.

Eurooppa on viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana luonut kansallisesti ja Euroopan avaruusjärjestön kautta erinomaisen teknologisen osaamisperustan tällä alalla. Alan (valmistajat, palveluntarjoajat, operaattorit) kilpailukyvyn säilyttäminen vaatii kuitenkin uutta tutkimusta ja teknologiaa. Avaruussovelluksista koituu lisäksi merkittäviä hyötyjä kansalaisille teknisten oheisvaikutusten muodossa, ja ne ovat välttämättömiä korkean teknologian yhteiskunnassa.

Jäljempänä selostettavien toimien tavoitteena on hyödyntää avaruusresursseja tehokkaasti (koordinoiden paikalla (in situ) käytettäviä järjestelmiä ilmassa käytettävät järjestelmät mukaan luettuina) sovellusten, tarkemmin sanottuna GMES:n, toteutuksessa ja tukea niiden avulla yhteisön politiikkoihin liittyvää säädösten täytäntöönpanon valvontaa. Lisäksi tavoitteita ovat avaruuden tutkimus, joka mahdollistaa kansainvälisen yhteistyön ja merkittävät teknologiset läpimurrot sekä kustannustehokkaat avaruuslennot; avaruuden hyödyntäminen ja tutkimus, joita tuetaan Euroopan unionin strategisen aseman turvaavilla toimilla. Näitä toimia täydennetään muilla toimilla, jotka sisältyvät kilpailukykyä ja innovointia koskevaan puiteohjelmaan sekä koulutusta koskevaan ohjelmaan. Toimia tullaan myös hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti yleisemmin politiikan tukena (mukaan luettuna lisätuki mahdollisesti yllättävien uusien tarpeiden johdosta toteutettaville toimille). Esimerkkinä voidaan mainita avaruustekniikkaan perustuvien ratkaisujen käyttö kehitysmaiden tukena sekä kaukokartoitusvälineiden ja -menetelmien käyttö yhteisön politiikkojen kehittämisen tukena.

Toimet

| — | Avaruussovellukset eurooppalaisen yhteiskunnan palveluksessa






  — | GMES: satelliittipohjaisten ja in situ -seuranta- ja ennakkovaroitusjärjestelmien kehittäminen, myös kansalaisten suojelemiseksi, ja ympäristön ja turvallisuuden hallintaan, myös luonnononnettomuuksien hoitoon, liittyvien tekniikkojen kehittäminen sekä niiden integrointi maan pinnalle, laivoihin tai ilma-aluksiin sijoitettujen komponenttien kanssa. Tuki sekä satelliittipohjaisen että maan pinnalle, laivoihin tai ilma-aluksiin sijoitettuihin in situ -järjestelmiin perustuvan GMES-tiedon integroinnille, yhdenmukaistamiselle ja käytölle ja GMES-palveluille. |
| --- | --- | --- |

—

Avaruussovellukset eurooppalaisen yhteiskunnan palveluksessa

—

GMES: satelliittipohjaisten ja in situ -seuranta- ja ennakkovaroitusjärjestelmien kehittäminen, myös kansalaisten suojelemiseksi, ja ympäristön ja turvallisuuden hallintaan, myös luonnononnettomuuksien hoitoon, liittyvien tekniikkojen kehittäminen sekä niiden integrointi maan pinnalle, laivoihin tai ilma-aluksiin sijoitettujen komponenttien kanssa. Tuki sekä satelliittipohjaisen että maan pinnalle, laivoihin tai ilma-aluksiin sijoitettuihin in situ -järjestelmiin perustuvan GMES-tiedon integroinnille, yhdenmukaistamiselle ja käytölle ja GMES-palveluille.

| — | Maailmanlaajuisiin sähköisiin viestintäverkkoihin saumattomasti integroidut innovatiiviset satelliittiviestintäpalvelut kansalaisten ja yritysten käyttöön eri sovellusaloilla, joihin kuuluvat pelastuspalvelu, sähköinen hallinto, etälääketiede, etäkoulutus, etsintä- ja pelastuspalvelut, matkailu- ja vapaa-ajan toiminnot, henkilökohtainen navigointi, kaluston seuranta, maa- ja metsätalous, meteorologia sekä yleinen käyttäjäkunta. |
| --- | --- |

—

Maailmanlaajuisiin sähköisiin viestintäverkkoihin saumattomasti integroidut innovatiiviset satelliittiviestintäpalvelut kansalaisten ja yritysten käyttöön eri sovellusaloilla, joihin kuuluvat pelastuspalvelu, sähköinen hallinto, etälääketiede, etäkoulutus, etsintä- ja pelastuspalvelut, matkailu- ja vapaa-ajan toiminnot, henkilökohtainen navigointi, kaluston seuranta, maa- ja metsätalous, meteorologia sekä yleinen käyttäjäkunta.

| — | Seurantateknologioiden ja -järjestelmien kehittäminen avaruuteen sijoitettuja laitteita hyödyntävien palvelujen haavoittuvuuden vähentämiseksi sekä avaruusvalvontaa varten. |
| --- | --- |

—

Seurantateknologioiden ja -järjestelmien kehittäminen avaruuteen sijoitettuja laitteita hyödyntävien palvelujen haavoittuvuuden vähentämiseksi sekä avaruusvalvontaa varten.

| — | Avaruuteen sijoitettavien järjestelmien soveltaminen riskien ehkäisyä ja hallintaa ja kaikenlaisia hätätilanteita varten sekä niiden ja muiden järjestelmien konvergenssin lisääminen. |
| --- | --- |

—

Avaruuteen sijoitettavien järjestelmien soveltaminen riskien ehkäisyä ja hallintaa ja kaikenlaisia hätätilanteita varten sekä niiden ja muiden järjestelmien konvergenssin lisääminen.

| — | Avaruuden tutkimus






  — | Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tuen antaminen ja tieteellisen lisäarvon maksimoiminen Euroopan avaruusjärjestön tai kansallisten avaruusjärjestöjen aloitteiden välisellä synergialla avaruuden tutkimuksen alalla: tieteellisiin tietoihin pääsyn helpottaminen. |
| --- | --- | --- |

—

Avaruuden tutkimus

—

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tuen antaminen ja tieteellisen lisäarvon maksimoiminen Euroopan avaruusjärjestön tai kansallisten avaruusjärjestöjen aloitteiden välisellä synergialla avaruuden tutkimuksen alalla: tieteellisiin tietoihin pääsyn helpottaminen.

| — | Avaruuteen sijoitettavien teleskooppien ja detektorien kehittämiseen tähtäävän työn sekä avaruustieteiden alalla tehtävän data-analyysin koordinoinnin tuki. |
| --- | --- |

—

Avaruuteen sijoitettavien teleskooppien ja detektorien kehittämiseen tähtäävän työn sekä avaruustieteiden alalla tehtävän data-analyysin koordinoinnin tuki.

| — | Avaruusalan perustaa lujittava tutkimus ja teknologian kehittäminen






  — | Avaruuden tutkimus ja kehittäminen pitkän aikavälin tarpeisiin, avaruuskuljetus mukaan luettuna; tutkimustoimet Euroopan avaruusteknologia-alan kilpailukyvyn ja kustannustehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- | --- |

—

Avaruusalan perustaa lujittava tutkimus ja teknologian kehittäminen

—

Avaruuden tutkimus ja kehittäminen pitkän aikavälin tarpeisiin, avaruuskuljetus mukaan luettuna; tutkimustoimet Euroopan avaruusteknologia-alan kilpailukyvyn ja kustannustehokkuuden parantamiseksi.

| — | Avaruustieteet, mukaan luettuina biolääketieteen, biotieteiden ja fysiikan avaruussovellutukset. |
| --- | --- |

—

Avaruustieteet, mukaan luettuina biolääketieteen, biotieteiden ja fysiikan avaruussovellutukset.

10.   Turvallisuus

Tavoite

Turvallisuustutkimuksen osalta tavoitteena on kehittää teknologioita ja tietämystä sellaisten valmiuksien rakentamista varten, joiden avulla voidaan suojata kansalaisia muun muassa terrorismin, luonnononnettomuuksien ja rikollisuuden kaltaisilta uhilta, kunnioittaen kuitenkin samanaikaisesti ihmisoikeuksia ja yksityisyyttä. Niin ikään päämääränä on varmistaa käytettävissä olevien teknologioiden optimaalinen ja koordinoitu käyttö Euroopan siviiliturvallisuuden parantamiseksi, siviiliturvallisuusratkaisujen tarjoajien ja käyttäjien yhteistyön edistäminen, Euroopan turvallisuusalan kilpailukyvyn parantaminen sekä tehtävälähtöisten tutkimustulosten tuottaminen turva-aukkojen vähentämiseksi.

Lähtökohdat

Turvallisuus on Euroopan vaurauden ja vapauden perusedellytys. Eurooppa-neuvoston hyväksymässä EU:n turvallisuusstrategiassa ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa” tarkastellaan tarvetta laatia kattava turvallisuusstrategia, joka käsittää sekä siviili- että sotilaspuolen turvallisuustoimenpiteet.

Turvallisuutta koskeva tutkimus on tärkeä elementti korkean turvallisuustason aikaansaamiseksi vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Niin ikään sen avulla voidaan edistää muita yhteisön politiikan lohkoja, kuten liikennettä, pelastuspalvelua, energia-alaa ja ympäristöalaa ja terveydenhuoltoa, tukevien teknologioiden ja valmiuksien kehittämistä. Turvallisuutta koskeva tutkimus tarvitsee erityisiä täytäntöönpanosääntöjä sen erityisluonteen huomioonottamiseksi.

Nykyisiä Euroopassa toteutettavia turvallisuutta koskevia tutkimustoimia haittaavat niiden pirstoutuneisuus, toimien pienestä mittakaavasta ja kapeudesta johtuva kriittisen massan puuttuminen sekä keskinäisten yhteyksien puute ja toimien yhteensopimattomuus. Euroopan onkin yhdenmukaistettava toimiaan kehittämällä tehokkaita institutionaalisia järjestelyjä ja kannustamalla eri kansallisia ja kansainvälisiä toimijoita keskinäiseen yhteistyöhön ja koordinointiin, jonka avulla voidaan välttää päällekkäisyydet ja pyrkiä synergiaan aina kun se on mahdollista. Yhteisön tasolla tehtävä turvallisuustutkimus on yksinomaan siviiliturvallisuuden tutkimusta ja siinä keskitytään toimiin, joista saadaan selvää lisäarvoa vastaaviin kansallisiin toimiin verrattuna. Seitsemännen puiteohjelman siviiliturvallisuustutkimuksen avulla voidaan näin ollen parantaa Euroopan turvallisuusalan kilpailukykyä. Koska osa teknologiasta on kaksikäyttöistä, tarvitaan toimien tiivistä yhteensovittamista Euroopan puolustusviraston kanssa niiden toisiaan täydentävyyden varmistamiseksi.

Turvallisuustutkimuksessa painotetaan EU:n valmiuksia, jotka liittyvät seurantaan, tiedonjakoon ja uhkia ja selkkauksia koskevaan tietämykseen, sekä järjestelmiin, joilla voidaan parantaa arviointeja ja tilannevalvontaa käyttämällä tehokkaammin hyväksi yhteisiä tieto- ja viestintäteknologisia järjestelmiä eri operaatioissa.

Jäljempänä selostettavat siviilitoimet täydentävät muilla aihealueilla tehtävää siviiliturvallisuuden kannalta olennaista teknologian ja järjestelmien tutkimusta, ja ne nivotaan kiinteästi näihin toimiin. Toimet ovat tehtävälähtöisiä: niissä kehitetään teknologioita ja valmiuksia, joita tarvitaan yksittäisissä turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä. Toimet on suunniteltu joustaviksi, jotta niiden avulla voitaisiin vastata myös toistaiseksi tuntemattomiin mutta tulevaisuudessa mahdollisesti ilmeneviin turvallisuusuhkiin ja niihin liittyviin politiikan tarpeisiin. Toimilla pyritään edistämään alojen välistä hedelmällistä vuorovaikutusta ja jo olemassa olevien teknologioiden käyttöönottoa siviiliturvallisuuden alalla. Eurooppalaisen turvallisuustutkimuksen avulla pyritään niin ikään edistämään monikäyttöteknologioiden kehittämistä, jotta teknologioita voitaisiin soveltaa mahdollisimman laajasti.

Toimet

| — | Kansalaisten turvallisuus: tarkoituksena on tuottaa teknologiaratkaisuja pelastuspalvelua varten, mukaan luettuna bioturvallisuus ja suojautuminen rikollisuuden ja terroritekojen aiheuttamilta vaaroilta. |
| --- | --- |

—

Kansalaisten turvallisuus: tarkoituksena on tuottaa teknologiaratkaisuja pelastuspalvelua varten, mukaan luettuna bioturvallisuus ja suojautuminen rikollisuuden ja terroritekojen aiheuttamilta vaaroilta.

| — | Infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus: tarkoituksena on analysoida ja suojata olemassa olevia ja tulevia julkisia ja yksityisiä kriittisiä/verkotettuja infrastruktuureja (esim. liikenne-, energia- ja tietoliikenne- ja viestintäinfrastruktuuri), järjestelmiä ja palveluja (mukaan luettuina rahoitus- ja hallintopalvelut). |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus: tarkoituksena on analysoida ja suojata olemassa olevia ja tulevia julkisia ja yksityisiä kriittisiä/verkotettuja infrastruktuureja (esim. liikenne-, energia- ja tietoliikenne- ja viestintäinfrastruktuuri), järjestelmiä ja palveluja (mukaan luettuina rahoitus- ja hallintopalvelut).

| — | Tiedustelu, valvonta ja rajaturvallisuus: tällä osa-alueella keskitytään teknologioihin ja valmiuksiin, joilla voidaan parantaa kaikkien niiden järjestelmien, laitteiden, välineiden ja prosessien ja nopeiden tunnistusmenetelmien toimivuutta ja tehokkuutta, jotka ovat tarpeen Euroopan maa- ja rannikkorajojen turvallisuuden lisäämiseksi. Tähän sisältyvät rajavalvontaa koskevat kysymykset. |
| --- | --- |

—

Tiedustelu, valvonta ja rajaturvallisuus: tällä osa-alueella keskitytään teknologioihin ja valmiuksiin, joilla voidaan parantaa kaikkien niiden järjestelmien, laitteiden, välineiden ja prosessien ja nopeiden tunnistusmenetelmien toimivuutta ja tehokkuutta, jotka ovat tarpeen Euroopan maa- ja rannikkorajojen turvallisuuden lisäämiseksi. Tähän sisältyvät rajavalvontaa koskevat kysymykset.

| — | Vakauden ja turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa: tällä osa-alueella keskitytään teknologioihin, joilla saadaan yleiskuva erilaisista hätätilanteiden hallintaan liittyvistä toiminnoista (kuten väestönsuojelu, humanitaariset tehtävät ja pelastustehtävät) ja voidaan tukea niitä. Lisäksi on määrä tarkastella sellaisia kysymyksiä kuin organisaatioiden välinen valmistelu, koordinointi ja viestintä, hajautetut arkkitehtuurit ja inhimilliset tekijät. |
| --- | --- |

—

Vakauden ja turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa: tällä osa-alueella keskitytään teknologioihin, joilla saadaan yleiskuva erilaisista hätätilanteiden hallintaan liittyvistä toiminnoista (kuten väestönsuojelu, humanitaariset tehtävät ja pelastustehtävät) ja voidaan tukea niitä. Lisäksi on määrä tarkastella sellaisia kysymyksiä kuin organisaatioiden välinen valmistelu, koordinointi ja viestintä, hajautetut arkkitehtuurit ja inhimilliset tekijät.

Edellä lueteltuja neljää aluetta tukevat seuraavat aihealueet, jotka ovat luonteeltaan monialaisempia:

| — | Turvallisuusjärjestelmien integrointi, yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus: tiedustelu, tietojen kerääminen ja siviiliturvallisuus: tällä osa-alueella keskitytään teknologioihin, joilla voidaan parantaa järjestelmien, laitteiden, palvelujen ja prosessien, myös lainvalvonnan, palontorjunnan, pelastuspalvelun ja lääketieteellisten tietoinfrastruktuurien yhteentoimivuutta. Samoin tutkimuskohteita ovat toiminnan luotettavuus, organisatoriset näkökohdat, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä kaikkien toimenpiteiden ja prosessien jäljitettävyys. |
| --- | --- |

—

Turvallisuusjärjestelmien integrointi, yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus: tiedustelu, tietojen kerääminen ja siviiliturvallisuus: tällä osa-alueella keskitytään teknologioihin, joilla voidaan parantaa järjestelmien, laitteiden, palvelujen ja prosessien, myös lainvalvonnan, palontorjunnan, pelastuspalvelun ja lääketieteellisten tietoinfrastruktuurien yhteentoimivuutta. Samoin tutkimuskohteita ovat toiminnan luotettavuus, organisatoriset näkökohdat, luottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä kaikkien toimenpiteiden ja prosessien jäljitettävyys.

| — | Turvallisuus ja yhteiskunta: tällä osa-alueella tehdään tehtävälähtöistä tutkimusta, jossa keskitytään sosioekonomisiin ja analyyseihin, skenaarioiden laatimiseen sekä toimiin, jotka liittyvät turvallisuuden kulttuurisiin, sosiaalisiin, poliittisiin ja taloudellisiin ulottuvuuksiin, viestintään yhteiskunnan kanssa, inhimillisten arvojen merkitykseen, politiikan laadintaan, terrorismin psykologiaan ja sen sosiaaliseen ympäristöön kansalaisten turvallisuuskäsityksiin, etiikkaan, yksityisyyden suojaan, yhteiskunnallisen kehityksen ennakointiin ja systeemiseen riskianalyysiin. Lisäksi tutkimuskohteina ovat teknologiat, joiden avulla voidaan parantaa yksityisyyden ja vapauksien turvaamista, haavoittuvuudet ja uudet uhat sekä mahdollisten seurausten vaikutuksia koskevat arvioinnit. |
| --- | --- |

—

Turvallisuus ja yhteiskunta: tällä osa-alueella tehdään tehtävälähtöistä tutkimusta, jossa keskitytään sosioekonomisiin ja analyyseihin, skenaarioiden laatimiseen sekä toimiin, jotka liittyvät turvallisuuden kulttuurisiin, sosiaalisiin, poliittisiin ja taloudellisiin ulottuvuuksiin, viestintään yhteiskunnan kanssa, inhimillisten arvojen merkitykseen, politiikan laadintaan, terrorismin psykologiaan ja sen sosiaaliseen ympäristöön kansalaisten turvallisuuskäsityksiin, etiikkaan, yksityisyyden suojaan, yhteiskunnallisen kehityksen ennakointiin ja systeemiseen riskianalyysiin. Lisäksi tutkimuskohteina ovat teknologiat, joiden avulla voidaan parantaa yksityisyyden ja vapauksien turvaamista, haavoittuvuudet ja uudet uhat sekä mahdollisten seurausten vaikutuksia koskevat arvioinnit.

| — | Turvallisuustutkimuksen koordinointi ja jäsentäminen: tavoitteena on koordinoida eurooppalaisia ja kansainvälisiä turvallisuustutkimustoimia, luoda synergiaa siviili-, turvallisuus- ja puolustustutkimuksen välille, parantaa oikeudellisia edellytyksiä sekä edistää olemassa olevien infrastruktuurien optimaalista käyttöä. |
| --- | --- |

—

Turvallisuustutkimuksen koordinointi ja jäsentäminen: tavoitteena on koordinoida eurooppalaisia ja kansainvälisiä turvallisuustutkimustoimia, luoda synergiaa siviili-, turvallisuus- ja puolustustutkimuksen välille, parantaa oikeudellisia edellytyksiä sekä edistää olemassa olevien infrastruktuurien optimaalista käyttöä.

II   Ideat

Tavoite

Tavoitteena on lisätä tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen dynamiikkaa, luovuutta ja huippuosaamista. Lähtökohtana on tukea ”tutkijalähtöistä” tutkimusta, jota yksittäiset tutkimusryhmät tekevät kaikilla tutkimusaloilla kilpaillen keskenään Euroopan tasolla. Rahoitusta myönnetään sekä yksityisen että julkisen sektorin tutkijoiden vapaasti valitsemista aiheista esittämien ehdotusten perusteella. Ainoana arviointiperusteena on ehdotuksen tieteellinen laatu (huippuosaaminen), joka määritetään vertaisarvioinnissa (peer review). Tutkimustulosten ilmoittaminen ja levittäminen ovat ohjelman tärkeitä osia.

Lähtökohdat

Tutkijalähtöinen tieteen eturintamassa oleva tutkimus, jota tehdään niin sanotun perustutkimuksen puitteissa, on avaintekijä hyvinvoinnin ja yhteiskunnallinen kehityksen kannalta, koska se avaa uusia mahdollisuuksia tieteelliselle ja tekniselle kehitykselle ja tuottaa uutta tietämystä, joka johtaa uusiin sovelluksiin ja markkinoihin.

Huolimatta monista saavutuksistaan ja vahvasta suorituskyvystään monilla aloilla Eurooppa ei edelleenkään hyödynnä täysimääräisesti tutkimusvalmiuksiaan ja resurssejaan. Euroopan on otettava kiireesti käyttöön lisäkapasiteettia tietämyksen tuottamiseksi ja tämän tietämyksen muuntamiseksi taloudelliseksi ja sosiaaliseksi arvoksi ja kasvuksi.

Euroopan laajuiseen kilpailuun perustuva rahoitusrakenne (joka täydentää kansallista rahoitusta mutta ei korvaa sitä) yksittäisten tutkijaryhmien toteuttamalle tieteen eturintamassa olevalle tutkimukselle, jota voidaan tehdä joko kansalliselta tai valtioiden rajat ylittävältä pohjalta, on eurooppalaisen tutkimusalueen keskeinen osatekijä, jolla täydennetään Euroopan yhteisön muita toimia ja kansallisia toimia. Se lisää Euroopan dynamiikkaa ja houkuttelevuutta Euroopan ja muun maailman parhaiden tutkijoiden silmissä ja myös investointinäkökulmasta.

Toimet

Toimilla tuetaan lupaavimpia ja tuottavimpia tutkimusalueita ja parhaita mahdollisuuksia tieteelliseen ja tekniseen edistykseen tieteenalojen sisällä ja niiden välillä, mukaan luettuina tekniset tieteet, yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet. Toimet toteutetaan riippumatta seitsemännen puiteohjelman muiden osien temaattisista painotuksista, ja niissä otetaan huomioon vakiintuneiden tutkimusryhmien lisäksi tutkijoiden uusi sukupolvi ja uudet tutkimusryhmät.

Tieteen eturintamassa olevaan tutkimukseen liittyvät Euroopan yhteisön toimet toteuttaa Euroopan tutkimusneuvosto, joka koostuu riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja sitä tukevasta suppearakenteisesta ja kustannustehokkaasta täytäntöönpanojaostosta. Euroopan tutkimusneuvoston hallinnosta vastaa tähän tehtävään palkattu henkilöstö, johon voi kuulua myös virkamiehiä EU:n toimielimistä. Suoritettava hallinnointi käsittää ainoastaan sen työn, joka on tosiasiallisesti tarpeen, jotta voidaan varmistaa tehokkaan hallinnon edellyttämä vakaus ja jatkuvuus.

Varmistaen edustettuina olevien tutkimusalojen moninaisuuden tieteellinen neuvosto koostuu Euroopan tiedeyhteisön korkeimman tason edustajista, jotka osallistuvat neuvoston toimintaan yksityishenkilön ominaisuudessa edustamatta poliittisia tai muita etuja. Komissio nimittää jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu riippumattomalla menettelyllä. Jäsenet nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä käytetään kiertävää järjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus.

Tieteellinen neuvosto muun muassa laatii tieteellisen kokonaisstrategian, vastaa täysin päätösten tekemisestä siitä, minkätyyppistä tutkimusta rahoitetaan, ja toimii laadun takaajana tieteellisestä näkökulmasta. Sen tehtäviin kuuluvat erityisesti vuosittaisen työohjelman laadinta, vertaisarviointiprosessin vahvistaminen sekä ohjelman toteutuksen seuranta ja laadunvalvonta tieteellisestä näkökulmasta. Se laatii menettelysäännöt, joissa käsitellään muun muassa eturistiriitojen välttämistä.

Täytäntöönpanojaosto vastaa kaikista täytäntöönpanoon ja ohjelman toteuttamiseen liittyvistä asioista vuosittaisen työohjelman mukaisesti. Se toteuttaa vertaisarviointi- ja valintaprosessit tieteellisen neuvoston vahvistamien periaatteiden mukaisesti ja huolehtii apurahojen taloudellisesta ja tieteellisestä hallinnoinnista.

Euroopan tutkimusneuvoston (tieteelliseen neuvostoon ja täytäntöönpanojaostoon liittyvät) hallinto- ja henkilöstökulut ovat yhdenmukaiset suppearakenteisen ja kustannustehokkaan hallinnon kanssa. Hallintokulut pidetään mahdollisimman vähäisinä, mutta samalla taataan laadukkaan toteutuksen edellyttämät resurssit.

Euroopan komissio toimii Euroopan tutkimusneuvoston itsenäisyyden ja luotettavuuden takaajana. Euroopan komissio huolehtii siitä, että Euroopan tutkimusneuvoston toiminta on tieteellisen huippuosaamisen, itsenäisyyden, tehokkuuden ja avoimuuden periaatteiden mukaista ja että tutkimusneuvosto noudattaa täsmällisesti tieteellisen neuvoston laatimia strategiaa ja täytäntöönpanometodologiaa. Euroopan komissio laatii yhteistyössä tieteellisen neuvoston kanssa vuosikertomuksen Euroopan tutkimusneuvoston toimista ja tavoitteiden saavuttamisesta ja toimittaa vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Euroopan tutkimusneuvostolla on oikeus tehdä omia strategisia selvityksiä, joilla valmistellaan ja tuetaan sen toteuttamia toimia. Se voi erityisesti hankkia tietoja muista eurooppalaisista, hallitusten välisistä ja kansallisista aloitteista, jotta se voi omien toimiensa suunnittelussa ottaa huomioon muun Euroopan tasolla ja kansallisesti tehtävän tutkimustyön.

Toteutusta ja hallinnointia tarkastellaan ja arvioidaan jatkuvasti, jotta voidaan arvioida saavutukset ja muuttaa ja parantaa menettelyjä kokemuksen perusteella. Päätöksen 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin yhteydessä toteutetaan riippumaton arviointi myös Euroopan tutkimusneuvoston rakenteista ja mekanismeista arviointiperusteina tieteellinen huippuosaaminen, riippumattomuus, tehokkuus ja avoimuus. Tieteellinen neuvosto on arvioinnissa täysimääräisesti mukana. Arvioinnissa tarkastellaan nimenomaisesti toimeenpanovirastoon perustuvan rakenteen ja EY:n perustamissopimuksen 171 artiklaan perustuvan rakenteen etuja ja puutteita. Arvioinnista riippuen kyseisiä rakenteita ja mekanismeja olisi muutettava tarpeen mukaan. Komissio huolehtii siitä, että kaikki muutettuun rakenteeseen siirtymisen edellyttämät valmistelut toteutetaan ja esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian. Väliarviointia edeltävässä, 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tilannekatsauksessa esitetään alustavat tulokset Euroopan tutkimusneuvoston toiminnasta.

III   Ihmiset

Tavoite

Tavoitteena on lisätä sekä määrällisesti että laadullisesti Euroopan inhimillisiä voimavaroja tutkimuksen ja teknologian alalla siten, että edistetään yksittäisten ihmisten ryhtymistä tutkijoiksi, kannustetaan eurooppalaisia tutkijoita jäämään Eurooppaan, houkutellaan tutkijoita muualta maailmasta Eurooppaan ja tehdään Euroopasta houkuttelevampi työskentelypaikka parhaille tutkijoille. Toiminnassa hyödynnetään aiempien puiteohjelmien Marie Curie -toimista saatuja kokemuksia, ja tarkoituksena on toteuttaa johdonmukainen Marie Curie -toimien kokonaisuus. Erityistä huomiota kiinnitetään eurooppalaiseen lisäarvoon, jota voidaan saada toimien vaikutuksesta eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. Näillä toimilla tuetaan tutkijoita heidän uransa kaikissa vaiheissa erityisesti nuorille tarkoitetusta tutkijan peruskoulutuksesta aina elinikäiseen koulutukseen ja urakehitykseen julkisen ja yksityisen sektorin palveluksessa. Lisäksi pyritään lisäämään naispuolisten tutkijoiden osallistumista edistämällä kaikissa Marie Curie -toimissa tasavertaisten mahdollisuuksien toteutumista, suunnittelemalla toimet siten, että taataan tutkijoiden mahdollisuudet työn ja yksityiselämän sopivaan tasapainottamiseen, sekä helpottamalla tutkijanuran käynnistämistä uudelleen tauon jälkeen.

Lähtökohdat

Runsaat ja hyvin koulutetut tutkijavoimavarat ovat välttämätön ehto tieteen kehitykselle ja innovoinnin tueksi. Lisäksi ne ovat tärkeä tekijä houkuteltaessa ja pidettäessä yllä julkisten ja yksityisten tahojen tutkimusinvestointeja. Maailmanlaajuisen kilpailun kovetessa tutkijoiden avoimien ja täysin syrjimättömien eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittäminen ja tutkijoiden taitojen ja urakehityksen monipuolistaminen ovat välttämättömiä ehtoja, jotta tutkijat ja heidän tietämyksensä voisivat kiertää hyödyllisesti sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti. Toteutetaan erityisiä toimenpiteitä, joilla tuetaan uransa alkuvaiheessa olevia tutkijoita ja heidän uransa varhaisvaiheita, sekä ns. aivovientiä vähentäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu esimerkiksi paluuapurahojen myöntäminen.

Sekä valtioiden että alojen välinen liikkuvuus, jossa kannustetaan myös yritysmaailman osallistumista ja tutkijanurien ja akateemisten työpaikkojen avaamista tarjolle Euroopan laajuudessa, on avaintekijä eurooppalaisella tutkimusalueella ja edellytys Euroopan valmiuksien ja suorituskyvyn parantamiselle tutkimuksessa. Tutkijoiden välinen kansainvälinen kilpailu on edelleen keskeisenä tekijänä tämän osa-alueen toimiin kuuluvan tutkimuksen huipputason varmistamisessa. Edistämällä tutkijoiden liikkuvuutta ja lisäämällä niiden laitosten resursseja, jotka vetävät puoleensa tutkijoita kansainvälisesti, voidaan edistää osaamiskeskusten syntymistä eri puolille Euroopan unionia. Koulutuksen ja liikkuvuuden varmistamiseksi uusilla tutkimuksen ja teknologian alueilla huolehditaan asianmukaisesta koordinoinnista seitsemännen puiteohjelman muiden osien kanssa ja pyritään synergiaan muiden yhteisön politiikan alojen kuten koulutus-, koheesio- ja työllisyyspolitiikan kanssa. Toimia, joilla luodaan yhteyksiä tiedekasvatuksen ja tutkijanurien edistämisen välille, sekä tutkimus- ja koordinointitoimia, jotka koskevat uusia tiedekasvatuksen menetelmiä, toteutetaan ”Valmiudet” -ohjelman osassa ”Tiede yhteiskunnassa”.

Toimet

| — | Tutkijoiden peruskoulutus: Tarkoituksena on parantaa tutkijoiden uranäkymiä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla muun muassa lisäämällä heidän tieteellistä ja yleistä osaamistaan myös teknologian siirron ja yrittäjyyden osalta. Lisäksi pyritään houkuttelemaan enemmän nuoria ihmisiä tutkijanuralle. Toteutusvälineenä ovat Marie Curie -verkot, joiden pääasiallisena tavoitteena on paikata tutkijoiden peruskoulutuksen ja urakehityksen pirstaloituneisuutta ja parantaa peruskoulutusta ja urakehitysmahdollisuuksia Euroopan tasolla. Tukea annetaan parhaille uransa alkuvaiheessa oleville tutkijoille, jotta nämä voisivat liittyä vakiintuneen aseman saavuttaneisiin tutkimusryhmiin. Valtioiden välisten verkkojen jäsenet hyödyntävät toistensa pätevyyttä integroiduissa koulutusohjelmissa. Tukea myönnetään tutkijoiden rekrytointiin heidän uransa alkuvaiheessa, myös verkon ulkopuolisille tutkijoille avoinna olevien koulutustapahtumien järjestämiseen sekä sellaisia ylempiä oppituoleja ja/tai yritysmaailman asemia varten, jotka palvelevat tietämyksen siirtoa ja valvontaa. |
| --- | --- |

—

Tutkijoiden peruskoulutus: Tarkoituksena on parantaa tutkijoiden uranäkymiä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla muun muassa lisäämällä heidän tieteellistä ja yleistä osaamistaan myös teknologian siirron ja yrittäjyyden osalta. Lisäksi pyritään houkuttelemaan enemmän nuoria ihmisiä tutkijanuralle. Toteutusvälineenä ovat Marie Curie -verkot, joiden pääasiallisena tavoitteena on paikata tutkijoiden peruskoulutuksen ja urakehityksen pirstaloituneisuutta ja parantaa peruskoulutusta ja urakehitysmahdollisuuksia Euroopan tasolla. Tukea annetaan parhaille uransa alkuvaiheessa oleville tutkijoille, jotta nämä voisivat liittyä vakiintuneen aseman saavuttaneisiin tutkimusryhmiin. Valtioiden välisten verkkojen jäsenet hyödyntävät toistensa pätevyyttä integroiduissa koulutusohjelmissa. Tukea myönnetään tutkijoiden rekrytointiin heidän uransa alkuvaiheessa, myös verkon ulkopuolisille tutkijoille avoinna olevien koulutustapahtumien järjestämiseen sekä sellaisia ylempiä oppituoleja ja/tai yritysmaailman asemia varten, jotka palvelevat tietämyksen siirtoa ja valvontaa.

| — | Elinikäinen koulutus ja urakehitys: Tarkoituksena on tukea kokeneiden tutkijoiden urakehitystä. Taitojen ja pätevyyden täydentämiseksi, uusien taitojen ja pätevyyden hankkimiseksi tai tieteidenvälisyyden/monitieteisyyden ja/tai alojen välisen liikkuvuuden tehostamiseksi tukea myönnetään tutkijoille, jotka erityisesti tarvitsevat lisä- tai täydentävää pätevyyttä ja taitoja, jotka palaavat tutkijanuralle tauon jälkeen tai jotka siirtyvät/palaavat pitempiaikaiseen tutkijan asemaan Euroopassa (esim. kotimaahansa) kansainvälisen tutkijanvaihdon jälkeen. Toteutusvälineenä ovat sekä suoraan Euroopan yhteisön tasolla myönnettävät henkilökohtaiset apurahat että alueellisten, kansallisten tai kansainvälisten ohjelmien yhteisrahoittaminen silloin, kun niiden yhteydessä täyttyvät eurooppalaisen lisäarvon sekä avoimuuden vaatimukset. |
| --- | --- |

—

Elinikäinen koulutus ja urakehitys: Tarkoituksena on tukea kokeneiden tutkijoiden urakehitystä. Taitojen ja pätevyyden täydentämiseksi, uusien taitojen ja pätevyyden hankkimiseksi tai tieteidenvälisyyden/monitieteisyyden ja/tai alojen välisen liikkuvuuden tehostamiseksi tukea myönnetään tutkijoille, jotka erityisesti tarvitsevat lisä- tai täydentävää pätevyyttä ja taitoja, jotka palaavat tutkijanuralle tauon jälkeen tai jotka siirtyvät/palaavat pitempiaikaiseen tutkijan asemaan Euroopassa (esim. kotimaahansa) kansainvälisen tutkijanvaihdon jälkeen. Toteutusvälineenä ovat sekä suoraan Euroopan yhteisön tasolla myönnettävät henkilökohtaiset apurahat että alueellisten, kansallisten tai kansainvälisten ohjelmien yhteisrahoittaminen silloin, kun niiden yhteydessä täyttyvät eurooppalaisen lisäarvon sekä avoimuuden vaatimukset.

Yhteisrahoitus toteutetaan ensi vaiheessa rajoitetusti, jotta siitä voidaan saada tarvittavaa kokemusta.

| — | Yritysten ja korkeakoulujen yhteiset toimintamuodot ja kumppanuudet: Tarkoituksena on tukea korkeakoulujen ja yritysten (erityisesti pk-yritysten ja perinteisen tehdasteollisuuden) välisiä pitemmän aikavälin yhteistyöohjelmia, jotta voidaan lisätä sektorien välistä liikkuvuutta ja tietämyksen jakamista yhteisissä tutkimuskumppanuuksissa. Toimintaa tuetaan rekrytoimalla kumppanuusohjelmiin kokeneita tutkijoita, korkeakoulu- ja yrityssektorin välisellä tutkijanvaihdolla sekä organisoimalla tapahtumia. |
| --- | --- |

—

Yritysten ja korkeakoulujen yhteiset toimintamuodot ja kumppanuudet: Tarkoituksena on tukea korkeakoulujen ja yritysten (erityisesti pk-yritysten ja perinteisen tehdasteollisuuden) välisiä pitemmän aikavälin yhteistyöohjelmia, jotta voidaan lisätä sektorien välistä liikkuvuutta ja tietämyksen jakamista yhteisissä tutkimuskumppanuuksissa. Toimintaa tuetaan rekrytoimalla kumppanuusohjelmiin kokeneita tutkijoita, korkeakoulu- ja yrityssektorin välisellä tutkijanvaihdolla sekä organisoimalla tapahtumia.

| — | Kansainvälinen ulottuvuus. Tarkoituksena on parantaa eurooppalaisen tutkimuksen laatua houkuttelemalla Eurooppaan tutkijalahjakkuuksia sen ulkopuolelta ja edistämällä molemminpuolisesti hyödyttävää tutkimusyhteistyötä Euroopan ulkopuolelta tulevien tutkijoiden kanssa. Toteutusvälineenä ovat eurooppalaisten tutkijoiden kansainväliset apurahat (joihin kuuluu kaikissa tapauksissa paluuvaihe), ulkomaisten tutkijoiden apurahat sekä tutkijanvaihtoa tukevat kumppanuudet. Lisäksi tuetaan eurooppalaisten organisaatioiden ja EU:n naapurimaiden sekä Euroopan yhteisön kanssa tiede- ja teknologia-alan yhteistyösopimuksen tehneiden maiden organisaatioiden yhteisiä aloitteita. Tällä toimella pyritään myös estämään aivovienti kehitysmaista ja nopeasti kehittyvän talouden maista ja luomaan ulkomailla työskentelevien eurooppalaisten tutkijoiden verkostoja. Toimet toteutetaan yhdenmukaisesti ”Yhteistyö” — ja ”Valmiudet” -ohjelmien kansainvälisten toimien kanssa. |
| --- | --- |

—

Kansainvälinen ulottuvuus. Tarkoituksena on parantaa eurooppalaisen tutkimuksen laatua houkuttelemalla Eurooppaan tutkijalahjakkuuksia sen ulkopuolelta ja edistämällä molemminpuolisesti hyödyttävää tutkimusyhteistyötä Euroopan ulkopuolelta tulevien tutkijoiden kanssa. Toteutusvälineenä ovat eurooppalaisten tutkijoiden kansainväliset apurahat (joihin kuuluu kaikissa tapauksissa paluuvaihe), ulkomaisten tutkijoiden apurahat sekä tutkijanvaihtoa tukevat kumppanuudet. Lisäksi tuetaan eurooppalaisten organisaatioiden ja EU:n naapurimaiden sekä Euroopan yhteisön kanssa tiede- ja teknologia-alan yhteistyösopimuksen tehneiden maiden organisaatioiden yhteisiä aloitteita. Tällä toimella pyritään myös estämään aivovienti kehitysmaista ja nopeasti kehittyvän talouden maista ja luomaan ulkomailla työskentelevien eurooppalaisten tutkijoiden verkostoja. Toimet toteutetaan yhdenmukaisesti ”Yhteistyö” — ja ”Valmiudet” -ohjelmien kansainvälisten toimien kanssa.

| — | Erityistoimet, joilla tuetaan todellisten eurooppalaisten työmarkkinoiden syntyä tutkijoille poistamalla liikkuvuuden esteitä ja parantamalla tutkijoiden uranäkymiä Euroopassa. Tuetaan myös kannustetoimia niiden julkisten laitosten osalta, jotka edistävät tutkijoidensa liikkuvuutta, laatua ja profiilia. Lisäksi myönnetään tukea Marie Curie -toimien ja niiden tavoitteiden tunnettuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Erityistoimet, joilla tuetaan todellisten eurooppalaisten työmarkkinoiden syntyä tutkijoille poistamalla liikkuvuuden esteitä ja parantamalla tutkijoiden uranäkymiä Euroopassa. Tuetaan myös kannustetoimia niiden julkisten laitosten osalta, jotka edistävät tutkijoidensa liikkuvuutta, laatua ja profiilia. Lisäksi myönnetään tukea Marie Curie -toimien ja niiden tavoitteiden tunnettuuden lisäämiseksi.

IV   Valmiudet

Tässä seitsemännen puiteohjelman osassa on tarkoituksena tehostaa tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla Euroopassa ja huolehtia niiden parhaasta mahdollisesta käytöstä. Päämäärään pyritään:

| — | optimoimalla tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen; |
| --- | --- |

—

optimoimalla tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen;

| — | parantamalla pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta; |
| --- | --- |

—

parantamalla pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta;

| — | tukemalla alueiden tutkimusklustereiden kehittämistä; |
| --- | --- |

—

tukemalla alueiden tutkimusklustereiden kehittämistä;

| — | edistämällä EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamista; |
| --- | --- |

—

edistämällä EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täyden tutkimuspotentiaalin vapauttamista;

| — | tuomalla tiede ja yhteiskunta lähemmäksi toisiaan, jotta tiede ja teknologia voitaisiin integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

—

tuomalla tiede ja yhteiskunta lähemmäksi toisiaan, jotta tiede ja teknologia voitaisiin integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan;

| — | tukemalla tutkimuspolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä; |
| --- | --- |

—

tukemalla tutkimuspolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä;

| — | kansainvälistä yhteistyötä tukevilla horisontaalisilla toimilla ja toimenpiteillä. |
| --- | --- |

—

kansainvälistä yhteistyötä tukevilla horisontaalisilla toimilla ja toimenpiteillä.

TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT

Tavoite

Tavoitteena on optimoida Euroopan parhaiden tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen ja auttaa luomaan tieteen ja teknologian aloilla uusia Euroopan yleistä etua palvelevia tutkimusinfrastruktuureja, joita Euroopan tiedeyhteisö tarvitsee pysyäkseen tutkimuksen eturintamassa ja joiden avulla yritykset voivat vahvistaa perustietämystään ja teknologista taitotietoaan.

Lähtökohdat

Tutkimusinfrastruktuureilla on yhä suurempi merkitys tietämyksen ja teknologian edistämisessä ja hyödyntämisessä. Niiden tärkeys on jo laajalti todettu energian, avaruustieteen ja hiukkasfysiikan aloilla, ja muilla aloilla niiden merkitys vahvistuu kaiken aikaa. Tutkimuksen kannalta keskeisiä välineitä ovat esimerkiksi säteilylähteet, tietokannat genomiikassa ja yhteiskuntatieteissä, observatoriot ympäristö- ja avaruustieteissä, kuvantamisjärjestelmät ja puhdastilat uusien materiaalien tai nanoelektroniikan tutkimuksessa ja kehittämisessä. Ne ovat kalliita, niiden kehittäminen edellyttää laaja-alaista asiantuntemusta ja niiden käyttäjäkuntana pitäisi olla laaja tutkijoiden ja asiakasyritysten yhteisö Euroopan tasolla.

Eurooppalaisen lähestymistavan kehittäminen tutkimusinfrastruktuureihin, myös tieto- ja viestintäteknologian sähköisiin infrastruktuureihin ja virtuaalisiin infrastruktuureihin, ja tämän alueen toimien toteuttaminen unionin tasolla voi parantaa merkittävästi eurooppalaisen tutkimuksen potentiaalia ja hyödyntämistä sekä edistää eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymistä.

Vaikka jäsenvaltioilla on edelleenkin keskeinen rooli infrastruktuurien kehittämisessä ja rahoittamisessa, Euroopan yhteisö voi ja sen tulee omaksua rooli toiminnan liikkeellepanijana ja vipuvaikutuksen lisääjänä. Se voi varmistaa osaltaan, että eri jäsenvaltioissa oleviin infrastruktuureihin luodaan tehokkaammat pääsymahdollisuudet ja parannetaan niiden käyttöä, sekä stimuloida näiden infrastruktuurien kehittämistä ja niiden verkottamista koordinoidulla tavalla ja edistää uusien koko Euroopan etua palvelevien tutkimusinfrastruktuurien perustamista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (ESFRI) on tältä osin keskeisessä asemassa määritettäessä Euroopan tutkimusinfrastruktuurien tarpeita ja kehittämisnäkymiä.

Toimet

Tämän otsikon mukaiset infrastruktuuritoimet koskevat kaikkia tieteen ja teknologian aloja. Niiden toteutus koordinoidaan alakohtaisten toimien kanssa, jotta kaikissa Euroopan tasolla toteutettavissa Euroopan yhteisön toimissa voitaisiin ottaa huomioon kunkin alan tutkimusinfrastruktuuritarpeet, mukaan luettuna kansainvälinen yhteistyö.

Toimet ovat seuraavat:

| — | Käytössä olevien tutkimusinfrastruktuurien tuki






  — | Toimien integrointi. Tarkoituksena on jäsentää paremmin Euroopan laajuudessa sitä, miten tutkimusinfrastruktuureja käytetään tietyllä alalla, ja edistää niiden johdonmukaista käyttöä ja kehittämistä. Erityisesti tarjotaan muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia, jotta eurooppalaiset tutkijat, myös teollisuuden ja pk-yritysten palveluksessa työskentelevät tutkijat, pääsisivät käyttämään tutkimustyössään korkeatasoisia tutkimusinfrastruktuureja niiden sijaintipaikasta riippumatta. |
| --- | --- | --- |

—

Käytössä olevien tutkimusinfrastruktuurien tuki

—

Toimien integrointi. Tarkoituksena on jäsentää paremmin Euroopan laajuudessa sitä, miten tutkimusinfrastruktuureja käytetään tietyllä alalla, ja edistää niiden johdonmukaista käyttöä ja kehittämistä. Erityisesti tarjotaan muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia, jotta eurooppalaiset tutkijat, myös teollisuuden ja pk-yritysten palveluksessa työskentelevät tutkijat, pääsisivät käyttämään tutkimustyössään korkeatasoisia tutkimusinfrastruktuureja niiden sijaintipaikasta riippumatta.

| — | Sähköisten tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen. Tarkoituksena on edistää suurikapasiteettisten ja suorituskykyisten viestintä- ja grid-pohjaisten infrastruktuurien jatkokehittämistä ja maailmanlaajuista liitettävyyttä sekä lisätä laskentakapasiteettia Euroopassa. Tavoitteena on myös kannustaa tarvittaessa näiden infrastruktuurien käyttöönottoon käyttäjäyhteisöissä, lisätä niiden maailmanlaajuista merkitystä ja parantaa luottamusta niihin GEANT- ja grid-infrastruktuurien saavutusten pohjalta ja yhteentoimivuutta koskeviin avoimiin standardeihin perustuen. |
| --- | --- |

—

Sähköisten tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen. Tarkoituksena on edistää suurikapasiteettisten ja suorituskykyisten viestintä- ja grid-pohjaisten infrastruktuurien jatkokehittämistä ja maailmanlaajuista liitettävyyttä sekä lisätä laskentakapasiteettia Euroopassa. Tavoitteena on myös kannustaa tarvittaessa näiden infrastruktuurien käyttöönottoon käyttäjäyhteisöissä, lisätä niiden maailmanlaajuista merkitystä ja parantaa luottamusta niihin GEANT- ja grid-infrastruktuurien saavutusten pohjalta ja yhteentoimivuutta koskeviin avoimiin standardeihin perustuen.

| — | Uusien tutkimusinfrastruktuurien tuki






  — | Uusien infrastruktuurien rakentaminen ja jo käytössä oleviin infrastruktuureihin tehtävät merkittävät parannukset keskittymällä pääasiassa valmisteluvaiheisiin. Tarkoituksena on edistää — ensisijaisesti ESFRI:n (15) työn pohjalta ja ”vaihtelevan geometrian” periaatetta noudattaen — uusien tutkimuslaitosten luomista. |
| --- | --- | --- |

—

Uusien tutkimusinfrastruktuurien tuki

—

Uusien infrastruktuurien rakentaminen ja jo käytössä oleviin infrastruktuureihin tehtävät merkittävät parannukset keskittymällä pääasiassa valmisteluvaiheisiin. Tarkoituksena on edistää — ensisijaisesti ESFRI:n (15) työn pohjalta ja ”vaihtelevan geometrian” periaatetta noudattaen — uusien tutkimuslaitosten luomista.

| — | Valmistelevat tutkimukset, joihin sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa (ehdotuspyynnöt). Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien perustamista rahoittamalla uusien infrastruktuurien valmistelutoimia ja toteutettavuustutkimuksia. |
| --- | --- |

—

Valmistelevat tutkimukset, joihin sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa (ehdotuspyynnöt). Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien perustamista rahoittamalla uusien infrastruktuurien valmistelutoimia ja toteutettavuustutkimuksia.

Rahoitettaviksi ehdotettavat infrastruktuurihankkeet valitaan soveltaen erityisesti seuraavia arviointiperusteita:

| — | tavoite ei ole saavutettavissa nykyisillä mekanismeilla; |
| --- | --- |

—

tavoite ei ole saavutettavissa nykyisillä mekanismeilla;

| — | Euroopan yhteisön rahoitustuen tuoma lisäarvo; |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön rahoitustuen tuoma lisäarvo;

| — | valmiudet tarjota palvelua, jolla vastataan (korkeakoulujen ja yritysmaailman) tiedeyhteisön tarpeisiin koko Euroopassa, eurooppalaiselle tutkimusalueelle koituva lisäarvo mukaan luettuna; |
| --- | --- |

—

valmiudet tarjota palvelua, jolla vastataan (korkeakoulujen ja yritysmaailman) tiedeyhteisön tarpeisiin koko Euroopassa, eurooppalaiselle tutkimusalueelle koituva lisäarvo mukaan luettuna;

| — | tieteellinen huippuosaaminen; |
| --- | --- |

—

tieteellinen huippuosaaminen;

| — | kansainvälinen merkitys; |
| --- | --- |

—

kansainvälinen merkitys;

| — | vaikutus teknologian kehittämisvalmiuksiin; |
| --- | --- |

—

vaikutus teknologian kehittämisvalmiuksiin;

| — | vaikutus tutkimukseen pohjaavien huippuosaamisen klustereiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

—

vaikutus tutkimukseen pohjaavien huippuosaamisen klustereiden kehittämiseen;

| — | teknologinen ja organisatorinen toteutettavuus; |
| --- | --- |

—

teknologinen ja organisatorinen toteutettavuus;

| — | mahdollisuudet eurooppalaisiin kumppanuuksiin sekä jäsenvaltioiden ja muiden keskeisten sidosryhmien voimakkaaseen rahoitukselliseen ja muuhun sitoutumiseen sekä EIP:n lainojen ja rakennerahastojen mahdollinen käyttö; |
| --- | --- |

—

mahdollisuudet eurooppalaisiin kumppanuuksiin sekä jäsenvaltioiden ja muiden keskeisten sidosryhmien voimakkaaseen rahoitukselliseen ja muuhun sitoutumiseen sekä EIP:n lainojen ja rakennerahastojen mahdollinen käyttö;

| — | rakentamis- ja toimintakustannusten arviointi. |
| --- | --- |

—

rakentamis- ja toimintakustannusten arviointi.

Uusien infrastruktuurien rakentamisessa olisi aina tarvittaessa otettava huomioon lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden tieteellisen huippuosaamisen potentiaali. Varmistetaan, että yhteisön rahoitusvälineiden — erityisesti seitsemännen puiteohjelman ja rakennerahastojen — toimet koordinoidaan keskenään tehokkaasti.

PK-YRITYKSIÄ HYÖDYTTÄVÄ TUTKIMUS

Tavoitteet

Tavoitteena on vahvistaa eurooppalaisten pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden panosta uusien teknologiapohjaisten tuotteiden ja markkinoiden kehittämisessä tukemalla tutkimustyön ulkoistamista, tutkimustoiminnan lisäämistä, verkostojen laajentamista, tutkimustulosten hyödyntämistä ja teknologisen taitotiedon hankkimista. Näin kurotaan umpeen tutkimuksen ja innovoinnin välistä kuilua.

Lähtökohdat

Pk-yritykset ovat Euroopan teollisuuden ydintoimijoita. Niiden pitäisi olla avainasemassa innovoinnissa ja tietämyksen muuntamisessa uusiksi tuotteiksi, prosesseiksi ja palveluiksi. Kilpailun kovetessa sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti Euroopan pk-yritykset joutuvat lisäämään tietämystään ja tutkimusintensiteettiään, tehostamaan tutkimuksen hyödyntämistä, laajentamaan liiketoimintaansa suuremmille markkinoille ja kansainvälistämään tietämysverkostojaan. Pk-yrityksille suunnatut jäsenvaltioiden toimet eivät useimmissa tapauksissa kannusta valtioiden väliseen tutkimusyhteistyöhön ja teknologiansiirtoon eivätkä tue sitä. EU-tason toimille on välttämätön tarve kansallisen ja alueellisen tason toimien täydentämiseksi ja tehostamiseksi. Seuraavassa esitettyjen erityisten toimien lisäksi pk-yritysten osallistumista kannustetaan ja helpotetaan ja niiden tarpeet otetaan huomioon kautta koko seitsemännen puiteohjelman.

Toimet

Erityisesti pk-yritysten tukemiseen tarkoitetuilla toimilla on määrä tukea pk-yrityksiä ja pk-yritysjärjestöjä, joiden on ulkoistettava tutkimusta. Kyseessä ovat enimmäkseen low tech ja medium tech -yritykset, joilla on vain vähän tai ei lainkaan tutkimuskapasiteettia. Tutkimuspainotteiset pk-yritykset voivat osallistua joko tarjoamalla tutkimuspalveluja tai ulkoistamalla itse tutkimusta, joka täydentää niiden omia tutkimustyön ydinvalmiuksia. Toimet, joissa sovelletaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa, voivat koskea kaikkia tieteen ja teknologian aloja. Toimiin kuuluu myös tuki demonstrointitoimille ja muille toimenpiteille, joilla edistetään tutkimustulosten hyödyntämistä. Toimet täydentävät kilpailukykyä ja innovointia koskevaa puiteohjelmaa. Rahoitusta myönnetään seuraavissa kahdessa järjestelyssä:

| — | Tutkimus pk-yritysten tueksi: Tarkoituksena on auttaa pieniä innovatiivisten pk-yritysten ryhmiä ratkaisemaan yhteisiä tai toisiinsa liittyviä teknologisia ongelmia. |
| --- | --- |

—

Tutkimus pk-yritysten tueksi: Tarkoituksena on auttaa pieniä innovatiivisten pk-yritysten ryhmiä ratkaisemaan yhteisiä tai toisiinsa liittyviä teknologisia ongelmia.

| — | Tutkimus pk-yritysjärjestöjen tueksi: Tarkoituksena on auttaa pk-yritysjärjestöjä ja -ryhmittymiä kehittämään teknisiä ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat yhteisiä suurelle määrälle pk-yrityksiä tietyillä yrityssektoreilla tai tietyissä arvoketjun osissa. |
| --- | --- |

—

Tutkimus pk-yritysjärjestöjen tueksi: Tarkoituksena on auttaa pk-yritysjärjestöjä ja -ryhmittymiä kehittämään teknisiä ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat yhteisiä suurelle määrälle pk-yrityksiä tietyillä yrityssektoreilla tai tietyissä arvoketjun osissa.

Tukea annetaan pääasiassa tutkimushankkeille. Lisäksi tukea annetaan kansallisille tukiohjelmille, joista myönnetään rahoitusta pk-yrityksille tai pk-yritysjärjestöille, jotta ne voivat valmistella ehdotuksia ”Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus” -ohjelman puitteissa toteutettaviksi toimiksi. Yhteisön TTK-puiteohjelman täytäntöönpanon aikana on varmistettava täydentävyys ja synergia kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman toimien kanssa.

Kilpailukykyä ja innovaatioita koskevalla ohjelmalla kannustetaan ja helpotetaan pk-yritysten osallistumista puiteohjelmaan sen horisontaalisten yrityksiä ja innovointia tukevien palvelujen avulla. Varmistetaan täydentävyys ja synergia suhteessa muihin yhteisön ohjelmiin.

OSAAVAT ALUEET

Tavoitteet

Tavoitteena on vahvistaa Euroopan eri alueiden tutkimusvalmiuksia, erityisesti kannustamalla ja tukemalla korkeakouluista, tutkimuskeskuksista, yrityksistä ja alueviranomaisista muodostuvien alueiden tutkimusklustereiden kehitystä koko Euroopassa.

Lähtökohdat

Alueet katsotaan yhä useammin keskeisiksi toimijoiksi eurooppalaisen tutkimuksen ja kehityksen maisemassa. Tutkimuspolitiikan ja -toimien ehtona aluetasolla on usein julkisen ja yksityisen sektorin toimijoista muodostuvien ”klustereiden” kehittäminen. ”Tietämyksen alueet” -pilottitoimi osoitti tämän kehityksen dynamiikan sekä tarpeen tukea ja kannustaa tällaisten toimintarakenteiden kehitystä.

Toimilla pyritään vahvistamaan Euroopan alueiden valmiuksia investoida tutkimukseen ja kehitykseen ja toteuttaa tutkimustoimia. Samalla pyritään siihen, että alueiden toimijoilla on mahdollisimmat hyvät valmiudet osallistua menestyksekkäästi eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin. Niin ikään tarkoituksena on edesauttaa klustereiden syntymistä ja tukea tätä kautta Euroopan aluekehitystä. Toimilla edistetään sellaisten alueellisten klustereiden luomista, jotka myötävaikuttavat eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymiseen.

Toimet

Uudella ”Osaavat alueet” -aloitteella tuodaan toimintaan mukaan ja keskenään yhteistyöhön alueellisia tutkimustoimijoita, kuten korkeakouluja, tutkimuskeskuksia, yrityksiä ja viranomaisia (alueneuvostoja tai aluekehityskeskuksia). Hankkeissa on tavoitteena tehdä alueiden klustereiden tutkimuslinjauksia koskeva yhteinen analyysi (koordinoiden alueiden innovointiklustereiden laajempiin näkökohtiin liittyvien toimien kanssa) ja kehittää keinoja sille, miten ne voidaan ottaa huomioon yksittäisissä tutkimustoimissa (muun muassa tutkimusprofiililtaan kehittyneiden alueiden vähemmän kehittyneille alueille tarjoaman ”mentoroinnin” kautta). Lisäksi tuetaan kehittyviä osaavia alueita.

Tämä käsittää toimenpiteitä, joilla parannetaan tutkimuksen verkottumista ja pääsyä tutkimusrahoituksen piiriin sekä tutkimustoimijoiden ja -instituutioiden integroitumista ja nivoutumista alueiden talouteen. Hankkeet toteutetaan tiiviissä yhteydessä Euroopan yhteisön aluepolitiikkaan (rakennerahastoihin) ja kilpailukykyä ja innovointia koskevaan puiteohjelmaan sekä koulutusalan ohjelmiin.

”Osaavat alueet” -aloitteessa haetaan synergioita Euroopan yhteisön aluepolitiikan sekä asiaa koskevien kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa erityisesti ”lähentymisalueiden” ja syrjäisimpien alueiden osalta.

TUTKIMUSVALMIUDET

Tavoite

Tavoitteena on edistää laajentuneen Euroopan unionin täyden tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä vapauttamalla ja kehittämällä nykyistä tai uutta huippuosaamista EU:n lähentymisalueilla ja syrjäisimmillä alueilla (16) ja parantamalla näiden alueiden tutkijoiden valmiuksia osallistua menestyksekkäästi tutkimustoimiin Euroopan yhteisön tasolla.

Lähtökohdat

Eurooppa ei hyödynnä optimaalisesti tutkimusvalmiuksiaan etenkään vähemmän kehittyneillä alueilla, jotka sijoittuvat kauaksi Euroopan tutkimuksen ja teollisen kehittämisen ytimestä. Tavoitteena on auttaa kyseisten alueiden tutkijoita ja tutkimusinstituutioita niin yksityiseltä kuin julkiseltakin sektorilta osallistumaan eurooppalaiseen tutkimustoimintaan ja hyötymään Euroopan muiden alueiden tietämyksestä ja kokemuksesta. Tätä varten näille tutkijoille ja tutkimusinstituutioille on tarkoitus luoda edellytykset hyödyntää valmiuksiaan, mikä puolestaan tukee eurooppalaisen tutkimusalueen täysimittaista toteutusta laajentuneessa unionissa. Toimet pohjautuvat jo toteutettuihin tai meneillään oleviin toimiin, kuten viidennen puiteohjelman mukaisiin eurooppalaisiin huippuosaamiskeskuksiin tuolloisissa EU:hun liittymässä olleissa maissa ja ehdokasmaissa sekä tietämyksen siirtoon tarkoitettuihin Marie Curie -vierailuapurahoihin.

Toimet

Toimilla tuetaan seuraavia hankkeita:

| — | Valtioiden väliset keskinäiset tutkijavaihdot lähentymisalueiden valikoitujen organisaatioiden ja yhden tai useamman kumppaniorganisaation välillä; nykyistä tai uutta huippuosaamista edustavien valikoitujen tutkimuskeskusten tukeminen niiden rekrytoidessa kokeneita tutkijoita muista maista. |
| --- | --- |

—

Valtioiden väliset keskinäiset tutkijavaihdot lähentymisalueiden valikoitujen organisaatioiden ja yhden tai useamman kumppaniorganisaation välillä; nykyistä tai uutta huippuosaamista edustavien valikoitujen tutkimuskeskusten tukeminen niiden rekrytoidessa kokeneita tutkijoita muista maista.

| — | Tutkimuslaitteiston hankinta ja kehittäminen ja materiaalisen ympäristön kehittäminen, jotta voidaan täysin hyödyntää älyllistä potentiaalia nykyistä tai uutta huippuosaamista edustavissa valikoiduissa lähentymisalueiden tutkimuskeskuksissa. |
| --- | --- |

—

Tutkimuslaitteiston hankinta ja kehittäminen ja materiaalisen ympäristön kehittäminen, jotta voidaan täysin hyödyntää älyllistä potentiaalia nykyistä tai uutta huippuosaamista edustavissa valikoiduissa lähentymisalueiden tutkimuskeskuksissa.

| — | Tietämyksen siirtoa helpottavien workshopien ja konferenssien järjestäminen; edistämistoimet ja aloitteet, joilla levitetään ja siirretään tutkimustuloksia muihin maihin ja kansainvälisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Tietämyksen siirtoa helpottavien workshopien ja konferenssien järjestäminen; edistämistoimet ja aloitteet, joilla levitetään ja siirretään tutkimustuloksia muihin maihin ja kansainvälisillä markkinoilla.

| — | ”Arviointipalvelut”, joiden avulla mikä tahansa lähentymisalueen tutkimuskeskus voi hankkia kansainvälisen ja puolueettoman asiantuntija-arvion tutkimuksensa laadun ja infrastruktuuriensa yleisestä tasosta. |
| --- | --- |

—

”Arviointipalvelut”, joiden avulla mikä tahansa lähentymisalueen tutkimuskeskus voi hankkia kansainvälisen ja puolueettoman asiantuntija-arvion tutkimuksensa laadun ja infrastruktuuriensa yleisestä tasosta.

Toiminnassa haetaan vahvoja synergioita Euroopan yhteisön aluepolitiikan kanssa. Tuettavissa toimissa määritetään, millaisia tarpeita ja mahdollisuuksia on olemassa lähentymisalueiden nykyisten ja tulevien huippuosaamiskeskusten tutkimusvalmiuksien vahvistamiseksi rakenne- ja koheesiorahastojen avulla.

Synergiaetuja haetaan myös kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman kanssa, jotta voidaan edistää tutkimuksen ja kehittämisen alueellista kaupallistamista yhdessä teollisuuden kanssa.

TIEDE YHTEISKUNNASSA

Tavoite

Tavoitteena on edistää tieteellisen ja teknologisen toiminnan ja siihen liittyvän tutkimuspolitiikan sopusointuista integrointia eurooppalaisen yhteiskunnan kudokseen, jotta voitaisiin luoda avoin, tehokas ja demokraattinen eurooppalainen osaamisyhteiskunta. Tätä varten tuetaan Euroopan laajuista pohdintaa ja keskustelua tieteestä ja teknologiasta ja niiden suhteesta yhteiskunnan ja kulttuurin koko kirjoon.

Lähtökohdat

Tieteen ja teknologian vaikutus ulottuu yhä syvemmälle päivittäiseen elämäämme. Vaikka tiede ja teknologia ovat yhteiskunnallisen toiminnan tuotosta ja yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tekijöiden muovaamia, ne ovat suurelle osalle kansalaisia ja poliittisia päättäjiä edelleen kaukainen asia, joka ei kosketa heidän arkeaan. Tiede ja teknologia synnyttävät edelleen väärinymmärrystä. Uusiin teknologioihin liittyviä kiistanalaisia kysymyksiä tulisi käsitellä tietoon perustuvassa yhteiskunnallisessa keskustelussa, joka johtaa järkeviin valintoihin ja päätöksiin.

Toimet

Toiminta on integroitua ja laajalle ulottuvaa. Tarkoituksena on tukea seuraavia toimia:

| — | Euroopan tiedejärjestelmän vahvistaminen ja parantaminen, mukaan luettuina seuraavat seikat: politiikantekoa (myös riskinhallintaa) palvelevan tieteellisen neuvonnan ja asiantuntemuksen hyödyntämisen ja vaikutusten seurannan parantaminen, tieteellisten julkaisujen tulevaisuus, toimenpiteet, joilla parannetaan tieteellisten julkaisujen saatavuutta siten, että suuri yleisön voi helpommin tutustua niihin, väärinkäytölle alttiiden tieteellisten alojen turvaaminen sekä petokset, luottamus ja itsesääntely. |
| --- | --- |

—

Euroopan tiedejärjestelmän vahvistaminen ja parantaminen, mukaan luettuina seuraavat seikat: politiikantekoa (myös riskinhallintaa) palvelevan tieteellisen neuvonnan ja asiantuntemuksen hyödyntämisen ja vaikutusten seurannan parantaminen, tieteellisten julkaisujen tulevaisuus, toimenpiteet, joilla parannetaan tieteellisten julkaisujen saatavuutta siten, että suuri yleisön voi helpommin tutustua niihin, väärinkäytölle alttiiden tieteellisten alojen turvaaminen sekä petokset, luottamus ja itsesääntely.

| — | Tutkijoiden ja koko suuren yleisön, mukaan luettuna organisoitunut kansalaisyhteiskunta, laajempi osallistuminen tieteestä käytävään keskusteluun, jotta voidaan ennakoida ja selventää poliittisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä, muun muassa eettisiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

—

Tutkijoiden ja koko suuren yleisön, mukaan luettuna organisoitunut kansalaisyhteiskunta, laajempi osallistuminen tieteestä käytävään keskusteluun, jotta voidaan ennakoida ja selventää poliittisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä, muun muassa eettisiä kysymyksiä.

| — | Muun muassa historiaan, sosiologiaan sekä tieteen ja teknologian filosofiaan perustuva pohdinta ja keskustelu tieteestä ja teknologiasta ja niiden paikasta yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

—

Muun muassa historiaan, sosiologiaan sekä tieteen ja teknologian filosofiaan perustuva pohdinta ja keskustelu tieteestä ja teknologiasta ja niiden paikasta yhteiskunnassa.

| — | Gendertutkimus, mukaan luettuna sukupuoliulottuvuuden ottaminen huomioon kaikilla tutkimuksen aloilla ja naisten aseman edistäminen tutkimuksessa ja tieteellisissä päätöksentekoelimissä. |
| --- | --- |

—

Gendertutkimus, mukaan luettuna sukupuoliulottuvuuden ottaminen huomioon kaikilla tutkimuksen aloilla ja naisten aseman edistäminen tutkimuksessa ja tieteellisissä päätöksentekoelimissä.

| — | Sellaisen avoimen ympäristön luominen, joka herättää nuorissa uteliaisuutta tiedettä kohtaan, tehostamalla tiedeopetusta kaikilla tasoilla, myös kouluissa, ja edistämällä nuorten kiinnostusta ja täyttä osallistumista tieteeseen heidän taustastaan riippumatta. |
| --- | --- |

—

Sellaisen avoimen ympäristön luominen, joka herättää nuorissa uteliaisuutta tiedettä kohtaan, tehostamalla tiedeopetusta kaikilla tasoilla, myös kouluissa, ja edistämällä nuorten kiinnostusta ja täyttä osallistumista tieteeseen heidän taustastaan riippumatta.

| — | Yliopistoissa ja muissa korkeakouluissa harjoitettavan tutkimuksen aseman vahvistaminen ja niiden osallistumisen tehostaminen globalisaatiohaasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Yliopistoissa ja muissa korkeakouluissa harjoitettavan tutkimuksen aseman vahvistaminen ja niiden osallistumisen tehostaminen globalisaatiohaasteisiin vastaamiseksi.

| — | Tiedemaailman sekä poliittisten päätöksentekijöiden, tiedotusvälineiden ja suuren yleisön välisen viestinnän ja keskinäisen ymmärryksen parantaminen siten, että autetaan tutkijoita viestimään paremmin työstään ja esittelemään sitä ja tuetaan tieteellistä informaatiota, julkaisuja ja tiedonvälitystä. |
| --- | --- |

—

Tiedemaailman sekä poliittisten päätöksentekijöiden, tiedotusvälineiden ja suuren yleisön välisen viestinnän ja keskinäisen ymmärryksen parantaminen siten, että autetaan tutkijoita viestimään paremmin työstään ja esittelemään sitä ja tuetaan tieteellistä informaatiota, julkaisuja ja tiedonvälitystä.

Hankkeet toteutetaan erityisesti seuraavissa muodoissa: tutkimushankkeet, selvitykset, verkottuminen ja vaihdot, julkiset tapahtumat ja aloitteet, palkinnot, kartoitukset ja tiedonkeruu. Useissa tapauksissa ne edellyttävät kansainvälisiä kumppanuuksia kolmansista maista tulevien organisaatioiden kanssa.

TUTKIMUSPOLITIIKKOJEN JOHDONMUKAISEN KEHITTÄMISEN TUKEMINEN

Tavoitteet

Tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden ja yhteisön tutkimuspolitiikkojen tehokkuutta ja johdonmukaisuutta sekä niiden niveltymistä muihin politiikkoihin, parantaa julkisrahoitteisen tutkimuksen merkitystä ja sen yhteyksiä yrityksiin sekä lisätä julkista tukea ja vauhdittaa sen kautta yksityisiä investointeja.

Lähtökohdat

Yksi Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian painopisteistä on tutkimus- ja kehitysinvestointeihin liittyvän kolmen prosentin tavoitteen saavuttaminen ja investointien vaikutuksen tehostaminen. Tehokkaiden politiikkojen laatiminen julkisten ja yksityisten tutkimusinvestointien vauhdittamiseksi on yksi keskeisimmistä viranomaisten tavoitteista, jolla voitaisiin nopeuttaa siirtymistä kilpailukykyiseen osaamistalouteen. Se edellyttää tutkimuspolitiikkojen mukautuvuutta, nykyistä moninaisempien välineiden käyttöönottoa, toimien rajatylittävää keskinäistä koordinointia ja muiden politiikkojen panosta parempien toimintapuitteiden luomiseksi tutkimukselle.

Toimet

Tämän osa-alueen toimilla täydennetään ”Yhteistyö”-ohjelman koordinointitoimia ja pyritään johdonmukaistamaan alueellisia, kansallisia ja yhteisön politiikkoja ja aloitteita (esim. rahoitusohjelmia, lainsäädäntöä, suosituksia ja suuntaviivoja) ja tehostamaan niiden vaikutusta. Toimet ovat seuraavat:

| — | Seurataan ja analysoidaan tutkimukseen liittyviä julkisen vallan toimenpiteitä ja teollisia strategioita sekä niiden vaikutuksia ja laaditaan indikaattoreita tarkoituksena tuottaa tietoa ja näyttöä politiikkojen suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja valtioiden välisen koordinoinnin tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Seurataan ja analysoidaan tutkimukseen liittyviä julkisen vallan toimenpiteitä ja teollisia strategioita sekä niiden vaikutuksia ja laaditaan indikaattoreita tarkoituksena tuottaa tietoa ja näyttöä politiikkojen suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja valtioiden välisen koordinoinnin tukemiseksi.

| — | Tehostetaan vapaaehtoiselta pohjalta tutkimuspolitiikan koordinointia toteuttamalla toimia, joilla tuetaan avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa ja alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattaen toteutettavia valtioiden välisiä kansallisen tai alueellisen tason yhteistyöaloitteita, jotka liittyvät yhteistä etua koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan vapaaehtoiselta pohjalta tutkimuspolitiikan koordinointia toteuttamalla toimia, joilla tuetaan avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa ja alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa noudattaen toteutettavia valtioiden välisiä kansallisen tai alueellisen tason yhteistyöaloitteita, jotka liittyvät yhteistä etua koskeviin kysymyksiin.

KANSAINVÄLISET YHTEISTYÖTOIMET

Tullakseen kilpailukykyiseksi ja voidakseen toimia johtavassa asemassa maailmannäyttämöllä Euroopan yhteisö tarvitsee vahvan ja johdonmukaisen kansainvälisen tiede- ja teknologiapolitiikan. Seitsemännen puiteohjelman eri ohjelmiin sisältyvät kansainväliset toimet toteutetaan kansainvälisen yhteistyön kokonaisstrategian puitteissa.

Tällä kansainvälisellä politiikalla on kolme toisiinsa liittyvää tavoitetta:

| — | Tukea Euroopan kilpailukykyä toteuttamalla valikoiduilla tieteenaloilla strategisia kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa ja saattamalla kolmansien maiden parhaat tutkijat työskentelemään Eurooppaan ja Euroopan kanssa yhteistyössä. |
| --- | --- |

—

Tukea Euroopan kilpailukykyä toteuttamalla valikoiduilla tieteenaloilla strategisia kumppanuuksia kolmansien maiden kanssa ja saattamalla kolmansien maiden parhaat tutkijat työskentelemään Eurooppaan ja Euroopan kanssa yhteistyössä.

| — | Edistää yhteyksiä kolmansissa maissa toimiviin kumppaneihin tavoitteena muualla maailmassa tehtävän tutkimuksen parempi saatavuus. |
| --- | --- |

—

Edistää yhteyksiä kolmansissa maissa toimiviin kumppaneihin tavoitteena muualla maailmassa tehtävän tutkimuksen parempi saatavuus.

| — | Puuttua kolmansia maita koskeviin tai luonteeltaan maailmanlaajuisiin erityisongelmiin yhteisen edun ja hyödyn pohjalta. |
| --- | --- |

—

Puuttua kolmansia maita koskeviin tai luonteeltaan maailmanlaajuisiin erityisongelmiin yhteisen edun ja hyödyn pohjalta.

Seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa suunnataan erityisesti seuraaville maaryhmille:

| — | Ehdokasmaat; |
| --- | --- |

—

Ehdokasmaat;

| — | EU:n naapurimaat, Välimeren alueen kumppanimaat, Länsi-Balkanin maat (17) sekä |
| --- | --- |

—

EU:n naapurimaat, Välimeren alueen kumppanimaat, Länsi-Balkanin maat (17) sekä

| — | Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maat (18),;kehitysmaat kunkin asianomaisen maan tai alueen eritystarpeisiin keskittyen; (19) |
| --- | --- |

—

Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maat (18),;kehitysmaat kunkin asianomaisen maan tai alueen eritystarpeisiin keskittyen; (19)

| — | nopeasti kehittyvän talouden maat. |
| --- | --- |

—

nopeasti kehittyvän talouden maat.

Tiettyyn aihealueeseen liittyvät kansainväliset yhteistyötoimet toteutetaan ”Yhteistyö”-ohjelmassa. Tutkijavoimavaroihin liittyvät kansainväliset toimet toteutetaan ”Ihmiset”-ohjelmassa.

”Valmiudet” -ohjelmassa toteutetaan kaikille aloille yhteisiä (horisontaalisia) tukitoimia ja toimenpiteitä, jotka eivät liity erityisesti tiettyyn ”Yhteistyö”-ohjelman aihealueeseen tai monialaiseen aihepiiriin ja joita voidaan täydentää suppeassa määrässä tapauksia erityisillä yhteistyötoimilla, joista on yhteistä etua. Kansallisten toimien johdonmukaisuutta pyritään parantamaan tukemalla kansainväliseen tiedeyhteistyöhön liittyvien kansallisten ohjelmien koordinointia. Niiden kokemusten pohjalta, jotka on saatu entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä edistävän kansainvälisen järjestön (INTAS) puitteissa yhteistyöstä Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maiden kanssa, toteutetaan jatkuvuuden turvaavia toimia sekä tässä ohjelmassa että ”Yhteistyö-” ja ”Ihmiset” -ohjelmissa.

Lisäksi huolehditaan seitsemännen puiteohjelman eri ohjelmien kansainvälisten yhteistyötoimien yleisestä koordinoinnista sekä koordinoinnista muiden yhteisön välineiden kanssa.

YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (YTK) MUUT KUIN YDINALAAN LIITTYVÄT TOIMET

Tavoite

Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknisen tuen antaminen Euroopan yhteisön poliittiselle päätöksentekoprosessille, jonka avulla voidaan varmistaa tuki nykyisten politiikkojen toteutukselle ja seurannalle ja vastata uusiin politiikan haasteisiin.

Lähtökohdat

Koska YTK on riippumaton yksityisistä ja kansallisista eduista ja sillä on laajaa teknistä asiantuntemusta, se voi helpottaa yhteydenpitoa ja yhteisymmärryksen löytämistä eri sidosryhmien (toimialajärjestöt, ympäristöjärjestöt, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, muut tutkimuslaitokset jne.) ja poliittisten päätöksentekijöiden välillä etenkin Euroopan yhteisön tasolla. Antamalla tieteellistä ja teknistä tukea YTK auttaa tekemään Euroopan yhteisön poliittisesta päätöksentekoprosessista tehokkaamman ja avoimemman prosessin, joka perustuu luotettavaan tieteelliseen tietoon. YTK:n tekemä tutkimus olisi tarvittavilta osin koordinoitava ”Yhteistyö” -erityisohjelman aihealueilla tehtävän tutkimuksen kanssa päällekkäisyyksien välttämiseksi.

YTK:n Euroopan yhteisön politiikoille antaman tuen käyttökelpoisuus ja uskottavuus liittyy läheisesti sen tieteellisen asiantuntemuksen laatuun ja sen integroitumiseen kansainväliseen tiedeyhteisöön. Tästä syystä YTK panostaa jatkossakin tutkimukseen ja verkottumiseen muiden huippuosaamiskeskusten kanssa olennaisilla aloilla. Se osallistuu kaikilla aloilla epäsuoriin toimiin siten, että painopisteinä ovat yhteiset tieteelliset vertailujärjestelmät, verkottuminen, koulutus ja liikkuvuus, tutkimusinfrastruktuuri sekä osallistuminen teknologiayhteisöihin ja koordinointivälineisiin. Edellytyksenä osallistumiselle on, että YTK:lla on merkittävää asiantuntemusta, josta saadaan lisäarvoa.

YTK kannustaa aktiivisesti uusia jäsenvaltioita ja ehdokasmaita osallistumaan sen toimintaan samassa mitassa kuin EU:n aiemmat 15 jäsenvaltiota.

Toimet

YTK:n toiminta painottuu aloille, jotka ovat strategisesti tärkeitä unionille ja joilla sen panos tuottaa runsaasti lisäarvoa. Tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan yhteisön politiikoille annetaan jatkossakin keskeisillä aloilla, joita ovat muun muassa kestävä kehitys, ilmastonmuutos, elintarvikkeet, energia, liikenne, kemikaalit, eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät, tutkimuspolitiikka, tietotekniikka, vertailumenetelmät ja -materiaalit, bioteknologia, riskit, vaarat ja sosioekonomiset vaikutukset. Tukea lisätään seuraavilla osa-alueilla, jotka ovat Euroopan yhteisön kannalta erityisen tärkeitä:

| — | Hyvinvointi osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa






  — | Sovelletaan ja kehitetään edistyneitä ekonometrisiä mallinnus- ja analyysitekniikoita politiikan määrittelyn ja seurannan yhteydessä; seurannan kohteita ovat muun muassa Lissabonin ohjelma, sisämarkkinat sekä yhteisön tutkimus- ja koulutuspolitiikat. |
| --- | --- | --- |

—

Hyvinvointi osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa

—

Sovelletaan ja kehitetään edistyneitä ekonometrisiä mallinnus- ja analyysitekniikoita politiikan määrittelyn ja seurannan yhteydessä; seurannan kohteita ovat muun muassa Lissabonin ohjelma, sisämarkkinat sekä yhteisön tutkimus- ja koulutuspolitiikat.

| — | Kehitetään malleja, joilla tuetaan kestävän kehityksen tavoitteiden ja kilpailukyvyn välistä uutta tasapainoa vastuuntuntoisella tavalla. |
| --- | --- |

—

Kehitetään malleja, joilla tuetaan kestävän kehityksen tavoitteiden ja kilpailukyvyn välistä uutta tasapainoa vastuuntuntoisella tavalla.

| — | Annetaan tieteellistä ja teknistä tukea riskinarviointi- ja riskinhallintamenettelyjen kehittämiselle eurooppalaisen päätöksentekoprosessin välineinä. |
| --- | --- |

—

Annetaan tieteellistä ja teknistä tukea riskinarviointi- ja riskinhallintamenettelyjen kehittämiselle eurooppalaisen päätöksentekoprosessin välineinä.

| — | Yhteisvastuullisuus ja luonnonvarojen vastuullinen hallinta






  — | Pyritään tekemään YTK:sta tunnustettu tieteellinen ja tekninen vertailukeskus kestävän maatalouden alalla; toiminnassa keskitytään elintarvikkeiden laatuun, jäljitettävyyteen ja turvallisuuteen (mukaan luettuina muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut), maankäytön hallintaan ja täydentäviin ympäristöehtoihin sekä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisen tukemiseen. |
| --- | --- | --- |

—

Yhteisvastuullisuus ja luonnonvarojen vastuullinen hallinta

—

Pyritään tekemään YTK:sta tunnustettu tieteellinen ja tekninen vertailukeskus kestävän maatalouden alalla; toiminnassa keskitytään elintarvikkeiden laatuun, jäljitettävyyteen ja turvallisuuteen (mukaan luettuina muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut), maankäytön hallintaan ja täydentäviin ympäristöehtoihin sekä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisen tukemiseen.

| — | Annetaan yhteiselle kalastuspolitiikalle tiede- ja teknologiatukea. |
| --- | --- |

—

Annetaan yhteiselle kalastuspolitiikalle tiede- ja teknologiatukea.

| — | Parannetaan maantieteelliseen koordinaatistoon sidottujen yhdenmukaistettujen eurooppalaisten tietojen (geo-referenced data) tarjoamista ja paikkatietojärjestelmiä (tuki eurooppalaiselle paikkatietoinfrastruktuurille, INSPIRE:lle) ja jatketaan uusien lähestymistapojen kehittämistä maailmanlaajuiseen ympäristön ja luonnonvarojen seurantaan (tuki GMES:lle). |
| --- | --- |

—

Parannetaan maantieteelliseen koordinaatistoon sidottujen yhdenmukaistettujen eurooppalaisten tietojen (geo-referenced data) tarjoamista ja paikkatietojärjestelmiä (tuki eurooppalaiselle paikkatietoinfrastruktuurille, INSPIRE:lle) ja jatketaan uusien lähestymistapojen kehittämistä maailmanlaajuiseen ympäristön ja luonnonvarojen seurantaan (tuki GMES:lle).

| — | Tarjotaan asiantuntemusta ja osallistutaan aktiivisesti GMES- tutkimustoimintaan ja alan uusien sovellusten kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan asiantuntemusta ja osallistutaan aktiivisesti GMES- tutkimustoimintaan ja alan uusien sovellusten kehittämiseen.

| — | Tuetaan ympäristöä ja terveyttä koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamista; tähän sisältyy tuen antaminen käynnissä oleville toimille, joiden tavoitteena on luoda Euroopan yhteisön integroitu ympäristö- ja terveystietojärjestelmä. |
| --- | --- |

—

Tuetaan ympäristöä ja terveyttä koskevan EU:n toimintasuunnitelman toteuttamista; tähän sisältyy tuen antaminen käynnissä oleville toimille, joiden tavoitteena on luoda Euroopan yhteisön integroitu ympäristö- ja terveystietojärjestelmä.

| — | Edistetään ja voimistetaan vaihtoehtoisten strategioiden ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvien menetelmien kehittämistä ja validointia kaikilla olennaisilla tutkimuksen osa-alueilla (turvallisuuden arviointi, rokotteiden testaaminen, terveyden ja biolääketieteen tutkimus jne.). |
| --- | --- |

—

Edistetään ja voimistetaan vaihtoehtoisten strategioiden ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvien menetelmien kehittämistä ja validointia kaikilla olennaisilla tutkimuksen osa-alueilla (turvallisuuden arviointi, rokotteiden testaaminen, terveyden ja biolääketieteen tutkimus jne.).

| — | Vapaus, turvallisuus ja oikeus






  — | Kehitetään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen vakiintumista edistäviä toimia erityisesti aloilla, jotka liittyvät terrorismilta, järjestäytyneeltä rikollisuudelta ja petoksilta suojautumiseen, rajojen turvallisuuteen sekä suuronnettomuuksien ehkäisyyn, yhteistyössä asianomaisten elinten kanssa. |
| --- | --- | --- |

—

Vapaus, turvallisuus ja oikeus

—

Kehitetään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen vakiintumista edistäviä toimia erityisesti aloilla, jotka liittyvät terrorismilta, järjestäytyneeltä rikollisuudelta ja petoksilta suojautumiseen, rajojen turvallisuuteen sekä suuronnettomuuksien ehkäisyyn, yhteistyössä asianomaisten elinten kanssa.

| — | Tuetaan Euroopan yhteisön reagointia luonnon- ja teknologisiin katastrofeihin. |
| --- | --- |

—

Tuetaan Euroopan yhteisön reagointia luonnon- ja teknologisiin katastrofeihin.

| — | Eurooppa maailmanlaajuisena kumppanina






  — | Vahvistetaan tukea Euroopan yhteisön ulkopolitiikalle tietyillä osa-alueilla, joita ovat muun muassa sisäisen turvallisuuden ulkoiset näkökohdat, kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu. |
| --- | --- | --- |

—

Eurooppa maailmanlaajuisena kumppanina

—

Vahvistetaan tukea Euroopan yhteisön ulkopolitiikalle tietyillä osa-alueilla, joita ovat muun muassa sisäisen turvallisuuden ulkoiset näkökohdat, kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu.

---

(1)  Koko seitsemännessä puiteohjelmassa pk-yrityksiin katsotaan kuuluvan myös mikroyritykset.

(2)  Erityisesti valtioiden välisen rakenteen EUREKAn toteuttamien toimien kanssa. Tämän lisäksi yhteiset teknologiahankkeet voisivat hyötyä EUREKAn klustereiden kokemuksesta eri aloilta.

(3)  Tähän sisältyy rahoitustuki COSTin hallinto- ja koordinointitoimia varten.

(4)  Käsite ”biotalous” käsittää kaikki teollisuusalat ja taloussektorit, jotka tuottavat, hallinnoivat ja hyödyntävät biologisia resursseja sekä niihin liittyvät palvelu-, jakelu- ja kuluttajasektorit, kuten maatalous, elintarvikeala, kalatalous, metsätalous jne.

(5)  Biotieteet ja biotekniikka — strategia Euroopalle — KOM (2002) 0027.

(6)  Luonnonvarojen kestävään hoitoon ja suojeluun liittyvää täydentävää tutkimusta sisältyy aihealueeseen ”Ympäristö (myös ilmastonmuutos)”.

(7)  KOM (2000) 0769.

(8)  KOM (2005) 0265.

(9)  KOM (2006) 0105.

(10)  Biologisten luonnonvarojen tuotantoon ja käyttöön liittyvää täydentävää tutkimusta käsitellään aihealueen ”Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia” yhteydessä.

(11)  Asianomaisten eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tutkimuslinjaukset otetaan huomioon eri toimissa.

(12)  KOM (2001) 0370.

(13)  Euroopan ilmailuteollisuus investoi 14 prosenttia liikevaihdostaan tutkimukseen ja autoteollisuus vajaat 5 prosenttia. EU:n laivanrakennusteollisuuden kilpailuetu on täysin tutkimuksen ja teknologian kehittämisen varassa.

(14)  ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe. ACARE perustettiin vuonna 2001, ja se on ensimmäinen toimintansa aloittanut teknologiayhteisö; ERRAC: European Rail Research Advisory Council, ERTRAC: European Road Transport Research Advisory Council; WATERBORNE-teknologiayhteisö.

(15)  ESFRI perustettiin huhtikuussa 2002. ESFRI:ssä kokoontuvat tutkimuksesta vastaavien ministerien nimittämät edustajat kaikista 25 EU:n jäsenvaltiosta sekä Euroopan komission edustaja. Tutkimuspuiteohjelmaan assosioituneet maat kutsuttiin mukaan ESFRI:n toimintaan vuonna 2004.

(16)  Lähentymisalueet ovat alueita, jotka määritellään Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä kesäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen 5 artiklassa (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.). Niihin kuuluvat lähentymistavoitealueet, koheesiorahastorahoitukseen oikeutetut alueet ja syrjäisimmät alueet.

(17)  Muut kuin assosioituneet ehdokasmaat.

(18)  Aiemmalta nimitykseltään ”uudet itsenäiset valtiot” eli Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjä, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina ja Uzbekistan.

(19)  Huom. Latinalaiseen Amerikkaan kuuluu sekä kehitysmaita että nopeasti kehittyvän talouden maita.

---

LIITE II

RAHOITUKSEN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN ERI OHJELMIEN KESKEN

Rahoitus jaetaan eri ohjelmien kesken seuraavasti (miljoonaa euroa):

| Yhteistyö (1), (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Terveys | 6 050 |
| Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia | 1 935 |
| Tieto- ja viestintäteknologia | 9 110 |
| Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | 3 500 |
| Energia | 2 300 |
| Ympäristö (myös ilmastonmuutos) | 1 900 |
| Liikenne (myös ilmailu) | 4 180 |
| Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet | 610 |
| Avaruus | 1 430 |
| Turvallisuus | 1 350 |
| Ideat | 7 460 |
| Ihmiset | 4 728 |
| Valmiudet | 4 217 |
| Tutkimusinfrastruktuurit | 1 850 |
| Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus | 1 336 |
| Osaavat alueet | 126 |
| Tutkimusvalmiudet | 370 |
| Tiede yhteiskunnassa | 280 |
| Tutkimuspolitiikkojen johdonmukainen kehittäminen | 70 |
| Kansainväliset yhteistyötoimet | 185 |
| Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet | 1 751 |
| Yhteensä | 50 521 |

Yhteistyö (1), (2)

32 365

Terveys

6 050

Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia

1 935

Tieto- ja viestintäteknologia

9 110

Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat

3 500

Energia

2 300

Ympäristö (myös ilmastonmuutos)

1 900

Liikenne (myös ilmailu)

4 180

Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet

610

Avaruus

1 430

Turvallisuus

1 350

Ideat

7 460

Ihmiset

4 728

Valmiudet

4 217

Tutkimusinfrastruktuurit

1 850

Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus

1 336

Osaavat alueet

126

Tutkimusvalmiudet

370

Tiede yhteiskunnassa

280

Tutkimuspolitiikkojen johdonmukainen kehittäminen

70

Kansainväliset yhteistyötoimet

185

Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet

1 751

Yhteensä

50 521

Riskinjaon rahoitusvälinettä koskevat erityissäännökset

”Yhteistyö” ja ”Valmiudet” -erityisohjelmien ohjeelliset rahoitusmäärät sisältävät Euroopan investointipankille annettavan avustuksen liitteessä III tarkoitetun riskinjaon rahoitusvälineen perustamista varten. Erityisohjelmien rahoittamisesta tehtävissä neuvoston päätöksissä vahvistetaan muun muassa menettelyt, joiden mukaisesti komissio päättää riskinjaon rahoitusvälinettä varten annetun avustuksen ja siitä syntyneiden tulojen, joita Euroopan investointipankki ei ole käyttänyt, uudelleen kohdentamisesta muihin yhteisön puiteohjelman toimiin.

Seitsemännessä puiteohjelmassa myönnetään riskinjaon rahoitusvälineelle enintään 1 miljardin euron määrä, joka edellyttää vastaavaa määrää EIP:stä. Kyseinen määrä saadaan ”Yhteistyö”-ohjelmasta (800 miljoonaa euroa kaikkien aihekohtaisten painopistealueiden suhteellisena osuutena, yhteiskunta- ja taloustieteitä sekä humanistisia tieteitä lukuun ottamatta) ja ”Valmiudet”-ohjelmasta (200 miljoonaa euroa tutkimusinfrastruktuurit -budjettikohdasta).

Määrä annetaan EIP:n käytettäviin asteittain kysynnän taso huomioon ottaen.

Jotta rahoitusväline voitaisiin käynnistää nopeasti ja sillä olisi kriittinen massa resursseja, talousarviosta osoitetaan asteittain 500 miljoonan euron määrä tämän päätöksen 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun seitsemännen puiteohjelman väliarviointiin mennessä. Väliarvioinnin tulokset otetaan huomioon, kun loppukauden määrä osoitetaan.

---

(1)  Mukaan luettuina yhteiset teknologia-aloitteet (joihin sisältyy rahoitussuunnitelma jne.) sekä eri aihealueiden puitteissa rahoitettava osa koordinointitoimista ja kansainvälisistä yhteistyötoimista.

(2)  Tavoitteena on, että ainakin 15 % yhteistyötä koskevan ohjelman osan nojalla käytettävissä olevasta rahoituksesta voi mennä pk-yrityksille.

---

LIITE III

RAHOITUSJÄRJESTELYT

Epäsuorat toimet

Seitsemännellä puiteohjelmalla tuettuja toimia rahoitetaan erilaisilla rahoitusjärjestelyillä. Näitä järjestelyjä, joko yhtä tai useamman yhdistelmää, käytetään puiteohjelmassa toteutettavien toimien rahoittamiseen.

Erityisohjelmia koskevissa päätöksissä, työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä täsmennetään tarpeen mukaan:

| — | eri toimien rahoituksessa käytettävä järjestely/käytettävät järjestelyt; |
| --- | --- |

—

eri toimien rahoituksessa käytettävä järjestely/käytettävät järjestelyt;

| — | osallistujaryhmät (esim. tutkimuslaitokset, korkeakoulut, teollisuus, pk-yritykset, viranomaiset), joille voidaan myöntää rahoitusta; |
| --- | --- |

—

osallistujaryhmät (esim. tutkimuslaitokset, korkeakoulut, teollisuus, pk-yritykset, viranomaiset), joille voidaan myöntää rahoitusta;

| — | toimityypit (kuten esimerkiksi tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, hallinnointi, koulutus, tulosten levittäminen ja muut asiaan liittyvät toimet), jotka voidaan rahoittaa kullakin järjestelyllä. |
| --- | --- |

—

toimityypit (kuten esimerkiksi tutkimus ja teknologian kehittäminen, demonstrointi, hallinnointi, koulutus, tulosten levittäminen ja muut asiaan liittyvät toimet), jotka voidaan rahoittaa kullakin järjestelyllä.

Jos voidaan käyttää erilaisia rahoitusjärjestelyjä, työohjelmissa voidaan tarkentaa, mitä rahoitusjärjestelyä käytetään sen aiheen osalta, josta ehdotuksia pyydetään.

Rahoitusjärjestelyt ovat seuraavat:

| a) | pääasiassa ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimien tukeminen:






  1. | Yhteistyöhankkeet
  Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden tietämyksen, uuden teknologian, tuotteiden, demonstrointitoimien tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden laajuus, soveltamisala ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suuren mittakaavan integroiviin hankkeisiin määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. Hankkeet voidaan myös kohdentaa tiettyihin erityisryhmiin, kuten pk-yrityksiin. |
| --- | --- | --- |

a)

pääasiassa ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimien tukeminen:

1.

Yhteistyöhankkeet

Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden tietämyksen, uuden teknologian, tuotteiden, demonstrointitoimien tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden laajuus, soveltamisala ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suuren mittakaavan integroiviin hankkeisiin määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. Hankkeet voidaan myös kohdentaa tiettyihin erityisryhmiin, kuten pk-yrityksiin.

| 2. | Huippuosaamisen verkostot
  Tukea annetaan yhteiselle toimintaohjelmalle, jonka toteuttamisesta vastaavat useat tutkimusorganisaatiot, jotka yhdistävät toimintojaan tietyllä alalla. Tutkimusryhmät toteuttavat ohjelman pitkäaikaisena yhteistyönä. Tämän yhteisen toimintaohjelman toteuttaminen edellyttää virallista sitoumusta tutkimusorganisaatioilta, jotka yhdistävät osan voimavaroistaan ja toiminnoistaan. |
| --- | --- |

2.

Huippuosaamisen verkostot

Tukea annetaan yhteiselle toimintaohjelmalle, jonka toteuttamisesta vastaavat useat tutkimusorganisaatiot, jotka yhdistävät toimintojaan tietyllä alalla. Tutkimusryhmät toteuttavat ohjelman pitkäaikaisena yhteistyönä. Tämän yhteisen toimintaohjelman toteuttaminen edellyttää virallista sitoumusta tutkimusorganisaatioilta, jotka yhdistävät osan voimavaroistaan ja toiminnoistaan.

| 3. | Koordinointi- ja tukitoimet
  Tukea annetaan toimille, joiden tarkoituksena on koordinoida tai tukea tutkimustoimia ja -politiikkoja (verkottuminen, tutkijavaihto, mahdollisuudet käyttää muiden maiden tutkimusinfrastruktuureja, selvitykset, konferenssit jne.). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä. |
| --- | --- |

3.

Koordinointi- ja tukitoimet

Tukea annetaan toimille, joiden tarkoituksena on koordinoida tai tukea tutkimustoimia ja -politiikkoja (verkottuminen, tutkijavaihto, mahdollisuudet käyttää muiden maiden tutkimusinfrastruktuureja, selvitykset, konferenssit jne.). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä.

| 4. | Tieteen eturintamassa oleva tutkimus
  Tukea annetaan yksittäisten kansallisten tai valtioiden rajat ylittävien tutkimusryhmien toteuttamille hankkeille. Tätä järjestelyä käytetään tukemaan Euroopan tutkimusneuvoston puitteissa rahoitettavia hankkeita, jotka liittyvät tutkijalähtöiseen tieteen eturintamassa olevaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

4.

Tieteen eturintamassa oleva tutkimus

Tukea annetaan yksittäisten kansallisten tai valtioiden rajat ylittävien tutkimusryhmien toteuttamille hankkeille. Tätä järjestelyä käytetään tukemaan Euroopan tutkimusneuvoston puitteissa rahoitettavia hankkeita, jotka liittyvät tutkijalähtöiseen tieteen eturintamassa olevaan tutkimukseen.

| 5. | Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tukeminen
  Tutkijoiden koulutukseen ja urakehitykseen annettavaa tukea käytetään lähinnä Marie Curie -toimien toteuttamiseen. |
| --- | --- |

5.

Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tukeminen

Tutkijoiden koulutukseen ja urakehitykseen annettavaa tukea käytetään lähinnä Marie Curie -toimien toteuttamiseen.

| 6. | Erityisryhmiä (erityisesti pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus
  Tukea annetaan tutkimushankkeille, joissa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen toteuttavat pääosin korkeakoulut, tutkimuslaitokset tai muut oikeussubjektit tiettyjen ryhmien, erityisesti pk-yritysten tai pk-yritysten toimialajärjestöjen, hyödyksi. Euroopan investointipankilta ja muilta rahoitusorganisaatioilta pyritään saamaan lisärahoitusta. |
| --- | --- |

6.

Erityisryhmiä (erityisesti pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus

Tukea annetaan tutkimushankkeille, joissa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen toteuttavat pääosin korkeakoulut, tutkimuslaitokset tai muut oikeussubjektit tiettyjen ryhmien, erityisesti pk-yritysten tai pk-yritysten toimialajärjestöjen, hyödyksi. Euroopan investointipankilta ja muilta rahoitusorganisaatioilta pyritään saamaan lisärahoitusta.

| b) | tukeakseen komission ehdotusten pohjalta tehtävien neuvoston ja Euroopan parlamentin päätösten (tai neuvoston Euroopan parlamenttia kuultuaan tekemien päätösten) perusteella toteutettavia toimia yhteisö antaa rahoitustukea monirahoitteisille suuren mittakaavan aloitteille.






  — | Perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla annettava yhteisön rahoitus tarkasti määriteltyjen kansallisten tutkimusohjelmien yhteiseen toteuttamiseen. Yhteinen toteuttaminen edellyttää erityisesti sitä varten tarkoitetun rakenteen perustamista tai olemassaoloa. Yhteisön rahoitustuen saaminen edellyttää toimivaltaisten kansallisten viranomaisten antamiin virallisiin sitoumuksiin perustuvan rahoitussuunnitelman laatimista. |
| --- | --- | --- |

b)

tukeakseen komission ehdotusten pohjalta tehtävien neuvoston ja Euroopan parlamentin päätösten (tai neuvoston Euroopan parlamenttia kuultuaan tekemien päätösten) perusteella toteutettavia toimia yhteisö antaa rahoitustukea monirahoitteisille suuren mittakaavan aloitteille.

—

Perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla annettava yhteisön rahoitus tarkasti määriteltyjen kansallisten tutkimusohjelmien yhteiseen toteuttamiseen. Yhteinen toteuttaminen edellyttää erityisesti sitä varten tarkoitetun rakenteen perustamista tai olemassaoloa. Yhteisön rahoitustuen saaminen edellyttää toimivaltaisten kansallisten viranomaisten antamiin virallisiin sitoumuksiin perustuvan rahoitussuunnitelman laatimista.

| — | Yhteisön rahoitus yhteisten teknologia-aloitteiden toteuttamiseen sellaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, joita ei voida saavuttaa edellä a osassa määriteltyjen rahoitusjärjestelyjen avulla. Yhteisissä teknologia-aloitteissa käytetään eri lähteistä (yksityisistä ja julkisista, eurooppalaisista ja kansallisista) peräisin olevan erityyppisen rahoituksen yhdistelmää. Rahoitusta voidaan antaa eri muodoissa ja se voidaan jakaa tai hankkia käyttäen erilaisia mekanismeja, joita ovat puiteohjelmasta annettava tuki, Euroopan investointipankin lainat ja riskipääomainvestointien tukeminen. Yhteisistä teknologia-aloitteista voidaan päättää ja ne voidaan toteuttaa perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla (tähän voi kuulua myös yhteisyritysten perustaminen) tai erityisohjelmista tehtävillä päätöksillä. Yhteisön tuen saaminen edellyttää kaikkien osapuolten antamiin virallisiin sitoumuksiin perustuvan rahoitusjärjestelyjä koskevan kokonaissuunnitelman laatimista. |
| --- | --- |

—

Yhteisön rahoitus yhteisten teknologia-aloitteiden toteuttamiseen sellaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, joita ei voida saavuttaa edellä a osassa määriteltyjen rahoitusjärjestelyjen avulla. Yhteisissä teknologia-aloitteissa käytetään eri lähteistä (yksityisistä ja julkisista, eurooppalaisista ja kansallisista) peräisin olevan erityyppisen rahoituksen yhdistelmää. Rahoitusta voidaan antaa eri muodoissa ja se voidaan jakaa tai hankkia käyttäen erilaisia mekanismeja, joita ovat puiteohjelmasta annettava tuki, Euroopan investointipankin lainat ja riskipääomainvestointien tukeminen. Yhteisistä teknologia-aloitteista voidaan päättää ja ne voidaan toteuttaa perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla (tähän voi kuulua myös yhteisyritysten perustaminen) tai erityisohjelmista tehtävillä päätöksillä. Yhteisön tuen saaminen edellyttää kaikkien osapuolten antamiin virallisiin sitoumuksiin perustuvan rahoitusjärjestelyjä koskevan kokonaissuunnitelman laatimista.

| — | Yhteisön rahoitus Euroopan etua palvelevien uusien infrastruktuurien kehittämiseen. Rahoituksesta voidaan päättää perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla tai erityisohjelmapäätöksillä. Uusien infrastruktuurien kehittämiseen käytetään eri lähteistä peräisin olevan erityyppisen rahoituksen yhdistelmää, johon voi kuulua kansallista rahoitusta, puiteohjelmarahoitusta, rakennerahastorahoitusta, Euroopan investointipankin lainoja sekä muuta rahoitusta. Yhteisön tuen saaminen edellyttää kaikkien osapuolten antamiin sitoumuksiin perustuvan kokonaisrahoitussuunnitelman laatimista. |
| --- | --- |

—

Yhteisön rahoitus Euroopan etua palvelevien uusien infrastruktuurien kehittämiseen. Rahoituksesta voidaan päättää perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla tai erityisohjelmapäätöksillä. Uusien infrastruktuurien kehittämiseen käytetään eri lähteistä peräisin olevan erityyppisen rahoituksen yhdistelmää, johon voi kuulua kansallista rahoitusta, puiteohjelmarahoitusta, rakennerahastorahoitusta, Euroopan investointipankin lainoja sekä muuta rahoitusta. Yhteisön tuen saaminen edellyttää kaikkien osapuolten antamiin sitoumuksiin perustuvan kokonaisrahoitussuunnitelman laatimista.

Yhteisö toteuttaa edellä a osassa tarkoitetut rahoitusjärjestelyt noudattaen perustamissopimuksen 167 artiklan mukaisesti annettavan asetuksen säännöksiä, asiaan kuuluvia valtiontukisäädöksiä, etenkin tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön puitteita, sekä alalla sovellettavia kansainvälisiä sääntöjä. Näiden kansainvälisten puitteiden mukaisesti yhteisön rahoituksen määrää ja muotoa on voitava mukauttaa tapauskohtaisesti ja erityisesti silloin, kun rahoitusta on mahdollista saada muista julkisista lähteistä, mukaan luettuina muut yhteisön rahoituslähteet, kuten Euroopan investointipankki.

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alan toimiin osallistujille annettavan suoran rahoitustuen lisäksi yhteisö parantaa osallistujien mahdollisuuksia saada lainarahoitusta ”riskinjakorahoitusvälineen” kautta. Yhteisö antaa tällöin avustuksen Euroopan investointipankille, joka on riskinjakokumppani, ja pankki osallistuu varausten tekemiseen ja pääoman kohdentamiseen laina- ja vakuusrahoitusta varten omilla varoillaan. Yhteisön talousarvioon ei aiheudu muita sitoumuksia. Järjestelmän yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan perustamissopimuksen 167 artiklan mukaisesti annettavalla asetuksella ja erityisohjelmista tehtävillä neuvoston päätöksillä, ja näiden sääntöjen mukaisesti Euroopan investointipankki voi lisätä rahoitustaan eurooppalaisille tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alan toimille (kuten yhteisille teknologia-aloitteille, suurille hankkeille, EUREKA-hankkeet mukaan luettuina, ja uusille tutkimusinfrastruktuureille ja pk-yritysten hankkeille) markkinoilla esiintyvien puutteiden poistamiseksi.

Jos epäsuorassa toimessa on osallistujia kehityksessä jälkeenjääneiltä alueilta (lähentymisalueilta ja syrjäisimmiltä alueilta (1)), rakennerahastoista myönnetään lisärahoitusta aina kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista. Jos osallistujina on ehdokasmaiden oikeussubjekteja, voidaan myöntää samoin edellytyksin lisärahoitusta liittymistä valmistelevista rahoitusvälineistä. Seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvän ”Valmiudet”-ohjelman tutkimusinfrastruktuureja koskevaan osaan liittyvien toimien yksityiskohtaiset rahoitusjärjestelyt määritellään siten, että varmistetaan yhteisön tutkimusrahoituksen ja muiden yhteisön ja kansallisten välineiden, etenkin rakennerahastojen, keskinäinen täydentävyys.

Suorat toimet

Yhteisö toteuttaa Yhteisen tutkimuskeskuksen täytäntöön panemia toimia, joista käytetään nimitystä ”suorat toimet”.

---

(1)  Lähentymisalueet ovat ne, jotka määritellään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 5 artiklassa. Niihin kuuluvat lähentymistavoitealueet, koheesiorahastorahoitukseen oikeutetut alueet ja syrjäisimmät alueet.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I.   JOHDANTO

| 1. | Komissio esitti 15.4.2005 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) ja ehdotuksensa neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (1). |
| --- | --- |

1.

Komissio esitti 15.4.2005 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) ja ehdotuksensa neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (1).

| 2. | Tämä ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan 1 kohtaan. |
| --- | --- |

2.

Tämä ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan 1 kohtaan.

| 3. | Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 15.12.2005 (2). Alueiden komitea antoi lausuntonsa 17.11.2005 (3). |
| --- | --- |

3.

Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 15.12.2005 (2). Alueiden komitea antoi lausuntonsa 17.11.2005 (3).

| 4. | Euroopan parlamentti antoi ehdotusta koskevan lausuntonsa 15.6.2006 (4). |
| --- | --- |

4.

Euroopan parlamentti antoi ehdotusta koskevan lausuntonsa 15.6.2006 (4).

| 5. | Neuvosto vahvisti 25.9.2006 yhteisen kantansa Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti. (5) |
| --- | --- |

5.

Neuvosto vahvisti 25.9.2006 yhteisen kantansa Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti. (5)

II.   EHDOTUKSEN TAUSTA JA TAVOITE

| a) | Yhteisö toteuttaa EY:n perustamissopimuksen XVIII osaston (163–173 artikla) nojalla tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia toimia. Mainittakoon erityisesti, että






  — | EY-sopimuksen 163 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena tämän sopimuksen muiden lukujen perusteella, |
| --- | --- | --- |

a)

Yhteisö toteuttaa EY:n perustamissopimuksen XVIII osaston (163–173 artikla) nojalla tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia toimia. Mainittakoon erityisesti, että

—

EY-sopimuksen 163 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena tämän sopimuksen muiden lukujen perusteella,

| — | EY-sopimuksen 165 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden, |
| --- | --- |

—

EY-sopimuksen 165 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden,

| — | EY-sopimuksen 166 artiklan 1 kohdan mukaan kaikki tieteelliseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä yhteisön toiminta vahvistetaan monivuotisessa puiteohjelmassa (nykyinen kuudes puiteohjelma päättyy vuoden 2006 lopussa). |
| --- | --- |

—

EY-sopimuksen 166 artiklan 1 kohdan mukaan kaikki tieteelliseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä yhteisön toiminta vahvistetaan monivuotisessa puiteohjelmassa (nykyinen kuudes puiteohjelma päättyy vuoden 2006 lopussa).

| b) | Maaliskuussa 2000 Lissabonissa, kesäkuussa 2000 Santa Maria da Feirassa ja maaliskuussa 2001 Tukholmassa pidetyissä Eurooppa-neuvostoissa annetuissa päätelmissä asetettiin tavoitteeksi perustaa nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovointialue, jotta EU:sta tulisi vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lissabonin strategian merkitys tieteellisen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin kannalta vahvistettiin strategian elvyttämisen yhteydessä vuonna 2005 samoin kuin riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason työryhmän raportissa, joka laadittiin Esko Ahon johdolla Hampton Courtissa kokoontuneiden EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten antaman toimeksiannon mukaisesti.
  Tätä taustaa vasten komissio on ehdottanut, että perustamissopimuksessa määrättyjen tavoitteiden täyttämiseksi ja Lissabonin prosessin tukemiseksi eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen toteuttamista auttamalla ja mahdollistamalla avoin koordinointi asianmukaisen tieteellisen ja teknologisen yhteistyön aikaansaamiseksi kansallisella ja Euroopan tasolla, seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyisivät seuraavat uudet piirteet:






  — | Puiteohjelmassa keskitytään valittuun joukkoon sellaisia ensisijaisia aihealueita, joilla yhteisön toiminta voi antaa eniten lisäarvoa ja joilla voitaisiin myöntää tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tukea pitkän aikavälin strategisille tutkimuslinjauksille yhteisten teknologia-aloitteiden puitteissa. |
| --- | --- | --- |

b)

Maaliskuussa 2000 Lissabonissa, kesäkuussa 2000 Santa Maria da Feirassa ja maaliskuussa 2001 Tukholmassa pidetyissä Eurooppa-neuvostoissa annetuissa päätelmissä asetettiin tavoitteeksi perustaa nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovointialue, jotta EU:sta tulisi vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lissabonin strategian merkitys tieteellisen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin kannalta vahvistettiin strategian elvyttämisen yhteydessä vuonna 2005 samoin kuin riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason työryhmän raportissa, joka laadittiin Esko Ahon johdolla Hampton Courtissa kokoontuneiden EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten antaman toimeksiannon mukaisesti.

Tätä taustaa vasten komissio on ehdottanut, että perustamissopimuksessa määrättyjen tavoitteiden täyttämiseksi ja Lissabonin prosessin tukemiseksi eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen toteuttamista auttamalla ja mahdollistamalla avoin koordinointi asianmukaisen tieteellisen ja teknologisen yhteistyön aikaansaamiseksi kansallisella ja Euroopan tasolla, seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyisivät seuraavat uudet piirteet:

—

Puiteohjelmassa keskitytään valittuun joukkoon sellaisia ensisijaisia aihealueita, joilla yhteisön toiminta voi antaa eniten lisäarvoa ja joilla voitaisiin myöntää tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tukea pitkän aikavälin strategisille tutkimuslinjauksille yhteisten teknologia-aloitteiden puitteissa.

| — | Tuetaan tietämyksen eturintamassa tehtävää tutkimusta kohdistamalla tuki Euroopan johtavien huippuosaamista edustavien tutkimusryhmien toteuttamaan tutkijalähtöiseen perustutkimukseen ja perustamalla riippumaton Euroopan tutkimusneuvosto. |
| --- | --- |

—

Tuetaan tietämyksen eturintamassa tehtävää tutkimusta kohdistamalla tuki Euroopan johtavien huippuosaamista edustavien tutkimusryhmien toteuttamaan tutkijalähtöiseen perustutkimukseen ja perustamalla riippumaton Euroopan tutkimusneuvosto.

| — | Kohennetaan yleistä ja tutkijakoulutusta, parannetaan tutkimusmahdollisuuksia ja tunnustetaan aiempaa selvemmin tutkijoiden merkitys yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamisessa tehostamalla henkilöresurssipolitiikkaa puiteohjelman yhteydessä ja hyödyntämällä aiemmissa puiteohjelmissa toteutetuista ”Marie Curie -toimista” saatuja myönteisiä kokemuksia. |
| --- | --- |

—

Kohennetaan yleistä ja tutkijakoulutusta, parannetaan tutkimusmahdollisuuksia ja tunnustetaan aiempaa selvemmin tutkijoiden merkitys yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamisessa tehostamalla henkilöresurssipolitiikkaa puiteohjelman yhteydessä ja hyödyntämällä aiemmissa puiteohjelmissa toteutetuista ”Marie Curie -toimista” saatuja myönteisiä kokemuksia.

| — | Optimoidaan Euroopan tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen; parannetaan pk-yritysten innovointivalmiuksia sekä niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta; tuetaan alueellisten tutkimuslähtöisten klusterien kehittämistä; vapautetaan EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali; pyritään saamaan tiede ja yhteiskunta lähemmäs toisiaan; tuetaan kansallisten tutkimuspolitiikkojen ja yhteisön tutkimuspolitiikan johdonmukaista kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Optimoidaan Euroopan tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen; parannetaan pk-yritysten innovointivalmiuksia sekä niiden mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta; tuetaan alueellisten tutkimuslähtöisten klusterien kehittämistä; vapautetaan EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden täysi tutkimuspotentiaali; pyritään saamaan tiede ja yhteiskunta lähemmäs toisiaan; tuetaan kansallisten tutkimuspolitiikkojen ja yhteisön tutkimuspolitiikan johdonmukaista kehittämistä.

| — | Vahvistetaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) merkittävää roolia, johon kuuluu asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antaminen yhteisön politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten sekä toimiminen riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) merkittävää roolia, johon kuuluu asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antaminen yhteisön politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten sekä toimiminen riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla.

| — | Yksinkertaistetaan ja kevennetään täytäntöönpanotapoja parannettujen hallintomenettelyjen pohjalta. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan ja kevennetään täytäntöönpanotapoja parannettujen hallintomenettelyjen pohjalta.

III.   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

A.   Yleisiä huomioita

Neuvoston yhteinen kanta heijastaa huomattavasti komission ehdotusta ja Euroopan parlamentin lausuntoa rakenteensa, tieteellisen ja teknologisen sisältönsä, puiteohjelman täytäntöönpanovälineiden sekä rahoituksen ja sen ohjeellisen jakautumisen osalta.

Neuvosto pyrki komission ehdotuksen käsittelyn yhteydessä sisällyttämään tekstiin mahdollisimman kattavasti Euroopan parlamentin tarkistukset, jotta se heijastaisi näiden kahden lakiasäätävän elimen huomattavan laajaa yksimielisyyttä ja noudattaisi samalla komission ehdotuksen yleistä linjaa. Tämän pyrkimyksen toteuttamiseksi neuvosto on noudattanut seuraavia periaatteita:

| 1) | Puiteohjelmaa pidetään välineenä, jolla voidaan saavuttaa tärkeitä yhteisön tavoitteita, ottaen huomioon, että jäsenvaltiot rahoittavat kansallisesti suurimman osan eurooppalaisesta tutkimuksesta ja teknologian kehittämisestä. |
| --- | --- |

1)

Puiteohjelmaa pidetään välineenä, jolla voidaan saavuttaa tärkeitä yhteisön tavoitteita, ottaen huomioon, että jäsenvaltiot rahoittavat kansallisesti suurimman osan eurooppalaisesta tutkimuksesta ja teknologian kehittämisestä.

| 2) | Yhteisön tutkimuspanostus on keskitettävä osaamisen kriittisen massan ja Euroopan tasolla saatavan lisäarvon aikaansaamiseen, ja samalla on varmistettava, että yhteisön tutkimuksen piiriin valittujen aihealueiden keskeiset aiheet saadaan täysin katettua. |
| --- | --- |

2)

Yhteisön tutkimuspanostus on keskitettävä osaamisen kriittisen massan ja Euroopan tasolla saatavan lisäarvon aikaansaamiseen, ja samalla on varmistettava, että yhteisön tutkimuksen piiriin valittujen aihealueiden keskeiset aiheet saadaan täysin katettua.

| 3) | Oleellisiin aihealueisiin keskitettyä tutkimuspanostusta on täydennettävä tukemalla joustavasti yhteisön politiikkoja ja mahdollistamalla vastaaminen uusiin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin nopeasti muuttuvassa tutkimusympäristössä. Joustavuudelle on kuitenkin määriteltävä asianmukaiset puitteet oikeudellisen selkeyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3)

Oleellisiin aihealueisiin keskitettyä tutkimuspanostusta on täydennettävä tukemalla joustavasti yhteisön politiikkoja ja mahdollistamalla vastaaminen uusiin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin nopeasti muuttuvassa tutkimusympäristössä. Joustavuudelle on kuitenkin määriteltävä asianmukaiset puitteet oikeudellisen selkeyden varmistamiseksi.

| 4) | Puiteohjelma on pantava täytäntöön välineillä, joiden avulla tutkimuksessa saavutetaan osaamisen kriittinen massa ja lisäarvoa Euroopan tasolla. Samalla on varmistettava joustava siirtyminen kuudennesta puiteohjelmasta ja taattava kaikille asianomaisille osapuolille tai yhteisöille mahdollisuus osallistua yhteisön tutkimukseen, jos ne täyttävät tieteellisen huippuosaamisen vaatimuksen. |
| --- | --- |

4)

Puiteohjelma on pantava täytäntöön välineillä, joiden avulla tutkimuksessa saavutetaan osaamisen kriittinen massa ja lisäarvoa Euroopan tasolla. Samalla on varmistettava joustava siirtyminen kuudennesta puiteohjelmasta ja taattava kaikille asianomaisille osapuolille tai yhteisöille mahdollisuus osallistua yhteisön tutkimukseen, jos ne täyttävät tieteellisen huippuosaamisen vaatimuksen.

| 5) | Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä on korostettava kaikilla tasoilla, mihin kuuluu myös aiempaa huomattavasti parempi tuki pk-yrityksiä koskevalle tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle sekä kokonaisia teollisuusaloja koskeville pitkän aikavälin strategisille tutkimuslinjauksille, joita määrittelevät esimerkiksi eurooppalaiset teknologiayhteisöt, samoin kuin — joissakin tarkasti valikoiduissa tapauksissa — yhteisten teknologia-aloitteiden käynnistäminen. |
| --- | --- |

5)

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä on korostettava kaikilla tasoilla, mihin kuuluu myös aiempaa huomattavasti parempi tuki pk-yrityksiä koskevalle tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle sekä kokonaisia teollisuusaloja koskeville pitkän aikavälin strategisille tutkimuslinjauksille, joita määrittelevät esimerkiksi eurooppalaiset teknologiayhteisöt, samoin kuin — joissakin tarkasti valikoiduissa tapauksissa — yhteisten teknologia-aloitteiden käynnistäminen.

| 6) | Selkeys on tärkeää, ja on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että annettavat tiedot ovat riittävän yksityiskohtaisia sekä tieteellisen ja teknologisen sisällön että rahoituksen osalta, koska puiteohjelma on pantava täytäntöön erityisohjelmilla, jotka jo luonteensa vuoksi edellyttävät yksityiskohtaisempia täytäntöönpanosääntöjä. |
| --- | --- |

6)

Selkeys on tärkeää, ja on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että annettavat tiedot ovat riittävän yksityiskohtaisia sekä tieteellisen ja teknologisen sisällön että rahoituksen osalta, koska puiteohjelma on pantava täytäntöön erityisohjelmilla, jotka jo luonteensa vuoksi edellyttävät yksityiskohtaisempia täytäntöönpanosääntöjä.

B.   Erityisiä huomioita

1.   Tärkeimmät muutokset komission ehdotukseen

a)   Eettiset näkökohdat

Eettisten näkökohtien osalta neuvosto on hyväksynyt Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunnossa ehdotetun linjan: seitsemännen puiteohjelman eettisiä näkökohtia ja erityisesti alkion kantasolujen tutkimusta koskevat selkeät säännöt on nyt vahvistettu puiteohjelmapäätöksen 6 artiklassa. Lisäksi komissio on tehnyt selväksi, että se aikoo noudattaa samaa käytäntöä kuin kuudennen puiteohjelman yhteydessä eli sulkea tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia koskevasta puiteohjelmasta myönnettävän yhteisön rahoitustuen ulkopuolelle toiminnan, jossa tuhotaan ihmisalkioita muun muassa kantasolujen tuottamistarkoituksessa.

b)   Tieteellinen ja teknologinen sisältö

i.   Yhteistyö

Neuvosto säilytti suurelta osin komission ehdotuksen ensisijaiset aihealueet niiden tieteellisen ja teknologisen sisällön osalta, mutta selvensi ja laajensi tiettyjä aihealueita Euroopan parlamentin tarkistusten perusteella seuraavasti:

| — | Ensisijaisten aihealueiden määrää nostettiin yhdeksästä kymmeneen erottamalla turvallisuustutkimus omaksi aihealueekseen avaruustutkimuksesta. |
| --- | --- |

—

Ensisijaisten aihealueiden määrää nostettiin yhdeksästä kymmeneen erottamalla turvallisuustutkimus omaksi aihealueekseen avaruustutkimuksesta.

| — | Erityistä huomiota kiinnitetään aihealueiden tehokkaaseen koordinointiin ja sellaisiin tieteellisiin painopistealoihin, jotka koskevat yhteisesti eri aihealueita. Tällaisia ovat muun muassa metsäntutkimus, kulttuuriperintö, meritieteet ja -teknologiat. |
| --- | --- |

—

Erityistä huomiota kiinnitetään aihealueiden tehokkaaseen koordinointiin ja sellaisiin tieteellisiin painopistealoihin, jotka koskevat yhteisesti eri aihealueita. Tällaisia ovat muun muassa metsäntutkimus, kulttuuriperintö, meritieteet ja -teknologiat.

| — | Sellaisen tutkimuksen tukemiseksi, jonka tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia tietyllä alalla ja niiden ja muiden merkittävien alojen ja tieteiden leikkauskohdassa, on vastattava avoimella ja joustavalla tavalla tulevien ja uusien teknologioiden kehittämiseen sekä ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin tukemalla erityisesti spontaaneja tutkimusehdotuksia ja yhteisiä ehdotuspyyntöjä tarkoituksena kehittää uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttömahdollisuuksia sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen kehityslinjauksiksi, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja. |
| --- | --- |

—

Sellaisen tutkimuksen tukemiseksi, jonka tavoitteena on määrittää tai selvittää tarkemmin uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia tietyllä alalla ja niiden ja muiden merkittävien alojen ja tieteiden leikkauskohdassa, on vastattava avoimella ja joustavalla tavalla tulevien ja uusien teknologioiden kehittämiseen sekä ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin tukemalla erityisesti spontaaneja tutkimusehdotuksia ja yhteisiä ehdotuspyyntöjä tarkoituksena kehittää uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttömahdollisuuksia sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen kehityslinjauksiksi, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja.

| — | Tietämyksen levittäminen ja siirto asetetaan etusijalle tarkoituksena auttaa teollisuutta, päätöksentekijöitä ja yhteiskuntaa hyödyntämään tutkimustuloksia. Turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat rajoitukset. |
| --- | --- |

—

Tietämyksen levittäminen ja siirto asetetaan etusijalle tarkoituksena auttaa teollisuutta, päätöksentekijöitä ja yhteiskuntaa hyödyntämään tutkimustuloksia. Turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat rajoitukset.

| — | Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten riittävän osallistumisen varmistamiseen. Siinä tarkoituksessa ja Euroopan parlamentin näkemykset suurelta osin huomioon ottaen tavoitteena on, että vähintään 15 prosenttia yhteistyöosiossa käytettävissä olevasta rahoituksesta suunnataan pk-yrityksille. Neuvosto on myös tunnustanut eurooppalaisten teknologiayhteisöjen merkityksen, mutta se ei kuitenkaan ehdota suoran rahoitustuen myöntämistä niille vaan pitää hankepohjaista lähestymistapaa asianmukaisempana tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten riittävän osallistumisen varmistamiseen. Siinä tarkoituksessa ja Euroopan parlamentin näkemykset suurelta osin huomioon ottaen tavoitteena on, että vähintään 15 prosenttia yhteistyöosiossa käytettävissä olevasta rahoituksesta suunnataan pk-yrityksille. Neuvosto on myös tunnustanut eurooppalaisten teknologiayhteisöjen merkityksen, mutta se ei kuitenkaan ehdota suoran rahoitustuen myöntämistä niille vaan pitää hankepohjaista lähestymistapaa asianmukaisempana tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| — | Yhteisten teknologia-aloitteiden osalta neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin tarkistuksen, jonka mukaisesti kyseisten aloitteiden luomiselle asetetaan lisäkriteereitä. Yhteisten teknologia-aloitteiden perusolemus on määriteltävä selkeästi erityisesti sellaisten seikkojen osalta kuten rahoitussitoumukset, osanottajien sitoumuksen kesto, sopimuksen tekemisen ja purkamisen ehdot sekä tekijänoikeudet. Lisäksi yhteisten teknologia-aloitteiden toiminnan avoimuus pyritään aivan erityisesti varmistamaan samoin kuin se, että kaikki yhteisön rahoitus yhteisten teknologia-aloitteiden kautta tapahtuu puiteohjelmaan sisältyvien huippuosaamisen ja kilpailun periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Yhteisten teknologia-aloitteiden osalta neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin tarkistuksen, jonka mukaisesti kyseisten aloitteiden luomiselle asetetaan lisäkriteereitä. Yhteisten teknologia-aloitteiden perusolemus on määriteltävä selkeästi erityisesti sellaisten seikkojen osalta kuten rahoitussitoumukset, osanottajien sitoumuksen kesto, sopimuksen tekemisen ja purkamisen ehdot sekä tekijänoikeudet. Lisäksi yhteisten teknologia-aloitteiden toiminnan avoimuus pyritään aivan erityisesti varmistamaan samoin kuin se, että kaikki yhteisön rahoitus yhteisten teknologia-aloitteiden kautta tapahtuu puiteohjelmaan sisältyvien huippuosaamisen ja kilpailun periaatteiden mukaisesti.

| — | Ensimmäisellä aihealueella (Terveys) hyväksyttiin — vastauksena Euroopan parlamentin esittämiin huolenaiheisiin — tuettavan tutkimusalan laajentaminen ottamalla mukaan muun muassa postgenominen tutkimus; regeneratiivisen hoidon uudet ennaltaehkäisymenetelmät; uudet hoidon antamistavat; kompleksisten järjestelmien mallintaminen; ikään liittyvät sairaudet dementia mukaan lukien; hepatiitti C ja mahdollisesti uudelleen puhkeavat epidemiat, kuten SARS; reumasairaudet sekä tuki- ja liikuntaelinsairaudet; oireita lievittävään lääketieteeseen liittyvät näkökohdat; potilasturvallisuus ja lääkkeiden tehokkaampi käyttö, myös joihinkin lääkevalvontaan ja tieteellisesti testattuihin täydentäviin ja vaihtoehtoisiin lääkkeisiin liittyvät näkökohdat; terveydenhuoltojärjestelmiä koskeva tutkimus, joka kattaa myös kotihoidon järjestelmät sekä eri interventioiden kustannusten, tehokkuuden ja hyötyjen arvioinnin; elämäntyyliin ja ympäristötekijöihin ja niiden ja lääkehoidon yhteisvaikutukseen kohdistuva tutkimus. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisellä aihealueella (Terveys) hyväksyttiin — vastauksena Euroopan parlamentin esittämiin huolenaiheisiin — tuettavan tutkimusalan laajentaminen ottamalla mukaan muun muassa postgenominen tutkimus; regeneratiivisen hoidon uudet ennaltaehkäisymenetelmät; uudet hoidon antamistavat; kompleksisten järjestelmien mallintaminen; ikään liittyvät sairaudet dementia mukaan lukien; hepatiitti C ja mahdollisesti uudelleen puhkeavat epidemiat, kuten SARS; reumasairaudet sekä tuki- ja liikuntaelinsairaudet; oireita lievittävään lääketieteeseen liittyvät näkökohdat; potilasturvallisuus ja lääkkeiden tehokkaampi käyttö, myös joihinkin lääkevalvontaan ja tieteellisesti testattuihin täydentäviin ja vaihtoehtoisiin lääkkeisiin liittyvät näkökohdat; terveydenhuoltojärjestelmiä koskeva tutkimus, joka kattaa myös kotihoidon järjestelmät sekä eri interventioiden kustannusten, tehokkuuden ja hyötyjen arvioinnin; elämäntyyliin ja ympäristötekijöihin ja niiden ja lääkehoidon yhteisvaikutukseen kohdistuva tutkimus.

| — | Toisen aihealueen (Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia) tavoitetta on laajennettu sisällyttämällä soveltamisalaan ympäristöön liittyvät haasteet, vesiviljely, rannikkoalueita koskevat näkökohdat sekä vastaaminen erityisruokavaliota tarvitsevien kuluttajien tarpeisiin. Toimia on laajennettu sisällyttämällä niihin bioinformatiikka, biodiversiteetin kestävä käyttö, maaympäristön biologiset resurssit viljavuus mukaan lukien, kasvien terveys, epidemiologiset tutkimukset, eläinten ravintoon liittyvät sairaudet sekä elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat muut uhat, myös ilmastonmuutos; kalatalouden asemaa on korostettu Euroopan parlamentin näkemysten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Toisen aihealueen (Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia) tavoitetta on laajennettu sisällyttämällä soveltamisalaan ympäristöön liittyvät haasteet, vesiviljely, rannikkoalueita koskevat näkökohdat sekä vastaaminen erityisruokavaliota tarvitsevien kuluttajien tarpeisiin. Toimia on laajennettu sisällyttämällä niihin bioinformatiikka, biodiversiteetin kestävä käyttö, maaympäristön biologiset resurssit viljavuus mukaan lukien, kasvien terveys, epidemiologiset tutkimukset, eläinten ravintoon liittyvät sairaudet sekä elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat muut uhat, myös ilmastonmuutos; kalatalouden asemaa on korostettu Euroopan parlamentin näkemysten huomioon ottamiseksi.

| — | Kolmatta aihealuetta (Tieto- ja viestintäteknologia) on tehostettu Euroopan parlamentin ehdottamien tarkistusten pohjalta ottamalla mukaan tuotteisiin, palveluihin ja prosesseihin liittyvä innovointi ja luovat ratkaisut, digitaalisen kuilun kaventaminen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen; varsinkin ikääntyvien ja jonkinlaisesta vammasta kärsivien henkilöiden tarpeet; hallinnon ja politiikan laatimisen prosessien avoimuuden lisääminen sekä paremmat mahdollisuudet saada niistä tietoa; tutkimuksen ja teknologian kehittämisen hallinnointi ja sitä koskeva tiedottaminen; innovatiiviset tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvat lisäarvotuotteet ja -palvelut; avoimen lähdekoodin kehittämismalliin perustuva tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimustoiminta; tieto- ja viestintäteknologian tulosten hyödyntäminen moniin eri suuntiin ja niiden johtaminen moniin erilaisiin yritysmalleihin; fotoniikka; vapaat ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot (FLOSS); kestävyyteen liittyvät seikat elektroniikan alalla; kvantti-ilmiöiden hyödyntäminen; varastointi; matematiikka; luonnollinen yhteistyö; terveydenhoitopalvelujen parantaminen; informaatioavaruus terveyteen liittyvää tiedon hallinnointia varten; liikkuvuuteen liittyvät ekologiset näkökohdat; interaktiivisen digitaalisen sisällön käyttömahdollisuus; |
| --- | --- |

—

Kolmatta aihealuetta (Tieto- ja viestintäteknologia) on tehostettu Euroopan parlamentin ehdottamien tarkistusten pohjalta ottamalla mukaan tuotteisiin, palveluihin ja prosesseihin liittyvä innovointi ja luovat ratkaisut, digitaalisen kuilun kaventaminen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen; varsinkin ikääntyvien ja jonkinlaisesta vammasta kärsivien henkilöiden tarpeet; hallinnon ja politiikan laatimisen prosessien avoimuuden lisääminen sekä paremmat mahdollisuudet saada niistä tietoa; tutkimuksen ja teknologian kehittämisen hallinnointi ja sitä koskeva tiedottaminen; innovatiiviset tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvat lisäarvotuotteet ja -palvelut; avoimen lähdekoodin kehittämismalliin perustuva tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimustoiminta; tieto- ja viestintäteknologian tulosten hyödyntäminen moniin eri suuntiin ja niiden johtaminen moniin erilaisiin yritysmalleihin; fotoniikka; vapaat ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot (FLOSS); kestävyyteen liittyvät seikat elektroniikan alalla; kvantti-ilmiöiden hyödyntäminen; varastointi; matematiikka; luonnollinen yhteistyö; terveydenhoitopalvelujen parantaminen; informaatioavaruus terveyteen liittyvää tiedon hallinnointia varten; liikkuvuuteen liittyvät ekologiset näkökohdat; interaktiivisen digitaalisen sisällön käyttömahdollisuus;

| — | pääsy tiederesursseihin ja niiden käyttö pitkällä aikavälillä monikulttuurisessa ympäristössä; uusien mahdollisuuksien antaminen pienille ja keskisuurille organisaatioille ja yhteisöille; perinteiset teollisuusalat; optimointi. Lisäksi tuleviin ja uusiin teknologioihin liittyvä tutkimus on alkuperäisestä komission ehdotuksesta poiketen otettu olennaiseksi osaksi kaikkia tämän aihealueen toimia, kun aiemmin se oli pelkästään yksi yksittäinen toimi tämän ensisijaisen aihealueen sisällä. |
| --- | --- |

—

pääsy tiederesursseihin ja niiden käyttö pitkällä aikavälillä monikulttuurisessa ympäristössä; uusien mahdollisuuksien antaminen pienille ja keskisuurille organisaatioille ja yhteisöille; perinteiset teollisuusalat; optimointi. Lisäksi tuleviin ja uusiin teknologioihin liittyvä tutkimus on alkuperäisestä komission ehdotuksesta poiketen otettu olennaiseksi osaksi kaikkia tämän aihealueen toimia, kun aiemmin se oli pelkästään yksi yksittäinen toimi tämän ensisijaisen aihealueen sisällä.

| — | Neljännen aihe-alueen (nanotieteet, nanoteknologiat, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat) lähtökohtaa on laajennettu käsittämään sähköntuotanto, energia, keramiikkateollisuus ja nanolääketiede; toimiin on otettu mukaan perusmateriaalien ja -komponenttien valmistus; nanometrintarkat komponentit; valvonta ja havaitseminen; nano-komposiitit; geo- ja optiset teknologiat; jalkineet ja teräs. |
| --- | --- |

—

Neljännen aihe-alueen (nanotieteet, nanoteknologiat, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat) lähtökohtaa on laajennettu käsittämään sähköntuotanto, energia, keramiikkateollisuus ja nanolääketiede; toimiin on otettu mukaan perusmateriaalien ja -komponenttien valmistus; nanometrintarkat komponentit; valvonta ja havaitseminen; nano-komposiitit; geo- ja optiset teknologiat; jalkineet ja teräs.

| — | Viidennen aihe-alueen (energia) lähtökohtaa ja toimia on laajennettu lisäämällä niihin energiajärjestelmiä koskevien riittävien ja oikea-aikaisten ratkaisujen määrittäminen tavanomaisten öljy- ja maakaasuvarojen rajallisuuden vuoksi; kohtuulliset energiakustannukset kansalaisille ja teollisuudelle; viittaus sekä vuoden 2005 että 2006 vihreään kirjaan (6); Euroopan johtava asema monissa energiantuotanto- ja energiatehokkuusteknologioissa; sähköntuotanto jätteistä; polttoaineiden tuotanto biomassasta ja jätteistä; varastointi; hiiliyhdistepäästöjen kannalta neutraalien polttoaineiden jakelu ja käyttö, erityisesti biopolttoaineiden käyttäminen sähköntuotannossa; hyvin tehokkaat ja kustannustehokkaat, lähes päästöttömät sähkön ja/tai lämmöntuotantolaitokset varsinkin maanalaisen varastoinnin pohjalta; muiden kiinteiden polttoaineiden sellaisten muuntamistekniikoiden kehittäminen ja demonstrointi, jotka tuottavat myös sekundaarisia energiankantajia ja nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita; energianvarastointivaihtoehtojen kehittäminen; loppu- ja primäärienergian kulutuksen vähentäminen entisestään rakennuksissa ja liikenteessä; uudet ja uusiutuvat energiateknologiat ja energiankysynnän hallintatoimenpiteet ja -laitteet; tieteellinen tuki politiikan kehittämiselle. Monimuototuotanto katsottiin rajallisten resurssien vuoksi tässä vaiheessa asianmukaiseksi yhdistää toimeen ”energiatehokkuus ja energiansäästö” eikä pitää sitä omana toimenaan, kuten Euroopan parlamentti ehdotti. |
| --- | --- |

—

Viidennen aihe-alueen (energia) lähtökohtaa ja toimia on laajennettu lisäämällä niihin energiajärjestelmiä koskevien riittävien ja oikea-aikaisten ratkaisujen määrittäminen tavanomaisten öljy- ja maakaasuvarojen rajallisuuden vuoksi; kohtuulliset energiakustannukset kansalaisille ja teollisuudelle; viittaus sekä vuoden 2005 että 2006 vihreään kirjaan (6); Euroopan johtava asema monissa energiantuotanto- ja energiatehokkuusteknologioissa; sähköntuotanto jätteistä; polttoaineiden tuotanto biomassasta ja jätteistä; varastointi; hiiliyhdistepäästöjen kannalta neutraalien polttoaineiden jakelu ja käyttö, erityisesti biopolttoaineiden käyttäminen sähköntuotannossa; hyvin tehokkaat ja kustannustehokkaat, lähes päästöttömät sähkön ja/tai lämmöntuotantolaitokset varsinkin maanalaisen varastoinnin pohjalta; muiden kiinteiden polttoaineiden sellaisten muuntamistekniikoiden kehittäminen ja demonstrointi, jotka tuottavat myös sekundaarisia energiankantajia ja nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita; energianvarastointivaihtoehtojen kehittäminen; loppu- ja primäärienergian kulutuksen vähentäminen entisestään rakennuksissa ja liikenteessä; uudet ja uusiutuvat energiateknologiat ja energiankysynnän hallintatoimenpiteet ja -laitteet; tieteellinen tuki politiikan kehittämiselle. Monimuototuotanto katsottiin rajallisten resurssien vuoksi tässä vaiheessa asianmukaiseksi yhdistää toimeen ”energiatehokkuus ja energiansäästö” eikä pitää sitä omana toimenaan, kuten Euroopan parlamentti ehdotti.

| — | Kuudennen aihe-alueen (ympäristö, mukaan lukien ilmastonmuutos) osalta neuvosto seurasi Euroopan parlamentin linjaa ja laajensi tavoitteen käsittämään ilmaston ja ympäristöön kohdistuvien paineiden mukauttamisen, ja sisällytti lähtökohtaan myös rakennus- ja kalastusalan, viittaukset ilmastonmuutosta koskevaan YK:n puitesopimukseen (UNFCC), YK:n yleissopimukseen aavikoitumisen estämiseksi sekä pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaan Tukholman yleissopimukseen; sekä ympäristöteknologioiden vaikutuksen kestävään kulutukseen ja tuotantoon; luonnonperinnön; kilpailukyvyn lisäämisen ja samalla kestävämmän tulevaisuuden varmistamisen tuleville sukupolville. Toimien kohdealaa on selkeytetty mainitsemalla nimenomaan, että siihen kuuluu myös napaseutujen toiminta; globaali ja alueellinen vuorovaikutus; ilmakehä; merenpinnan nousun vaikutukset rannikkoalueisiin ja vaikutukset erityisen haavoittuviin alueisiin; sääennustusten parantaminen; kuivuudet, metsäpalot, maanvyörymät, lumivyöryt ja muut ääri-ilmiöt ilmastoon liittyvien katastrofien osana; geologisiin riskeihin ja ilmastoon liittyvien katastrofien vaikutus; hallintastrategioiden parantaminen lähestymistavan avulla, jossa tarkastellaan useita samanaikaisia riskejä; vieraiden tulokaslajien valvonta; laguunit; maiseman säilyttäminen; kestävät tuotteet; kulttuuriperinnön suojelu, säilyttäminen ja kehittäminen, ihmisen asuinympäristö mukaan luettuna; vaihtoehtoiset testausstrategiat, joissa käytetään erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvia menetelmiä teollisuuskemikaalien testausta varten; kolmansien osapuolten arviointivälineet; luonnonvarojen arviointi, hyödyntäminen ja hallinta; erilaiset havainnointiasteikot. |
| --- | --- |

—

Kuudennen aihe-alueen (ympäristö, mukaan lukien ilmastonmuutos) osalta neuvosto seurasi Euroopan parlamentin linjaa ja laajensi tavoitteen käsittämään ilmaston ja ympäristöön kohdistuvien paineiden mukauttamisen, ja sisällytti lähtökohtaan myös rakennus- ja kalastusalan, viittaukset ilmastonmuutosta koskevaan YK:n puitesopimukseen (UNFCC), YK:n yleissopimukseen aavikoitumisen estämiseksi sekä pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaan Tukholman yleissopimukseen; sekä ympäristöteknologioiden vaikutuksen kestävään kulutukseen ja tuotantoon; luonnonperinnön; kilpailukyvyn lisäämisen ja samalla kestävämmän tulevaisuuden varmistamisen tuleville sukupolville. Toimien kohdealaa on selkeytetty mainitsemalla nimenomaan, että siihen kuuluu myös napaseutujen toiminta; globaali ja alueellinen vuorovaikutus; ilmakehä; merenpinnan nousun vaikutukset rannikkoalueisiin ja vaikutukset erityisen haavoittuviin alueisiin; sääennustusten parantaminen; kuivuudet, metsäpalot, maanvyörymät, lumivyöryt ja muut ääri-ilmiöt ilmastoon liittyvien katastrofien osana; geologisiin riskeihin ja ilmastoon liittyvien katastrofien vaikutus; hallintastrategioiden parantaminen lähestymistavan avulla, jossa tarkastellaan useita samanaikaisia riskejä; vieraiden tulokaslajien valvonta; laguunit; maiseman säilyttäminen; kestävät tuotteet; kulttuuriperinnön suojelu, säilyttäminen ja kehittäminen, ihmisen asuinympäristö mukaan luettuna; vaihtoehtoiset testausstrategiat, joissa käytetään erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvia menetelmiä teollisuuskemikaalien testausta varten; kolmansien osapuolten arviointivälineet; luonnonvarojen arviointi, hyödyntäminen ja hallinta; erilaiset havainnointiasteikot.

| — | Seitsemättä aihe-aluetta (liikenne, ilmailu mukaan lukien) on parannettu, jotta se tuottaisi etuja kaikille kansalaisille; liikenteen merkitys ympäristölle; vesiliikenteen yhteentoimivuus ja intermodaalisuus; pienikokoisemmat ajoneuvot erilaisiin sovelluksiin; innovatiivinen huolto, korjaus ja kunnostus; käyttökelpoisemmat teknologiayhdistelmät; kestävä maaliikenne; liikennesovellukset kuten vety ja polttokennot ottaen huomioon kustannustehokkuus ja energiatehokkuus; logistiikka; vähemmän saastuttavat liikennevälineet; infrastruktuurin ylläpito; EGNOS. |
| --- | --- |

—

Seitsemättä aihe-aluetta (liikenne, ilmailu mukaan lukien) on parannettu, jotta se tuottaisi etuja kaikille kansalaisille; liikenteen merkitys ympäristölle; vesiliikenteen yhteentoimivuus ja intermodaalisuus; pienikokoisemmat ajoneuvot erilaisiin sovelluksiin; innovatiivinen huolto, korjaus ja kunnostus; käyttökelpoisemmat teknologiayhdistelmät; kestävä maaliikenne; liikennesovellukset kuten vety ja polttokennot ottaen huomioon kustannustehokkuus ja energiatehokkuus; logistiikka; vähemmän saastuttavat liikennevälineet; infrastruktuurin ylläpito; EGNOS.

| — | Kahdeksatta aihealuetta (yhteiskunta- ja taloustieteet ja humanistiset tieteet) on laajennettu käsittämään väestörakenteen muutos; sääntelytoimien määrittäminen kulttuurin, tieteen ja teknologian aloilla sekä sukupuolten tasa-arvon alalla; aineettomat hyödykkeet; alueellinen yhteenkuuluvuus; Euroopan unionin politiikkojen ja lainsäädännön sosio-ekonominen vaikutus; työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen; vammaisasiat, epätasa-arvo, etnisyys ja uskonnollinen moniarvoisuus; kehittyvät alueet; rauhan edistäminen; laajentuneen EU:n tuleva kehitys; kansalaisyhteiskunnan rooli; tiedon levitys. |
| --- | --- |

—

Kahdeksatta aihealuetta (yhteiskunta- ja taloustieteet ja humanistiset tieteet) on laajennettu käsittämään väestörakenteen muutos; sääntelytoimien määrittäminen kulttuurin, tieteen ja teknologian aloilla sekä sukupuolten tasa-arvon alalla; aineettomat hyödykkeet; alueellinen yhteenkuuluvuus; Euroopan unionin politiikkojen ja lainsäädännön sosio-ekonominen vaikutus; työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen; vammaisasiat, epätasa-arvo, etnisyys ja uskonnollinen moniarvoisuus; kehittyvät alueet; rauhan edistäminen; laajentuneen EU:n tuleva kehitys; kansalaisyhteiskunnan rooli; tiedon levitys.

| — | Yhdeksännen aihe-alueen (avaruus) lähtökohtaan on lisätty metsätalous; terveys; teknologiset heijastusvaikutukset ja avaruussovellusten välttämättömyys huipputeknologiaan perustuvassa yhteiskunnassa; avaruusresurssien käyttäminen tehokkaasti koordinoiden in situ -resurssien kanssa, ilmassa käytettävät järjestelmät mukaan luettuina; kustannustehokkaat avaruuslennot. Toimia on laajennettu käsittämään in situ -valvonta; tuki sekä satelliittipohjaisen että maan pinnalle, laivoihin tai ilma-aluksiin sijoitettuihin in situ -järjestelmiin perustuvan ympäristön turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) tuottaman tiedon integroinnille ja yhdenmukaistamiselle; avaruuteen sijoitettavien järjestelmien soveltaminen riskien ehkäisyä ja hallintaa ja kaikenlaisia hätätilanteita varten sekä niiden ja muualle kuin avaruuteen sijoitettujen järjestelmien konvergenssin lisääminen; tieteellisen lisäarvon maksimoiminen Euroopan avaruusjärjestön tai kansallisten avaruusjärjestöjen aloitteiden välisellä synergialla avaruuden tutkimuksen alalla ja näihin tieteellisiin tietoihin pääsyn helpottaminen; avaruuteen sijoitettavien teleskooppien ja detektorien kehittämiseen tähtäävän työn sekä avaruustieteiden alalla tehtävän data-analyysin koordinointi; biolääketiede. |
| --- | --- |

—

Yhdeksännen aihe-alueen (avaruus) lähtökohtaan on lisätty metsätalous; terveys; teknologiset heijastusvaikutukset ja avaruussovellusten välttämättömyys huipputeknologiaan perustuvassa yhteiskunnassa; avaruusresurssien käyttäminen tehokkaasti koordinoiden in situ -resurssien kanssa, ilmassa käytettävät järjestelmät mukaan luettuina; kustannustehokkaat avaruuslennot. Toimia on laajennettu käsittämään in situ -valvonta; tuki sekä satelliittipohjaisen että maan pinnalle, laivoihin tai ilma-aluksiin sijoitettuihin in situ -järjestelmiin perustuvan ympäristön turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) tuottaman tiedon integroinnille ja yhdenmukaistamiselle; avaruuteen sijoitettavien järjestelmien soveltaminen riskien ehkäisyä ja hallintaa ja kaikenlaisia hätätilanteita varten sekä niiden ja muualle kuin avaruuteen sijoitettujen järjestelmien konvergenssin lisääminen; tieteellisen lisäarvon maksimoiminen Euroopan avaruusjärjestön tai kansallisten avaruusjärjestöjen aloitteiden välisellä synergialla avaruuden tutkimuksen alalla ja näihin tieteellisiin tietoihin pääsyn helpottaminen; avaruuteen sijoitettavien teleskooppien ja detektorien kehittämiseen tähtäävän työn sekä avaruustieteiden alalla tehtävän data-analyysin koordinointi; biolääketiede.

| — | Kymmenennen aihealueen (turvallisuus) tavoitetta on parannettu sisällyttämällä siihen luonnononnettomuudet ja yksityisyys. Laajennettuun lähtökohtaan kuuluu tuki yhteisön terveyspolitiikalle ja turvallisuustutkimuksen painottaminen eurooppalaisiin valmiuksiin, jotka koskevat valvontaa, tiedonjakamista uhista ja vaaratilanteista sekä järjestelmiä tilanteen arvioimiseksi ja valvomiseksi tehostamalla atk-järjestelmien käyttöä eri operaatioiden aloilla. Toimiin on otettu mukaan nopeat tunnistusmenetelmät; turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa; yleiskuvan antaminen erilaisista hätätilanteiden hallintaan liittyvistä toiminnoista ja niiden tukeminen; turvallisuusjärjestelmien yhteenliitettävyys; tiedustelu, tietojen kerääminen ja siviiliturvallisuus; tehtävälähtöinen tutkimus, joka liittyy turvallisuuden kulttuurisiin, sosiaalisiin, poliittisiin ja taloudellisiin ulottuvuuksiin, inhimillisten arvojen merkitykseen, politiikan laadintaan, terrorismin psykologiaan ja sen sosiaaliseen ympäristöön. |
| --- | --- |

—

Kymmenennen aihealueen (turvallisuus) tavoitetta on parannettu sisällyttämällä siihen luonnononnettomuudet ja yksityisyys. Laajennettuun lähtökohtaan kuuluu tuki yhteisön terveyspolitiikalle ja turvallisuustutkimuksen painottaminen eurooppalaisiin valmiuksiin, jotka koskevat valvontaa, tiedonjakamista uhista ja vaaratilanteista sekä järjestelmiä tilanteen arvioimiseksi ja valvomiseksi tehostamalla atk-järjestelmien käyttöä eri operaatioiden aloilla. Toimiin on otettu mukaan nopeat tunnistusmenetelmät; turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa; yleiskuvan antaminen erilaisista hätätilanteiden hallintaan liittyvistä toiminnoista ja niiden tukeminen; turvallisuusjärjestelmien yhteenliitettävyys; tiedustelu, tietojen kerääminen ja siviiliturvallisuus; tehtävälähtöinen tutkimus, joka liittyy turvallisuuden kulttuurisiin, sosiaalisiin, poliittisiin ja taloudellisiin ulottuvuuksiin, inhimillisten arvojen merkitykseen, politiikan laadintaan, terrorismin psykologiaan ja sen sosiaaliseen ympäristöön.

ii.   Ideat

Neuvosto noudatti Euroopan parlamentin linjaa mahdollistamalla Euroopan tutkimusneuvoston pikaisen perustamisen; tämä neuvosto koostuu itsenäisestä tiedeneuvostosta ja täytäntöönpanojaostosta. Euroopan parlamentin tarkistusten pohjalta neuvosto on myös edelleen laajentanut tekstiä seuraavien seikkojen varmistamiseksi: Euroopan tutkimusneuvoston hallinnosta vastaa tähän tehtävään palkattu henkilöstö; tiedeneuvoston jäsenet edustavat monipuolisesti eri tutkimusaloja ja heidät nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä käytetään kiertävää järjestelmää; tiedeneuvosto laatii myös tieteellisen kokonaisstrategian, vastaa täysin päätösten tekemisestä siltä osin, minkä tyyppistä tutkimusta rahoitetaan ja laatii menettelysäännöt, joissa käsitellään muun muassa eturistiriitojen välttämistä; Euroopan tutkimusneuvoston hallinto- ja henkilöstökulut ovat yhdenmukaiset suppearakenteisen ja kustannustehokkaan hallinnon kanssa; komissio huolehtii siitä, että Euroopan tutkimusneuvoston toiminta on tieteellisen huippuosaamisen, itsenäisyyden, tehokkuuden ja avoimuuden periaatteiden mukaista ja laatii vuosikertomuksen Euroopan tutkimusneuvoston toimista ja tavoitteiden saavuttamisesta sekä toimittaa vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle; Euroopan tutkimusneuvostolla on oikeus tehdä omia strategisia selvityksiä, joilla valmistellaan ja tuetaan sen toteuttamia toimia.

Neuvosto valitsi Euroopan tutkimusneuvoston rakenteen osalta Euroopan parlamentin ehdotusta joustavamman lähestymistavan. Päätös tutkimusneuvoston rakenteen mahdollisesta muuttamisesta olisi näin ollen tehtävä vasta sen jälkeen, kun puiteohjelmasta on tehty väliarviointi, jonka on suunniteltu valmistuvan viimeistään 2010. Tähän liittyen Euroopan tutkimusneuvoston rakenteiden riippumattomassa arvioinnissa tarkastellaan nimenomaan rakenteiden, kuten toimeenpanovirastoon perustuvan rakenteen tai EY:n perustamissopimuksen 171 artiklaan perustuvan rakenteen, etuja ja puutteita, tieteellisen huippuosaamisen, itsenäisyyden, tehokkuuden ja avoimuuden kriteerien pohjalta.

iii.   Ihmiset

Neuvosto hyväksyi suurimman osan Euroopan parlamentin tarkistuksista. Ohjelma sisältää nyt seuraavat seikat: hyödynnetään aiempien puiteohjelmien Marie Curie -toimista saatuja kokemuksia ja niiden vaikutuksia eurooppalaiseen tutkimusalueeseen; erityisesti nuorille tarkoitettu koulutus; naispuolisten tutkijoiden osallistumisen lisääminen; tutkijoiden avoimet ja täysin syrjimättömät eurooppalaiset työmarkkinat; erityistoimenpiteet, joilla tuetaan uransa alkuvaiheessa olevia tutkijoita ja heidän uransa varhaisvaiheita, sekä ns. aivovientiä vähentävät toimenpiteet; osaamiskeskusten syntymisen kannustaminen eri puolille Euroopan unionia; synergiaan pyrkiminen muiden yhteisön politiikan alojen kanssa; tieteellisen ja yleisen osaamisen lisääminen myös teknologian siirron ja yrittäjyyden osalta.

iv.   Valmiudet

Vaikka neuvosto olikin suurelta osin komission ehdotuksen kannalla, se päätti sisällyttää politiikkojen johdonmukaisen kehittämisen omana toimenaan puiteohjelman tähän osaan sen sijaan, että se olisi säilytetty Valmiudet -ohjelman muiden toimien horisontaalisena osana.

Euroopan parlamentin tarkistusten pohjalta neuvosto täsmensi edelleen tiettyjen toimien kohdealaa seuraavasti:

| — | Tutkimusinfrastruktuureja koskevan toimen osalta tavoitteena on nyt eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen. Nykyisiä infrastruktuureja koskevien toimien kohdealaa on selkeytetty sisällyttämällä siihen myös teollisuuden ja pk-yritysten palveluksessa työskentelevien tutkijoiden mahdollisuus käyttää korkeatasoisia tutkimusinfrastruktuureja; maailmanlaajuisen liitettävyyden kehittäminen; yhteentoimivuutta koskevat avoimet standardit. Uusien infrastruktuurien osalta yhteisön toimissa olisi keskityttävä pääasiassa valmisteluvaiheisiin, koska jäsenvaltioilla säilyy keskeinen rooli näiden toimien kehittämisessä ja rahoittamisessa. Rahoitusperusteita koskevaan luetteloon neuvosto lisäsi osallistumisen teknologian kehittämisvalmiuksiin ja tutkimukseen pohjaavien huippuosaamisen klustereiden kehittämiseen sekä mahdollisuuden käyttää EIP:n lainoja ja rakennerahastoja. |
| --- | --- |

—

Tutkimusinfrastruktuureja koskevan toimen osalta tavoitteena on nyt eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen. Nykyisiä infrastruktuureja koskevien toimien kohdealaa on selkeytetty sisällyttämällä siihen myös teollisuuden ja pk-yritysten palveluksessa työskentelevien tutkijoiden mahdollisuus käyttää korkeatasoisia tutkimusinfrastruktuureja; maailmanlaajuisen liitettävyyden kehittäminen; yhteentoimivuutta koskevat avoimet standardit. Uusien infrastruktuurien osalta yhteisön toimissa olisi keskityttävä pääasiassa valmisteluvaiheisiin, koska jäsenvaltioilla säilyy keskeinen rooli näiden toimien kehittämisessä ja rahoittamisessa. Rahoitusperusteita koskevaan luetteloon neuvosto lisäsi osallistumisen teknologian kehittämisvalmiuksiin ja tutkimukseen pohjaavien huippuosaamisen klustereiden kehittämiseen sekä mahdollisuuden käyttää EIP:n lainoja ja rakennerahastoja.

| — | Pk-yrityksiä hyödyttävän tutkimuksen osalta neuvosto on noudattanut Euroopan parlamentin linjaa, jonka mukaan toiminnan piiriin kuuluu myös tutkimuksen ja innovoinnin välisen kuilun kurominen umpeen; tutkimuksen hyödyntämisen tehostaminen; tutkimuspalvelujen tarjoajat; täydentävyys kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman sekä muiden yhteisön ohjelmien kanssa; Euroopan parlamentin tarkistuksen perusteella ohjelmaan lisättiin kansallisten tutkimuspalkintojen tukeminen, mutta sen kohdealaksi rajattiin ”Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus” -ohjelman puitteissa toteutettavia toimia koskevien ehdotusten valmistelu, koska neuvosto katsoo, että tutkimushankkeiden on oltava tuen pääasiallisena kohteena. |
| --- | --- |

—

Pk-yrityksiä hyödyttävän tutkimuksen osalta neuvosto on noudattanut Euroopan parlamentin linjaa, jonka mukaan toiminnan piiriin kuuluu myös tutkimuksen ja innovoinnin välisen kuilun kurominen umpeen; tutkimuksen hyödyntämisen tehostaminen; tutkimuspalvelujen tarjoajat; täydentävyys kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman sekä muiden yhteisön ohjelmien kanssa; Euroopan parlamentin tarkistuksen perusteella ohjelmaan lisättiin kansallisten tutkimuspalkintojen tukeminen, mutta sen kohdealaksi rajattiin ”Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus” -ohjelman puitteissa toteutettavia toimia koskevien ehdotusten valmistelu, koska neuvosto katsoo, että tutkimushankkeiden on oltava tuen pääasiallisena kohteena.

| — | Osaavat alueet -toimessa neuvosto laajensi soveltamisaluetta koskemaan toimia, joilla edesautetaan klustereiden syntymistä ja edistetään sellaisten alueellisten klustereiden luomista, jotka myötävaikuttavat eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymiseen; tuki kehittyville osaaville alueille; suhteet rakennerahastoihin; synergia yhteisön ja asiaa koskevien kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

—

Osaavat alueet -toimessa neuvosto laajensi soveltamisaluetta koskemaan toimia, joilla edesautetaan klustereiden syntymistä ja edistetään sellaisten alueellisten klustereiden luomista, jotka myötävaikuttavat eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymiseen; tuki kehittyville osaaville alueille; suhteet rakennerahastoihin; synergia yhteisön ja asiaa koskevien kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa.

| — | Tutkimusvalmiutta koskevaa toimea on täsmennetty siten, että siihen sisältyy synergioita kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman kanssa, jotta voidaan edistää tutkimuksen ja kehittämisen alueellista kaupallistamista yhdessä teollisuuden kanssa. |
| --- | --- |

—

Tutkimusvalmiutta koskevaa toimea on täsmennetty siten, että siihen sisältyy synergioita kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman kanssa, jotta voidaan edistää tutkimuksen ja kehittämisen alueellista kaupallistamista yhdessä teollisuuden kanssa.

| — | Neuvosto on laajentanut tiede ja yhteiskunta -toimeaan käsittämään seuraavaa: toimenpiteet, joilla tieteelliset julkaisut tuotaisiin paremmin yleisön saataville ja käyttöön; naisten osuuden lisääminen tutkimuksessa ja tieteen päätöksentekoelimissä; sellaisen avoimen ympäristön luominen, joka lisää nuorten kiinnostusta tieteisiin; nuorten saaminen mahdollisimman paljon mukaan tieteen tekemiseen; tiedemaailman ja suuren yleisön välisen ajatustenvaihdon ja keskinäisen ymmärryksen parantaminen; tieteellisen työn tuominen paremmin esille ja tieteellisen julkaisutoiminnan tukeminen. |
| --- | --- |

—

Neuvosto on laajentanut tiede ja yhteiskunta -toimeaan käsittämään seuraavaa: toimenpiteet, joilla tieteelliset julkaisut tuotaisiin paremmin yleisön saataville ja käyttöön; naisten osuuden lisääminen tutkimuksessa ja tieteen päätöksentekoelimissä; sellaisen avoimen ympäristön luominen, joka lisää nuorten kiinnostusta tieteisiin; nuorten saaminen mahdollisimman paljon mukaan tieteen tekemiseen; tiedemaailman ja suuren yleisön välisen ajatustenvaihdon ja keskinäisen ymmärryksen parantaminen; tieteellisen työn tuominen paremmin esille ja tieteellisen julkaisutoiminnan tukeminen.

| — | Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvissä toimissa neuvosto on päättänyt sisällyttää vuoden 2006 loppuun mennessä päättyvän, tällä hetkellä INTAS-yhteistyöelimen piirissä tapahtuvan toiminnan tähän ohjelmaan ja erityisohjelmiin ’Yhteistyö’ ja ’Ihmiset’. Neuvosto on myös laajentanut tavoitteen käsittämään yhteyksien edistämisen kolmansissa maissa toimivien kumppaneiden kanssa tavoitteena muualla maailmassa tehtävän tutkimuksen parempi saatavuus; toimiin kuuluvat myös erityiset yhteistyötoimet, joista on yhteistä etua. |
| --- | --- |

—

Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvissä toimissa neuvosto on päättänyt sisällyttää vuoden 2006 loppuun mennessä päättyvän, tällä hetkellä INTAS-yhteistyöelimen piirissä tapahtuvan toiminnan tähän ohjelmaan ja erityisohjelmiin ’Yhteistyö’ ja ’Ihmiset’. Neuvosto on myös laajentanut tavoitteen käsittämään yhteyksien edistämisen kolmansissa maissa toimivien kumppaneiden kanssa tavoitteena muualla maailmassa tehtävän tutkimuksen parempi saatavuus; toimiin kuuluvat myös erityiset yhteistyötoimet, joista on yhteistä etua.

v.   Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin ydinalaan liittyvät toimet

Neuvosto selkeytti lähtökohtia sisällyttämällä niihin tämän osan toimien koordinoinnin ”Yhteistyö” —erityisohjelman aihealueilla tehtävän tutkimuksen kanssa päällekkäisyyksien välttämiseksi. Toimia on laajennettu käsittämään tieteellinen ja tekninen tuki riskinarviointi- ja riskinhallintamenettelyjen kehittämiselle eurooppalaisen päätöksentekoprosessin välineinä, asiantuntemus ja osallistuminen ympäristön turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (GMES) liittyvään tutkimustoimintaan ja alan uusien sovellusten kehittämiseen sekä vaihtoehtoisten strategioiden ja erityisesti muihin kuin eläinkokeisiin perustuvien menetelmien kehittäminen ja validointi kaikilla olennaisilla tutkimuksen osa-alueilla.

c)   Kokonaissumma ja varojen jakautuminen

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (7) mukaisesti seitsemännelle puiteohjelmalle alun perin ehdotettua 72 726 miljoonan euron talousarvioita oli supistettava säilyttämällä samalla asianmukainen kohdentaminen ja kriittinen massa. Neuvosto säilytti Euroopan parlamentin lausuntoa seuraten komission muutetun ehdotuksen mukaisen kokonaissumman, joka on enintään 50 521 miljoonaa euroa. Se ehdotti kuitenkin seuraavia varojen jakautumista koskevia muutoksia:

| — | Osassa ”Yhteistyö” neuvosto on noudattanut Euroopan parlamentin tarkistusten suuntaviivoja, joiden mukaan lisättäisiin — ei kuitenkaan samassa määrin — sellaisten aihealueiden rahoitusta, jotka antaisivat hyvät mahdollisuudet parantaa Euroopan kilpailukykyä, kuten ensimmäinen (terveys), viides (energia) ja kahdeksas (yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet) aihealue. Sen jälkeen kun ”avaruus ja turvallisuus” aihealue jaettiin kahteen erilliseen aihealueeseen, neuvosto päätti varata turvallisuuteen 80 miljoonaa euroa vähemmän kuin avaruuteen, koska se katsoo, että yhteisön toimivalta tällä alalla on edelleen rajoitettua. |
| --- | --- |

—

Osassa ”Yhteistyö” neuvosto on noudattanut Euroopan parlamentin tarkistusten suuntaviivoja, joiden mukaan lisättäisiin — ei kuitenkaan samassa määrin — sellaisten aihealueiden rahoitusta, jotka antaisivat hyvät mahdollisuudet parantaa Euroopan kilpailukykyä, kuten ensimmäinen (terveys), viides (energia) ja kahdeksas (yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet) aihealue. Sen jälkeen kun ”avaruus ja turvallisuus” aihealue jaettiin kahteen erilliseen aihealueeseen, neuvosto päätti varata turvallisuuteen 80 miljoonaa euroa vähemmän kuin avaruuteen, koska se katsoo, että yhteisön toimivalta tällä alalla on edelleen rajoitettua.

| — | Osassa ”Valmiudet” neuvosto noudatti Euroopan parlamentin valitsemaa linjaa, jonka mukaan ehdotettua rahoitusta tutkimusinfrastruktuureille vähennettiin ja sen sijaan lisättiin huomattavasti pk-yrityksiä hyödyttävän tutkimuksen rahoitusta. Neuvosto katsoo kuitenkin, että osan ”Valmiudet” toiminnot muodostavan olennaisen osan puiteohjelmaa, sillä ne tukevat Euroopan tutkimus- ja innovointivalmiuksien keskeisiä osia, ja siksi niihin kohdistettiin pienempiä supistuksia kuin Euroopan parlamentin suunnittelemat. |
| --- | --- |

—

Osassa ”Valmiudet” neuvosto noudatti Euroopan parlamentin valitsemaa linjaa, jonka mukaan ehdotettua rahoitusta tutkimusinfrastruktuureille vähennettiin ja sen sijaan lisättiin huomattavasti pk-yrityksiä hyödyttävän tutkimuksen rahoitusta. Neuvosto katsoo kuitenkin, että osan ”Valmiudet” toiminnot muodostavan olennaisen osan puiteohjelmaa, sillä ne tukevat Euroopan tutkimus- ja innovointivalmiuksien keskeisiä osia, ja siksi niihin kohdistettiin pienempiä supistuksia kuin Euroopan parlamentin suunnittelemat.

| — | Osa-alueiden ”Ideat” ja ”Ihmiset” osalta neuvosto säilytti komission ehdottaman rahoituksen eikä hyväksynyt Euroopan parlamentin tarkistuksia, joissa rahoitusta näille puiteohjelman osille olisi lisätty kohdan ”Voimavarat” kustannuksella. |
| --- | --- |

—

Osa-alueiden ”Ideat” ja ”Ihmiset” osalta neuvosto säilytti komission ehdottaman rahoituksen eikä hyväksynyt Euroopan parlamentin tarkistuksia, joissa rahoitusta näille puiteohjelman osille olisi lisätty kohdan ”Voimavarat” kustannuksella.

2.   Neuvoston kanta Euroopan parlamentin tarkistuksiin

Neuvoston yhteiseen kantaan on sisällytetty suuri osa Euroopan parlamentin tarkistuksista (232 ehdotetuista 326 tarkistuksesta) kokonaisuudessaan, asiasisällöltään tai osittain, joissakin tapauksissa muutetussa muodossa tai eri paikassa, ja usein komission alkuperäisessä ehdotuksessa olevassa muodossa, kuten edellä on selvitetty.

| a) | Neuvoston yhteiseen kantaan on sisällytetty seuraavat tarkistukset kokonaisuudessaan tai asiasisällöltään:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Neuvoston yhteiseen kantaan on sisällytetty seuraavat tarkistukset kokonaisuudessaan tai asiasisällöltään:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Neuvosto sisällytti yhteiseen kantaansa seuraavat tarkistukset periaatteessa tai osittain:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Neuvosto sisällytti yhteiseen kantaansa seuraavat tarkistukset periaatteessa tai osittain:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Neuvosto noudatti komission lähestymistapaa eikä ottanut huomioon seuraavia tarkistuksia:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Neuvosto noudatti komission lähestymistapaa eikä ottanut huomioon seuraavia tarkistuksia:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   YHTEENVETO

Määritellessään yhteisen kantansa neuvosto otti täysin huomioon komission ehdotuksen ja Euroopan parlamentin ehdotuksen ensimmäisessä käsittelyssä antaman lausunnon. Useita tarkistuksia on otettu kokonaan tai osittain yhteiseen kantaan tarkoituksena ottaa huomioon parlamentin huolenaiheet. Neuvosto uskoo, että sen yhteisen kannan teksti on tasapainoinen ja odottaa rakentavia keskusteluja Euroopan parlamentin kanssa tavoitteenaan seitsemännen puiteohjelman ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden (ts. osallistumissäännöt ja erityisohjelmat) hyväksyminen mahdollisimman pian.

---

(1)  Asiak. 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 — KOM(2005) 119 lopull.

(2)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 9.

(3)  EUVL C 115, 16.5.2006, s. 20.

(4)  Asiak. P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Neuvosto on päässyt poliittiseen yhteisymmärrykseen myös Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) tehtävän neuvoston päätöksen tekstistä. Kyseinen päätös tehdään samaan aikaan kuin yhteisön puiteohjelmaa koskeva päätös. Tekstiehdotus on toimitettu Euroopan parlamentille tiedoksi.

(6)  2005 vihreä kirja energiatehokkuudesta (KOM(2005/265), 2006 vihreä kirja ”Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi” (KOM(2006)105).

(7)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 301/51

---

Neuvoston 23 päivänä lokakuuta 2006 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 28/2006

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2006 antamiseksi kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta

(2006/C 301 E/02)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| 1) | Yhteisön ulkoisen avun tehostamiseksi on avustustoimien suunnittelulle ja toteuttamiselle tarkoitus laatia uusi sääntelykehys. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1085/2006 (2) perustetaan liittymistä valmisteleva tukiväline ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille annettavaa yhteisön apua varten. Asetuksessa (EY) N:o [...] (3) on annettu yleiset säännökset eurooppalaisen naapuruutta ja kumppanuutta koskevan välineen perustamisesta (ENPI). Neuvoston asetuksella (EY) N:o [...] (4) perustetaan rahoitusväline teollisuusmaiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa käytävää yhteistyötä varten. Asetuksella (EY) N:o [...] (5)perustetaan vakautusväline. Asetuksella (EY) N:o [...] (6) perustetaan yhteistyötä ydinturvallisuusalalla koskeva väline (INSC). Asetuksella (EY) N:o [...] (7) perustetaan demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskeva rahoitusväline. Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96 (8) koskee humanitääristä apua. Tällä asetuksella perustetaan kehitysyhteistyön rahoitusväline yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan suoraa tukea varten. |
| --- | --- |

1)

Yhteisön ulkoisen avun tehostamiseksi on avustustoimien suunnittelulle ja toteuttamiselle tarkoitus laatia uusi sääntelykehys. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1085/2006 (2) perustetaan liittymistä valmisteleva tukiväline ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille annettavaa yhteisön apua varten. Asetuksessa (EY) N:o [...] (3) on annettu yleiset säännökset eurooppalaisen naapuruutta ja kumppanuutta koskevan välineen perustamisesta (ENPI). Neuvoston asetuksella (EY) N:o [...] (4) perustetaan rahoitusväline teollisuusmaiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa käytävää yhteistyötä varten. Asetuksella (EY) N:o [...] (5)perustetaan vakautusväline. Asetuksella (EY) N:o [...] (6) perustetaan yhteistyötä ydinturvallisuusalalla koskeva väline (INSC). Asetuksella (EY) N:o [...] (7) perustetaan demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskeva rahoitusväline. Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96 (8) koskee humanitääristä apua. Tällä asetuksella perustetaan kehitysyhteistyön rahoitusväline yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan suoraa tukea varten.

| 2) | Yhteisö noudattaa kehitysyhteistyöpolitiikkaa, jossa pyritään saavuttamaan köyhyyden vähentämisen, kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen sekä kehitysmaiden tasapainoisen ja vähittäisen maailmantalouteen yhdentymisen tavoitteet. |
| --- | --- |

2)

Yhteisö noudattaa kehitysyhteistyöpolitiikkaa, jossa pyritään saavuttamaan köyhyyden vähentämisen, kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen sekä kehitysmaiden tasapainoisen ja vähittäisen maailmantalouteen yhdentymisen tavoitteet.

| 3) | Yhteisö noudattaa yhteistyöpolitiikkaa, jossa edistetään yhteistyötä, kumppanuuksia ja yhteisiä hankkeita yhteisön eri taloudellisten toimijoiden ja kumppanimaiden ja -alueiden välillä sekä edistetään vuoropuhelua asiaankuuluvien alojen politiikan, talouden ja työmarkkinoiden osapuolten välillä. |
| --- | --- |

3)

Yhteisö noudattaa yhteistyöpolitiikkaa, jossa edistetään yhteistyötä, kumppanuuksia ja yhteisiä hankkeita yhteisön eri taloudellisten toimijoiden ja kumppanimaiden ja -alueiden välillä sekä edistetään vuoropuhelua asiaankuuluvien alojen politiikan, talouden ja työmarkkinoiden osapuolten välillä.

| 4) | Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja kansainvälisiä toimia ohjaavat Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 8 päivänä syyskuuta 2000 hyväksymät vuosituhannen kehitystavoitteet, kuten äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistaminen, sekä ne tärkeimmät kehityksen tavoitteet ja periaatteet, jotka yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat hyväksyneet Yhdistyneissä Kansakunnissa (YK) ja muissa toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä kehitysyhteistyön alalla. |
| --- | --- |

4)

Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja kansainvälisiä toimia ohjaavat Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 8 päivänä syyskuuta 2000 hyväksymät vuosituhannen kehitystavoitteet, kuten äärimmäisen köyhyyden ja nälän poistaminen, sekä ne tärkeimmät kehityksen tavoitteet ja periaatteet, jotka yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat hyväksyneet Yhdistyneissä Kansakunnissa (YK) ja muissa toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä kehitysyhteistyön alalla.

| 5) | Jotta kehitystä koskeva politiikka olisi johdonmukaista, on tärkeätä, että kehitysmaiden ponnisteluja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tuetaan myös muiden yhteisön politiikkojen kuin kehityspolitiikan avulla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 178 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

Jotta kehitystä koskeva politiikka olisi johdonmukaista, on tärkeätä, että kehitysmaiden ponnisteluja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tuetaan myös muiden yhteisön politiikkojen kuin kehityspolitiikan avulla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 178 artiklan mukaisesti.

| 6) | Poliittinen toimintaympäristö, joka takaa rauhan ja vakauden, ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamisen sekä hyvän hallintotavan ja sukupuolten tasa-arvon, on olennainen osa pitkän aikavälin kehitystä. |
| --- | --- |

6)

Poliittinen toimintaympäristö, joka takaa rauhan ja vakauden, ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamisen sekä hyvän hallintotavan ja sukupuolten tasa-arvon, on olennainen osa pitkän aikavälin kehitystä.

| 7) | Vakaa ja kestävä talouspolitiikka on kehityksen edellytys. |
| --- | --- |

7)

Vakaa ja kestävä talouspolitiikka on kehityksen edellytys.

| 8) | Dohassa pidetyssä neljännessä Maailman kauppajärjestön (WTO) ministerikokouksessa WTO:n jäsenet sitoutuivat valtavirtaistamaan kaupan kehitysstrategioihin sekä toimittamaan kehitysmaille kauppaa tukevaa teknistä apua ja avustamaan niitä valmiuksien kehittämisessä sekä toteuttamaan toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen pyrittäessä edistämään teknologian siirtoa kaupankäynnin avulla ja kaupankäyntiä varten, parantamaan suorien ulkomaisten sijoitusten ja kaupan välistä yhteyttä samoin kuin kaupan ja ympäristön välistä vuorovaikutusta, ja helpottamaan kehitysmaiden osallistumista uusiin kauppaneuvotteluihin ja neuvottelutulosten täytäntöönpanoa kehitysmaissa. |
| --- | --- |

8)

Dohassa pidetyssä neljännessä Maailman kauppajärjestön (WTO) ministerikokouksessa WTO:n jäsenet sitoutuivat valtavirtaistamaan kaupan kehitysstrategioihin sekä toimittamaan kehitysmaille kauppaa tukevaa teknistä apua ja avustamaan niitä valmiuksien kehittämisessä sekä toteuttamaan toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen pyrittäessä edistämään teknologian siirtoa kaupankäynnin avulla ja kaupankäyntiä varten, parantamaan suorien ulkomaisten sijoitusten ja kaupan välistä yhteyttä samoin kuin kaupan ja ympäristön välistä vuorovaikutusta, ja helpottamaan kehitysmaiden osallistumista uusiin kauppaneuvotteluihin ja neuvottelutulosten täytäntöönpanoa kehitysmaissa.

| 9) | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission Euroopan unionin kehityspolitiikasta 20 päivänä joulukuuta 2005 antamassa yhteisessä julkilausumassa ”Eurooppalainen konsensus” (9) ja siihen sittemmin tehdyissä muutoksissa asetetaan yleiset puitteet yhteisön toimille kehityksen alalla. Sen olisi ohjattava kehitysavun ja yhteistyöstrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

9)

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission Euroopan unionin kehityspolitiikasta 20 päivänä joulukuuta 2005 antamassa yhteisessä julkilausumassa ”Eurooppalainen konsensus” (9) ja siihen sittemmin tehdyissä muutoksissa asetetaan yleiset puitteet yhteisön toimille kehityksen alalla. Sen olisi ohjattava kehitysavun ja yhteistyöstrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa.

| 10) | Kehitysyhteistyö olisi toteutettava maantieteellisten ja aihekohtaisten ohjelmien avulla. Maantieteellisillä ohjelmilla olisi tuettava Latinalaisen Amerikan, Aasian, Keski-Aasian, Lähi-idän ja Etelä-Afrikan maiden ja alueiden kehitystä ja vahvistettava yhteistyötä niiden kanssa. |
| --- | --- |

10)

Kehitysyhteistyö olisi toteutettava maantieteellisten ja aihekohtaisten ohjelmien avulla. Maantieteellisillä ohjelmilla olisi tuettava Latinalaisen Amerikan, Aasian, Keski-Aasian, Lähi-idän ja Etelä-Afrikan maiden ja alueiden kehitystä ja vahvistettava yhteistyötä niiden kanssa.

| 11) | Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia joidenkin kyseessä olevien kumppanimaiden ja -alueiden kanssa edistääkseen merkittävällä tavalla kumppanimaiden pitkän aikavälin kehitystä ja niiden väestön hyvinvointia. Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset perustuvat keskeisesti yhteisille ja yleismaailmallisille ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamisen ja edistämisen arvoille. Tässä yhteydessä huomiota olisi kiinnitettävä myös oikeuteen saada ihmisarvoista työtä sekä vammaisten oikeuksiin. Yhteisön kumppanimaihin ylläpitämät ja syventämät kahdenväliset suhteet sekä monenvälisten instituutioiden lujittaminen edistävät osaltaan merkittävästi maailmantalouden tasapainoa ja kehitystä, ja ne vahvistavat myös yhteisön ja kumppanimaiden ja -alueiden roolia ja asemaa maailmassa. |
| --- | --- |

11)

Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia joidenkin kyseessä olevien kumppanimaiden ja -alueiden kanssa edistääkseen merkittävällä tavalla kumppanimaiden pitkän aikavälin kehitystä ja niiden väestön hyvinvointia. Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset perustuvat keskeisesti yhteisille ja yleismaailmallisille ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamisen ja edistämisen arvoille. Tässä yhteydessä huomiota olisi kiinnitettävä myös oikeuteen saada ihmisarvoista työtä sekä vammaisten oikeuksiin. Yhteisön kumppanimaihin ylläpitämät ja syventämät kahdenväliset suhteet sekä monenvälisten instituutioiden lujittaminen edistävät osaltaan merkittävästi maailmantalouden tasapainoa ja kehitystä, ja ne vahvistavat myös yhteisön ja kumppanimaiden ja -alueiden roolia ja asemaa maailmassa.

| 12) | Vaikka aihekohtaisten ohjelmien olisi ensisijaisesti tuettava kehitysmaita, kahden avunsaajamaan sekä merentakaisten maiden ja alueiden, joiden ominaispiirteet eivät täytä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean (Development Assistance Committee, DAC, jäljempänä ”OECD/DAC”) julkisen kehitysavun saajille määrittelemiä ja 2 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, olisi myös voitava saada tukea aihekohtaisista ohjelmista tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Yhteisön olisi rahoitettava aihekohtaisia ohjelmia sellaisissa maissa ja sellaisilla alueilla, jotka voivat saada tukea tämän asetuksen mukaisen maantieteellisen ohjelman tai asetuksen (EY) N:o [...] nojalla taikka jotka voivat saada Euroopan kehitysrahastosta (EKR) tukea maantieteelliseen yhteistyöhön. Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön marraskuun 27 päivänä 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/822/EY (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) (10), jota sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011, vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti merentakaiset maat ja alueet voivat saada tukea Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitetuista aihekohtaisista kehitysaputoimista. Tällä asetuksella ei muuteta näitä edellytyksiä. |
| --- | --- |

12)

Vaikka aihekohtaisten ohjelmien olisi ensisijaisesti tuettava kehitysmaita, kahden avunsaajamaan sekä merentakaisten maiden ja alueiden, joiden ominaispiirteet eivät täytä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean (Development Assistance Committee, DAC, jäljempänä ”OECD/DAC”) julkisen kehitysavun saajille määrittelemiä ja 2 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, olisi myös voitava saada tukea aihekohtaisista ohjelmista tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Yhteisön olisi rahoitettava aihekohtaisia ohjelmia sellaisissa maissa ja sellaisilla alueilla, jotka voivat saada tukea tämän asetuksen mukaisen maantieteellisen ohjelman tai asetuksen (EY) N:o [...] nojalla taikka jotka voivat saada Euroopan kehitysrahastosta (EKR) tukea maantieteelliseen yhteistyöhön. Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön marraskuun 27 päivänä 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/822/EY (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) (10), jota sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011, vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti merentakaiset maat ja alueet voivat saada tukea Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitetuista aihekohtaisista kehitysaputoimista. Tällä asetuksella ei muuteta näitä edellytyksiä.

| 13) | Aihekohtaisten ohjelmien olisi tuotettava erityistä lisäarvoa ja täydennettävä maantieteellisiä ohjelmia, jotka muodostavat yhteisön kolmansien maiden kanssa harjoitettavan yhteistyön pääasiallisen rungon. Aihekohtaisten ohjelmien kautta toteuttavan kehitysyhteistyön olisi oltava toissijaista tämän asetuksen mukaisiin maantieteellisiin ohjelmiin, asetuksen (EY) N:o [...] mukaisiin ohjelmiin ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) mukaisesti suoritettavaan yhteistyöhön nähden. Aihekohtaisissa ohjelmissa käsitellään erityistä aihetta tai alaa, joka koskee maantieteellisesti määrittelemätöntä kumppanimaiden ryhmää, tai yhteistyötoimia, jotka koskevat eri kumppanialueita ja kumppanimaiden ryhmiä, tai maantieteellisesti yksilöimätöntä kansainvälistä toimintaa. Niillä on myös tärkeä rooli yhteisön poliitikkojen ulkoisessa kehittämisessä ja alakohtaisen johdonmukaisuuden ja näkyvyyden varmistamisessa. |
| --- | --- |

13)

Aihekohtaisten ohjelmien olisi tuotettava erityistä lisäarvoa ja täydennettävä maantieteellisiä ohjelmia, jotka muodostavat yhteisön kolmansien maiden kanssa harjoitettavan yhteistyön pääasiallisen rungon. Aihekohtaisten ohjelmien kautta toteuttavan kehitysyhteistyön olisi oltava toissijaista tämän asetuksen mukaisiin maantieteellisiin ohjelmiin, asetuksen (EY) N:o [...] mukaisiin ohjelmiin ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) mukaisesti suoritettavaan yhteistyöhön nähden. Aihekohtaisissa ohjelmissa käsitellään erityistä aihetta tai alaa, joka koskee maantieteellisesti määrittelemätöntä kumppanimaiden ryhmää, tai yhteistyötoimia, jotka koskevat eri kumppanialueita ja kumppanimaiden ryhmiä, tai maantieteellisesti yksilöimätöntä kansainvälistä toimintaa. Niillä on myös tärkeä rooli yhteisön poliitikkojen ulkoisessa kehittämisessä ja alakohtaisen johdonmukaisuuden ja näkyvyyden varmistamisessa.

| 14) | Aihekohtaisten ohjelmien olisi tuettava toimia seuraavilla aloilla: inhimillinen ja sosiaalinen kehitys, ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan lukien, valtioista riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset, ruokaturva sekä muuttoliike ja turvapaikka-asiat. Aihekohtaisten ohjelmien sisältöjä laadittaessa pohjana ovat olleet vastaavat komission tiedonannot Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

14)

Aihekohtaisten ohjelmien olisi tuettava toimia seuraavilla aloilla: inhimillinen ja sosiaalinen kehitys, ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan lukien, valtioista riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset, ruokaturva sekä muuttoliike ja turvapaikka-asiat. Aihekohtaisten ohjelmien sisältöjä laadittaessa pohjana ovat olleet vastaavat komission tiedonannot Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| 15) | Aihekohtaisella ympäristöohjelmalla ja voimavarojen, mukaan lukien energian, kestävällä hoidolla olisi edistettävä ympäristöalan kansainvälistä hallintoa sekä yhteisön ympäristö- ja energiapolitiikkaa ulkomailla. |
| --- | --- |

15)

Aihekohtaisella ympäristöohjelmalla ja voimavarojen, mukaan lukien energian, kestävällä hoidolla olisi edistettävä ympäristöalan kansainvälistä hallintoa sekä yhteisön ympäristö- ja energiapolitiikkaa ulkomailla.

| 16) | Muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevalla aihekohtaisella ohjelmalla olisi edistettävä 15 ja 16 päivänä joulukuuta 2005 annetuissa Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettua tavoitetta, jonka mukaan yhteisö yhteyksissään kolmansiin valtioihin tehostaa rahoitustukeaan muuttoliikkeitä koskevilla tai niihin liittyvillä aloilla. |
| --- | --- |

16)

Muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevalla aihekohtaisella ohjelmalla olisi edistettävä 15 ja 16 päivänä joulukuuta 2005 annetuissa Brysselissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettua tavoitetta, jonka mukaan yhteisö yhteyksissään kolmansiin valtioihin tehostaa rahoitustukeaan muuttoliikkeitä koskevilla tai niihin liittyvillä aloilla.

| 17) | Ruokaturvaa koskeva yhteisön politiikka on kehittynyt siten, että sillä pyritään tukemaan laajapohjaisia ruokaturvastrategioita kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla ja rajoittamaan ruoka-avun käyttö humanitaarisiin tarkoituksiin ja ruokakriiseihin sekä välttämään sen haitallisia vaikutuksia paikalliseen tuotantoon ja paikallisiin markkinoihin; siinä on otettava huomioon rakenteeltaan hauraiden ja ruokaturvaan kohdistuvasta tuesta pitkälti riippuvaisten maiden erityistilanteet, jotta vältetään näille maille annettavan yhteisön avun jyrkkä väheneminen. |
| --- | --- |

17)

Ruokaturvaa koskeva yhteisön politiikka on kehittynyt siten, että sillä pyritään tukemaan laajapohjaisia ruokaturvastrategioita kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla ja rajoittamaan ruoka-avun käyttö humanitaarisiin tarkoituksiin ja ruokakriiseihin sekä välttämään sen haitallisia vaikutuksia paikalliseen tuotantoon ja paikallisiin markkinoihin; siinä on otettava huomioon rakenteeltaan hauraiden ja ruokaturvaan kohdistuvasta tuesta pitkälti riippuvaisten maiden erityistilanteet, jotta vältetään näille maille annettavan yhteisön avun jyrkkä väheneminen.

| 18) | Neuvoston 24 päivänä toukokuuta 2005 antamien päätelmien mukaisesti olisi tuettava toimia, joilla parannetaan lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä kehitysmaissa ja varmistetaan näitä koskevien oikeuksien kunnioittaminen, sekä annettava taloudellista apua ja soveltuvaa asiantuntija-apua, jotta edistetään kokonaisvaltaista lähestymistapaa kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (International Conference on Population and Development, ICPD) toimintaohjelmassa määriteltyjen lisääntymis- ja seksuaaliterveyden osalta näitä koskevien oikeuksien tunnustamista, mihin kuuluvat myös riskitön äitiys sekä kattavien, turvallisten ja luotettavien lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palveluiden yleinen saatavuus. Yhteistyötoimenpiteitä täytäntöön pantaessa on tarvittaessa noudatettava tiukasti ICPD:ssä tehtyjä päätöksiä. |
| --- | --- |

18)

Neuvoston 24 päivänä toukokuuta 2005 antamien päätelmien mukaisesti olisi tuettava toimia, joilla parannetaan lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä kehitysmaissa ja varmistetaan näitä koskevien oikeuksien kunnioittaminen, sekä annettava taloudellista apua ja soveltuvaa asiantuntija-apua, jotta edistetään kokonaisvaltaista lähestymistapaa kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (International Conference on Population and Development, ICPD) toimintaohjelmassa määriteltyjen lisääntymis- ja seksuaaliterveyden osalta näitä koskevien oikeuksien tunnustamista, mihin kuuluvat myös riskitön äitiys sekä kattavien, turvallisten ja luotettavien lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palveluiden yleinen saatavuus. Yhteistyötoimenpiteitä täytäntöön pantaessa on tarvittaessa noudatettava tiukasti ICPD:ssä tehtyjä päätöksiä.

| 19) | Euroopan unionin sokerijärjestelmän aiheuttamien vaikutusten kohteiksi joutuviin sokeripöytäkirjan maihin sovellettavista liitännäistoimenpiteistä 15 päivänä helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 266/2006 (11) johdosta sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta aiheutuvien vaikutusten kohteiksi joutuville sokeripöytäkirjan AKT-maille olisi myös annettava apua, jolla olisi pyrittävä tukemaan niiden sopeutumisprosessia. |
| --- | --- |

19)

Euroopan unionin sokerijärjestelmän aiheuttamien vaikutusten kohteiksi joutuviin sokeripöytäkirjan maihin sovellettavista liitännäistoimenpiteistä 15 päivänä helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 266/2006 (11) johdosta sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta aiheutuvien vaikutusten kohteiksi joutuville sokeripöytäkirjan AKT-maille olisi myös annettava apua, jolla olisi pyrittävä tukemaan niiden sopeutumisprosessia.

| 20) | Yhteisön kehityspolitiikan täytäntöönpanossa keskeisellä sijalla ovat tehokkaampi apu, parempi täydentävyys sekä menettelyjen parempi yhteensopivuus, mukauttaminen ja yhteensovittaminen niin yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kesken kuin suhteissa muihin avunantajiin ja kehitysalan toimijoihin, jotta avun johdonmukaisuus ja hyödyllisyys voidaan varmistaa ja kumppanimaille lankeavia kuluja voidaan vähentää Pariisissa järjestetyn avun tehokkuutta käsitelleen korkean tason yhdenmukaistamisfoorumin 2 päivänä maaliskuuta 2005 hyväksytyn avun tehokkuutta koskevan julistuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

20)

Yhteisön kehityspolitiikan täytäntöönpanossa keskeisellä sijalla ovat tehokkaampi apu, parempi täydentävyys sekä menettelyjen parempi yhteensopivuus, mukauttaminen ja yhteensovittaminen niin yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kesken kuin suhteissa muihin avunantajiin ja kehitysalan toimijoihin, jotta avun johdonmukaisuus ja hyödyllisyys voidaan varmistaa ja kumppanimaille lankeavia kuluja voidaan vähentää Pariisissa järjestetyn avun tehokkuutta käsitelleen korkean tason yhdenmukaistamisfoorumin 2 päivänä maaliskuuta 2005 hyväksytyn avun tehokkuutta koskevan julistuksen mukaisesti.

| 21) | Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että noudatetaan eriytettyä lähestymistapaa, joka riippuu kehitystilanteesta ja tarpeista ja jossa kumppanimaita tai -alueita voidaan tukea räätälöimällä erityisesti niiden omiin tarpeisiin, strategioihin, prioriteetteihin ja vahvuuksiin perustuvia ohjelmia. |
| --- | --- |

21)

Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että noudatetaan eriytettyä lähestymistapaa, joka riippuu kehitystilanteesta ja tarpeista ja jossa kumppanimaita tai -alueita voidaan tukea räätälöimällä erityisesti niiden omiin tarpeisiin, strategioihin, prioriteetteihin ja vahvuuksiin perustuvia ohjelmia.

| 22) | Kumppanimaiden omistajuus kehitysstrategioiden suhteen on avain kehityspolitiikkojen onnistumiseen, minkä vuoksi olisi rohkaistava yhteiskunnan kaikkien ryhmien, muun muassa vammaisten ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien, mahdollisimman suurta osallisuutta. Avunantajien yhteistyöstrategiat ja toimien täytäntöönpanomenettelyt olisi yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälti kumppanimaiden omien strategioiden ja menettelyjen kanssa, jotta voidaan varmistaa tehokkuus ja avoimuus sekä rohkaista näitä maita omistajuuteen. |
| --- | --- |

22)

Kumppanimaiden omistajuus kehitysstrategioiden suhteen on avain kehityspolitiikkojen onnistumiseen, minkä vuoksi olisi rohkaistava yhteiskunnan kaikkien ryhmien, muun muassa vammaisten ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien, mahdollisimman suurta osallisuutta. Avunantajien yhteistyöstrategiat ja toimien täytäntöönpanomenettelyt olisi yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälti kumppanimaiden omien strategioiden ja menettelyjen kanssa, jotta voidaan varmistaa tehokkuus ja avoimuus sekä rohkaista näitä maita omistajuuteen.

| 23) | Kun otetaan huomioon tarve varmistaa humanitaarisen avun ja pitkän aikavälin kehitysavun tehokas yhteen niveltäminen, ei toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea asetuksen (EY) N:o [...] nojalla, olisi periaatteessa rahoitettava tämän asetuksen nojalla paitsi silloin kun on tarpeen varmistaa yhteistyön jatkuvuus kriisistä vakaisiin kehitysoloihin. |
| --- | --- |

23)

Kun otetaan huomioon tarve varmistaa humanitaarisen avun ja pitkän aikavälin kehitysavun tehokas yhteen niveltäminen, ei toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea asetuksen (EY) N:o [...] nojalla, olisi periaatteessa rahoitettava tämän asetuksen nojalla paitsi silloin kun on tarpeen varmistaa yhteistyön jatkuvuus kriisistä vakaisiin kehitysoloihin.

| 24) | Avun sitomattomuuden purkaminen OECD/DAC:n parhaiden käytäntöjen mukaisesti on keskeisen tärkeää avun lisäarvon kasvattamiseksi ja paikallisten valmiuksien parantamiseksi. Olisi vahvistettava tarjouskilpailuihin ja avustussopimuksiin osallistumista koskevat säännöt sekä hankintojen alkuperää koskevat säännöt avun sitomattomuutta koskevan viimeaikaisen kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

24)

Avun sitomattomuuden purkaminen OECD/DAC:n parhaiden käytäntöjen mukaisesti on keskeisen tärkeää avun lisäarvon kasvattamiseksi ja paikallisten valmiuksien parantamiseksi. Olisi vahvistettava tarjouskilpailuihin ja avustussopimuksiin osallistumista koskevat säännöt sekä hankintojen alkuperää koskevat säännöt avun sitomattomuutta koskevan viimeaikaisen kehityksen mukaisesti.

| 25) | Apua olisi hallinnoitava Euroopan yhteisöjen yhteiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (12) sisältyvien ulkoista apua koskevien sääntöjen mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevat säännökset. Olisi jatkettava ponnisteluja kehitysyhteistyön täytäntöönpanon parantamiseksi ja osoitettujen rahoitusvarojen ja niiden vastaanottokyvyn välisen vakaan tasapainon saavuttamiseksi sekä maksamatta olevien sitoumusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

25)

Apua olisi hallinnoitava Euroopan yhteisöjen yhteiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (12) sisältyvien ulkoista apua koskevien sääntöjen mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevat säännökset. Olisi jatkettava ponnisteluja kehitysyhteistyön täytäntöönpanon parantamiseksi ja osoitettujen rahoitusvarojen ja niiden vastaanottokyvyn välisen vakaan tasapainon saavuttamiseksi sekä maksamatta olevien sitoumusten vähentämiseksi.

| 26) | Tässä asetuksessa vahvistetaan kaudelle 2007–2013 rahoituspuitteet, jotka ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 37 kohdassa tarkoitettu budjettivallan käyttäjän ensisijainen ohje. |
| --- | --- |

26)

Tässä asetuksessa vahvistetaan kaudelle 2007–2013 rahoituspuitteet, jotka ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 37 kohdassa tarkoitettu budjettivallan käyttäjän ensisijainen ohje.

| 27) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti. Ohjelmasuunnitteluasiakirjat ja tietyt täytäntöönpanoa koskevat erityistoimenpiteet olisi hyväksyttävä hallintokomiteamenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

27)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) mukaisesti. Ohjelmasuunnitteluasiakirjat ja tietyt täytäntöönpanoa koskevat erityistoimenpiteet olisi hyväksyttävä hallintokomiteamenettelyä noudattaen.

| 28) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat ehdotettu yhteistyö sellaisten kehitysmaiden ja -alueiden kanssa, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita ja jotka eivät voi saada yhteisön tukea asetuksen (EY) N:o 1085/2006 tai asetuksen N:o [...] nojalla, vaan ne voidaan niiden laajuus huomioon ottaen toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

28)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat ehdotettu yhteistyö sellaisten kehitysmaiden ja -alueiden kanssa, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita ja jotka eivät voi saada yhteisön tukea asetuksen (EY) N:o 1085/2006 tai asetuksen N:o [...] nojalla, vaan ne voidaan niiden laajuus huomioon ottaen toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| 29) | Tämän asetuksen johdosta on tarpeen kumota nykyiset asetukset, jotta ulkoisen toiminnan välineet voidaan organisoida uudelleen erityisesti kehitysyhteistyön alalla, |
| --- | --- |

29)

Tämän asetuksen johdosta on tarpeen kumota nykyiset asetukset, jotta ulkoisen toiminnan välineet voidaan organisoida uudelleen erityisesti kehitysyhteistyön alalla,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yleinen tarkoitus ja soveltamisala

1.   Yhteisö rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan yhteistyötä OECD:n kehitysapukomitean (OECD/DAC) avunsaajien luetteloon sisältyvien ja liitteessä I lueteltujen maiden ja alueiden kanssa, jäljempänä ”kumppanimaat ja -alueet”. Komissio muuttaa liitettä I OECD/DAC:n avunsaajien luettelon säännönmukaisten tarkistusten mukaisesti ja ilmoittaa tästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Yhteisö rahoittaa aihekohtaisia ohjelmia sellaisissa maissa ja sellaisilla alueilla, jotka voivat saada apua tämän asetuksen 5–10 artiklassa säädetyn maantieteellisen ohjelman tai asetuksen (EY) N:o [...] nojalla taikka jotka voivat saada Euroopan kehitysrahastosta (EKR) tukea maantieteelliseen yhteistyöhön.

3.   Tässä asetuksessa alueella tarkoitetaan maantieteellistä kokonaisuutta, joka koostuu useammasta kuin yhdestä kehitysmaasta.

I OSASTO

TAVOITTEET JA YLEISET PERIAATTEET

2 artikla

Tavoitteet

1.   Tämän asetuksen nojalla tehtävän yhteistyön ensisijaisena ja yleisenä tavoitteena on poistaa köyhyys kumppanimaista ja -alueilta osana kestävää kehitystä ja pyrkiä toteuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet sekä edistää demokratiaa, hyvää hallintotapaa ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista. Tämän tavoitteen mukaisesti kumppanimaiden ja -alueiden kanssa tehtävällä yhteistyöllä:

| — | lujitetaan ja tuetaan demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, hyvää hallintotapaa, sukupuolten välistä tasa-arvoa ja näihin liittyviä kansainvälisen oikeuden välineitä; |
| --- | --- |

—

lujitetaan ja tuetaan demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, hyvää hallintotapaa, sukupuolten välistä tasa-arvoa ja näihin liittyviä kansainvälisen oikeuden välineitä;

| — | edistetään kumppanimaiden ja -alueiden ja etenkin heikoimmassa asemassa olevien maiden ja alueiden kestävää — myös poliittista, taloudellista, sosiaalista ja ympäristöä koskevaa — kehitystä; |
| --- | --- |

—

edistetään kumppanimaiden ja -alueiden ja etenkin heikoimmassa asemassa olevien maiden ja alueiden kestävää — myös poliittista, taloudellista, sosiaalista ja ympäristöä koskevaa — kehitystä;

| — | edistetään niiden sopusointuista ja vähittäistä yhdentymistä maailmantalouteen; |
| --- | --- |

—

edistetään niiden sopusointuista ja vähittäistä yhdentymistä maailmantalouteen;

| — | autetaan kehittämään kansainvälisiä toimenpiteitä ympäristön laadun ja maapallon luonnonvarojen kestävän hoidon ylläpitämiseksi ja parantamiseksi, jotta varmistetaan kestävä kehitys, mukaan lukien ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen käsittely; ja |
| --- | --- |

—

autetaan kehittämään kansainvälisiä toimenpiteitä ympäristön laadun ja maapallon luonnonvarojen kestävän hoidon ylläpitämiseksi ja parantamiseksi, jotta varmistetaan kestävä kehitys, mukaan lukien ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen käsittely; ja

| — | vahvistetaan yhteisön ja kumppanimaiden ja -alueiden välistä suhdetta. |
| --- | --- |

—

vahvistetaan yhteisön ja kumppanimaiden ja -alueiden välistä suhdetta.

2.   Yhteisön tämän asetuksen nojalla toteuttamassa yhteistyössä noudatetaan niitä kehitysyhteistyöalan sitoumuksia ja tavoitteita, jotka yhteisö on hyväksynyt Yhdistyneissä Kansakunnissa (YK) ja muissa toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä.

3.   Perustamissopimuksen XX osastossa määritellyllä yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla luodaan oikeudelliset puitteet kumppanimaiden ja -alueiden kanssa tehtävälle yhteistyölle. Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikasta 20 päivänä joulukuuta 2005 antamassa yhteisessä julkilausumassa ”Eurooppalainen konsensus” ja siihen myöhemmin tehdyissä muutoksissa asetetaan yleiset puitteet, suuntaviivat ja painopisteet, joilla ohjataan yhteisön ja tässä asetuksessa tarkoitettujen kumppanimaiden ja -alueiden välisen yhteistyön toteutusta.

4.   Toimenpiteet, joihin viitataan 1 artiklan 1 kohdassa, on suunniteltava niin, että ne täyttävät OECD/DAC:n vahvistamat julkisen kehitysavun arviointiperusteet.

Ohjelmat, joihin viitataan 1 artiklan 2 kohdassa, on suunniteltava niin, että ne täyttävät OECD/DAC:n vahvistamat julkisen kehitysavun tukikelpoisuusperusteet, paitsi

| — | jos avunsaajan erityispiirteet muuta edellyttävät, tai |
| --- | --- |

—

jos avunsaajan erityispiirteet muuta edellyttävät, tai

| — | jos ohjelmalla pannaan täytäntöön 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu maailmanlaajuinen aloite, yhteisön politiikan painopiste tai sen kansainvälinen velvoite tai sitoumus, ja nämä perusteet eivät toimenpiteen luonteen vuoksi täyty. |
| --- | --- |

—

jos ohjelmalla pannaan täytäntöön 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu maailmanlaajuinen aloite, yhteisön politiikan painopiste tai sen kansainvälinen velvoite tai sitoumus, ja nämä perusteet eivät toimenpiteen luonteen vuoksi täyty.

Vähintään 90 prosenttia aihekohtaisten ohjelmien nojalla käytettäviksi tarkoitetuista menoista on suunniteltava siten, että OECD/DAC:n vahvistamat arviointiperusteet täyttyvät, tämän kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan soveltamista.

5.   Tämän asetuksen mukaisesti annettavalla yhteisön avulla ei saa rahoittaa aseiden tai ampumatarvikkeiden hankintaa tai operaatioita, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.

6.   Toimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) [...] ja erityisesti sen 4 artiklan soveltamisalaan ja jotka voivat saada sen nojalla rahoitusta, ei periaatteessa rahoiteta tämän asetuksen nojalla paitsi silloin kun on varmistettava yhteistyön jatkuvuus kriisistä vakaisiin kehitysoloihin.

Tämän asetuksen nojalla ei rahoiteta toimia, jotka kuuluvat humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (15) soveltamisalaan ja joihin voi saada tukea sen nojalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa yhteistyön jatkuvuus kriisistä vakaisiin kehitysoloihin.

3 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Yhteisön perustana olevat arvot ovat demokratia, oikeusvaltion periaate sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, ja se pyrkii kehittämään ja vakiinnuttamaan näitä arvoja kumppanimaissa ja -alueilla vuoropuhelun ja yhteistyön avulla.

2.   Tämän asetuksen täytäntöönpanossa noudatetaan eriytettyä lähestymistapaa, joka riippuu kehitystilanteesta ja tarpeista siten, että kumppanimaille tai -alueille voidaan räätälöidä niiden omiin tarpeisiin, strategioihin, prioriteetteihin ja vahvuuksiin perustuvia ohjelmia.

Vähiten kehittyneet ja alhaisen tulotason maat ovat ensisijaisia varojen kokonaisjaossa, jotta vuosituhannen kehitystavoitteet voidaan saavuttaa. Asianmukaista huomiota on kiinnitettävä köyhiä hyödyttävän kehityksen tukemiseen keskitulotason ja varsinkin alemman keskitulotason maissa — joista monilla on samanlaisia ongelmia kuin alhaisen tulotason mailla.

3.   Seuraavien läpileikkaavien kysymysten valtavirtaistaminen toteutetaan kaikissa ohjelmissa: ihmisoikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, demokratian, hyvän hallintotavan sekä lapsen oikeuksien ja alkuperäiskansojen oikeuksien edistäminen, ympäristön kestävyys ja HI-viruksen/aidsin torjunta. Tämän lisäksi kiinnitetään erityistä huomiota oikeusvaltion vahvistamiseen, oikeussuojan parantamiseen ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseen samoin kuin vuoropuhelun, osallistumisen ja sovinnonteon sekä yhteiskunnan rakenteiden kehittämisen edistämiseen.

4.   Yhteisö ottaa huomioon perustamissopimuksen XX osastossa ja tämän asetuksen 2 artiklassa vahvistetut tavoitteet kaikissa politiikoissaan, joilla on todennäköisesti merkitystä kumppanimaille ja -alueille. Yhteisö pyrkii myös kaikissa tämän asetuksen nojalla rahoitettavissa toimenpiteissä johdonmukaisuuteen ulkoisten toimintansa muiden alojen kanssa. Tämä varmistetaan politiikkojen määrittelyssä, strategisessa suunnittelussa sekä ohjelmoinnissa ja toimenpiteiden täytäntöönpanossa.

5.   Yhteisö ja jäsenvaltiot parantavat kehitysyhteistyöpolitiikkansa yhteensovittamista ja täydentävyyttä ottamalla huomioon kumppanimaiden ja alueiden maa- ja aluekohtaiset prioriteetit. Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka täydentää jäsenvaltioiden harjoittamia politiikkoja.

6.   Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät säännölliseen ja tiiviiseen tietojen vaihtoon, myös muiden avunantajien kanssa, sekä edistämään parempaa avunantajien välistä yhteensovittamista ja täydentävyyttä pyrkimällä yhteiseen monivuotiseen ohjelmointiin, joka perustuu kumppanimaiden köyhyydenvähentämis- tai vastaaviin strategioihin ja näiden maiden omiin talousarviomenettelyihin, yhteisillä täytäntöönpanojärjestelyillä ja niihin sisältyvällä yhteisellä arvioinnilla, avunantajien yhteisillä paikan päällä tapahtuvilla käynneillä ja yhteisrahoitusjärjestelyjen käytöllä.

7.   Yhteisö ja jäsenvaltiot edistävät kukin toimivaltansa puitteissa monenvälistä tapaa kohdata maailmanlaajuiset haasteet ja tehostavat yhteistyötä monenvälisten ja alueellisten järjestöjen ja elinten kanssa, joita ovat esimerkiksi kansainväliset rahoituslaitokset, YK:n erityisjärjestöt, rahastot ja ohjelmat sekä muut kahdenväliset avunantajat.

8.   Yhteisö edistää tehokasta yhteistyötä kumppanimaiden ja -alueiden kanssa parhaiden kansainvälisten toimintatapojen mukaisesti. Se edistää:

| a) | kehitysprosessia, joka on kumppanimaan johtama ja omistama. Yhteisö mukauttaa tukensa mahdollisimman suuressa määrin kumppanimaiden kansallisiin kehitysstrategioihin, uudistuspolitiikkoihin ja menettelyihin. Yhteisö pyrkii vahvistamaan kumppanimaiden hallitusten ja avunantajien keskinäistä tilintekovelvollisuutta sekä edistämään paikallista asiantuntemusta ja paikallista työllisyyttä; |
| --- | --- |

a)

kehitysprosessia, joka on kumppanimaan johtama ja omistama. Yhteisö mukauttaa tukensa mahdollisimman suuressa määrin kumppanimaiden kansallisiin kehitysstrategioihin, uudistuspolitiikkoihin ja menettelyihin. Yhteisö pyrkii vahvistamaan kumppanimaiden hallitusten ja avunantajien keskinäistä tilintekovelvollisuutta sekä edistämään paikallista asiantuntemusta ja paikallista työllisyyttä;

| b) | kattavia ja osallistavia tapoja lähestyä kehitysyhteistyötä sekä kaikkien yhteiskuntaryhmien laajaa osallistumista kehitysprosessiin ja kansalliseen, myös poliittiseen vuoropuheluun; |
| --- | --- |

b)

kattavia ja osallistavia tapoja lähestyä kehitysyhteistyötä sekä kaikkien yhteiskuntaryhmien laajaa osallistumista kehitysprosessiin ja kansalliseen, myös poliittiseen vuoropuheluun;

| c) | jäljempänä 25 artiklassa esitettyjä toimivia yhteistyötapoja ja -välineitä, jotka ovat OECD/DAC:n parhaiden käytäntöjen mukaisia ja jotka on mukautettu kunkin kumppanimaan tai alueen erityisolosuhteisiin. Keskeisiä tekijöitä ovat ohjelmiin perustuvat lähestymistavat, ennustettavissa oleva avun rahoitus, maajärjestelmien kehittäminen ja käyttö sekä tuloshakuinen kehitystoiminta, mukaan lukien vuosituhannen kehitystavoitteiden kohteet ja indikaattorit; |
| --- | --- |

c)

jäljempänä 25 artiklassa esitettyjä toimivia yhteistyötapoja ja -välineitä, jotka ovat OECD/DAC:n parhaiden käytäntöjen mukaisia ja jotka on mukautettu kunkin kumppanimaan tai alueen erityisolosuhteisiin. Keskeisiä tekijöitä ovat ohjelmiin perustuvat lähestymistavat, ennustettavissa oleva avun rahoitus, maajärjestelmien kehittäminen ja käyttö sekä tuloshakuinen kehitystoiminta, mukaan lukien vuosituhannen kehitystavoitteiden kohteet ja indikaattorit;

| d) | toimintalinjojen ja ohjelmasuunnittelun vaikutuksia avunantajien toimien yhteensovittamisen ja yhdenmukaistamisen myötä, jotta voidaan vähentää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä, parantaa täydentävyyttä ja tukea kaikille avunantajille avoimia aloitteita. Yhteensovittaminen tehdään kumppanimaissa ja -alueilla yhteensovittamisesta ja avun tehokkuudesta annettuja yhteisiä ohjeita ja parhaiden toimintatapojen periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

d)

toimintalinjojen ja ohjelmasuunnittelun vaikutuksia avunantajien toimien yhteensovittamisen ja yhdenmukaistamisen myötä, jotta voidaan vähentää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä, parantaa täydentävyyttä ja tukea kaikille avunantajille avoimia aloitteita. Yhteensovittaminen tehdään kumppanimaissa ja -alueilla yhteensovittamisesta ja avun tehokkuudesta annettuja yhteisiä ohjeita ja parhaiden toimintatapojen periaatteita noudattaen.

| e) | vuosituhannen kehitystavoitteiden asemaa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa ja monivuotisessa ohjelmoinnissaan. |
| --- | --- |

e)

vuosituhannen kehitystavoitteiden asemaa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa ja monivuotisessa ohjelmoinnissaan.

9.   Komissio huolehtii Euroopan parlamentille tiedottamisesta ja vaihtaa säännöllisesti näkemyksiä sen kanssa.

10.   Komissio pyrkii säännölliseen tietojen vaihtoon kansalaisyhteiskunnan kanssa.

II OSASTO

MAANTIETEELLISET JA AIHEKOHTAISET OHJELMAT

4 artikla

Yhteisön avun täytäntöönpano

Tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisesti yhteisön apu toteutetaan 5–16 artiklassa olevien maantieteellisten ja aihekohtaisten ohjelmien sekä 17 artiklassa säädetyn ohjelman avulla.

5 artikla

Maantieteelliset ohjelmat

1.   Maantieteellinen ohjelma kattaa asianmukaisten alojen yhteistyötoimet maantieteellisesti määriteltyjen kumppanimaiden ja -alueiden kanssa.

2.   Tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisperiaatteiden mukaisesti yhteisön liitteessä I mainituille Latinalaisen Amerikan, Aasian, Keski-Aasian ja Lähi-idän maille sekä Etelä-Afrikalle antama apu sisältää seuraaviin yhteistyöaloihin kuuluvia toimia:

| a) | tuetaan köyhyyden torjumiseen ja vuosituhannen kehitystavoitteisiin pyrkivien politiikkojen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

a)

tuetaan köyhyyden torjumiseen ja vuosituhannen kehitystavoitteisiin pyrkivien politiikkojen täytäntöönpanoa;

Inhimillinen kehitys

| b) | huolehditaan väestön keskeisistä tarpeista ja kiinnitetään ensisijaisesti huomiota peruskoulutukseen ja terveyteen muun muassa seuraavasti:
  Terveys






  i) | lisätään alemman tulotason väestöryhmille ja syrjäytyneille ryhmille, mukaan luettuina naiset ja lapset, sellaisiin ryhmiin kuuluvat henkilöt, joihin kohdistuu syrjintää etnisen syntyperän tai uskonnon perusteella taikka muusta syystä, sekä vammaiset, tarjottavia terveydenhuoltopalveluja ja niiden saatavuutta keskittymällä niitä koskeviin vuosituhannen kehitystavoitteisiin, joita ovat lapsikuolleisuuden alentaminen, äitien ja lasten terveyden sekä seksuaaliterveyden ja lisääntymisterveyden ja näitä koskevien oikeuksien parantaminen kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (International Conference on Population and Development, ICDP) Kairon suunnitelman mukaisesti, sekä köyhyyteen liittyvien sairauksien, erityisesti HI-viruksen/aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuminen; |
| --- | --- | --- |

b)

huolehditaan väestön keskeisistä tarpeista ja kiinnitetään ensisijaisesti huomiota peruskoulutukseen ja terveyteen muun muassa seuraavasti:

Terveys

i)

lisätään alemman tulotason väestöryhmille ja syrjäytyneille ryhmille, mukaan luettuina naiset ja lapset, sellaisiin ryhmiin kuuluvat henkilöt, joihin kohdistuu syrjintää etnisen syntyperän tai uskonnon perusteella taikka muusta syystä, sekä vammaiset, tarjottavia terveydenhuoltopalveluja ja niiden saatavuutta keskittymällä niitä koskeviin vuosituhannen kehitystavoitteisiin, joita ovat lapsikuolleisuuden alentaminen, äitien ja lasten terveyden sekä seksuaaliterveyden ja lisääntymisterveyden ja näitä koskevien oikeuksien parantaminen kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (International Conference on Population and Development, ICDP) Kairon suunnitelman mukaisesti, sekä köyhyyteen liittyvien sairauksien, erityisesti HI-viruksen/aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuminen;

| ii) | vahvistetaan terveydenhuoltojärjestelmiä, jotta estetään terveydenhuoltoalan henkilöstövoimavaroja koskevat kriisit; |
| --- | --- |

ii)

vahvistetaan terveydenhuoltojärjestelmiä, jotta estetään terveydenhuoltoalan henkilöstövoimavaroja koskevat kriisit;

| iii) | lisätään erityisesti julkisen terveydenhuollon sekä tutkimuksen ja kehityksen voimavaroja; |
| --- | --- |

iii)

lisätään erityisesti julkisen terveydenhuollon sekä tutkimuksen ja kehityksen voimavaroja;

Koulutus

| iv) | otetaan peruskoulutuksen painopisteeksi pyrkimys laadukkaaseen peruskoulutukseen, jota seuraa ammatillinen koulutus, sekä koulutusmahdollisuuksia koskevan eriarvoisuuden vähentäminen; edistetään 15. ikävuoteen asti ulottuvaa pakollista ja ilmaista koulutusta, jotta voidaan torjua kaikkinainen lapsityövoiman käyttö; |
| --- | --- |

iv)

otetaan peruskoulutuksen painopisteeksi pyrkimys laadukkaaseen peruskoulutukseen, jota seuraa ammatillinen koulutus, sekä koulutusmahdollisuuksia koskevan eriarvoisuuden vähentäminen; edistetään 15. ikävuoteen asti ulottuvaa pakollista ja ilmaista koulutusta, jotta voidaan torjua kaikkinainen lapsityövoiman käyttö;

| v) | asetetaan tavoitteeksi peruskoulutuksen tarjoaminen kaikille vuoteen 2015 mennessä ja sukupuolten välisten erojen poistaminen koulutuksesta; |
| --- | --- |

v)

asetetaan tavoitteeksi peruskoulutuksen tarjoaminen kaikille vuoteen 2015 mennessä ja sukupuolten välisten erojen poistaminen koulutuksesta;

| vi) | edistetään ammattikoulutusta, korkeakoulutusta, elinikäistä oppimista, kulttuuri-, tiede- ja teknologiayhteistyötä, tiedealan ja kulttuurien välisiä vaihtoja sekä kumppanimaiden ja -alueiden sekä yhteisön välistä keskinäistä ymmärtämystä; |
| --- | --- |

vi)

edistetään ammattikoulutusta, korkeakoulutusta, elinikäistä oppimista, kulttuuri-, tiede- ja teknologiayhteistyötä, tiedealan ja kulttuurien välisiä vaihtoja sekä kumppanimaiden ja -alueiden sekä yhteisön välistä keskinäistä ymmärtämystä;

Sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja työllisyys

| c) | edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, joka on ensisijainen politiikka yhteisön ja kumppanimaiden välisissä suhteissa, keskittymällä lähinnä ihmisarvoiseen työhön sekä sosiaali- ja finanssipolitiikkaan ja torjumalla tällä tavoin köyhyyttä, eriarvoisuutta, työttömyyttä, sekä haavoittuvien ja syrjäytyneiden ryhmien syrjäytymistä; |
| --- | --- |

c)

edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, joka on ensisijainen politiikka yhteisön ja kumppanimaiden välisissä suhteissa, keskittymällä lähinnä ihmisarvoiseen työhön sekä sosiaali- ja finanssipolitiikkaan ja torjumalla tällä tavoin köyhyyttä, eriarvoisuutta, työttömyyttä, sekä haavoittuvien ja syrjäytyneiden ryhmien syrjäytymistä;

| d) | torjutaan kaikenlaista ryhmään perustuvaa syrjintää sekä edistetään ja suojellaan sukupuolten tasa-arvoa, alkuperäiskansojen oikeuksia ja lapsen oikeuksia, lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanon tukeminen mukaan lukien, sekä toimia, joilla etsitään ratkaisuja katulasten tai sellaisten lasten ongelmiin, jotka tekevät vaarallista työtä tai työtä, joka estää heitä saamasta kokoaikaista opetusta; |
| --- | --- |

d)

torjutaan kaikenlaista ryhmään perustuvaa syrjintää sekä edistetään ja suojellaan sukupuolten tasa-arvoa, alkuperäiskansojen oikeuksia ja lapsen oikeuksia, lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanon tukeminen mukaan lukien, sekä toimia, joilla etsitään ratkaisuja katulasten tai sellaisten lasten ongelmiin, jotka tekevät vaarallista työtä tai työtä, joka estää heitä saamasta kokoaikaista opetusta;

| e) | lujitetaan institutionaalista järjestelmää, jotta voidaan edistää ja helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja näin edesauttaa työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

e)

lujitetaan institutionaalista järjestelmää, jotta voidaan edistää ja helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja näin edesauttaa työpaikkojen luomista;

Hyvä hallintotapa, demokratia, ihmisoikeudet ja tuki institutionaalisille uudistuksille

| f) | edistetään ja suojellaan perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, vahvistetaan demokratiaa, oikeusvaltiota, oikeussuojan saatavuutta, hyvää hallintotapaa korruption torjuntatoimet mukaan lukien; tähän voivat sisältyä muun muassa voimavarojen kehittäminen sekä instituutioiden ja lainsäädännön vahvistaminen erityisesti seuraavilla aloilla: kansallinen hallinto, politiikkojen laadinta ja täytäntöönpano sekä avoimuuteen perustuva julkisen talouden ja kansallisten resurssien hoito; |
| --- | --- |

f)

edistetään ja suojellaan perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, vahvistetaan demokratiaa, oikeusvaltiota, oikeussuojan saatavuutta, hyvää hallintotapaa korruption torjuntatoimet mukaan lukien; tähän voivat sisältyä muun muassa voimavarojen kehittäminen sekä instituutioiden ja lainsäädännön vahvistaminen erityisesti seuraavilla aloilla: kansallinen hallinto, politiikkojen laadinta ja täytäntöönpano sekä avoimuuteen perustuva julkisen talouden ja kansallisten resurssien hoito;

| g) | tuetaan aktiivista kansalaisyhteiskuntaa, myös köyhyydessä eläviä ihmisiä edustavia kansalaisjärjestöjä, sekä edistetään kansalaiskeskustelua, osallistumista ja sovinnontekoa sekä instituutioiden perustamista; |
| --- | --- |

g)

tuetaan aktiivista kansalaisyhteiskuntaa, myös köyhyydessä eläviä ihmisiä edustavia kansalaisjärjestöjä, sekä edistetään kansalaiskeskustelua, osallistumista ja sovinnontekoa sekä instituutioiden perustamista;

| h) | edistetään yhteistyötä ja politiikan uudistuksia turvallisuuden ja oikeuden alalla, etenkin turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen, huumausaineiden ja muun laittoman kaupan torjunnan, myös ihmiskaupan, korruption ja rahanpesun osalta; |
| --- | --- |

h)

edistetään yhteistyötä ja politiikan uudistuksia turvallisuuden ja oikeuden alalla, etenkin turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen, huumausaineiden ja muun laittoman kaupan torjunnan, myös ihmiskaupan, korruption ja rahanpesun osalta;

| i) | edistetään kumppanimaiden kanssa muuttoliike- ja turvapaikka-asioissa tehtävää yhteistyötä ja politiikan uudistuksia sekä valmiuksien kehittämistä koskevia aloitteita, jotta varmistetaan kehitystä hyödyttävien ja siirtolaisuuden taustalla olevien syitä käsittelevien muuttoliikepolitiikkojen laatiminen ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

i)

edistetään kumppanimaiden kanssa muuttoliike- ja turvapaikka-asioissa tehtävää yhteistyötä ja politiikan uudistuksia sekä valmiuksien kehittämistä koskevia aloitteita, jotta varmistetaan kehitystä hyödyttävien ja siirtolaisuuden taustalla olevien syitä käsittelevien muuttoliikepolitiikkojen laatiminen ja täytäntöönpano;

| j) | tuetaan todellista monenvälisyyttä erityisesti pitämällä kiinni kansainvälisestä oikeudesta ja liittymällä monenvälisiin sopimuksiin kehitysyhteistyön kannalta merkityksellisillä aloilla ja panemalla ne tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

j)

tuetaan todellista monenvälisyyttä erityisesti pitämällä kiinni kansainvälisestä oikeudesta ja liittymällä monenvälisiin sopimuksiin kehitysyhteistyön kannalta merkityksellisillä aloilla ja panemalla ne tehokkaasti täytäntöön;

Kauppa ja alueellinen yhdentyminen

| k) | tuetaan kumppanimaita ja -alueita kaupan, investointien ja alueellisen yhdentymisen alalla, tekninen apu ja valmiuksien kehittäminen mukaan lukien, jotta voidaan suunnitella ja toteuttaa vakaata kauppapolitiikkaa, kehitetään suotuisampaa liiketoimintaympäristöä, vakaata talous- ja rahapolitiikkaa sekä yksityistä sektoria, jotta kumppanimaat ja -alueet voivat hyötyä yhdentymisestä maailmantalouteen ja jotta voidaan tukea sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja köyhiä hyödyttävää kasvua; |
| --- | --- |

k)

tuetaan kumppanimaita ja -alueita kaupan, investointien ja alueellisen yhdentymisen alalla, tekninen apu ja valmiuksien kehittäminen mukaan lukien, jotta voidaan suunnitella ja toteuttaa vakaata kauppapolitiikkaa, kehitetään suotuisampaa liiketoimintaympäristöä, vakaata talous- ja rahapolitiikkaa sekä yksityistä sektoria, jotta kumppanimaat ja -alueet voivat hyötyä yhdentymisestä maailmantalouteen ja jotta voidaan tukea sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja köyhiä hyödyttävää kasvua;

| l) | tuetaan Maailman kauppajärjestöön (WTO) liittymistä ja WTO-sopimusten täytäntöönpanoa antamalla teknistä apua ja kehittämällä voimavaroja, keskittyen erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien (TRIPS-sopimus) kauppaan liittyvien näkökohtien täytäntöönpanoon etenkin kansanterveyden alalla; |
| --- | --- |

l)

tuetaan Maailman kauppajärjestöön (WTO) liittymistä ja WTO-sopimusten täytäntöönpanoa antamalla teknistä apua ja kehittämällä voimavaroja, keskittyen erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien (TRIPS-sopimus) kauppaan liittyvien näkökohtien täytäntöönpanoon etenkin kansanterveyden alalla;

| m) | tuetaan taloudellista ja kaupallista yhteistyötä ja lujitetaan yhteisön ja kumppanimaiden ja -alueiden välisiä suhteita investointien alalla, myös toimilla, joilla edistetään ja tuetaan yksityisten toimijoiden, niin paikallisten kuin eurooppalaisten yritysten, osallistumista sosiaalisesti vastuuntuntoiseen ja kestävään talouskehitykseen, johon kuuluu myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työelämän perusnormien noudattaminen, ja toimilla, joilla edistetään paikallista voimavarojen kehittämistä; |
| --- | --- |

m)

tuetaan taloudellista ja kaupallista yhteistyötä ja lujitetaan yhteisön ja kumppanimaiden ja -alueiden välisiä suhteita investointien alalla, myös toimilla, joilla edistetään ja tuetaan yksityisten toimijoiden, niin paikallisten kuin eurooppalaisten yritysten, osallistumista sosiaalisesti vastuuntuntoiseen ja kestävään talouskehitykseen, johon kuuluu myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työelämän perusnormien noudattaminen, ja toimilla, joilla edistetään paikallista voimavarojen kehittämistä;

Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä kehitys

| n) | edistetään kestävää kehitystä ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän hoidon avulla, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden ja metsien suojelulla, johon kuuluvat metsien suojeluun ja kestävään hoitoon liittyvät toimet, joihin paikalliset yhteisöt ja metsistä riippuvaiset ryhmät osallistuvat aktiivisesti; |
| --- | --- |

n)

edistetään kestävää kehitystä ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän hoidon avulla, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden ja metsien suojelulla, johon kuuluvat metsien suojeluun ja kestävään hoitoon liittyvät toimet, joihin paikalliset yhteisöt ja metsistä riippuvaiset ryhmät osallistuvat aktiivisesti;

| o) | tuetaan kaupunkiympäristöön liittyviä parannuksia; |
| --- | --- |

o)

tuetaan kaupunkiympäristöön liittyviä parannuksia;

| p) | edistetään kestäviä tuotanto- ja kulutusmalleja sekä kemikaalien ja jätteiden turvallista ja kestävää huoltoa niiden terveysvaikutukset huomioon ottaen; |
| --- | --- |

p)

edistetään kestäviä tuotanto- ja kulutusmalleja sekä kemikaalien ja jätteiden turvallista ja kestävää huoltoa niiden terveysvaikutukset huomioon ottaen;

| q) | varmistetaan kansainvälisten ympäristöä koskevien sopimusten, joihin kuuluvat biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, YK:n aavikoitumissopimus ja YK:n ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus, sen mukaisesti kuin ilmastonmuutosta koskevassa Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa on mainittu, ja niihin liitettyjen pöytäkirjojen ja niihin tehtyjen myöhempien muutosten noudattaminen ja tuetaan näiden sopimusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

q)

varmistetaan kansainvälisten ympäristöä koskevien sopimusten, joihin kuuluvat biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, YK:n aavikoitumissopimus ja YK:n ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus, sen mukaisesti kuin ilmastonmuutosta koskevassa Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa on mainittu, ja niihin liitettyjen pöytäkirjojen ja niihin tehtyjen myöhempien muutosten noudattaminen ja tuetaan näiden sopimusten täytäntöönpanoa;

| r) | kehitetään voimavaroja hätävalmiuksiin ja luonnonmullistusten ehkäisyyn; |
| --- | --- |

r)

kehitetään voimavaroja hätävalmiuksiin ja luonnonmullistusten ehkäisyyn;

Vesi ja energia

| s) | tuetaan kestävää ja kokonaisvaltaista vesivarojen hallintaa korostamalla erityisesti kaikkien saatavilla olevaa puhdasta juomavettä ja viemäröintiä vuosituhannen kehitystavoitteiden mukaisesti sekä vesivarojen kestävää ja tehokasta käyttöä, myös maatalouden ja teollisuuden tarpeisiin; |
| --- | --- |

s)

tuetaan kestävää ja kokonaisvaltaista vesivarojen hallintaa korostamalla erityisesti kaikkien saatavilla olevaa puhdasta juomavettä ja viemäröintiä vuosituhannen kehitystavoitteiden mukaisesti sekä vesivarojen kestävää ja tehokasta käyttöä, myös maatalouden ja teollisuuden tarpeisiin;

| t) | edistetään kestävien energiatekniikoiden käyttöä; |
| --- | --- |

t)

edistetään kestävien energiatekniikoiden käyttöä;

Infrastruktuuri, viestintä ja liikenne

| u) | autetaan kehittämään taloudellista infrastruktuuria, johon kuuluu alueellisen yhdentymisen tukeminen, sekä edistetään tieto- ja viestintätekniikan käytön lisäämistä; |
| --- | --- |

u)

autetaan kehittämään taloudellista infrastruktuuria, johon kuuluu alueellisen yhdentymisen tukeminen, sekä edistetään tieto- ja viestintätekniikan käytön lisäämistä;

Maaseudun kehittäminen, aluesuunnittelu, maatalous ja ruokaturva

| v) | tuetaan maaseudun kestävää kehittämistä, hajauttaminen ja omien voimavarojen käyttö mukaan lukien, tarkoituksena erityisesti ruokaturvan varmistaminen; |
| --- | --- |

v)

tuetaan maaseudun kestävää kehittämistä, hajauttaminen ja omien voimavarojen käyttö mukaan lukien, tarkoituksena erityisesti ruokaturvan varmistaminen;

Kriisin jälkeiset tilanteet ja epävakaat valtiot

| w) | jälleenrakennetaan ja kunnostetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä konflikteista, ihmisten aiheuttamista ja luonnonkatastrofeista kärsineitä alueita ja maita, mukaan lukien miinanraivaustoimien sekä kotiutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevien toimien tukeminen, ja varmistetaan jatkuvuus hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen välillä 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti yhteisön ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

w)

jälleenrakennetaan ja kunnostetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä konflikteista, ihmisten aiheuttamista ja luonnonkatastrofeista kärsineitä alueita ja maita, mukaan lukien miinanraivaustoimien sekä kotiutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevien toimien tukeminen, ja varmistetaan jatkuvuus hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen välillä 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti yhteisön ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet huomioon ottaen;

| x) | toteutetaan keskipitkän tai pitkän aikavälin toimia, jotka on tarkoitettu kotiseudultaan siirtymään joutuneiden omavaraisuuden lisäämiseen ja sopeutumiseen tai uudelleen sopeutumiseen, varmistaen, että humanitaarisen avun, kuntouttamisen, kotiseudultaan siirtymään joutuneille annettavan avun ja kehitysyhteistyön osalta pyritään kokonaisvaltaiseen ja johdonmukaiseen lähestymistapaan. Yhteisön toimilla on helpotettava siirtymistä hätätilasta kehitysvaiheeseen, edistämällä asianomaisten väestöryhmien yhteiskunnallista ja taloudellista sopeutumista ja uudelleen sopeutumista ja tuettava demokraattisten rakenteiden luomista tai lujittamista sekä väestön omaa asemaa kehitysprosessissa; |
| --- | --- |

x)

toteutetaan keskipitkän tai pitkän aikavälin toimia, jotka on tarkoitettu kotiseudultaan siirtymään joutuneiden omavaraisuuden lisäämiseen ja sopeutumiseen tai uudelleen sopeutumiseen, varmistaen, että humanitaarisen avun, kuntouttamisen, kotiseudultaan siirtymään joutuneille annettavan avun ja kehitysyhteistyön osalta pyritään kokonaisvaltaiseen ja johdonmukaiseen lähestymistapaan. Yhteisön toimilla on helpotettava siirtymistä hätätilasta kehitysvaiheeseen, edistämällä asianomaisten väestöryhmien yhteiskunnallista ja taloudellista sopeutumista ja uudelleen sopeutumista ja tuettava demokraattisten rakenteiden luomista tai lujittamista sekä väestön omaa asemaa kehitysprosessissa;

| y) | tuetaan peruspalvelujen tarjontaa sekä laillisten, tehokkaiden ja vakaiden julkisten laitosten luomista epävakaissa tai romahtavissa valtioissa; |
| --- | --- |

y)

tuetaan peruspalvelujen tarjontaa sekä laillisten, tehokkaiden ja vakaiden julkisten laitosten luomista epävakaissa tai romahtavissa valtioissa;

| z) | otetaan huomioon yhteisön ja sen kumppaneiden yhteiset kehityshaasteet, erityisesti alakohtaisen vuoropuhelun, kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanon ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien muiden toiminta-alojen tukeminen. |
| --- | --- |

z)

otetaan huomioon yhteisön ja sen kumppaneiden yhteiset kehityshaasteet, erityisesti alakohtaisen vuoropuhelun, kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanon ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien muiden toiminta-alojen tukeminen.

6 artikla

Latinalainen Amerikka

Yhteisön Latinalaiselle Amerikalle antamalla avulla tuetaan 5 artiklan ja tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisia toimia. Lisäksi kiinnitetään huomiota seuraaviin yhteistyöaloihin, joissa otetaan huomioon Latinalaisen Amerikan erityistilanne:

| a) | edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta yhteisön ja Latinalaisen Amerikan suhteiden yhteisenä tavoitteena ja ensisijaisena politiikkana ja torjutaan näin köyhyyttä, eriarvoisuutta ja syrjäytymistä. Erityistä huomiota kiinnitetään sosiaaliseen hyvinvointiin ja veropolitiikkaan, tuottaviin investointeihin, joilla saadaan enemmän ja parempia työpaikkoja, syrjintää sekä huumausaineiden tuotantoa, kulutusta ja laitonta kauppaa torjuviin politiikkoihin samoin kuin sosiaalisten peruspalvelujen parantamiseen erityisesti terveyden ja koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

a)

edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta yhteisön ja Latinalaisen Amerikan suhteiden yhteisenä tavoitteena ja ensisijaisena politiikkana ja torjutaan näin köyhyyttä, eriarvoisuutta ja syrjäytymistä. Erityistä huomiota kiinnitetään sosiaaliseen hyvinvointiin ja veropolitiikkaan, tuottaviin investointeihin, joilla saadaan enemmän ja parempia työpaikkoja, syrjintää sekä huumausaineiden tuotantoa, kulutusta ja laitonta kauppaa torjuviin politiikkoihin samoin kuin sosiaalisten peruspalvelujen parantamiseen erityisesti terveyden ja koulutuksen alalla;

| b) | kannustetaan laajempaa alueellista yhdentymistä, mihin kuuluu erilaisten alueellisten yhdentymisprosessien ja verkkoinfrastruktuurien yhteenliitettävyyden tukeminen varmistamalla samalla toimien keskinäinen täydentävyys suhteessa Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden instituutioiden toimiin; |
| --- | --- |

b)

kannustetaan laajempaa alueellista yhdentymistä, mihin kuuluu erilaisten alueellisten yhdentymisprosessien ja verkkoinfrastruktuurien yhteenliitettävyyden tukeminen varmistamalla samalla toimien keskinäinen täydentävyys suhteessa Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden instituutioiden toimiin;

| c) | tuetaan hyvän hallintotavan, julkisten laitosten sekä ihmisoikeuksien, myös lapsen oikeuksien ja alkuperäiskansojen oikeuksien suojelun, vahvistamista; |
| --- | --- |

c)

tuetaan hyvän hallintotavan, julkisten laitosten sekä ihmisoikeuksien, myös lapsen oikeuksien ja alkuperäiskansojen oikeuksien suojelun, vahvistamista;

| d) | tuetaan Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan yhteisen korkeakoulutusalueen perustamista; |
| --- | --- |

d)

tuetaan Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan yhteisen korkeakoulutusalueen perustamista;

| e) | edistetään kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ja kiinnitetään erityistä huomiota metsien ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun. |
| --- | --- |

e)

edistetään kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ja kiinnitetään erityistä huomiota metsien ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun.

7 artikla

Aasia

Yhteisön Aasialle antamalla avulla tuetaan 5 artiklan ja tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisia toimia. Lisäksi kiinnitetään huomiota seuraaviin yhteistyöaloihin, joissa otetaan huomioon Aasian erityistilanne:

| a) | pyritään toteuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet terveyden, HI-virus/mukaan lukien, ja koulutuksen alalla muun muassa käymällä poliittista vuoropuhelua alakohtaisesta uudistuksesta; |
| --- | --- |

a)

pyritään toteuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet terveyden, HI-virus/mukaan lukien, ja koulutuksen alalla muun muassa käymällä poliittista vuoropuhelua alakohtaisesta uudistuksesta;

| b) | otetaan huomioon hallintokysymykset erityisesti epävakaissa valtioissa, jotta autetaan luomaan laillisia, tehokkaita ja vakaita julkisia laitoksia sekä aktiivinen ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, ja edistetään ihmisoikeuksien, myös lapsen oikeuksien, suojelua. |
| --- | --- |

b)

otetaan huomioon hallintokysymykset erityisesti epävakaissa valtioissa, jotta autetaan luomaan laillisia, tehokkaita ja vakaita julkisia laitoksia sekä aktiivinen ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, ja edistetään ihmisoikeuksien, myös lapsen oikeuksien, suojelua.

| c) | kannustetaan laajempaa alueellista yhdentymistä ja yhteistyötä tukemalla erilaisia alueellisia yhdentymisprosesseja ja vuoropuhelua; |
| --- | --- |

c)

kannustetaan laajempaa alueellista yhdentymistä ja yhteistyötä tukemalla erilaisia alueellisia yhdentymisprosesseja ja vuoropuhelua;

| d) | edistetään epidemioiden ja zoonoosien valvontaa sekä niistä kärsineiden alojen kunnostamista; |
| --- | --- |

d)

edistetään epidemioiden ja zoonoosien valvontaa sekä niistä kärsineiden alojen kunnostamista;

| e) | edistetään kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ja kiinnitetään erityistä huomiota metsien ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun; |
| --- | --- |

e)

edistetään kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ja kiinnitetään erityistä huomiota metsien ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun;

| f) | torjutaan huumausaineiden tuotantoa, kulutusta ja laitonta kauppaa sekä muuta laitonta kauppaa. |
| --- | --- |

f)

torjutaan huumausaineiden tuotantoa, kulutusta ja laitonta kauppaa sekä muuta laitonta kauppaa.

8 artikla

Keski-Aasia

Yhteisön Keski-Aasialle antamalla avulla tuetaan 5 artiklan ja tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisia toimia. Lisäksi kiinnitetään huomiota seuraaviin yhteistyöaloihin, joissa otetaan huomioon Keski-Aasian erityistilanne:

| a) | edistetään perustuslakiuudistuksia sekä lainsäädännön, hallinnon ja sääntelyn yhteisöön lähentämistä, mukaan lukien kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin kuuluvien alojen politiikkojen tehokkaasta täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten instituutioiden ja elinten kuten vaalielinten ja parlamenttien sekä julkishallinnon uudistamisen ja julkisen varainhoidon lujittaminen; |
| --- | --- |

a)

edistetään perustuslakiuudistuksia sekä lainsäädännön, hallinnon ja sääntelyn yhteisöön lähentämistä, mukaan lukien kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin kuuluvien alojen politiikkojen tehokkaasta täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten instituutioiden ja elinten kuten vaalielinten ja parlamenttien sekä julkishallinnon uudistamisen ja julkisen varainhoidon lujittaminen;

| b) | edistetään markkinatalouden kehittymistä ja kumppanimaiden yhdentymistä WTO:hon ottaen samalla huomioon siirtymäkauden sosiaaliset näkökohdat; |
| --- | --- |

b)

edistetään markkinatalouden kehittymistä ja kumppanimaiden yhdentymistä WTO:hon ottaen samalla huomioon siirtymäkauden sosiaaliset näkökohdat;

| c) | tuetaan tehokasta rajahallintoa ja rajat ylittävää yhteistyötä raja-alueiden kestävän taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristön kehittymisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

c)

tuetaan tehokasta rajahallintoa ja rajat ylittävää yhteistyötä raja-alueiden kestävän taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristön kehittymisen edistämiseksi;

| d) | torjutaan huumausaineiden tuotantoa, kulutusta ja laitonta kauppaa sekä muuta laitonta kauppaa; |
| --- | --- |

d)

torjutaan huumausaineiden tuotantoa, kulutusta ja laitonta kauppaa sekä muuta laitonta kauppaa;

| e) | torjutaan HI-virusta/aidsia; |
| --- | --- |

e)

torjutaan HI-virusta/aidsia;

| f) | edistetään alueellista yhteistyötä, vuoropuhelua ja yhdentymistä myös niiden maiden kanssa, joihin sovelletaan annettua asetusta (EY) N:o [...] ja muita yhteisön välineitä, ja edistetään erityisesti yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin ympäristö — etenkin vesihuolto ja viemäröinti — koulutus, energia ja liikenne, mukaan lukien kansainvälisten energiantoimitusten ja kuljetusoperaatioiden turvallisuus, yhteenliitettävyys, verkostot ja niiden operaattorit, uusiutuvat energialähteet ja energiatehokkuus. |
| --- | --- |

f)

edistetään alueellista yhteistyötä, vuoropuhelua ja yhdentymistä myös niiden maiden kanssa, joihin sovelletaan annettua asetusta (EY) N:o [...] ja muita yhteisön välineitä, ja edistetään erityisesti yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin ympäristö — etenkin vesihuolto ja viemäröinti — koulutus, energia ja liikenne, mukaan lukien kansainvälisten energiantoimitusten ja kuljetusoperaatioiden turvallisuus, yhteenliitettävyys, verkostot ja niiden operaattorit, uusiutuvat energialähteet ja energiatehokkuus.

9 artikla

Lähi-itä

Yhteisön Lähi-idälle antamalla avulla tuetaan 5 artiklan ja tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisia toimia. Lisäksi kiinnitetään huomiota seuraaviin yhteistyöaloihin, joissa otetaan huomioon Lähi-idän erityistilanne:

| a) | edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi erityisesti kansallisten voimavarojen käytön osalta ja poliittisen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi edistämällä erityisesti ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien; |
| --- | --- |

a)

edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi erityisesti kansallisten voimavarojen käytön osalta ja poliittisen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi edistämällä erityisesti ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien;

| b) | edistetään talouden monipuolistamista, markkinatalouden kehittymistä ja kumppanimaiden yhdentymistä Maailman kauppajärjestöön; |
| --- | --- |

b)

edistetään talouden monipuolistamista, markkinatalouden kehittymistä ja kumppanimaiden yhdentymistä Maailman kauppajärjestöön;

| c) | edistetään alueellista yhteistyötä, vuoropuhelua ja yhdentymistä, myös niiden maiden kanssa, joihin sovelletaan asetusta (EY) N:o [...] ja muita yhteisön välineitä, tukemalla esimerkiksi talouteen, energiaan, liikenteeseen ja pakolaisiin liittyviä alueen yhdentymispyrkimyksiä; |
| --- | --- |

c)

edistetään alueellista yhteistyötä, vuoropuhelua ja yhdentymistä, myös niiden maiden kanssa, joihin sovelletaan asetusta (EY) N:o [...] ja muita yhteisön välineitä, tukemalla esimerkiksi talouteen, energiaan, liikenteeseen ja pakolaisiin liittyviä alueen yhdentymispyrkimyksiä;

| d) | tuetaan kansainvälisten sopimusten tekemistä ja kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n päätöslauselmien ja monenvälisten yleissopimusten, täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

d)

tuetaan kansainvälisten sopimusten tekemistä ja kansainvälisen oikeuden, erityisesti YK:n päätöslauselmien ja monenvälisten yleissopimusten, täytäntöönpanoa;

| e) | pyritään ratkaisemaan hyvään hallintotapaan liittyviä kysymyksiä erityisesti epävakaissa valtioissa niin, että autetaan luomaan laillisia, tehokkaita ja vakaita julkisia laitoksia sekä aktiivinen ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, ja edistetään ihmisoikeuksien, myös lapsen oikeuksien, suojelua. |
| --- | --- |

e)

pyritään ratkaisemaan hyvään hallintotapaan liittyviä kysymyksiä erityisesti epävakaissa valtioissa niin, että autetaan luomaan laillisia, tehokkaita ja vakaita julkisia laitoksia sekä aktiivinen ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, ja edistetään ihmisoikeuksien, myös lapsen oikeuksien, suojelua.

10 artikla

Etelä-Afrikka

Yhteisön Etelä-Afrikalle antamalla avulla tuetaan 5 artiklan ja tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisia toimia. Lisäksi kiinnitetään huomiota seuraaviin yhteistyöaloihin, joissa otetaan huomioon Etelä-Afrikan erityistilanne:

| a) | tuetaan demokraattisen yhteiskunnan, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion lujittamista sekä alueellista ja koko mannerta koskevaa vakautta ja yhdentymistä; |
| --- | --- |

a)

tuetaan demokraattisen yhteiskunnan, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion lujittamista sekä alueellista ja koko mannerta koskevaa vakautta ja yhdentymistä;

| b) | tuetaan vapaakauppa-alueen perustamisesta yhteisön ja Etelä-Afrikan välisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen (16) ja muiden alueellisten järjestelyjen nojalla johtuvia mukauttamispyrkimyksiä alueella; |
| --- | --- |

b)

tuetaan vapaakauppa-alueen perustamisesta yhteisön ja Etelä-Afrikan välisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen (16) ja muiden alueellisten järjestelyjen nojalla johtuvia mukauttamispyrkimyksiä alueella;

| c) | tuetaan köyhyyden, eriarvoisuuden ja syrjäytymisen torjuntaa aiemmin huonoimmassa asemassa olleiden yhteisöjen perustarpeista huolehtiminen mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

tuetaan köyhyyden, eriarvoisuuden ja syrjäytymisen torjuntaa aiemmin huonoimmassa asemassa olleiden yhteisöjen perustarpeista huolehtiminen mukaan lukien;

| d) | otetaan huomioon HI-virus/aids-pandemia ja sen vaikutukset eteläafrikkalaiseen yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

d)

otetaan huomioon HI-virus/aids-pandemia ja sen vaikutukset eteläafrikkalaiseen yhteiskuntaan.

11 artikla

Aihekohtaiset ohjelmat

1.   Aihekohtainen ohjelma tukee 5–10 artiklassa tarkoitettuja ohjelmia, ja siinä käsitellään erityistä aihetta tai alaa, joka koskee maantieteellisesti määrittelemätöntä kumppanimaiden ryhmää tai yhteistyötoimia, jotka koskevat eri kumppanialueita ja kumppanimaiden ryhmiä, tai maantieteellisesti yksilöimätöntä kansainvälistä toimintaa.

2.   Tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisten periaatteiden mukaisesti aihekohtaisin ohjelmin toteutetuilla toimilla tuodaan lisäarvoa maantieteellisistä ohjelmista rahoitetuille toimille, joita ne täydentävät ja joiden kanssa ne ovat johdonmukaisia. Toimiin sovelletaan seuraavia periaatteita:

| a) | yhteisön politiikan tavoitteita ei voida asianmukaisesti tai tehokkaasti saavuttaa maantieteellisin ohjelmin, ja aihekohtaisen ohjelman toteuttamisesta huolehtivat välittäjänä toimivat järjestöt kuten kansalaisjärjestöt, valtioista riippumattomat järjestöt, muut valtioista riippumattomat toimijat, kansainväliset järjestöt tai monenväliset järjestelmät. Tähän kuuluvat muun muassa vuosituhannen kehitystavoitteita tukevat maailmanlaajuiset aloitteet, kestävä kehitys tai maailmanlaajuiset julkishyödykkeet ja toimet jäsenvaltioissa ja liittyvissä maissa 24 artiklasta poiketen asiaa koskevassa aihekohtaisessa ohjelmassa määrätyn mukaisesti;
  ja/tai |
| --- | --- |

a)

yhteisön politiikan tavoitteita ei voida asianmukaisesti tai tehokkaasti saavuttaa maantieteellisin ohjelmin, ja aihekohtaisen ohjelman toteuttamisesta huolehtivat välittäjänä toimivat järjestöt kuten kansalaisjärjestöt, valtioista riippumattomat järjestöt, muut valtioista riippumattomat toimijat, kansainväliset järjestöt tai monenväliset järjestelmät. Tähän kuuluvat muun muassa vuosituhannen kehitystavoitteita tukevat maailmanlaajuiset aloitteet, kestävä kehitys tai maailmanlaajuiset julkishyödykkeet ja toimet jäsenvaltioissa ja liittyvissä maissa 24 artiklasta poiketen asiaa koskevassa aihekohtaisessa ohjelmassa määrätyn mukaisesti;

ja/tai

| b) | seuraavat toimet:






  — | monia alueita käsittävät ja/tai läpileikkaavat toimet, kokeiluhankkeet ja innovatiiviset politiikat mukaan lukien; |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavat toimet:

—

monia alueita käsittävät ja/tai läpileikkaavat toimet, kokeiluhankkeet ja innovatiiviset politiikat mukaan lukien;

| — | toimet silloin, kun toimesta ei ole tehty sopimusta yhden tai useamman kumppanimaan hallituksen kanssa; |
| --- | --- |

—

toimet silloin, kun toimesta ei ole tehty sopimusta yhden tai useamman kumppanimaan hallituksen kanssa;

| — | tietyn aihekohtaisen ohjelman kannalta merkitykselliset toimet, jotka ovat yhteisön poliittisen prioriteetin tai kansainvälisen velvoitteen tai sitoumuksen mukaisia; |
| --- | --- |

—

tietyn aihekohtaisen ohjelman kannalta merkitykselliset toimet, jotka ovat yhteisön poliittisen prioriteetin tai kansainvälisen velvoitteen tai sitoumuksen mukaisia;

| — | tarvittaessa toimet silloin, kun maantieteellistä ohjelmaa ei ole olemassa tai se on keskeytetty. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa toimet silloin, kun maantieteellistä ohjelmaa ei ole olemassa tai se on keskeytetty.

12 artikla

Investointi ihmisiin

1.   Aihekohtaisesta ohjelmasta ”Investointi ihmisiin” annettavan yhteisön tuen tavoitteena on tukea toimia aloilla, jotka vaikuttavat suoraan jäljempänä määriteltyihin ihmisten elintasoon ja hyvinvointiin sekä joissa keskitytään köyhimpiin ja vähiten kehittyneisiin maihin ja huonoimmassa asemassa oleviin väestönosiin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja 11 artiklan mukaisesti ohjelma sisältää seuraavat toiminta-alat:

| a) | Hyvä terveys kaikille:






  i) | torjutaan köyhyyteen liittyviä sairauksia kohdistamalla toiminta HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävässä eurooppalaisessa toimintaohjelmassa määriteltyihin merkittävimpiin tartuntatauteihin, erityisesti seuraavin toimin:






  — | tehdään keskeisistä näiden kolmen taudin lääkkeistä ja diagnooseista entistä kohtuuhintaisempia TRIPS-sopimuksen määräysten mukaisesti sellaisina kuin ne ovat selvennettyinä TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevassa Dohan julistuksessa; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Hyvä terveys kaikille:

i)

torjutaan köyhyyteen liittyviä sairauksia kohdistamalla toiminta HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävässä eurooppalaisessa toimintaohjelmassa määriteltyihin merkittävimpiin tartuntatauteihin, erityisesti seuraavin toimin:

—

tehdään keskeisistä näiden kolmen taudin lääkkeistä ja diagnooseista entistä kohtuuhintaisempia TRIPS-sopimuksen määräysten mukaisesti sellaisina kuin ne ovat selvennettyinä TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevassa Dohan julistuksessa;

| — | edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja uusia hoitomuotoja, uusia lääkkeitä, erityisesti rokotteita, mikrobilääkkeitä ja innovatiivisia hoitomuotoja, koskevaan tutkimus- ja kehitystoimintaan; |
| --- | --- |

—

edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja uusia hoitomuotoja, uusia lääkkeitä, erityisesti rokotteita, mikrobilääkkeitä ja innovatiivisia hoitomuotoja, koskevaan tutkimus- ja kehitystoimintaan;

| — | tuetaan osana köyhyyden torjuntaa tehtyjä maailmanlaajuisia aloitteita merkittävimpien tartuntatautien torjumiseksi, myös HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaa koskevaa rahastoa. |
| --- | --- |

—

tuetaan osana köyhyyden torjuntaa tehtyjä maailmanlaajuisia aloitteita merkittävimpien tartuntatautien torjumiseksi, myös HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaa koskevaa rahastoa.

| ii) | kansainvälisessä ICPD:ssä ja sen viisivuotisseurantakonferenssissa (ICPD+5) hyväksyttyjen periaatteiden mukaisesti tuetaan toimia, joilla parannetaan lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä kehitysmaissa ja varmistetaan naisten, miesten ja nuorten oikeus hyvään lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen, sekä annetaan taloudellista apua ja soveltuvaa asiantuntija-apua, jolla edistetään kokonaisvaltaista lähestymistapaa ICPD:n toimintaohjelmassa määriteltyjen lisääntymis- ja seksuaaliterveyden osalta sekä näitä koskevien oikeuksien tunnustamista, joihin kuuluvat myös riskitön äitiys sekä kattavien, turvallisten ja luotettavien lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palveluiden sekä tarvikkeiden, valistuksen ja tietojen — kaikenlaisia perhesuunnittelumenetelmiä koskevat tiedot mukaan lukien — yleinen saatavuus. Tähän sisältyy seuraavaa:






  — | vähennetään äitiyskuolleisuutta ja äitien sairastavuutta erityisesti sellaisissa maissa ja niissä väestöryhmissä, joissa niitä yleisimmin esiintyy; |
| --- | --- | --- |

ii)

kansainvälisessä ICPD:ssä ja sen viisivuotisseurantakonferenssissa (ICPD+5) hyväksyttyjen periaatteiden mukaisesti tuetaan toimia, joilla parannetaan lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä kehitysmaissa ja varmistetaan naisten, miesten ja nuorten oikeus hyvään lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen, sekä annetaan taloudellista apua ja soveltuvaa asiantuntija-apua, jolla edistetään kokonaisvaltaista lähestymistapaa ICPD:n toimintaohjelmassa määriteltyjen lisääntymis- ja seksuaaliterveyden osalta sekä näitä koskevien oikeuksien tunnustamista, joihin kuuluvat myös riskitön äitiys sekä kattavien, turvallisten ja luotettavien lisääntymis- ja seksuaaliterveydenhuollon palveluiden sekä tarvikkeiden, valistuksen ja tietojen — kaikenlaisia perhesuunnittelumenetelmiä koskevat tiedot mukaan lukien — yleinen saatavuus. Tähän sisältyy seuraavaa:

—

vähennetään äitiyskuolleisuutta ja äitien sairastavuutta erityisesti sellaisissa maissa ja niissä väestöryhmissä, joissa niitä yleisimmin esiintyy;

| iii) | parannetaan terveyspalvelujen ja hyödykkeiden tasapuolista saatavuutta tukemalla






  — | toimia, joilla pyritään ratkaisemaan terveydenhuollon henkilöstökriisi; |
| --- | --- | --- |

iii)

parannetaan terveyspalvelujen ja hyödykkeiden tasapuolista saatavuutta tukemalla

—

toimia, joilla pyritään ratkaisemaan terveydenhuollon henkilöstökriisi;

| — | tietojärjestelmiä, joilla voidaan tuottaa, mitata ja analysoida terveydenhuoltoa koskevia eriytettyjä tietoja, kansanterveyden kohentamiseksi ja kehityksen viemiseksi eteenpäin sekä sen varmistamiseksi, että toimitusjärjestelmät vastaavat paremmin kestävän kehityksen periaatteita; |
| --- | --- |

—

tietojärjestelmiä, joilla voidaan tuottaa, mitata ja analysoida terveydenhuoltoa koskevia eriytettyjä tietoja, kansanterveyden kohentamiseksi ja kehityksen viemiseksi eteenpäin sekä sen varmistamiseksi, että toimitusjärjestelmät vastaavat paremmin kestävän kehityksen periaatteita;

| — | rokotussuojan tehostamista ja lisäämällä immunisaation yleisyyttä sekä edistämällä olemassa olevien tai uusien rokotteiden saatavuutta; |
| --- | --- |

—

rokotussuojan tehostamista ja lisäämällä immunisaation yleisyyttä sekä edistämällä olemassa olevien tai uusien rokotteiden saatavuutta;

| — | oikeudenmukaisia rahoitusjärjestelyjä, joilla turvataan terveydenhoidon tasapuolinen saanti. |
| --- | --- |

—

oikeudenmukaisia rahoitusjärjestelyjä, joilla turvataan terveydenhoidon tasapuolinen saanti.

| iv) | panostetaan tasapuolisesti tautien ehkäisemiseen ja hoitoon, painopisteen ollessa kuitenkin ehkäisyssä, ottaen samalla huomioon, että sen tehokkuus lisääntyy, kun se liitetään hoitoon; |
| --- | --- |

iv)

panostetaan tasapuolisesti tautien ehkäisemiseen ja hoitoon, painopisteen ollessa kuitenkin ehkäisyssä, ottaen samalla huomioon, että sen tehokkuus lisääntyy, kun se liitetään hoitoon;

| c) | Koulutus, tiedot ja taidot:






  i) | erityistä huomiota kiinnitetään vuosituhannen kehitystavoitteiden yhteydessä toteutettuihin toimiin perusasteen koulutuksen takaamiseksi kaikille vuoteen 2015 mennessä ja Dakarissa sovittuun ”Koulutus kaikille” -toimintakehykseen; |
| --- | --- | --- |

c)

Koulutus, tiedot ja taidot:

i)

erityistä huomiota kiinnitetään vuosituhannen kehitystavoitteiden yhteydessä toteutettuihin toimiin perusasteen koulutuksen takaamiseksi kaikille vuoteen 2015 mennessä ja Dakarissa sovittuun ”Koulutus kaikille” -toimintakehykseen;

| ii) | peruskoulutus, keski- tai korkea-asteen koulutus sekä ammattikoulutus, jotta kaikilla lapsilla ja enenevässä määrin kaikenikäisillä naisilla ja miehillä olisi paremmat mahdollisuudet koulutukseen. Tavoitteena on lisätä tietoja, taitoja ja työllistettävyyttä ja edistää aktiivista kansalaisuutta ja yksilön koko elämänkaaren kestävää itsensä toteuttamista; |
| --- | --- |

ii)

peruskoulutus, keski- tai korkea-asteen koulutus sekä ammattikoulutus, jotta kaikilla lapsilla ja enenevässä määrin kaikenikäisillä naisilla ja miehillä olisi paremmat mahdollisuudet koulutukseen. Tavoitteena on lisätä tietoja, taitoja ja työllistettävyyttä ja edistää aktiivista kansalaisuutta ja yksilön koko elämänkaaren kestävää itsensä toteuttamista;

| iii) | edistetään laadukasta peruskoulutusta keskittymällä erityisesti siihen, että opetusohjelmat saadaan tyttöjen, konflikteista kärsineillä alueilla olevien lasten sekä syrjäytyneistä ja heikommassa asemassa olevista sosiaaliryhmistä peräisin olevien lasten saataville; edistetään 15. ikävuoteen asti ulottuvaa pakollista ja ilmaista koulutusta, jotta voidaan torjua kaikkinainen lapsityövoiman käyttö; |
| --- | --- |

iii)

edistetään laadukasta peruskoulutusta keskittymällä erityisesti siihen, että opetusohjelmat saadaan tyttöjen, konflikteista kärsineillä alueilla olevien lasten sekä syrjäytyneistä ja heikommassa asemassa olevista sosiaaliryhmistä peräisin olevien lasten saataville; edistetään 15. ikävuoteen asti ulottuvaa pakollista ja ilmaista koulutusta, jotta voidaan torjua kaikkinainen lapsityövoiman käyttö;

| iv) | kehitetään oppimistulosten mittaamistapoja laadukkaan koulutuksen saannin parantamiseksi erityisesti luku- ja kirjoitus- sekä laskutaidon ja keskeisten elämäntaitojen osalta; |
| --- | --- |

iv)

kehitetään oppimistulosten mittaamistapoja laadukkaan koulutuksen saannin parantamiseksi erityisesti luku- ja kirjoitus- sekä laskutaidon ja keskeisten elämäntaitojen osalta;

| v) | edistetään avunantajien välistä yhdenmukaistamista ja lähentämistä yleisen, pakollisen, maksuttoman ja laadukkaan koulutuksen edistämiseksi toteuttamalla kansainvälisiä tai useita maita koskevia aloitteita; |
| --- | --- |

v)

edistetään avunantajien välistä yhdenmukaistamista ja lähentämistä yleisen, pakollisen, maksuttoman ja laadukkaan koulutuksen edistämiseksi toteuttamalla kansainvälisiä tai useita maita koskevia aloitteita;

| vi) | tuetaan osallisuutta edistävää osaamisyhteiskuntaa, edistetään digitaalisen kuilun ja tiedoissa olevien puutteiden poistamista; |
| --- | --- |

vi)

tuetaan osallisuutta edistävää osaamisyhteiskuntaa, edistetään digitaalisen kuilun ja tiedoissa olevien puutteiden poistamista;

| vii) | kehitetään osaamista, tieteeseen ja teknologiaan perustuvaa innovointia sekä sähköisten viestintäverkkojen kehittämistä ja saatavuutta sosioekonomisen kasvun parantamiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi Euroopan unionin tutkimuspolitiikan kansainvälisen ulottuvuuden yhteydessä. |
| --- | --- |

vii)

kehitetään osaamista, tieteeseen ja teknologiaan perustuvaa innovointia sekä sähköisten viestintäverkkojen kehittämistä ja saatavuutta sosioekonomisen kasvun parantamiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi Euroopan unionin tutkimuspolitiikan kansainvälisen ulottuvuuden yhteydessä.

| c) | Sukupuolten tasa-arvo:






  i) | sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien edistäminen panemalla täytäntöön Pekingin julistuksessa ja toimintaohjelmassa ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa määritellyt yleismaailmalliset sitoumukset muun muassa seuraavasti:






  — | tuetaan ohjelmia, jotka edistävät Pekingin toimintaohjelman tavoitteita keskittyen erityisesti sukupuolten tasa-arvoon hallinnossa ja poliittisessa ja yhteiskunnallisessa edustuksessa sekä muihin naisten vaikutusmahdollisuuksia lisääviin toimiin; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Sukupuolten tasa-arvo:

i)

sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien edistäminen panemalla täytäntöön Pekingin julistuksessa ja toimintaohjelmassa ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa määritellyt yleismaailmalliset sitoumukset muun muassa seuraavasti:

—

tuetaan ohjelmia, jotka edistävät Pekingin toimintaohjelman tavoitteita keskittyen erityisesti sukupuolten tasa-arvoon hallinnossa ja poliittisessa ja yhteiskunnallisessa edustuksessa sekä muihin naisten vaikutusmahdollisuuksia lisääviin toimiin;

| — | lujitetaan keskeisten sidosryhmien, kansalaisjärjestöjen sekä naisjärjestöjen ja -verkostojen institutionaalisia ja toiminnallisia valmiuksia, jotka liittyvät niiden pyrkimyksiin edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutusmahdollisuuksia, pohjoinen–etelä- ja etelä–etelä-verkottuminen ja kampanjointi mukaan luettuina; |
| --- | --- |

—

lujitetaan keskeisten sidosryhmien, kansalaisjärjestöjen sekä naisjärjestöjen ja -verkostojen institutionaalisia ja toiminnallisia valmiuksia, jotka liittyvät niiden pyrkimyksiin edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutusmahdollisuuksia, pohjoinen–etelä- ja etelä–etelä-verkottuminen ja kampanjointi mukaan luettuina;

| — | sisällytetään sukupuolinäkökulma seurantaan ja tilastointivalmiuksien kehittämiseen tukemalla sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen levittämistä ja indikaattoreiden kehittämistä unohtamatta sukupuolten tasa-arvoa koskevia tietoja ja indikaattoreita; |
| --- | --- |

—

sisällytetään sukupuolinäkökulma seurantaan ja tilastointivalmiuksien kehittämiseen tukemalla sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen levittämistä ja indikaattoreiden kehittämistä unohtamatta sukupuolten tasa-arvoa koskevia tietoja ja indikaattoreita;

| — | vähennetään aikuisten lukutaidottomuutta ja painotetaan erityisesti naisten lukutaitoa; |
| --- | --- |

—

vähennetään aikuisten lukutaidottomuutta ja painotetaan erityisesti naisten lukutaitoa;

| — | toteutetaan naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisia toimia. |
| --- | --- |

—

toteutetaan naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisia toimia.

| d) | Inhimillisen ja sosiaalisen kehityksen muita näkökohtia






  i) | Kulttuuri:






  — | edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua, kulttuurista monimuotoisuutta ja kaikkien kulttuurien yhtäläistä arvostusta; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Inhimillisen ja sosiaalisen kehityksen muita näkökohtia

i)

Kulttuuri:

—

edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua, kulttuurista monimuotoisuutta ja kaikkien kulttuurien yhtäläistä arvostusta;

| — | edistetään kansainvälistä yhteistyötä, jotta kasvatetaan kulttuuriteollisuuden osuutta kehitysmaiden talouskasvussa sen sisältämän köyhyyttä torjuvan potentiaalin hyödyntämiseksi täysimääräisesti, markkinoille pääsyä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien kysymysten huomioon ottaminen mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

edistetään kansainvälistä yhteistyötä, jotta kasvatetaan kulttuuriteollisuuden osuutta kehitysmaiden talouskasvussa sen sisältämän köyhyyttä torjuvan potentiaalin hyödyntämiseksi täysimääräisesti, markkinoille pääsyä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien kysymysten huomioon ottaminen mukaan lukien;

| — | edistetään alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen sosiaalisten, kulttuuristen ja henkisten arvojen kunnioittamista, jotta voidaan edistää yhdenvertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta monikansallisissa yhteiskunnissa niiden yleismaailmallisten ihmisoikeuksien mukaisesti, joihin kaikilla, myös alkuperäiskansoilla ja vähemmistöillä, on oikeus; |
| --- | --- |

—

edistetään alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen sosiaalisten, kulttuuristen ja henkisten arvojen kunnioittamista, jotta voidaan edistää yhdenvertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta monikansallisissa yhteiskunnissa niiden yleismaailmallisten ihmisoikeuksien mukaisesti, joihin kaikilla, myös alkuperäiskansoilla ja vähemmistöillä, on oikeus;

| — | tuetaan kulttuuria kehityksen ja kasvun kannalta lupaavana talouden sektorina. |
| --- | --- |

—

tuetaan kulttuuria kehityksen ja kasvun kannalta lupaavana talouden sektorina.

| ii) | Työllisyys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus:






  — | edistetään kokonaisvaltaista taloudellista ja yhteiskunnallista lähestymistapaa, mukaan lukien tuottavan työn, ihmisarvoisen työn, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, inhimillisten voimavarojen kehittämisen, samanarvoisuuden, sosiaaliturvan ja työllisyyskysymysten kartoittamisen edistäminen sekä epävirallisen sektorin työpaikkojen laadun ja ammattijärjestöjen vaikutusvallan lisääminen asiaa koskevissa ILO:n yleissopimuksissa ja yhteisön näillä aloilla tekemissä kansainvälisissä sitoumuksissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

ii)

Työllisyys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus:

—

edistetään kokonaisvaltaista taloudellista ja yhteiskunnallista lähestymistapaa, mukaan lukien tuottavan työn, ihmisarvoisen työn, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, inhimillisten voimavarojen kehittämisen, samanarvoisuuden, sosiaaliturvan ja työllisyyskysymysten kartoittamisen edistäminen sekä epävirallisen sektorin työpaikkojen laadun ja ammattijärjestöjen vaikutusvallan lisääminen asiaa koskevissa ILO:n yleissopimuksissa ja yhteisön näillä aloilla tekemissä kansainvälisissä sitoumuksissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti;

| — | edistetään ”ihmisarvoista työtä kaikille” -toimintaohjelmaa yleismaailmallisena tavoitteena, mukaan lukien maailmanlaajuiset ja muut usean maan aloitteet kansainvälisesti hyväksyttyjen ILO:n työelämän perusnormien täytäntöönpanemiseksi, arviot kaupan vaikutuksesta ihmisarvoiseen työhön, pitkäaikaiset ja tarkoituksenmukaiset mekanismit oikeudenmukaisen rahoituksen varmistamiseksi sekä sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja niiden soveltamisalan laajentaminen; |
| --- | --- |

—

edistetään ”ihmisarvoista työtä kaikille” -toimintaohjelmaa yleismaailmallisena tavoitteena, mukaan lukien maailmanlaajuiset ja muut usean maan aloitteet kansainvälisesti hyväksyttyjen ILO:n työelämän perusnormien täytäntöönpanemiseksi, arviot kaupan vaikutuksesta ihmisarvoiseen työhön, pitkäaikaiset ja tarkoituksenmukaiset mekanismit oikeudenmukaisen rahoituksen varmistamiseksi sekä sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja niiden soveltamisalan laajentaminen;

| — | tuetaan aloitteita, jotka edistävät työolojen kohentamista ja sopeutumista kaupan vapautumiseen, mukaan lukien työllisyysulottuvuuden sisällyttäminen kehitysyhteistyöpolitiikkoihin eurooppalaisten sosiaalisten arvojen leviämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

tuetaan aloitteita, jotka edistävät työolojen kohentamista ja sopeutumista kaupan vapautumiseen, mukaan lukien työllisyysulottuvuuden sisällyttäminen kehitysyhteistyöpolitiikkoihin eurooppalaisten sosiaalisten arvojen leviämisen edistämiseksi;

| — | edistetään globalisaation myönteistä sosiaalista ulottuvuutta ja Euroopan unionin kokemusten jakamista. |
| --- | --- |

—

edistetään globalisaation myönteistä sosiaalista ulottuvuutta ja Euroopan unionin kokemusten jakamista.

| iii) | Nuoriso ja lapset:






  — | torjutaan kaikkinaista lapsityövoiman käyttöä, lapsikauppaa ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa ja edistetään politiikkaa, jossa otetaan huomioon nuorten ja lasten erityinen haavoittuvuus ja potentiaali, heidän oikeuksiensa ja etujensa suojelu, koulutus, terveys ja elinolot alkaen osallistumisesta ja voimavaraistumisesta; |
| --- | --- | --- |

iii)

Nuoriso ja lapset:

—

torjutaan kaikkinaista lapsityövoiman käyttöä, lapsikauppaa ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa ja edistetään politiikkaa, jossa otetaan huomioon nuorten ja lasten erityinen haavoittuvuus ja potentiaali, heidän oikeuksiensa ja etujensa suojelu, koulutus, terveys ja elinolot alkaen osallistumisesta ja voimavaraistumisesta;

| — | saatetaan kehitysmaat vastaanottavaisemmiksi nuoriso- ja lapsiasioille ja parannetaan nuorisoa ja lapsia hyödyttävien politiikkojen laatimista koskevia valmiuksia; |
| --- | --- |

—

saatetaan kehitysmaat vastaanottavaisemmiksi nuoriso- ja lapsiasioille ja parannetaan nuorisoa ja lapsia hyödyttävien politiikkojen laatimista koskevia valmiuksia;

| — | edistetään nuoriin ja lapsiin vaikuttaviin erityisiin ongelmiin ja haasteisiin liittyviä konkreettisia strategioita ja toimia ottaen heidän etunsa huomioon kaikissa asiaankuuluvissa toimissa. Olisi huolehdittava lasten ja nuorten osallistumisesta; |
| --- | --- |

—

edistetään nuoriin ja lapsiin vaikuttaviin erityisiin ongelmiin ja haasteisiin liittyviä konkreettisia strategioita ja toimia ottaen heidän etunsa huomioon kaikissa asiaankuuluvissa toimissa. Olisi huolehdittava lasten ja nuorten osallistumisesta;

| — | käytetään hyväksi yhteisön asemaa julkisen kehitysavun suurimpana antajana kansainvälisten järjestöjen joukossa siten, että kehotetaan monenvälisiä avunantajia painostamaan politiikan laatijoita poistamaan lapsityön pahimmat muodot, kuten vaarallisen työn, jotta edistetään lapsityövoiman käytön, lapsikaupan ja lapsiin kohdistuvan väkivallan kaikkien muotojen tehokasta torjuntaa sekä lasten ja nuorten roolia kehityksen toimijoina. |
| --- | --- |

—

käytetään hyväksi yhteisön asemaa julkisen kehitysavun suurimpana antajana kansainvälisten järjestöjen joukossa siten, että kehotetaan monenvälisiä avunantajia painostamaan politiikan laatijoita poistamaan lapsityön pahimmat muodot, kuten vaarallisen työn, jotta edistetään lapsityövoiman käytön, lapsikaupan ja lapsiin kohdistuvan väkivallan kaikkien muotojen tehokasta torjuntaa sekä lasten ja nuorten roolia kehityksen toimijoina.

13 artikla

Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan lukien

1.   Ympäristöä ja luonnonvarojen kestävää hoitoa, vesivarat ja energia mukaan lukien, koskevan aihekohtaisen ohjelman tavoitteena on sisällyttää ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset yhteisön kehityspolitiikkaan ja muihin ulkoisiin politiikkoihin sekä auttaa edistämään yhteisön ympäristö- ja energiapolitiikkaa yhteisön ulkopuolella yhteisön ja sen kumppanimaiden- ja alueiden yhteisen edun mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja 11 artiklan mukaisesti ohjelma sisältää seuraavat toiminta-alat:

| a) | avustetaan kehitysmaita ympäristön kestävyyttä koskevan vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamiseksi kehittämällä ympäristöasioiden huomioonottamisen edellyttämiä valmiuksia kehitysmaissa, tuetaan kansalaisyhteiskunnan toimijoita, paikallisia viranomaisia ja keskustelufoorumeja, ympäristöasioiden seurantaa ja arviointia, kehitetään innovatiivisia lähestymistapoja ja kummitoimintaa kokemusten jakamiseksi ja yhteistyön lujittamiseksi kyseisillä aloilla keskeisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

a)

avustetaan kehitysmaita ympäristön kestävyyttä koskevan vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamiseksi kehittämällä ympäristöasioiden huomioonottamisen edellyttämiä valmiuksia kehitysmaissa, tuetaan kansalaisyhteiskunnan toimijoita, paikallisia viranomaisia ja keskustelufoorumeja, ympäristöasioiden seurantaa ja arviointia, kehitetään innovatiivisia lähestymistapoja ja kummitoimintaa kokemusten jakamiseksi ja yhteistyön lujittamiseksi kyseisillä aloilla keskeisten maiden kanssa;

| b) | edistetään yhteisön aloitteiden ja kansainvälisesti ja alueellisesti sovittujen ja/tai luonteeltaan rajatylittävien sitoumusten täytäntöönpanoa tukemalla kestävää kehitystä ja muun muassa toimia, jotka koskevat nykyisiä ja tulevia ilmastonmuutoskysymyksiä, biologista monimuotoisuutta, aavikoitumista, metsiä, maaperän huonontumista, kalastusta ja meren luonnonvaroja, yhteensopivuutta (tuotteiden ja tuotantoprosesseja koskevien) ympäristöstandardien kanssa, pilaantumisen torjuntaa, kestävää tuotantoa ja kulutusta sekä ympäristöstä johtuvaa muuttoliikettä. Tähän sisältyvät myös toimet hyvän metsänhallinnon edistämiseksi ja laittoman puunkorjuun torjumiseksi, etenkin FLEGT:in avulla, sekä metsien suojelemista ja kestävää hoitoa koskevat innovatiiviset toimet, joihin paikallisyhteisöt ja metsistä riippuvaiset kansat osallistuvat aktiivisesti.
  Aihekohtaisessa ohjelmassa pyritään veden osalta luomaan puitteet vesivarojen pitkän aikavälin suojelulle ja edistämään kestävää vedenkäyttöä tukemalla politiikkojen yhteensovittamista. |
| --- | --- |

b)

edistetään yhteisön aloitteiden ja kansainvälisesti ja alueellisesti sovittujen ja/tai luonteeltaan rajatylittävien sitoumusten täytäntöönpanoa tukemalla kestävää kehitystä ja muun muassa toimia, jotka koskevat nykyisiä ja tulevia ilmastonmuutoskysymyksiä, biologista monimuotoisuutta, aavikoitumista, metsiä, maaperän huonontumista, kalastusta ja meren luonnonvaroja, yhteensopivuutta (tuotteiden ja tuotantoprosesseja koskevien) ympäristöstandardien kanssa, pilaantumisen torjuntaa, kestävää tuotantoa ja kulutusta sekä ympäristöstä johtuvaa muuttoliikettä. Tähän sisältyvät myös toimet hyvän metsänhallinnon edistämiseksi ja laittoman puunkorjuun torjumiseksi, etenkin FLEGT:in avulla, sekä metsien suojelemista ja kestävää hoitoa koskevat innovatiiviset toimet, joihin paikallisyhteisöt ja metsistä riippuvaiset kansat osallistuvat aktiivisesti.

Aihekohtaisessa ohjelmassa pyritään veden osalta luomaan puitteet vesivarojen pitkän aikavälin suojelulle ja edistämään kestävää vedenkäyttöä tukemalla politiikkojen yhteensovittamista.

| c) | otetaan ympäristötavoitteet paremmin huomioon tukemalla menetelmien kehittämistä, tehostamalla ympäristöalan asiantuntemuksen käyttöä politiikkojen laadinnassa, integroinnissa ja yhteisön innovatiivisissa toimissa ja edistämällä johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

c)

otetaan ympäristötavoitteet paremmin huomioon tukemalla menetelmien kehittämistä, tehostamalla ympäristöalan asiantuntemuksen käyttöä politiikkojen laadinnassa, integroinnissa ja yhteisön innovatiivisissa toimissa ja edistämällä johdonmukaisuutta;

| d) | lujitetaan ympäristöhallintoa ja tuetaan kansainvälisen politiikan kehittämistä pyrkimällä johdonmukaistamaan kestävän kehityksen kansainvälisen hallinnon ympäristöpilaria ja muita pilareita ja avustamalla alueellista ja kansainvälistä ympäristövalvontaa ja -arviointia, tarjotaan lisätukea monenvälisten ympäristösopimusten sihteeristöille, edistetään monenvälisten ympäristösopimusten tehokasta noudattamista ja täytäntöönpanotoimenpiteitä myös valmiuksia vahvistamalla, tuetaan kansainvälisiä järjestöjä ja prosesseja sekä kansalaisyhteiskuntaa ja poliittisia mietintäryhmiä sekä tehostetaan kansainvälisiä neuvotteluja; |
| --- | --- |

d)

lujitetaan ympäristöhallintoa ja tuetaan kansainvälisen politiikan kehittämistä pyrkimällä johdonmukaistamaan kestävän kehityksen kansainvälisen hallinnon ympäristöpilaria ja muita pilareita ja avustamalla alueellista ja kansainvälistä ympäristövalvontaa ja -arviointia, tarjotaan lisätukea monenvälisten ympäristösopimusten sihteeristöille, edistetään monenvälisten ympäristösopimusten tehokasta noudattamista ja täytäntöönpanotoimenpiteitä myös valmiuksia vahvistamalla, tuetaan kansainvälisiä järjestöjä ja prosesseja sekä kansalaisyhteiskuntaa ja poliittisia mietintäryhmiä sekä tehostetaan kansainvälisiä neuvotteluja;

| e) | tuetaan kestäviä energiavaihtoehtoja kumppanimaissa ja -alueilla ottamalla kestävä energiahuolto huomioon kehityssuunnitelmissa ja strategioissa, kehitetään institutionaalista tukea ja teknistä apua, perustetaan sellainen lainsäädännöllinen ja poliittinen kehys, joka houkuttelee uusiutuvan energian alalle uutta liiketoimintaa ja uusia sijoittajia, vahvistetaan energian roolia köyhien tulonhankintakeinona, edistetään innovatiivisia rahoitusratkaisuja, edistetään alueellista yhteistyötä hallitusten, valtioista riippumattomien järjestöjen ja yksityisen sektorin välillä edellä mainituilla aloilla. Yhteisön strategisilla toimilla kannustetaan erityisesti uusiutuvien energialähteiden käyttöä, energiatehokkuuden parantamista, asiaankuuluvan energia-alan sääntelykehyksen kehittämistä kyseisissä maissa ja alueilla sekä erityisen haitallisten energialähteiden korvaamista vähemmän haitallisilla. |
| --- | --- |

e)

tuetaan kestäviä energiavaihtoehtoja kumppanimaissa ja -alueilla ottamalla kestävä energiahuolto huomioon kehityssuunnitelmissa ja strategioissa, kehitetään institutionaalista tukea ja teknistä apua, perustetaan sellainen lainsäädännöllinen ja poliittinen kehys, joka houkuttelee uusiutuvan energian alalle uutta liiketoimintaa ja uusia sijoittajia, vahvistetaan energian roolia köyhien tulonhankintakeinona, edistetään innovatiivisia rahoitusratkaisuja, edistetään alueellista yhteistyötä hallitusten, valtioista riippumattomien järjestöjen ja yksityisen sektorin välillä edellä mainituilla aloilla. Yhteisön strategisilla toimilla kannustetaan erityisesti uusiutuvien energialähteiden käyttöä, energiatehokkuuden parantamista, asiaankuuluvan energia-alan sääntelykehyksen kehittämistä kyseisissä maissa ja alueilla sekä erityisen haitallisten energialähteiden korvaamista vähemmän haitallisilla.

14 artikla

Valtioista riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä

1.   Valtioista riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolia kehityksessä käsittelevän aihekohtaisen ohjelman tavoitteena on yhteisrahoittaa yhteisöstä ja kumppanimaista peräisin olevien kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen ja paikallisviranomaisten kehityksen alalla tekemiä ja/tai toteuttamia aloitteita. Vähintään 85 prosenttia tälle aihekohtaiselle ohjelmalle varatusta rahoituksesta myönnetään valtioista riippumattomille toimijoille. Ohjelma pannaan täytäntöön johdonmukaisesti tämän asetuksen tavoitteen kanssa ja sillä vahvistetaan valtioista riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten valmiuksia poliittiseen päätöksentekoon, jotta

| a) | edistetään osallistavaa ja vaikutusmahdollisuuksia tarjoavaa yhteiskuntaa, jolloin tavoitteena on






  i) | hyödyttää väestönosia, jotka ovat peruspalvelujen ja -resurssien ulottumattomissa ja syrjässä päätöksentekoprosesseista, |
| --- | --- | --- |

a)

edistetään osallistavaa ja vaikutusmahdollisuuksia tarjoavaa yhteiskuntaa, jolloin tavoitteena on

i)

hyödyttää väestönosia, jotka ovat peruspalvelujen ja -resurssien ulottumattomissa ja syrjässä päätöksentekoprosesseista,

| ii) | vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen ja paikallisviranomaisten valmiuksia kumppanimaissa, jotta niiden osallistuminen köyhyyden poistamiseen tarkoitettujen ja kestävän kehityksen strategioiden laadintaan ja täytäntöönpanoon helpottuisi, ja |
| --- | --- |

ii)

vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen ja paikallisviranomaisten valmiuksia kumppanimaissa, jotta niiden osallistuminen köyhyyden poistamiseen tarkoitettujen ja kestävän kehityksen strategioiden laadintaan ja täytäntöönpanoon helpottuisi, ja

| iii) | edistää valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden välistä vuorovaikutusta eri tilanteissa sekä tukea paikallisviranomaisten merkittävämpää asemaa hajauttamisessa; |
| --- | --- |

iii)

edistää valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden välistä vuorovaikutusta eri tilanteissa sekä tukea paikallisviranomaisten merkittävämpää asemaa hajauttamisessa;

| b) | lisätään Euroopan kansalaisten tietoisuutta kehityskysymyksistä ja haetaan yhteisön ja liittyvien maiden kansalaisten aktiivista tukea köyhyyden vähentämisen ja kestävän kehityksen strategioille kumppanimaissa, oikeudenmukaisemmille suhteille teollisuus- ja kehitysmaiden välillä ja vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten roolia näissä tarkoituksissa; |
| --- | --- |

b)

lisätään Euroopan kansalaisten tietoisuutta kehityskysymyksistä ja haetaan yhteisön ja liittyvien maiden kansalaisten aktiivista tukea köyhyyden vähentämisen ja kestävän kehityksen strategioille kumppanimaissa, oikeudenmukaisemmille suhteille teollisuus- ja kehitysmaiden välillä ja vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten roolia näissä tarkoituksissa;

| c) | tehostetaan yhteistyötä ja synergiaa sekä helpotetaan rakenteellista vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan verkostojen ja paikallisviranomaisten yhteenliittymien välillä, niiden organisaatioiden sisällä ja yhteisön toimielinten kanssa. |
| --- | --- |

c)

tehostetaan yhteistyötä ja synergiaa sekä helpotetaan rakenteellista vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan verkostojen ja paikallisviranomaisten yhteenliittymien välillä, niiden organisaatioiden sisällä ja yhteisön toimielinten kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja 11 artiklan mukaisesti ohjelma sisältää seuraavat toiminta-alat:

| a) | kehitysmaissa ja -alueilla toteutettavat toimet, joilla






  i) | vahvistetaan kaikkien toimijoiden, erityisesti syrjäytyneiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistavaa kehitystä ja prosesseja; |
| --- | --- | --- |

a)

kehitysmaissa ja -alueilla toteutettavat toimet, joilla

i)

vahvistetaan kaikkien toimijoiden, erityisesti syrjäytyneiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistavaa kehitystä ja prosesseja;

| ii) | tuetaan asianomaisten toimijoiden valmiuksien kehittämistä maa-, alue- tai paikallistasolla, |
| --- | --- |

ii)

tuetaan asianomaisten toimijoiden valmiuksien kehittämistä maa-, alue- tai paikallistasolla,

| iii) | edistetään molemminpuolista ymmärtämystä; |
| --- | --- |

iii)

edistetään molemminpuolista ymmärtämystä;

| iv) | helpotetaan kansalaisten aktiivista osallistumista kehitysprosesseihin ja parannetaan heidän toimintavalmiuttaan; |
| --- | --- |

iv)

helpotetaan kansalaisten aktiivista osallistumista kehitysprosesseihin ja parannetaan heidän toimintavalmiuttaan;

| b) | lisätään yleistä kehitysasioiden tuntemusta ja edistetään niihin liittyvää koulutusta yhteisössä ja liittyvissä maissa, jotta vakiinnutetaan kehityspolitiikan asema eurooppalaisissa yhteiskunnissa, haetaan yhteisön ja liittyvien maiden kansalaisten suurempaa tukea toimille köyhyyden torjumiseksi ja oikeudenmukaisemmille suhteille teollisuus- ja kehitysmaiden välillä, lisätään kehitysmaihin ja niiden kansoihin liittyvien kysymysten ja ongelmien tuntemusta yhteisössä sekä edistetään globalisaation sosiaalista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

b)

lisätään yleistä kehitysasioiden tuntemusta ja edistetään niihin liittyvää koulutusta yhteisössä ja liittyvissä maissa, jotta vakiinnutetaan kehityspolitiikan asema eurooppalaisissa yhteiskunnissa, haetaan yhteisön ja liittyvien maiden kansalaisten suurempaa tukea toimille köyhyyden torjumiseksi ja oikeudenmukaisemmille suhteille teollisuus- ja kehitysmaiden välillä, lisätään kehitysmaihin ja niiden kansoihin liittyvien kysymysten ja ongelmien tuntemusta yhteisössä sekä edistetään globalisaation sosiaalista ulottuvuutta;

| c) | yhteensovittaminen ja viestintä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja paikallisviranomaisten verkostojen välillä, niiden organisaatioiden sisällä sekä erityyppisten, eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen julkiseen kehityskeskusteluun aktiivisesti osallistuvien sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

c)

yhteensovittaminen ja viestintä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja paikallisviranomaisten verkostojen välillä, niiden organisaatioiden sisällä sekä erityyppisten, eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen julkiseen kehityskeskusteluun aktiivisesti osallistuvien sidosryhmien välillä;

3.   Kumppanimaiden paikallisviranomaisille annettava tuki toteutetaan yleensä maakohtaisten strategia-asiakirjojen puitteissa paitsi, jos ne eivät tarjoa asianmukaista tukea etenkin silloin, kun on kyse hankalasta kumppanuudesta, epävakaasta valtiosta tai konfliktinjälkeisestä tilasta.

Paikallisviranomaisille ja niiden yhteenliittymille annettavassa tuessa otetaan huomioon niiden valmiudet osallistua yhteisön yhteisrahoituksen laskemiseen.

15 artikla

Ruokaturva

1.   Ruokaturvaa koskevan aihekohtaisen ohjelman tavoitteena on parantaa köyhimpien ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ruokaturvaa sekä edistää köyhyyttä ja nälkää koskevan vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamista toimin, joilla varmistetaan yhteisön toimien yleinen johdonmukaisuus, täydentävyys ja jatkuvuus siirryttäessä hätäavusta kehitykseen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja 11 artiklan mukaisesti ohjelma sisältää seuraavat toiminta-alat:

| a) | edistetään kansainvälisten julkishyödykkeiden toimittamista ja erityisesti köyhien asemaa parantavaa ja kysynnän ohjaamaa tutkimusta ja teknistä innovointia sekä valmiuksien kehittämistä, tieteen ja teknologian alan pohjoinen–etelä- ja etelä–etelä-verkottumista ja kummitoimintaa; |
| --- | --- |

a)

edistetään kansainvälisten julkishyödykkeiden toimittamista ja erityisesti köyhien asemaa parantavaa ja kysynnän ohjaamaa tutkimusta ja teknistä innovointia sekä valmiuksien kehittämistä, tieteen ja teknologian alan pohjoinen–etelä- ja etelä–etelä-verkottumista ja kummitoimintaa;

| b) | tuetaan maailman- ja mantereenlaajuisia sekä alueellisia ohjelmia, joilla erityisesti






  i) | tuetaan ruokaturvatiedotusta ja ennakkovaroitusjärjestelmiä, |
| --- | --- | --- |

b)

tuetaan maailman- ja mantereenlaajuisia sekä alueellisia ohjelmia, joilla erityisesti

i)

tuetaan ruokaturvatiedotusta ja ennakkovaroitusjärjestelmiä,

| ii) | tuetaan maatalouden kaltaisten erityisalojen ruokaturvaa, mukaan lukien alueellisten maatalouspolitiikkojen laatiminen ja maan saanti, maatalouskauppa ja luonnonvarojen hoito, |
| --- | --- |

ii)

tuetaan maatalouden kaltaisten erityisalojen ruokaturvaa, mukaan lukien alueellisten maatalouspolitiikkojen laatiminen ja maan saanti, maatalouskauppa ja luonnonvarojen hoito,

| iii) | edistetään, lujitetaan ja täydennetään kansallisia ruokaturva- ja köyhyydenvähentämisstrategioita lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja |
| --- | --- |

iii)

edistetään, lujitetaan ja täydennetään kansallisia ruokaturva- ja köyhyydenvähentämisstrategioita lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja

| iv) | tuetaan politiikan asiantuntijoiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden verkottumista maailmanlaajuisen ruokaturvaohjelman kehittämiseksi; |
| --- | --- |

iv)

tuetaan politiikan asiantuntijoiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden verkottumista maailmanlaajuisen ruokaturvaohjelman kehittämiseksi;

| c) | puhutaan maailmanlaajuisen ruokaturvaohjelman puolesta ja viedään sitä eteenpäin Yhteisö ottaa edelleen esiin keskeiset ruokaturva-asiat kansainvälisessä keskustelussa sekä edistää politiikan ja avun toimittamismuotojen yhdenmukaistamis- ja yhdensuuntaistamistyötä kehityskumppanien ja avunantajien kanssa. Erityisesti olisi vahvistettava kansalaisyhteiskunnan roolia ruokaturvakysymyksissä; |
| --- | --- |

c)

puhutaan maailmanlaajuisen ruokaturvaohjelman puolesta ja viedään sitä eteenpäin Yhteisö ottaa edelleen esiin keskeiset ruokaturva-asiat kansainvälisessä keskustelussa sekä edistää politiikan ja avun toimittamismuotojen yhdenmukaistamis- ja yhdensuuntaistamistyötä kehityskumppanien ja avunantajien kanssa. Erityisesti olisi vahvistettava kansalaisyhteiskunnan roolia ruokaturvakysymyksissä;

| d) | kiinnitetään huomiota ruokaturvaan poikkeuksellisissa siirtymäoloissa ja epävakaissa valtioissa, millä on keskeinen asema hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen yhteen niveltämisessä. Aihekohtaisesta ohjelmasta tuetaan






  i) | toimia ruokaturvan kannalta välttämättömien tuotanto- ja sosiaalivarojen suojaamiseen, säilyttämiseen ja elvyttämiseen taloudellisen yhdentymisen ja pitkän aikavälin kunnostustoimien mahdollistamiseksi, ja |
| --- | --- | --- |

d)

kiinnitetään huomiota ruokaturvaan poikkeuksellisissa siirtymäoloissa ja epävakaissa valtioissa, millä on keskeinen asema hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen yhteen niveltämisessä. Aihekohtaisesta ohjelmasta tuetaan

i)

toimia ruokaturvan kannalta välttämättömien tuotanto- ja sosiaalivarojen suojaamiseen, säilyttämiseen ja elvyttämiseen taloudellisen yhdentymisen ja pitkän aikavälin kunnostustoimien mahdollistamiseksi, ja

| ii) | kriisien ennaltaehkäisyä ja hallintaa sokkialttiuden käsittelemiseksi ja ihmisten reagointivalmiuden vahvistamiseksi.; |
| --- | --- |

ii)

kriisien ennaltaehkäisyä ja hallintaa sokkialttiuden käsittelemiseksi ja ihmisten reagointivalmiuden vahvistamiseksi.;

| e) | kehitetään innovatiivisia politiikkoja, strategioita ja lähestymistapoja ruokaturvan alalla ja lisätään mahdollisuuksia innovaatioiden uusintamiseen ja niiden levittämiseen etelä–etelä-akselilla. Tukitoimiin voivat kuulua maatalous, mukaan lukien maauudistus ja maapolitiikka, luonnonvarojen kestävä hoito ja saatavuus, maaseudun kehittämiseen tai paikalliskehitykseen liittyvä ruokaturva, infrastruktuurit mukaan lukien, ravinto, väestörakenne ja työvoima, muuttoliike, terveys ja koulutus. Huolehditaan johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä muihin yhteisön näillä aloilla toteuttamiin ohjelmiin nähden. |
| --- | --- |

e)

kehitetään innovatiivisia politiikkoja, strategioita ja lähestymistapoja ruokaturvan alalla ja lisätään mahdollisuuksia innovaatioiden uusintamiseen ja niiden levittämiseen etelä–etelä-akselilla. Tukitoimiin voivat kuulua maatalous, mukaan lukien maauudistus ja maapolitiikka, luonnonvarojen kestävä hoito ja saatavuus, maaseudun kehittämiseen tai paikalliskehitykseen liittyvä ruokaturva, infrastruktuurit mukaan lukien, ravinto, väestörakenne ja työvoima, muuttoliike, terveys ja koulutus. Huolehditaan johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä muihin yhteisön näillä aloilla toteuttamiin ohjelmiin nähden.

16 artikla

Muuttoliike ja turvapaikka

1.   Kolmansien maiden kanssa muuttoliike- ja turvapaikka-aloilla tehtävää yhteistyötä koskevan aihekohtaisen ohjelman tavoitteena on tukea näitä maita niiden pyrkiessä hallinnoimaan paremmin erilaisia muuttovirtoja. Aihekohtaisen ohjelman aiheena on pääasiassa yhteisöön suuntautuva muutto mutta siinä otetaan myös huomioon asiaan liittyvät etelä/etelä-muuttovirrat.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja 11 artiklan mukaisesti ohjelma sisältää seuraavat toiminta-alat:

| a) | vahvistetaan muuttoliikkeen ja kehityksen välistä vuorovaikutusta erityisesti rohkaisemalla maasta muuttaneita osallistumaan lähtömaansa kehittämiseen ja lisäämällä heidän paluunsa arvoa; vähennetään aivovuotoa ja edistetään ammattitaitoisten siirtolaisten kiertoa; helpotetaan siirtolaisten varojen siirtoa lähtömaahan; tuetaan siirtolaisten vapaaehtoista paluuta ja heidän kotouttamistaan ja parannetaan muuttoliikkeen hallinnointivalmiuksia; tuetaan maiden pyrkimyksiä valmiuksiensa kehittämiseen niiden avustamiseksi kehitystä hyödyttävien maahanmuuttopolitiikkojen laadinnassa ja muuttovirtojen yhteisessä hallinnassa; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan muuttoliikkeen ja kehityksen välistä vuorovaikutusta erityisesti rohkaisemalla maasta muuttaneita osallistumaan lähtömaansa kehittämiseen ja lisäämällä heidän paluunsa arvoa; vähennetään aivovuotoa ja edistetään ammattitaitoisten siirtolaisten kiertoa; helpotetaan siirtolaisten varojen siirtoa lähtömaahan; tuetaan siirtolaisten vapaaehtoista paluuta ja heidän kotouttamistaan ja parannetaan muuttoliikkeen hallinnointivalmiuksia; tuetaan maiden pyrkimyksiä valmiuksiensa kehittämiseen niiden avustamiseksi kehitystä hyödyttävien maahanmuuttopolitiikkojen laadinnassa ja muuttovirtojen yhteisessä hallinnassa;

| b) | edistetään hallittua työvoiman maahanmuuttoa tiedottamalla laillisesta maahanmuutosta sekä yhteisön jäsenvaltioiden alueelle saapumisen ja siellä oleskelun edellytyksistä; tiedotetaan työvoiman maahanmuuton mahdollisuuksista ja jäsenvaltioiden siihen liittyvistä tarpeista sekä maahanmuutosta kiinnostuneiden kolmansien maiden kansalaisten pätevyysvaatimuksista; tuetaan laillista muuttamista suunnitteleville henkilöille annettavaa muuttoa edeltävää koulutusta; ja rohkaistaan kolmansia maita määrittelemään ja panemaan täytäntöön siirtotyöläisiä koskeva sääntelykehys; |
| --- | --- |

b)

edistetään hallittua työvoiman maahanmuuttoa tiedottamalla laillisesta maahanmuutosta sekä yhteisön jäsenvaltioiden alueelle saapumisen ja siellä oleskelun edellytyksistä; tiedotetaan työvoiman maahanmuuton mahdollisuuksista ja jäsenvaltioiden siihen liittyvistä tarpeista sekä maahanmuutosta kiinnostuneiden kolmansien maiden kansalaisten pätevyysvaatimuksista; tuetaan laillista muuttamista suunnitteleville henkilöille annettavaa muuttoa edeltävää koulutusta; ja rohkaistaan kolmansia maita määrittelemään ja panemaan täytäntöön siirtotyöläisiä koskeva sääntelykehys;

| c) | torjutaan laitonta maahanmuuttoa ja helpotetaan laittomien maahanmuuttajien takaisinottoa, myös kolmansien maiden kesken, ja torjutaan erityisesti ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa, pyritään estämään laitonta maahanmuuttoa ja tiedotetaan siihen liittyvistä riskeistä; parannetaan rajavalvonta-, viisumi- ja passihallinnon valmiuksia, mukaan lukien asiakirjojen turvallisuus ja biometristen tietojen käyttöönotto ja asiakirjaväärennösten havaitseminen; pannaan tehokkaasti täytäntöön yhteisön kanssa tehdyistä takaisinottosopimuksista ja kansainvälisistä sopimuksista johtuvat velvoitteet; ja autetaan kolmansia maita laittoman maahanmuuton hallinnassa ja niiden politiikkojen yhteensovittamisessa; |
| --- | --- |

c)

torjutaan laitonta maahanmuuttoa ja helpotetaan laittomien maahanmuuttajien takaisinottoa, myös kolmansien maiden kesken, ja torjutaan erityisesti ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa, pyritään estämään laitonta maahanmuuttoa ja tiedotetaan siihen liittyvistä riskeistä; parannetaan rajavalvonta-, viisumi- ja passihallinnon valmiuksia, mukaan lukien asiakirjojen turvallisuus ja biometristen tietojen käyttöönotto ja asiakirjaväärennösten havaitseminen; pannaan tehokkaasti täytäntöön yhteisön kanssa tehdyistä takaisinottosopimuksista ja kansainvälisistä sopimuksista johtuvat velvoitteet; ja autetaan kolmansia maita laittoman maahanmuuton hallinnassa ja niiden politiikkojen yhteensovittamisessa;

| d) | suojellaan siirtolaisia, myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevia kuten naisia ja lapsia hyväksikäytöltä ja syrjäytymiseltä toimenpitein, joihin voi sisältyä laillista maahanmuuttoa koskevan kolmansien maiden lainsäädännön kehittäminen; tuetaan maahanmuuttajien kotouttamista ja syrjimätöntä kohtelua sekä toimenpiteitä heidän suojaamisekseen rasismilta ja muukalaisvihalta; ehkäistään ennalta ja torjutaan ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa ja missä tahansa muodossa ilmenevää orjuutta; |
| --- | --- |

d)

suojellaan siirtolaisia, myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevia kuten naisia ja lapsia hyväksikäytöltä ja syrjäytymiseltä toimenpitein, joihin voi sisältyä laillista maahanmuuttoa koskevan kolmansien maiden lainsäädännön kehittäminen; tuetaan maahanmuuttajien kotouttamista ja syrjimätöntä kohtelua sekä toimenpiteitä heidän suojaamisekseen rasismilta ja muukalaisvihalta; ehkäistään ennalta ja torjutaan ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa ja missä tahansa muodossa ilmenevää orjuutta;

| e) | edistetään turvapaikka-asioita ja kansainvälistä suojelua, myös alueellisin suojeluohjelmin erityisesti vahvistamalla institutionaalisia valmiuksia; tuetaan turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten rekisteröintiä; painotetaan pakolaisten suojeluun liittyviä kansainvälisiä normeja ja välineitä; tuetaan vastaanotto-olojen parantamista ja vastaanottajamaahan kotouttamista ja kestäviin ratkaisuihin pyrkimistä. |
| --- | --- |

e)

edistetään turvapaikka-asioita ja kansainvälistä suojelua, myös alueellisin suojeluohjelmin erityisesti vahvistamalla institutionaalisia valmiuksia; tuetaan turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten rekisteröintiä; painotetaan pakolaisten suojeluun liittyviä kansainvälisiä normeja ja välineitä; tuetaan vastaanotto-olojen parantamista ja vastaanottajamaahan kotouttamista ja kestäviin ratkaisuihin pyrkimistä.

17 artikla

Sokeripöytäkirjan AKT-maat

1.   Yhteisön sokerialan uudistuksen aiheuttamien vaikutusten kohteiksi joutuviin sokeripöytäkirjan AKT-maihin, jotka on lueteltu liitteessä III, sovelletaan liitännäistoimenpiteitä koskevaa ohjelmaa. Yhteisön näille maille antamalla avulla pyritään tukemaan niiden sopeutumista sokerimarkkinoilla vallitsevaan uuteen tilanteeseen, joka aiheutuu sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta. Yhteisön avussa otetaan huomioon näiden maiden sopeutumisstrategiat, ja erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin yhteistyöaloihin:

| a) | parannetaan kestävällä tavalla sokeri- ja sokeriruokoalan kilpailukykyä ja otetaan tällöin huomioon tuotantoketjun eri osapuolten tilanne; |
| --- | --- |

a)

parannetaan kestävällä tavalla sokeri- ja sokeriruokoalan kilpailukykyä ja otetaan tällöin huomioon tuotantoketjun eri osapuolten tilanne;

| b) | edistetään sokerista riippuvaisten alueiden elinkeinoelämän monipuolistamista; |
| --- | --- |

b)

edistetään sokerista riippuvaisten alueiden elinkeinoelämän monipuolistamista;

| c) | käsitellään sopeutumisprosessin synnyttämiä laajempia vaikutuksia, joita voivat liittyä esimerkiksi työllisyyteen, sosiaalipalveluihin, maankäyttöön, ympäristön entistämiseen, energia-alaan, tutkimukseen, innovaatioon ja makrotaloudelliseen vakauteen. |
| --- | --- |

c)

käsitellään sopeutumisprosessin synnyttämiä laajempia vaikutuksia, joita voivat liittyä esimerkiksi työllisyyteen, sosiaalipalveluihin, maankäyttöön, ympäristön entistämiseen, energia-alaan, tutkimukseen, innovaatioon ja makrotaloudelliseen vakauteen.

2.   Komissio vahvistaa liitteessä IV esitetyn määrän puitteissa kullekin sokeripöytäkirjan maalle edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien rahoitukseen käytettävissä olevan enimmäismäärän kunkin maan tarpeiden perusteella ottaen erityisesti huomioon sokerialan uudistuksen vaikutukset asianomaiseen maahan ja sokerialan kansantaloudellisen merkityksen. Määrärahojen jakoperusteena käytetään markkinointivuotta 2004 edeltäviä tietoja.

Komissio antaa lisäohjeet kokonaismäärärahan jakamisesta avunsaajien kesken 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

III OSASTO

OHJELMOINTI JA VAROJEN JAKAMINEN

18 artikla

Ohjelmoinnin ja varojen jakamisen yleiset puitteet

1.   Maantieteellisten ohjelmien osalta komissio laatii strategia-asiakirjat ja monivuotiset tavoiteohjelmat kutakin kumppanimaata ja -aluetta varten 19 artiklan mukaisesti ja hyväksyy kullekin kumppanimaalle ja -alueelle vuotuisia toimintaohjelmia 22 artiklan mukaisesti.

Aihekohtaisia ohjelmia varten komissio laatii 20 artiklan mukaisesti aihekohtaiset strategia-asiakirjat ja hyväksyy toimintaohjelmia 22 artiklan mukaisesti.

Poikkeuksellisissa olosuhteissa yhteisön tuki voi olla myös strategia-asiakirjoissa ja monivuotisissa tavoiteohjelmissa suunnittelemattomia erityistoimenpiteitä 23 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio määrittelee kunkin maantieteellisen ohjelman puitteissa monivuotiset tavoiteohjelmat käyttäen vakioituja, puolueettomia ja avoimia perusteita, jotka perustuvat kyseisen kumppanimaan ja -alueen tarpeisiin ja sen saavuttamiin tuloksiin ja ottamalla huomioon niiden maiden tai alueiden erityisvaikeudet, joissa vallitsee kriisi- tai konfliktitilanne tai jotka ovat katastrofialttiita, samoin kuin eri ohjelmien ominaispiirteet.

Tarpeisiin perustuviin perusteisiin kuuluvat väestö, asukasta kohden laskettu tulo, köyhyyden laajuus, tulojen jakautuminen ja yhteiskunnallinen kehitystaso. Saavutettuihin tuloksiin perustuvia perusteita ovat poliittinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen edistyminen, edistyminen hyvässä hallintotavassa ja tuen tehokas käyttö, sekä erityisesti tapa, jolla maa käyttää niukkoja varoja kehitystyöhön omista varoistaan aloittaen.

3.   Komissio voi ottaa mukaan erillisen määrärahan Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden ja naapureina sijaitsevien kumppanimaiden ja -alueiden yhteistyön lujittamista varten.

19 artikla

Maantieteelliset strategia-asiakirjat ja monivuotiset tavoiteohjelmat

1.   Strategia-asiakirjojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon sovelletaan avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita: kansallinen omistajuus, kumppanuus, yhteensovittaminen, yhdenmukaistaminen, vastaanottajamaan tai alueellisiin järjestelmiin mukautuminen ja tuloshakuisuus 3 artiklan 5–8 kohdassa säädetyn mukaisesti.

2.   Strategia-asiakirjat laaditaan enintään tämän asetuksen voimassaoloajaksi, ja niiden tarkoituksena on tarjota johdonmukaiset puitteet yhteisön ja asianomaisen kumppanimaan tai -alueen keskinäiselle yhteistyölle tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden, periaatteiden sekä politiikkoja koskevien ohjeiden ja tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti. Monivuotiset ohjelmat perustuvat strategia-asiakirjoihin.

Strategia-asiakirjoja tarkistetaan kauden puolivälissä tai tarvittaessa sekä soveltaen kumppanimaiden ja -alueiden kanssa tehdyissä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksissa määriteltyjä periaatteita ja menetelmiä.

3.   Strategia-asiakirjat laaditaan periaatteessa kumppanimaan tai -alueen kanssa käydyn vuoropuhelun perusteella, johon osallistuvat kansalaisyhteiskunta ja alueelliset ja paikalliset viranomaiset, jotta voidaan varmistua kyseisen maan tai alueen riittävästä omistajuudesta ja edistää kansallisille kehitysstrategioille ja etenkin köyhyyden vähentämiseen tähtääville strategioille annettavaa tukea.

4.   Kullekin kumppanimaalle ja -alueelle laaditaan strategia-asiakirjoihin perustuvia monivuotisia tavoiteohjelmia. Niistä sovitaan mahdollisuuksien mukaan kyseisen kumppanimaan tai -alueen kanssa.

Monivuotisissa tavoiteohjelmissa yksilöidään yhteisön rahoitusta saavat ensisijaiset alat, yksittäiset tavoitteet, odotetut tulokset ja tulosindikaattorit.

Niissä esitetään myös alustava määrärahojen kokonaismäärä ja niiden jako ensisijaisille aloille tarvittaessa vähimmäis- ja enimmäismääräisinä. Määrärahojen on oltava johdonmukaisia liitteessä IV olevien alustavien määrärahojen kanssa.

Näitä monivuotisia ohjelmia mukautetaan ottamalla tarvittaessa huomioon strategia-asiakirjojen puolivälitarkistus tai muu tarkistus.

Monivuotisia ja alustavia määrärahoja voidaan tarkistaa ylös- tai alaspäin varsinkin, jos on kyse erityistarpeista esimerkiksi kriisin jälkitilanteessa tai poikkeuksellisista taikka riittämättömistä tuloksista.

5.   Maa- tai aluekohtaista yhteistyöstrategiaa voidaan esimerkiksi kriisitilanteessa, konfliktin jälkitilanteessa tai olosuhteissa, joissa demokratia, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet tai perusvapaudet ovat uhattuina, tarkistaa erityistä kiireellistä menettelyä noudattaen. Tarkistus voi johtaa maata tai aluetta koskevaan strategiaan, jolla pyritään edistämään siirtymistä pitkän aikavälin yhteistyöhön ja kehitykseen.

6.   Edellä olevan 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti strategialla varmistetaan johdonmukaisuus tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimenpiteiden ja yhteisön muiden välineiden, etenkin asetuksen (EY) N:o [...] ja asetuksen (EY) N:o 1257/96 nojalla rahoitettavien toimenpiteiden välillä ja vältetään päällekkäisyydet niiden kanssa. Kun kumppanimaat tai niiden ryhmät ovat kriisitilanteessa tai kriisin jälkitilanteessa tai tällaisen vaikutuspiirissä, monivuotisissa tavoiteohjelmissa korostetaan erityisesti hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen yhteensovittamisen parantamista sen varmistamiseksi, että hätätilanteesta siirrytään kehitysvaiheeseen, sekä säännöllisesti luonnononnettomuuksille alttiiden maiden ja alueiden osalta katastrofivalmiutta ja katastrofien ehkäisyä sekä tällaisten onnettomuuksien seurausten hoitoa.

7.   Alueellisen yhteistyön edistämiseksi komissio voi hyväksyessään 22 artiklassa tarkoitettuja vuotuisia toimintaohjelmia tai päättäessään 23 artiklassa tarkoitetuista erityistoimenpiteistä tämän luvun mukaisten yhteistyötoimenpiteiden osalta päättää, että liitteessä V lueteltujen maiden kanssa toteutettavat, luonteeltaan alueelliset tai lähialueelliset hankkeet tai ohjelmat ovat 2 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tukikelpoisia. Tämä mahdollisuus voidaan ottaa huomioon tässä artiklassa ja 20 artiklassa tarkoitetuissa strategia-asiakirjoissa ja monivuotisissa tavoiteohjelmissa.

8.   Komissio ja jäsenvaltiot kuulevat toisiaan sekä muita avunantajia ja kehitysalan toimijoita, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja alueelliset ja paikalliset viranomaiset mukaan luettuina, ohjelmasuunnittelun alkuvaiheessa edistääkseen yhteistyötoimiensa keskinäistä täydentävyyttä.

20 artikla

Aihekohtaisia ohjelmia koskevat strategia-asiakirjat

1.   Aihekohtaiset strategia-asiakirjat laaditaan enintään tämän asetuksen voimassaoloajaksi. Niissä esitellään asianomaista aihetta koskeva yhteisön strategia, yhteisön ensisijaiset tavoitteet, alan kansainvälinen tilanne ja tärkeimpien kumppaneiden toimet. Niiden on oltava tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden, periaatteiden sekä politiikkoja koskevien ohjeiden ja tämän asetuksen liitteen IV mukaisia.

Aihekohtaisissa strategia-asiakirjoissa yksilöidään yhteisön rahoitusta saavat ensisijaiset alat, erityiset tavoitteet, odotetut tulokset ja tulosindikaattorit.

Niissä esitetään myös alustava määrärahojen kokonaismäärä ja jako ensisijaisille aloille tarvittaessa vähimmäis- ja enimmäismääräisinä.

Aihekohtaisia strategia-asiakirjoja tarkistetaan kauden puolivälissä tai tarvittaessa.

2.   Komissio ja jäsenvaltiot kuulevat vastavuoroisesti toisiaan sekä muita avunantajia ja kehitysalan toimijoita, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten edustajat mukaan luettuina, ohjelmasuunnittelun alkuvaiheessa edistääkseen yhteistyötoimiensa keskinäistä täydentävyyttä.

3.   Maailmanlaajuisiin aloitteisiin osallistumista varten määritellään voimavarat ja toimien tärkeysjärjestys.

21 artikla

Strategia-asiakirjojen ja monivuotisten tavoiteohjelmien hyväksyminen

Komissio hyväksyy 19 ja 20 artiklassa tarkoitetut strategia-asiakirjat ja monivuotiset tavoiteohjelmat sekä niiden 19 artiklan 2 kohdassa sekä 20 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetut tarkistukset samoin kuin 17 artiklassa tarkoitetut liitännäistoimenpiteet 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

IV OSASTO

TÄYTÄNTÖÖNPANO

22 artikla

Vuotuisten toimintaohjelmien hyväksyminen

1.   Komissio hyväksyy vuosittain 19 ja 20 artiklassa tarkoitettuihin strategia-asiakirjoihin ja monivuotisiin tavoiteohjelmiin pohjautuvat toimintaohjelmat.

Komissio voi poikkeuksellisesti etenkin silloin, jos toimintaohjelmaa ei ole vielä hyväksytty, hyväksyä 19 ja 20 artiklassa tarkoitettujen strategia-asiakirjojen ja monivuotisten tavoiteohjelmien perusteella vuotuiseen toimintaohjelmaan kuulumattomia toimenpiteitä samojen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti kuin toimintaohjelmien osalta on säädetty.

2.   Vuotuisissa toimintaohjelmissa määritellään tavoitteet, toimialat, odotetut tulokset, hallinnointimenettelyt sekä suunnitellun rahoituksen kokonaismäärä. Niihin sisältyy kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä sekä toimenpiteiden täytäntöönpanon alustava aikataulu. Tavoitteiden on oltava mitattavissa ja niillä on oltava aikataulusidonnaiset vertailuarvot.

3.   Komissio hyväksyy vuotuiset toimintaohjelmat 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4.   Hanketasolla suoritetaan asiaankuuluvaa ympäristötutkimusta, johon kuuluu ympäristön kannalta herkkien hankkeiden, etenkin uusien suurten infrastruktuurihankkeiden ympäristövaikutusten arviointi (YVA). Tarvittaessa alakohtaisten ohjelmien täytäntöönpanossa käytetään strategista ympäristöarviointia (SYA). Asianosaisten sidosryhmien osallistuminen ympäristöarviointeihin ja tulosten julkinen saatavuus on varmistettava.

23 artikla

Strategia-asiakirjoihin ja monivuotisiin tavoiteohjelmiin kuulumattomista erityistoimenpiteistä päättäminen

1.   Luonnonmullistusten tai yhteiskunnallisten konfliktien tai kriisien aiheuttamien ennakoimattomien ja asianmukaisesti perusteltujen tarpeiden tai tilanteiden osalta, joita ei voida rahoittaa asetuksen (EY) N:o [...] tai asetuksen (EY) N:o 1257/96 nojalla, komissio päättää strategia-asiakirjoihin ja monivuotisiin tavoiteohjelmiin kuulumattomista erityistoimenpiteistä, jäljempänä ”erityistoimenpiteet”.

Erityistoimenpiteillä voidaan myös rahoittaa toimia, jotka helpottavat siirtymistä hätäavusta pitkän aikavälin kehitystoimiin, mukaan luettuina toimet, joilla pyritään valmistamaan väestöä paremmin toistuviin kriiseihin.

2.   Erityistoimenpiteille määritellään tavoitteet, toimialat, odotetut tulokset, hallinnointimenettelyt sekä aiotun rahoituksen kokonaismäärä. Niihin sisältyy kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimenpiteelle osoitetun rahoituksen määrästä sekä toimenpiteiden täytäntöönpanon alustava aikataulu. Niissä määritellään, minkälaisia tulosindikaattoreita seurataan erityistoimenpiteitä täytäntöönpantaessa.

3.   Jos tällaisten toimenpiteiden kustannukset ylittävät 10 miljoonaa euroa, komissio päättää niistä 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen. Jos erityistoimenpiteiden kustannukset ovat alle 10 miljoonaa euroa, komissio toimittaa erityistoimenpiteitä koskevat päätökset jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin tiedoksi kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä.

4.   Erityistoimenpiteitä koskevat muutokset kuten tekniset mukautukset, täytäntöönpanoajan pidentäminen, määrärahojen uudelleenjakaminen alustavan kokonaismäärän puitteissa, kokonaismäärärahan kasvattaminen tai pienentäminen alle 20 prosentilla alustavasta kokonaismäärästä voidaan toteuttaa noudattamatta 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, mikäli kyseiset muutokset eivät vaikuta alkuperäisiin tavoitteisiin sellaisina, kuin ne on vahvistettu komission tekemässä päätöksessä. Kaikista teknisistä mukautuksista on ilmoitettava kuukauden kuluessa Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille.

24 artikla

Tukikelpoisuus

1.   Rahoitusta voivat tämän asetuksen nojalla 22 artiklassa tarkoitettuja vuotuisten toimintaohjelmien tai 23 artiklassa tarkoitettujen erityistoimenpiteiden toteuttamiseen saada, tämän kuitenkaan rajoittamatta 31 artiklan soveltamista, etenkin seuraavat:

| a) | kumppanimaat ja -alueet sekä niiden toimielimet; |
| --- | --- |

a)

kumppanimaat ja -alueet sekä niiden toimielimet;

| b) | kumppanimaiden hajautetut yksiköt kuten kunnat, maakunnat, departementit ja alueet; |
| --- | --- |

b)

kumppanimaiden hajautetut yksiköt kuten kunnat, maakunnat, departementit ja alueet;

| c) | kumppanimaan tai -alueen sekä yhteisön perustamat yhteiselimet; |
| --- | --- |

c)

kumppanimaan tai -alueen sekä yhteisön perustamat yhteiselimet;

| d) | kansainväliset järjestöt, mukaan luettuina alueelliset järjestöt, YK:n järjestelmään kuuluvat järjestöt, yksiköt tai erityisohjelmat, kansainväliset ja alueelliset rahoituslaitokset ja kehityspankit edistäessään tämän asetuksen tavoitteita; |
| --- | --- |

d)

kansainväliset järjestöt, mukaan luettuina alueelliset järjestöt, YK:n järjestelmään kuuluvat järjestöt, yksiköt tai erityisohjelmat, kansainväliset ja alueelliset rahoituslaitokset ja kehityspankit edistäessään tämän asetuksen tavoitteita;

| e) | yhteisön toimielimet ja elimet, mutta ainoastaan toteutettaessa 26 artiklassa tarkoitettuja tukitoimenpiteitä; |
| --- | --- |

e)

yhteisön toimielimet ja elimet, mutta ainoastaan toteutettaessa 26 artiklassa tarkoitettuja tukitoimenpiteitä;

| f) | Euroopan unionin virastot; |
| --- | --- |

f)

Euroopan unionin virastot;

| g) | jäljempänä 31 artiklassa tarkoitettujen yhteisön ulkoisen avun saatavuutta koskevien sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden, kumppanimaiden ja -alueiden tai muiden yhteisön ulkopuolisten valtioiden seuraavat yksiköt tai laitokset edistäessään tämän asetuksen tavoitteita:






  i) | kokonaan tai osittain julkiset laitokset, paikallishallinnot tai -yhteisöt ja niiden ryhmittymät tai niitä edustavat yhteenliittymät; |
| --- | --- | --- |

g)

jäljempänä 31 artiklassa tarkoitettujen yhteisön ulkoisen avun saatavuutta koskevien sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden, kumppanimaiden ja -alueiden tai muiden yhteisön ulkopuolisten valtioiden seuraavat yksiköt tai laitokset edistäessään tämän asetuksen tavoitteita:

i)

kokonaan tai osittain julkiset laitokset, paikallishallinnot tai -yhteisöt ja niiden ryhmittymät tai niitä edustavat yhteenliittymät;

| ii) | yhtiöt, yritykset sekä muut yksityiset talouden alan organisaatiot ja toimijat; |
| --- | --- |

ii)

yhtiöt, yritykset sekä muut yksityiset talouden alan organisaatiot ja toimijat;

| iii) | rahoituslaitokset, jotka myöntävät rahoitusta yksityisiin investointeihin tai edistävät ja rahoittavat niitä kumppanimaissa ja -alueilla; |
| --- | --- |

iii)

rahoituslaitokset, jotka myöntävät rahoitusta yksityisiin investointeihin tai edistävät ja rahoittavat niitä kumppanimaissa ja -alueilla;

| iv) | jäljempänä 2 kohdassa määritellyt valtioista riippumattomat toimijat; |
| --- | --- |

iv)

jäljempänä 2 kohdassa määritellyt valtioista riippumattomat toimijat;

| v) | luonnolliset henkilöt. |
| --- | --- |

v)

luonnolliset henkilöt.

2.   Valtioista riippumattomia voittoa tavoittelemattomia toimijoita, jotka toimivat riippumattomasti ja vastuullisesti ja jotka voivat saada tämän asetuksen mukaista rahoitustukea, ovat valtioista riippumattomat järjestöt, alkuperäisväestöä edustavat järjestöt, kansallisia ja/tai etnisiä vähemmistöjä edustavat järjestöt, ammatilliset ryhmittymät ja paikalliset aloiteryhmät, osuuskunnat, ammattijärjestöt, talouden ja sosiaalialan toimijoita edustavat järjestöt, korruptiota ja petoksia torjuvat ja hyvää hallintoa edistävät järjestöt, kansalaisoikeusjärjestöt ja syrjinnän torjunnan puolesta toimivat järjestöt, paikallisjärjestöt (mukaan luettuina verkostot), jotka toimivat hajautetun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen alalla, kuluttajajärjestöt, naisten ja nuorten järjestöt, opetus-, kulttuuri-, tutkimus- ja tiedeorganisaatiot, korkeakoulut, kirkot ja uskonnolliset järjestöt ja yhdyskunnat, tiedotusvälineet ja kaikki valtioista riippumattomat yhteenliittymät ja itsenäiset säätiöt, myös riippumattomat poliittiset säätiöt, jotka voivat edistää tämän asetuksen tavoitteiden toteuttamista.

25 artikla

Rahoitusmuodot

1.   Yhteisön rahoitusmuotoja voivat olla:

| a) | hankkeet ja ohjelmat; |
| --- | --- |

a)

hankkeet ja ohjelmat;

| b) | talousarviotuki, jos kumppanivaltion julkisten menojen hoito on riittävän avointa, luotettavaa ja tehokasta ja jos se noudattaa itse laatimaansa ja tärkeimpien avunantajien, tarvittaessa kansainvälisten rahoituslaitosten, myönteisesti arvioimaa, hyvin määriteltyä alakohtaista tai makrotalouspolitiikkaa. Komissio käyttää johdonmukaisesti tuloksiin ja tulosindikaattoreihin perustuvaa toimintatapaa ja määrittelee selkeästi asetetut ehdot sekä seuraa niiden noudattamista, tukee kumppanimaiden pyrkimyksiä kehittää parlamentaarista valvontaa ja tilintarkastusvalmiuksia ja lisätä avoimuutta ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksia. Talousarviotuen maksamisen edellytyksenä on, että vaikutuksia ja tuloksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa edistytään tyydyttävästi; |
| --- | --- |

b)

talousarviotuki, jos kumppanivaltion julkisten menojen hoito on riittävän avointa, luotettavaa ja tehokasta ja jos se noudattaa itse laatimaansa ja tärkeimpien avunantajien, tarvittaessa kansainvälisten rahoituslaitosten, myönteisesti arvioimaa, hyvin määriteltyä alakohtaista tai makrotalouspolitiikkaa. Komissio käyttää johdonmukaisesti tuloksiin ja tulosindikaattoreihin perustuvaa toimintatapaa ja määrittelee selkeästi asetetut ehdot sekä seuraa niiden noudattamista, tukee kumppanimaiden pyrkimyksiä kehittää parlamentaarista valvontaa ja tilintarkastusvalmiuksia ja lisätä avoimuutta ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksia. Talousarviotuen maksamisen edellytyksenä on, että vaikutuksia ja tuloksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa edistytään tyydyttävästi;

| c) | alakohtainen tuki; |
| --- | --- |

c)

alakohtainen tuki;

| d) | poikkeustapauksissa alakohtaiset ja yleiset tuontitukiohjelmat, jotka voivat olla muodoltaan






  i) | alakohtaisia tuontiohjelmia luontoisetuuksina, |
| --- | --- | --- |

d)

poikkeustapauksissa alakohtaiset ja yleiset tuontitukiohjelmat, jotka voivat olla muodoltaan

i)

alakohtaisia tuontiohjelmia luontoisetuuksina,

| ii) | alakohtaisia tuontiohjelmia valuutta-apuna, jolla rahoitetaan kyseisen alan tuontia, tai |
| --- | --- |

ii)

alakohtaisia tuontiohjelmia valuutta-apuna, jolla rahoitetaan kyseisen alan tuontia, tai

| iii) | yleisiä tuontiohjelmia valuutta-apuna, jolla rahoitetaan monenlaisten tuotteiden yleistä tuontia; |
| --- | --- |

iii)

yleisiä tuontiohjelmia valuutta-apuna, jolla rahoitetaan monenlaisten tuotteiden yleistä tuontia;

| e) | Euroopan investointipankin tai muiden rahoituksen välittäjien käyttöön komission ohjelmista annettavat varat, joita voidaan käyttää lainojen myöntämiseen (etenkin investointien tukemiseen ja yksityissektorin kehittämiseen) tai riskipääomien sijoittamiseen (etenkin toissijaisina tai ehdollisina lainoina) tai muihin pieniin ja väliaikaisiin osuuksiin yritysten pääomasta sekä osuuksiin vakuusrahastoista 32 artiklassa säädetyn mukaisesti niin, että yhteisön rahoitusriski rajoittuu näihin varoihin; |
| --- | --- |

e)

Euroopan investointipankin tai muiden rahoituksen välittäjien käyttöön komission ohjelmista annettavat varat, joita voidaan käyttää lainojen myöntämiseen (etenkin investointien tukemiseen ja yksityissektorin kehittämiseen) tai riskipääomien sijoittamiseen (etenkin toissijaisina tai ehdollisina lainoina) tai muihin pieniin ja väliaikaisiin osuuksiin yritysten pääomasta sekä osuuksiin vakuusrahastoista 32 artiklassa säädetyn mukaisesti niin, että yhteisön rahoitusriski rajoittuu näihin varoihin;

| f) | korkotuet etenkin ympäristöön liittyville lainoille; |
| --- | --- |

f)

korkotuet etenkin ympäristöön liittyville lainoille;

| g) | velkahelpotus kansainvälisesti sovittujen velkahelpotusohjelmien puitteissa; |
| --- | --- |

g)

velkahelpotus kansainvälisesti sovittujen velkahelpotusohjelmien puitteissa;

| h) | tuet, joilla rahoitetaan 24 artiklan 1 kohdan b, c, d, ja f alakohdassa sekä g alakohdan i–v alakohdassa tarkoitettujen yksiköiden ehdottamia toimia; |
| --- | --- |

h)

tuet, joilla rahoitetaan 24 artiklan 1 kohdan b, c, d, ja f alakohdassa sekä g alakohdan i–v alakohdassa tarkoitettujen yksiköiden ehdottamia toimia;

| i) | tuet, joilla rahoitetaan 24 artiklan 1 kohdan b, c, d, ja f alakohdassa sekä g alakohdan i, iii ja iv alakohdassa tarkoitettujen yksiköiden toimintamenoja; |
| --- | --- |

i)

tuet, joilla rahoitetaan 24 artiklan 1 kohdan b, c, d, ja f alakohdassa sekä g alakohdan i, iii ja iv alakohdassa tarkoitettujen yksiköiden toimintamenoja;

| j) | rahoitus kummiohjelmille jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden ja -alueiden julkisten toimielinten, paikallisyhteisöjen, kansallisten julkisten laitosten ja julkisia tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten yksiköiden välillä; |
| --- | --- |

j)

rahoitus kummiohjelmille jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden ja -alueiden julkisten toimielinten, paikallisyhteisöjen, kansallisten julkisten laitosten ja julkisia tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten yksiköiden välillä;

| k) | maksuosuudet muun muassa kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen hallinnoimiin kansainvälisiin rahastoihin; |
| --- | --- |

k)

maksuosuudet muun muassa kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen hallinnoimiin kansainvälisiin rahastoihin;

| l) | maksuosuudet kumppanimaiden ja -alueiden kansallisiin rahastoihin, joilla edistetään yhteisrahoitusta useiden avunantajien kanssa, tai yhden tai useamman muun avunantajan perustamiin rahastoihin, joilla toteutetaan yhteisiä hankkeita; |
| --- | --- |

l)

maksuosuudet kumppanimaiden ja -alueiden kansallisiin rahastoihin, joilla edistetään yhteisrahoitusta useiden avunantajien kanssa, tai yhden tai useamman muun avunantajan perustamiin rahastoihin, joilla toteutetaan yhteisiä hankkeita;

| m) | pääomaosuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa ja alueellisissa kehityspankeissa; |
| --- | --- |

m)

pääomaosuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa ja alueellisissa kehityspankeissa;

| n) | kumppanimaiden ja -alueiden suorittamaan hankkeiden ja ohjelmien hallinnointiin ja valvontaan tarvittavat henkilövoimavarat ja aineelliset resurssit. |
| --- | --- |

n)

kumppanimaiden ja -alueiden suorittamaan hankkeiden ja ohjelmien hallinnointiin ja valvontaan tarvittavat henkilövoimavarat ja aineelliset resurssit.

2.   Yhteisön apua ei saa käyttää verojen tai maksujen maksamiseen avunsaajamaissa.

26 artikla

Tukitoimenpiteet

1.   Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja sen tavoitteiden saavuttamisesta suoraan aiheutuvat menot, jotka liittyvät valmisteluun, seurantaan, valvontaan, tilintarkastukseen ja arviointiin, kuten selvitykset, kokoukset, tiedotus, valistus, koulutus, julkaisutoiminta, tietojen vaihtoon käytettäviin tietoverkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut kulut hallinnollisesta ja teknisestä avusta, jota ohjelman hallinnoinnissa tarvitaan. Lisäksi se kattaa komission edustustoissa tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien hallinnointiin tarvittavan hallinnollisen tuen kulut.

2.   Nämä tukitoimenpiteet eivät välttämättä kuulu monivuotisten tavoiteohjelmien piiriin, ja niitä voidaan siksi rahoittaa strategia-asiakirjojen ja monivuotisten tavoiteohjelmien ulkopuolella. Niitä voidaan kuitenkin rahoittaa myös monivuotisista tavoiteohjelmista.

Komissio päättää monivuotisten tavoiteohjelmien piiriin kuulumattomista tukitoimista 23 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

27 artikla

Yhteisrahoitus

1.   Rahoitettavat toimenpiteet voidaan rahoittaa yhdessä erityisesti seuraavien kanssa:

| a) | jäsenvaltiot ja niiden alueelliset ja paikallisviranomaiset sekä erityisesti niiden kokonaan ja osittain julkiset virastot; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot ja niiden alueelliset ja paikallisviranomaiset sekä erityisesti niiden kokonaan ja osittain julkiset virastot;

| b) | muut avunantajavaltiot ja varsinkin niiden kokonaan tai osittain julkiset virastot; |
| --- | --- |

b)

muut avunantajavaltiot ja varsinkin niiden kokonaan tai osittain julkiset virastot;

| c) | kansainväliset, myös alueelliset, järjestöt ja etenkin kansainväliset ja alueelliset rahoituslaitokset; |
| --- | --- |

c)

kansainväliset, myös alueelliset, järjestöt ja etenkin kansainväliset ja alueelliset rahoituslaitokset;

| d) | yhtiöt, yritykset sekä muut yksityiset organisaatiot ja yritykset sekä muut valtioista riippumattomat toimijat; |
| --- | --- |

d)

yhtiöt, yritykset sekä muut yksityiset organisaatiot ja yritykset sekä muut valtioista riippumattomat toimijat;

| e) | varoja vastaanottavat kumppanimaat ja -alueet. |
| --- | --- |

e)

varoja vastaanottavat kumppanimaat ja -alueet.

2.   Rinnakkaisessa yhteisrahoituksessa hanke tai ohjelma jaetaan useammiksi pienemmiksi, selkeästi yksilöitäviksi osuuksiksi, joista kutakin rahoittaa yhteisrahoitukseen osallistuva eri rahoittaja siten, että rahoituksen lopullinen kohde on aina yksilöitävissä.

Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa hankkeen tai ohjelman kokonaiskustannukset jaetaan yhteisrahoitukseen osallistuvien kumppaneiden kesken ja varat asetetaan yhteiseen käyttöön siten, ettei hankkeen tai ohjelman mukaisten yksittäisten toimien rahoituslähdettä kyetä yksilöimään.

3.   Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa komissio voi vastaanottaa ja hallinnoida varoja 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen yksiköiden nimissä yhteisten toimien täytäntöön panemiseksi. Tällaisia varoja käsitellään asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 18 artiklan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

28 artikla

Hallinnointimenettelyt

1.   Tämän asetuksen perusteella rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ja sen muutosten mukaisesti.

2.   Komissio voi päättää siirtää julkiseen toimivaltaan kuuluvia tehtäviä ja etenkin talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa mainituille elimille, jos kyseessä on yhteisrahoitus, sekä muissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

3.   Jos hallinnointi on hajautettu, komissio voi päättää käyttää varoista hyötyvän kumppanimaan tai -alueen julkisia hankintoja tai tukien myöntämistä koskevia menettelyjä, kunhan se on tarkistanut, että kumppani noudattaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 asiaa koskevia perusteita ja edellyttäen, että:

| — | varoista hyötyvän kumppanimaan tai -alueen menettelyissä noudatetaan avoimuuden, oikeasuhteisuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita ja ne estävät kaikki eturistiriidat; |
| --- | --- |

—

varoista hyötyvän kumppanimaan tai -alueen menettelyissä noudatetaan avoimuuden, oikeasuhteisuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita ja ne estävät kaikki eturistiriidat;

| — | varoista hyötyvä kumppanimaa tai -alue sitoutuu tarkastamaan säännöllisesti, että Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta rahoitettavat toimet on pantu täytäntöön asianmukaisesti, toteuttamaan soveltuvia toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä toteuttamaan tarvittaessa oikeustoimia aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperimiseksi. |
| --- | --- |

—

varoista hyötyvä kumppanimaa tai -alue sitoutuu tarkastamaan säännöllisesti, että Euroopan unionin yhteisestä talousarviosta rahoitettavat toimet on pantu täytäntöön asianmukaisesti, toteuttamaan soveltuvia toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä toteuttamaan tarvittaessa oikeustoimia aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperimiseksi.

29 artikla

Talousarviositoumukset

1.   Talousarviositoumukset tehdään 22 artiklan 1 kohdan, 23 artiklan 1 kohdan ja 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjen komission päätösten perusteella.

2.   Yhteisön rahoituksen oikeudellisia muotoja voivat muun ohessa olla:

| — | rahoitussopimukset; |
| --- | --- |

—

rahoitussopimukset;

| — | tukisopimukset; |
| --- | --- |

—

tukisopimukset;

| — | hankintasopimukset; |
| --- | --- |

—

hankintasopimukset;

| — | työsopimukset. |
| --- | --- |

—

työsopimukset.

30 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Kaikkiin tämän asetuksen johdosta tehtäviin sopimuksiin sisällytetään määräyksiä, joilla suojataan yhteisön taloudelliset edut varsinkin sääntöjenvastaisuuksilta, petoksilta, korruptiolta ja muulta laittomalta toiminnalta Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/1995 (17), komission paikan päällä suorittamista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/1996 (18) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (19) mukaisesti.

2.   Sopimuksissa määrätään erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta suorittaa tarkastuksia, mukaan lukien kaikkien yhteisöiltä varoja saaneiden hankkijoiden ja alihankkijoiden tilien tarkastaminen joko asiakirjojen perusteella tai tarkastuskäynneillä. Lisäksi niissä annetaan komissiolle valtuudet suorittaa asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä tarkastuskäyntejä.

3.   Kaikissa avun täytäntöönpanosta johtuvissa sopimuksissa taataan 2 kohdan mukaiset komission ja tilintarkastustuomioistuimen oikeudet sopimusten soveltamisen aikana ja sen jälkeen.

31 artikla

Julkisia hankintoja sekä avustusten myöntämistä koskevat menettelyt ja alkuperäsäännöt

1.   Tämän asetuksen nojalla rahoitettavien hankinta- tai avustussopimusten tarjousmenettely on avoin kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat yhteisön jäsenvaltion kansalaisia, sekä oikeushenkilöille, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön jäsenvaltioon, Euroopan yhteisön tunnustamaan viralliseen ehdokasmaahan tai Euroopan talousalueen jäsenvaltioon.

Jostakin 5–10 artiklassa määritellystä maantieteellisestä ohjelmasta rahoitettavien hankinta- tai avustussopimusten myöntämismenettely on avoin kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat liitteen I nojalla tukikelpoisten kehitysmaiden kansalaisia tai oikeushenkilöille, jotka ovat sijoittautuneet kyseisiin kehitysmaihin.

Jostakin 11–16 artiklassa määritellystä aihekohtaisesta ohjelmasta tai 17 artiklassa tarkoitetusta ohjelmasta rahoitettavien hankinta- tai avustussopimusten myöntämismenettelyyn osallistuminen on avointa paitsi niille luonnollisille tai oikeushenkilöille, jotka ovat tukikelpoisia aihekohtaisen ohjelman tai 17 artiklassa tarkoitetun ohjelman mukaisesti, myös kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat OECD/DAC:n määrittelemien ja liitteessä II lueteltujen kehitysmaiden kansalaisia, ja oikeushenkilöille, jotka ovat sijoittautuneet kyseisiin kehitysmaihin. Komissio julkaisee ja ajantasaistaa liitteen II OECD/DAC:n laatiman avunsaajaluettelon säännöllisten tarkistusten mukaisesti ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

2.   Tämän asetuksen nojalla rahoitettavien hankinta- tai avustussopimusten myöntämismenettely on avoin myös kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat muun kuin 1 kohdassa tarkoitettujen maiden kansalaisia, ja oikeushenkilöille, jotka ovat sijoittautuneet muuhun kuin tällaiseen maahan, jos on todettu, että niiden myöntämään ulkoiseen apuun on vastavuoroinen pääsy.

Vastavuoroinen pääsy myönnetään, jos maa myöntää kelpoisuuden vastaavin ehdoin jäsenvaltioille ja asianomaiselle vastaanottajamaalle.

Vastavuoroinen pääsy todetaan erillisellä päätöksellä, joka koskee tiettyä maata tai maaryhmää. Tällainen päätös tehdään 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, ja se on voimassa vähintään vuoden.

Vastavuoroisen pääsyn myöntäminen perustuu yhteisön ja muiden avunantajien vertailuun OECD/DAC:n luokituksen mukaisella alakohtaisella tasolla tai joko avunantaja- tai vastaanottajamaan tasolla. Päätös vastavuoroisuuden myöntämisestä avunantajamaalle perustuu kyseisen avunantajan antaman avun avoimuuteen, johdonmukaisuuteen ja suhteellisuuteen sekä avun laatuun ja määrään. Vastaanottajamaita on kuultava tässä kohdassa kuvatun menettelyn aikana.

Vastavuoroinen saatavuus OECD/DAC:n määrittelemissä vähiten kehittyneissä maissa suodaan ilman muuta OECD/DAC:n jäsenille.

3.   Jostakin yhteisön välineestä rahoitettavien hankinta- tai avustussopimusten myöntämismenettely on avoin kansainvälisille järjestöille.

4.   Edellä oleva ei kuitenkaan estä joko luonteensa tai sijaintinsa perusteella osallistumiskelpoisten organisaatioiden ryhmiä osallistumasta toimen tavoitteiden toteuttamiseen.

5.   Asiantuntijat voivat olla minkä tahansa maan kansalaisia. Tämä ei kuitenkaan rajoita yhteisön julkisia hankintoja koskevissa säännöissä vahvistettujen laadullisten ja taloudellisten edellytysten soveltamista.

6.   Kaikkien tämän asetuksen mukaisesti rahoitetun sopimuksen nojalla ostettujen hyödykkeiden ja materiaalien on oltava peräisin yhteisöstä tai 1 ja 2 kohdassa määritellystä osallistumiskelpoisesta maasta. Tässä asetuksessa alkuperällä tarkoitetaan samaa kuin asiaankuuluvassa tullitarkoituksia varten säädetyssä alkuperäsääntöjä koskevassa lainsäädännössä.

7.   Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sallia sellaisista maista tulevien luonnollisten tai oikeushenkilöiden osallistumisen, joilla on perinteiset talous- tai kauppasuhteet tai maantieteelliset yhteydet naapurimaihin tai muihin kolmansiin maihin, ja muuta alkuperää olevien hyödykkeiden tai materiaalien käyttämisen.

8.   Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa sallia sellaisten luonnollisten henkilöiden, jotka ovat muiden kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen maiden kansalaisia, tai kyseisiin maihin sijoittautuneiden oikeushenkilöiden osallistumisen, tai muuta kuin 6 kohdassa säädettyä alkuperää olevien hyödykkeiden tai materiaalien hankinnan.

Poikkeusten perusteena voi olla se, ettei tuotteita ja palveluita ole saatavilla kyseessä olevien maiden markkinoilla, äärimmäisen kiireellinen tilanne tai se, että kelpoisuussääntöjen noudattaminen tekisi hankkeen, ohjelman tai toimenpiteen toteuttamisen mahdottomaksi tai ylivoimaiseksi.

9.   Aina, kun yhteisön rahoituksen piiriin kuuluu jonkin kansainvälisen järjestön toteuttama toimi, asianomaisiin sopimusmenettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia 1 ja 2 kohdan nojalla, sekä kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia kyseisen järjestön sääntöjen nojalla, jolloin kaikkien avunantajien yhdenvertainen kohtelu on varmistettava. Samoja sääntöjä sovelletaan hankintoihin, materiaaleihin ja asiantuntijoihin.

Aina, kun yhteisön rahoituksen piiriin kuuluu jonkin kolmannen maan — vastavuoroisuusedellytyksin 2 kohdan mukaisesti — tai alueellisen järjestön taikka jäsenvaltion kanssa yhteisrahoitettava toimi, asianomaisiin sopimusmenettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia 1, 2 ja 3 kohdan nojalla, sekä kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka ovat kyseisen kolmannen maan, alueellisen järjestön tai jäsenvaltion sääntöjen mukaisesti osallistumiskelpoisia. Samoja sääntöjä sovelletaan hankintoihin, materiaaleihin ja asiantuntijoihin.

10.   Edellä 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta edunsaajien valinnassa käytettäviin kelpoisuusehtoihin 14 artiklassa määriteltyjen aihekohtaisten ohjelmien nojalla suoraan valtioista riippumattomien toimijoiden kautta kanavoitavan avun osalta.

Edunsaajien on noudatettava tässä artiklassa säädettyjä vaatimuksia silloin, kun avun täytäntöönpano edellyttää hankintasopimusten tekemistä.

11.   Köyhyyden kitkemisen jouduttamiseksi paikallisia valmiuksia, markkinoita ja ostoja kehittämällä kiinnitetään erityistä huomiota kumppanimaista tehtäviin paikallisiin ja alueellisiin hankintoihin.

Tarjoajien, joiden kanssa on tehty hankintasopimuksia, on noudatettava tärkeimpiä kansainvälisesti hyväksyttyjä työelämän perusnormeja, kuten ILOn työelämän perusnormeja, sekä järjestymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja, pakkotyön kieltämistä, työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvan syrjinnän kieltämistä ja lapsityövoiman käytön kieltämistä koskevia yleissopimuksia.

Kehitysmaiden mahdollisuuksia saada yhteisön ulkoista apua on tuettava kaikella asianmukaiseksi katsotulla teknisellä avulla.

32 artikla

Euroopan investointipankin tai muiden rahoituksen välittäjien käyttöön annettavat varat

1.   Edellä 25 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja varoja hallinnoivat rahoituksen välittäjät, Euroopan investointipankki tai jokin muu pankki tai organisaatio, jolla on tarvittavat valmiudet tällaisten varojen hallinnointiin.

2.   Komissio hyväksyy tapauskohtaisesti 1 kohdan täytäntöönpanosäännökset, jotka koskevat riskien jakamista, täytäntöönpanosta vastaavan välittäjän palkkiota, varoista saatavan voiton käyttöä ja takaisinmaksua sekä toimenpiteen päättämisen edellytyksiä.

33 artikla

Arviointi

1.   Komissio valvoo ja tarkistaa säännöllisesti ohjelmiaan sekä arvioi maantieteellisten ja aihekohtaisten politiikkojen ja ohjelmien sekä alakohtaisten politiikkojen täytäntöönpanon tuloksia sekä ohjelmasuunnittelun tehokkuutta — tarvittaessa riippumattomien ulkoisten arviointien avulla — tarkastaakseen tavoitteiden saavuttamisen ja laatiakseen suosituksia tulevia toimia varten. Euroopan parlamentin tai neuvoston riippumattomia ulkoisia arviointeja koskevat ehdotukset otetaan asianmukaisesti huomioon. Huomiota kiinnitetään erityisesti sosiaalialoihin ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneeseen edistymiseen.

2.   Komissio toimittaa arviointikertomukset tiedoksi Euroopan parlamentille ja 35 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Jäsenvaltiot voivat pyytää keskustelua yksittäisistä arvioinneista 35 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa komiteassa. Tuloksia hyödynnetään ohjelmasuunnittelussa ja määrärahojen kohdentamisessa.

3.   Komissio kutsuu kaikki valtioista riippumattomat toimijat, joita asia koskee, myös muut kuin valtioista riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset, osallistumaan tämän asetuksen nojalla annetun yhteisön avun arviointiin.

IV OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

34 artikla

Vuosikertomus

1.   Komissio tarkastelee tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen annetun avun täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä mahdollisuuksien mukaan sen tärkeimmistä seurauksista ja vaikutuksista. Kertomus toimitetaan myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

2.   Vuosikertomus sisältää edeltävään vuoteen liittyviä tietoja, jotka koskevat rahoitettuja toimenpiteitä, seurannan ja valvonnan tuloksia, asianomaisten kumppanien osallistumista sekä talousarviositoumusten ja maksujen toteuttamista maittain, alueittain ja yhteistyöaloittain jaoteltuina. Siitä arvioidaan avun tuloksia, käyttäen mahdollisuuksien mukaan erityisiä ja mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka koskevat sen merkitystä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisessa. Erityistä huomiota kiinnitetään sosiaalialoihin ja edistymiseen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa.

35 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan 30 päiväksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

5.   EIP:n tarkkailija osallistuu komitean toimintaan pankkia koskevien kysymysten osalta.

36 artikla

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman kolmannen maan osallistuminen

Yhteisön avun johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi komissio voi hyväksyessään 22 artiklassa tarkoitettuja toimintaohjelmia tai päättäessään 23 artiklassa tarkoitetuista erityistoimenpiteistä päättää, että tämän asetuksen nojalla toteuttavista toimenpiteistä voivat hyötyä maat ja alueet, jotka ovat tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 1085/2006 tai asetuksen N:o [...] ja Euroopan kehitysrahaston nojalla, jos toteutettava maantieteellinen tai aihekohtainen hanke tai ohjelma on luonteeltaan maailmanlaajuinen, alueellinen tai rajat ylittävä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 5 kohdan soveltamista. Tämä rahoitusmahdollisuus voidaan ottaa huomioon 19 ja 20 artiklassa tarkoitetuissa strategia-asiakirjoissa ja monivuotisissa tavoiteohjelmissa. Tukikelpoisuutta koskevia 10 artiklan ja julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sekä sopimusten tekemistä koskeviin menettelyihin osallistumista ja alkuperäsääntöjä koskevia 31 artiklan säännöksiä mukautetaan siten, että kyseisten maiden ja alueiden tosiasiallinen osallistuminen on mahdollista.

37 artikla

Avun keskeyttäminen

Jos kumppanimaa ei noudata 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja periaatteita ja jos neuvottelut kumppanimaan kanssa eivät johda kummankin osapuolen hyväksymään ratkaisuun tai jos neuvotteluista kieltäydytään tai tapaus on erityisen kiireellinen, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta päättää toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä minkä hyvänsä asianomaiselle kumppanimaalle tämän asetuksen nojalla myönnetyn avun osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kumppanimaiden ja -alueiden kanssa tehtyjen kumppanuus- ja yhteistyösopimusten avun keskeyttämistä koskevien määräysten soveltamista. Toimenpiteisiin voi kuulua avun keskeyttäminen kokonaan tai osittain.

38 artikla

Rahoitusta koskevat säännökset

1.   Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten kaudelle 2007–2013 on 16 867 miljoonaa euroa.

2.   Kullekin 5–10 artiklassa, 11–16 artiklassa ja 17 artiklassa tarkoitetuista ohjelmista alustavasti kohdennetut määrät ovat liitteessä IV. Määrät vahvistetaan kaudelle 2007–2013.

3.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat monivuotisten rahoituskehysten puitteissa.

4.   Aihekohtaisiin ohjelmiin osoitettuun kokonaismäärään on sisällytetty 465 miljoonan alustava määräraha sellaisten toimien rahoitukseen, joista eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen piiriin kuuluvat maat hyötyvät.

39 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan seuraavat asetukset:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2110/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön ulkoisen avun saatavuudesta (20); |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2110/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön ulkoisen avun saatavuudesta (20);

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 806/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, sukupuolten tasa-arvon edistämisestä kehitysyhteistyössä (21); |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 806/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, sukupuolten tasa-arvon edistämisestä kehitysyhteistyössä (21);

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 491/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, taloudellisen ja teknisen tuen antamista kolmansille maille siirtolaisuuden ja turvapaikan aloilla koskevan ohjelman perustamisesta (AENEAS) (22); |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 491/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, taloudellisen ja teknisen tuen antamista kolmansille maille siirtolaisuuden ja turvapaikan aloilla koskevan ohjelman perustamisesta (AENEAS) (22);

| d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1568/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, avusta köyhyyteen liittyvien sairauksien (HI-virus/aids, tuberkuloosi ja malaria) torjumiseksi kehitysmaissa (23); |
| --- | --- |

d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1568/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, avusta köyhyyteen liittyvien sairauksien (HI-virus/aids, tuberkuloosi ja malaria) torjumiseksi kehitysmaissa (23);

| e) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1567/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, avusta lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyville politiikoille ja toimille kehitysmaissa (24); |
| --- | --- |

e)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1567/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, avusta lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymistä ja seksuaalisuutta koskeviin oikeuksiin liittyville politiikoille ja toimille kehitysmaissa (24);

| f) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2130/2001, annettu 29 päivänä lokakuuta 2001, toimista, jotka koskevat kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa (25); |
| --- | --- |

f)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2130/2001, annettu 29 päivänä lokakuuta 2001, toimista, jotka koskevat kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa (25);

| g) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2494/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, toimenpiteistä kehitysmaissa olevien trooppisten ja muiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi (26); |
| --- | --- |

g)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2494/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, toimenpiteistä kehitysmaissa olevien trooppisten ja muiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi (26);

| h) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2493/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, ympäristöulottuvuuden sisällyttämisestä täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin (27); |
| --- | --- |

h)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2493/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, ympäristöulottuvuuden sisällyttämisestä täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin (27);

| i) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2000, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa (28); |
| --- | --- |

i)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1726/2000, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, kehitysyhteistyöstä Etelä-Afrikan kanssa (28);

| j) | neuvoston asetus (EY) N:o 1659/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, hajautetusta yhteistyöstä (29); |
| --- | --- |

j)

neuvoston asetus (EY) N:o 1659/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, hajautetusta yhteistyöstä (29);

| k) | neuvoston asetus (EY) N:o 1658/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituksesta (30); |
| --- | --- |

k)

neuvoston asetus (EY) N:o 1658/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituksesta (30);

| l) | neuvoston asetus (EY) N:o 1292/96, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1996, ruoka-apupolitiikasta ja ruoka-avun hallinnosta sekä ruokaturvaan liittyvistä erityisistä tukitoimista (31); |
| --- | --- |

l)

neuvoston asetus (EY) N:o 1292/96, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1996, ruoka-apupolitiikasta ja ruoka-avun hallinnosta sekä ruokaturvaan liittyvistä erityisistä tukitoimista (31);

| m) | neuvoston asetus (ETY) N:o 443/92, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa (32). |
| --- | --- |

m)

neuvoston asetus (ETY) N:o 443/92, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa (32).

2.   Kumottujen asetusten soveltamista jatketaan vuotta 2007 edeltävien varainhoitovuosien oikeudellisten asiakirjojen ja sitoumusten täytäntöönpanoon. Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

40 artikla

Tarkistaminen

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen täytäntöönpanoa ensimmäisten kolmen vuoden aikana, sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen asetuksen muuttamiseksi, mukaan lukien liitteessä IV tarkoitettu määrärahojen ohjeellinen jakautuminen.

41 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. toukokuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 23 päivänä lokakuuta 2006 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  EUVL L ...

3

(4)  EUVL L ...

4

(5)  EUVL L ...

5

(6)  EUVL L ...

6

(7)  EUVL L ...

7

(8)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

8

(9)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1.

10

(11)  EUVL L 50, 21.2.2006, s. 1.

11

(12)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

12

(13)  EUVL C 139, 14.6.2006, s.1.

13

(14)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

14

(15)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan välinen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskeva sopimus (EYVL L 311, 4.12.1999, s. 3).

16

(17)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

19

(20)  EUVL L 344, 27.12.2005, s. 1.

20

(21)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 40.

21

(22)  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 1.

22

(23)  EUVL L 224, 6.9.2004, s. 7, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

23

(24)  EUVL L 224, 6.9.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

24

(25)  EYVL L 287, 31.10.2001, s. 3, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

25

(26)  EYVL L 288, 15.11.2000, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

26

(27)  EYVL L 288, 15.11.2000, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

27

(28)  EYVL L 198, 4.8.2000, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

28

(29)  EYVL L 213, 30.7.1998, s. 6, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 625/2004 (EUVL L 99, 3.4.1999, s. 1).

29

(30)  EYVL L 213, 30.7.1998, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2110/2005.

30

(31)  EYVL L 166, 5.7.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1726/2001 (EYVL L 234, 1.9.2001, s. 10).

31

(32)  EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2112/2005 (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 23).

32

---

LIITE I

MAAT, JOTKA OVAT 1 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA TUKIKELPOISIA

Latinalainen Amerikka

| 1. | Argentiina |
| --- | --- |

1.

Argentiina

| 2. | Bolivia |
| --- | --- |

2.

Bolivia

| 3. | Brasilia |
| --- | --- |

3.

Brasilia

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Kolumbia |
| --- | --- |

5.

Kolumbia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuuba |
| --- | --- |

7.

Kuuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Meksiko |
| --- | --- |

12.

Meksiko

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Aasia

| 19. | Afghanistan |
| --- | --- |

19.

Afghanistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Kiina |
| --- | --- |

23.

Kiina

| 24. | Intia |
| --- | --- |

24.

Intia

| 25. | Indonesia |
| --- | --- |

25.

Indonesia

| 26. | Korean demokraattinen kansantasavalta |
| --- | --- |

26.

Korean demokraattinen kansantasavalta

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malesia |
| --- | --- |

28.

Malesia

| 29. | Malediivit |
| --- | --- |

29.

Malediivit

| 30. | Mongolia |
| --- | --- |

30.

Mongolia

| 31. | Myanmar/Burma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Burma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filippiinit |
| --- | --- |

34.

Filippiinit

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Thaimaa |
| --- | --- |

36.

Thaimaa

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Keski-Aasia

| 38. | Kazakstan |
| --- | --- |

38.

Kazakstan

| 39. | Kirgisian tasavalta |
| --- | --- |

39.

Kirgisian tasavalta

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Turkmenistan |
| --- | --- |

41.

Turkmenistan

| 42. | Uzbekistan |
| --- | --- |

42.

Uzbekistan

Lähi-itä

| 43. | Iran |
| --- | --- |

43.

Iran

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Oman |
| --- | --- |

45.

Oman

| 46. | Saudi-Arabia |
| --- | --- |

46.

Saudi-Arabia

| 47. | Jemen |
| --- | --- |

47.

Jemen

Etelä-Afrikka

| 48. | Etelä-Afrikka |
| --- | --- |

48.

Etelä-Afrikka

---

LIITE II

OECD/DAC:N LUETTELO VIRALLISEN KEHITYSAVUN SAAJISTA

Sovelletaan vuodesta 2006 alkaen vuosia 2005, 2006 ja 2007 koskevassa raportoinnissa

| Vähiten kehittyneet maat | Muut alhaisen tulotason maat
  (asukasta kohti laskettu bruttokansantulo < 825 USD vuonna 2004) | Alemman keskitulotason maat ja alueet
  (asukasta kohti laskettu bruttokansantulo 826–3 255 USD vuonna 2004) | Ylemmän keskitulotason maat ja alueet
  (asukasta kohti laskettu bruttokansantulo 3 256–10 065 USD vuonna 2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan
  Angola
  Bangladesh
  Benin
  Bhutan
  Burkina Faso
  Burundi
  Djibouti
  Eritrea
  Etiopia
  Gambia
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Haiti
  Itä-Timor
  Jemen
  Kambodža
  Kap Verde
  Keski-Afrikan tasavalta
  Kiribati
  Komorit
  Kongon demokraattinen tasavalta
  Laos
  Lesotho
  Liberia
  Madagaskar
  Malawi
  Malediivit
  Mali
  Mauritania
  Mosambik
  Myanmar
  Nepal
  Niger
  Päiväntasaajan Guinea
  Ruanda
  Salomonsaaret
  Samoa
  São Tomé ja Príncipe
  Senegal
  Sierra Leone
  Somalia
  Sudan
  Tansania
  Togo
  Tšad
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Zambia | Ghana
  Intia
  Kamerun
  Kenia
  Kirgisian tasavalta
  Kongon tasavalta
  Korean demokraattinen kansantasavalta
  Moldova
  Mongolia
  Nicaragua
  Nigeria
  Norsunluurannikko
  Pakistan
  Papua-Uusi-Guinea
  Tadžikistan
  Uzbekistan
  Vietnam
  Zimbabwe | Albania
  Algeria
  Armenia
  Azerbaidžan
  Bolivia
  Bosnia ja Herzegovina
  Brasilia
  Dominikaaninen tasavalta
  Ecuador
  Egypti
  El Salvador
  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia
  Fidzi
  Filippiinit
  Georgia
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indonesia
  Irak
  Iran
  Jamaika
  Jordania
  Kazakstan
  Kiina
  Kolumbia
  Kuuba
  Marokko
  Marshallinsaaret
  Mikronesian liittovaltio
  Namibia
  Niue
  Palestiinan itsehallintoalueet
  Paraguay
  Peru
  Serbia ja Montenegro
  Sri Lanka
  Suriname
  Swazimaa
  Syyria
  Thaimaa
  - Tokelausaaret
  Tonga
  Tunisia
  Turkmenistan
  Ukraina
  Valko-Venäjä
  - Wallis ja Futunasaaret | * Anguilla
  Antigua ja Barbuda
  Argentiina
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Chile
  Cookinsaaret
  Costa Rica
  Dominica
  Etelä-Afrikka
  Gabon
  Grenada
  Kroatia
  Libanon
  Libya
  Malesia
  Mauritius
  - Mayotte
  Meksiko
  - Montserrat
  Nauru
  Oman
  Palau
  Panama
  - Saint Helena
  Saint Kitts ja Nevis
  Saint Lucia
  Saint Vincent ja Grenadiinit
  Saudi-Arabia (1)

  Seychellit
  Trinidad ja Tobago
  Turkki
  - Turks- Caicossaaret
  Uruguay
  Venezuela |
| * | Alue |

Vähiten kehittyneet maat

Muut alhaisen tulotason maat

(asukasta kohti laskettu bruttokansantulo < 825 USD vuonna 2004)

Alemman keskitulotason maat ja alueet

(asukasta kohti laskettu bruttokansantulo 826–3 255 USD vuonna 2004)

Ylemmän keskitulotason maat ja alueet

(asukasta kohti laskettu bruttokansantulo 3 256–10 065 USD vuonna 2004)

Afganistan

Angola

Bangladesh

Benin

Bhutan

Burkina Faso

Burundi

Djibouti

Eritrea

Etiopia

Gambia

Guinea

Guinea-Bissau

Haiti

Itä-Timor

Jemen

Kambodža

Kap Verde

Keski-Afrikan tasavalta

Kiribati

Komorit

Kongon demokraattinen tasavalta

Laos

Lesotho

Liberia

Madagaskar

Malawi

Malediivit

Mali

Mauritania

Mosambik

Myanmar

Nepal

Niger

Päiväntasaajan Guinea

Ruanda

Salomonsaaret

Samoa

São Tomé ja Príncipe

Senegal

Sierra Leone

Somalia

Sudan

Tansania

Togo

Tšad

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Zambia

Ghana

Intia

Kamerun

Kenia

Kirgisian tasavalta

Kongon tasavalta

Korean demokraattinen kansantasavalta

Moldova

Mongolia

Nicaragua

Nigeria

Norsunluurannikko

Pakistan

Papua-Uusi-Guinea

Tadžikistan

Uzbekistan

Vietnam

Zimbabwe

Albania

Algeria

Armenia

Azerbaidžan

Bolivia

Bosnia ja Herzegovina

Brasilia

Dominikaaninen tasavalta

Ecuador

Egypti

El Salvador

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Fidzi

Filippiinit

Georgia

Guatemala

Guyana

Honduras

Indonesia

Irak

Iran

Jamaika

Jordania

Kazakstan

Kiina

Kolumbia

Kuuba

Marokko

Marshallinsaaret

Mikronesian liittovaltio

Namibia

Niue

Palestiinan itsehallintoalueet

Paraguay

Peru

Serbia ja Montenegro

Sri Lanka

Suriname

Swazimaa

Syyria

Thaimaa

- Tokelausaaret

Tonga

Tunisia

Turkmenistan

Ukraina

Valko-Venäjä

- Wallis ja Futunasaaret

- Anguilla

Antigua ja Barbuda

Argentiina

Barbados

Belize

Botswana

Chile

Cookinsaaret

Costa Rica

Dominica

Etelä-Afrikka

Gabon

Grenada

Kroatia

Libanon

Libya

Malesia

Mauritius

- Mayotte

Meksiko

- Montserrat

Nauru

Oman

Palau

Panama

- Saint Helena

Saint Kitts ja Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent ja Grenadiinit

Saudi-Arabia (1)

Seychellit

Trinidad ja Tobago

Turkki

- Turks- Caicossaaret

Uruguay

Venezuela

*

Alue

---

(1)  Saudi-Arabia ylitti korkean tulotason maiden tulokynnyksen vuonna 2004. Tätä luetteloa koskevien OECD/DAC:n sääntöjen mukaisesti Saudi-Arabia poistetaan luettelosta vuonna 2008, jos se pysyy korkean tulotason maana myös vuonna 2005 ja 2006. Sen OECD/DAC:n jäseniltä saama yleinen kehitysapu (netto) oli 9,9 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2003 ja 9,0 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria (alustavasti) vuonna 2004.

---

LIITE III

SOKERIPÖYTÄKIRJAN AKT-MAAT

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Guyana |
| --- | --- |

3.

Guyana

| 4. | Jamaika |
| --- | --- |

4.

Jamaika

| 5. | Saint Kitts ja Nevis |
| --- | --- |

5.

Saint Kitts ja Nevis

| 6. | Trinidad ja Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad ja Tobago

| 7. | Fidži |
| --- | --- |

7.

Fidži

| 8. | Kongon tasavalta |
| --- | --- |

8.

Kongon tasavalta

| 9. | Norsunluurannikko |
| --- | --- |

9.

Norsunluurannikko

| 10. | Kenia |
| --- | --- |

10.

Kenia

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malawi |
| --- | --- |

12.

Malawi

| 13. | Mauritius |
| --- | --- |

13.

Mauritius

| 14. | Mosambik |
| --- | --- |

14.

Mosambik

| 15. | Swazimaa |
| --- | --- |

15.

Swazimaa

| 16. | Tansania |
| --- | --- |

16.

Tansania

| 17. | Sambia |
| --- | --- |

17.

Sambia

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

LIITE IV

ALUSTAVAT MÄÄRÄRAHAT AJANJAKSOKSI 2007–2013 (MILJOONAA EUROA)

| Yhteensä | 16 897 |
| --- | --- |
| Maantieteelliset ohjelmat: | 10 057 |
| Latinalainen Amerikka | 2 690 |
| Aasia | 5 187 |
| Keski-Aasia | 719 |
| Etelä-Afrikka | 481 |
| Lähi-itä | 980 |
| Aihekohtaiset ohjelmat: | 5 596 |
| Investointi ihmisiin | 1 060 |
| Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito | 804 |
| Valtioista riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä | 1 639 |
| Ruokaturva | 1 709 |
| Muuttoliike ja turvapaikka-asiat | 384 |
| Sokeripöytäkirjan AKT-maa | 1 244 |

Yhteensä

16 897

Maantieteelliset ohjelmat:

10 057

Latinalainen Amerikka

2 690

Aasia

5 187

Keski-Aasia

719

Etelä-Afrikka

481

Lähi-itä

980

Aihekohtaiset ohjelmat:

5 596

Investointi ihmisiin

1 060

Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito

804

Valtioista riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä

1 639

Ruokaturva

1 709

Muuttoliike ja turvapaikka-asiat

384

Sokeripöytäkirjan AKT-maa

1 244

---

LIITE V

MAAT JA ALUEET, JOTKA EIVÄT OLE KEHITYSMAITA

| 1. | Australia |
| --- | --- |

1.

Australia

| 2. | Bahrain |
| --- | --- |

2.

Bahrain

| 3. | Brunei |
| --- | --- |

3.

Brunei

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Taiwan (Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun erillinen tullialue) |
| --- | --- |

5.

Taiwan (Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun erillinen tullialue)

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Japani |
| --- | --- |

7.

Japani

| 8. | Korean tasavalta |
| --- | --- |

8.

Korean tasavalta

| 9. | Macao |
| --- | --- |

9.

Macao

| 10. | Uusi-Seelanti |
| --- | --- |

10.

Uusi-Seelanti

| 11. | Kuwait |
| --- | --- |

11.

Kuwait

| 12. | Qatar |
| --- | --- |

12.

Qatar

| 13. | Singapore |
| --- | --- |

13.

Singapore

| 14. | Arabiemiirikunnat |
| --- | --- |

14.

Arabiemiirikunnat

| 15. | Amerikan yhdysvallat |
| --- | --- |

15.

Amerikan yhdysvallat

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I.   JOHDANTO

Komissio toimitti 29.9.2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta. Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 179 artiklan 1 kohtaan ja 181 a artiklan 2 kohtaan.

Euroopan parlamentti antoi ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa 18.5.2006.

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 23.10.2006 EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti.

II.   TAVOITE

EY:n perustamissopimuksen 179 artiklan mukaisesti asetusehdotuksen tavoitteena on rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan yhteistyötä asetuksen liitteessä lueteltujen kehitysmaiden ja -alueiden kanssa, sekä rahoittaa aihekohtaisia ohjelmia maissa ja alueilla, jotka voivat saada apua asetuksen mukaisen maantieteellisen ohjelman tai eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen nojalla tai jotka voivat saada Euroopan kehitysrahastosta tukea maantieteelliseen yhteistyöhön.

III.   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

Yleistä

Komission alkuperäinen ehdotus kattoi EY:n perustamissopimuksen XX ja XXI osastossa määritellyt yleistavoitteet. Näin ollen sillä tuettiin sekä kehityspolitiikkaa että kaikenlaista kehitysmaiden, siirtymävaltioiden ja teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Siinä ei säädetty yhteisön yhteistyö- tai toiminta-aloja koskevista rajoituksista.

Euroopan parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä komission alkuperäiseen ehdotukseen koko joukon tarkistuksia tarkoituksena rajoittaa sen soveltamisala kehitysmaihin ja määritellä sen oikeusperustaksi yksi ainoa perustamissopimuksen määräys (179 artikla). Euroopan parlamentti halusi myös muuttaa asetusehdotuksen menettelyjä koskevaksi välineeksi pitäen parempana sitä, että politiikan painopisteet vahvistetaan erillisin yhteispäätösmenettelyllä annettavin asetuksin.

Neuvosto ja komissio eivät hyväksyneet asetusehdotuksen muuttamista menettelyjä koskevaksi välineeksi, joka edellyttäisi komissiolta useita uusia ehdotuksia, koska molemmat katsoivat, ettei tällainen lähestymistapa olisi sopusoinnussa yhteisön ulkoisten rahoitusvälineiden rakenteen yksinkertaistamista koskevan tavoitteen kanssa. Neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission kesken käytyjen tiiviiden neuvottelujen seurauksena asetusehdotuksen rakenteesta päästiin yhteisymmärrykseen kesäkuun 2006 lopulla ulkoisten rahoitusvälineiden kokonaisuutta koskevan yleisen yhteisymmärryksen puitteissa.

Tämän lisäksi sovittiin, että teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskeva asetusehdotus irrotetaan komission alkuperäisestä ehdotuksesta.

Tämän yhteisen kannan mukaisesti, jossa on otettu huomioon kaikkien asianosaisten toimielinten kesken saavutettu yhteisymmärrys, annetaan nyt asetus kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta. Se perustuu yksinomaan EY:n perustamissopimuksen 179 artiklaan, ja siinä on otettu huomioon hyvin moni Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn tarkistuksissa esitetty huolenaihe.

Seuraavissa kappaleissa kuvataan näitä sisältömuutoksia.

Johdanto-osan kappaleet

Johdanto-osan kappaleita on lisätty ja niiden sisältöä laajennettu, jotta ne vastaisivat asetuksen artiklaosaan tehtyjä muutoksia.

Oikeusperusta

Neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission kesken ulkoisten rahoitusvälineiden yleisrakenteesta saavutetun yhteisymmärryksen mukaisesti komission alkuperäistä ehdotusta asetukseksi kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta typistettiin ja se rajattiin kehitysyhteistyön rahoitusvälineeksi. Tämä muutos mahdollisti sen, että viittaus EY:n perustamissopimuksen 181 a artiklan 2 kohtaan voitiin poistaa, ja asetuksen perustaksi tuli yksinomaan 179 artiklan 1 kohta.

Soveltamisala, tavoitteet ja yleiset periaatteet (1–3 artiklat)

Yhteisen kannan 1 artiklan mukaan asetuksen yleisenä tavoitteena on rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan yhteistyötä tiettyjen kehitysmaiden ja -alueiden kanssa, sekä rahoittaa aihekohtaisia ohjelmia maissa ja alueilla, jotka voivat saada apua asetuksen mukaisen maantieteellisen ohjelman tai eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen nojalla tai jotka voivat saada Euroopan kehitysrahastosta tukea maantieteelliseen yhteistyöhön.

Kumppanimaiden ja -alueiden kanssa tehtävän maantieteellisten ja aihekohtaisen yhteistyön tavoitteet esitetään 2 artiklassa. Siinä säädetään myös, että maantieteellisten ohjelmien puitteissa tehtävään yhteistyöhön liittyvät toimenpiteet on suunniteltava niin, että ne täyttävät julkisen kehitysavun tukikelpoisuuskriteerit. Aihekohtaiset ohjelmat on myös suunniteltava niin, että ne täyttävät julkisen kehitysavun tukikelpoisuuskriteerit muutamia asianmukaisesti määriteltyjä, määrällisesti rajoitettuja poikkeuksia lukuun ottamatta.

Kaikkiin asetuksen mukaisiin toimenpiteisiin ja ohjelmiin sovellettavat yleisperiaatteet esitetään 3 artiklassa. Nämä periaatteet perustuvat EY:n perustamissopimuksen XX osastoon, kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevaan julkilausumaan ja erilaisiin kansainvälisesti hyväksyttyihin periaatteisiin ja sitoumuksiin, joihin kuuluu myös avun tehokkuus.

Maantieteelliset ja aihekohtaiset ohjelmat (4–17 artiklat)

Kuten Euroopan parlamentti ensimmäisen käsittelyn lausunnossaan, neuvostokin oli erittäin huolissaan siitä, että komission alkuperäisestä ehdotuksesta puuttui toimintapoliittinen sisältö. Komission alkuperäisen ehdotuksen 3 artiklassa vain todettiin, että toimenpiteitä olisi rahoitettava maantieteellisten ja aihekohtaisten ohjelmien välityksellä ja että komissio määrittelisi ohjelmat ja niiden maantieteellisen soveltamisalan. Neuvosto ratkaisi asian kuitenkin toisin säilyttääkseen lainsäädäntövaltansa. Sen sijaan, että komission alkuperäinen ehdotus olisi muutettu menettelyjä koskevaksi välineeksi, joka edellyttää komissiota käyttämään aloiteoikeuttaan ja esittämään toimintapolitiikan osalta uusia asetusehdotuksia, neuvosto piti asianmukaisempana toimintapoliittisen sisällön lisäämistä asetuksen säännöksiin. Näin ollen yhteisen kannan 5–10 artiklassa esitetään maantieteellisiä ohjelmia koskeva toimintapolitiikka ja 11–16 artiklassa aihekohtaisten ohjelmien sisältö.

5 artikla on horisontaalinen säännös, jossa esitetään kaikkiin maantieteellisiin ohjelmiin sovellettavat periaatteet. Näin ollen asetuksen yleisen tarkoituksen ja soveltamisalan, tavoitteiden ja yleisperiaatteiden mukaisesti yhteisön Latinalaiselle Amerikalle, Aasialle, Keski-Aasialle ja Lähi-idälle sekä Etelä-Afrikalle antama apu sisältää toimia sellaisilla aloilla kuin köyhyyden torjuminen ja vuosituhattavoitteisiin pyrkivien politiikkojen täytäntöönpano ja aloilla, jotka on kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa julkilausumassa määritelty yhteisön toiminta-aloiksi ja joihin kuuluvat inhimillinen kehitys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja työllisyys, hyvä hallintotapa, demokratia, ihmisoikeudet ja tuki institutionaalisille uudistuksille, kauppa ja alueellinen yhdentyminen, ympäristö ja luonnonvarojen kestävä kehitys, vesi ja energia, infrastruktuuri, viestintä ja liikenne, maaseudun kehittäminen, aluesuunnittelu, maatalous ja elintarviketurva sekä kriisin jälkeiset tilanteet ja epävakaat valtiot.

6–10 artiklassa esitetään alat, joilla yhteistyötä harjoitetaan kunkin maantieteellisen alueen kanssa ja joiden on oltava 5 artiklan mukaisia ja täydennettävä 5 artiklan mukaisia toimia. Nämä erityiset täydentävät yhteistyöalat mahdollistavat tapauskohtaisen lähestymistavan, jossa otetaan täysin huomioon kunkin maantieteellisen alueen erityispiirteet. Näiden säännösten sisältö perustuu pitkälti nykyisiin asetuksiin.

Samanlaista lähestymistapaa noudatettiin aihekohtaisiin ohjelmiin. Kaikkiin aihekohtaisiin ohjelmiin sovellettavat periaatteet esitetään 11 artiklassa. Erityissisältö esitetään sitä seuraavissa artikloissa, joissa säädetään tarkemmin kunkin aihekohtaisten ohjelman sisällöstä: investointi ihmisiin (12 artikla), ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan lukien (13 artikla), valtioista riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä (14 artikla), elintarviketurva (15 artikla) ja maahanmuutto ja turvapaikka (16 artikla).

Nämä aihekohtaisia ohjelmia koskevat säännökset perustuvat pitkälti nykyisiin aihekohtaisiin asetuksiin mutta eivät rajoitu niihin. Sisältöä on mukautettu muuttuviin tarpeisiin ja realiteetteihin ja siinä on otettu huomioon kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskeva julkilausuma ja joukko komission tammikuussa 2006 antamia tiedonantoja.

Lopuksi on syytä mainita, että asetuksen (EY) N:o 266/2006 jatkotoimena 17 artiklassa säädetään sokeripöytäkirjan AKT-maille annettavasta yhteisön avusta, jolla on tarkoitus auttaa niitä mukautumaan sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta johtuvaan uuteen tilanteeseen.

Rahoitusta koskevat säännökset (38 artikla ja liite IV)

Yhteisen kannan 38 artiklassa säädetään asetuksen täytäntöönpanoa koskevasta rahoitusohjeesta ajanjaksolle 2007–2013. Kullekin ohjelmalle osoitetut alustavat määrärahat esitetään asetukseen kiinteästi kuuluvassa liitteessä IV. Yhteisessä kannassa varataan myös kokonaismäärärahoista aihekohtaisiin ohjelmiin alustava määräraha, jolla rahoitetaan eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen piiriin kuuluvia maita tukevia toimia.

Tämän alustavan määrärahojen jaon sisällyttäminen asetukseen on neuvoston vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteiseen huolenaiheeseen, joka koskee näiden kahden toimielimen aktiivisempaa osallistumista määrärahojen jakoon.

Asetuksen tarkistaminen, voimaantulo ja soveltaminen (40 ja 41 artikla)

Yhteisen kannan mukaan asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013. Tämän lisäksi 40 artiklassa komissio velvoitetaan toimittamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan asetuksen täytäntöönpanoa liitteessä IV esitetty määrärahojen jakautuminen mukaan lukien.

IV.   LOPUKSI

Neuvosto katsoo, että sen yhteisessä kannassa, joka on perusteellisen valmistelutyön ja vuodesta 2005 lähtien käytyjen neuvottelujen lopputulos ja jota komissio täysin kannattaa, on otettu huomioon Euroopan parlamentin esittämät huolenaiheet.

Koska neuvoston puheenjohtajavaltioiden ja Euroopan parlamentin tärkeimpien toimijoiden välillä on käyty tiivistä yhteydenpitoa ja näkemystenvaihtoa, näiden kahden toimielimen kannat ovat prosessin kuluessa lähentyneet toisiaan merkittävästi. Tämä lähentyminen johti lopulta yhteisen kannan mukaisiin kompromissiratkaisuihin kaikkien ratkaisematta olleiden asioiden osalta.

Näin ollen yhteisön kannalla pyritään luomaan yhteisön kehitysyhteistyötä varten käyttökelpoinen ja tehokas rahoitusväline, jossa nykyisten välineiden yksinkertaistamisen tarve ja molempien lainsäätäjien lainkäyttövallan kunnioittaminen ovat tasapainossa.

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 301/85

---

Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 29/2006

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2006 antamiseksi jäsenvaltioissa tapahtuvaa kalastustuotteiden maihintuontia koskevien tilastotietojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1382/91 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/C 301 E/03)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, (1)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kalastustuotteiden maihintuontia jäsenvaltioissa koskevien tietojen toimittamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1382/91 (2) edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot niiden alueelle maihintuotujen kalastustuotteiden määrästä ja keskimääräisistä hinnoista. |
| --- | --- |

(1)

Kalastustuotteiden maihintuontia jäsenvaltioissa koskevien tietojen toimittamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1382/91 (2) edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot niiden alueelle maihintuotujen kalastustuotteiden määrästä ja keskimääräisistä hinnoista.

| (2) | Kokemus on osoittanut, että kalastustuotteiden markkinoita koskevat selvitykset ja muut taloudelliset selvitykset eivät kärsisi, jos tiedot toimitettaisiin yhteisön lainsäädännön nojalla vuosittain eikä kuukausittain. |
| --- | --- |

(2)

Kokemus on osoittanut, että kalastustuotteiden markkinoita koskevat selvitykset ja muut taloudelliset selvitykset eivät kärsisi, jos tiedot toimitettaisiin yhteisön lainsäädännön nojalla vuosittain eikä kuukausittain.

| (3) | Selvitysten tekeminen tehostuisi, jos tiedot jaoteltaisiin maihintuonnista vastaavien kalastusalusten lippuvaltion mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Selvitysten tekeminen tehostuisi, jos tiedot jaoteltaisiin maihintuonnista vastaavien kalastusalusten lippuvaltion mukaisesti.

| (4) | Asetuksessa (ETY) N:o 1382/91 on asetettu otantamenetelmien käyttämiselle arvioimiseen raja, jota on noudatettava tietoja kerättäessä ja koottaessa, kun tämä kuormittaa tiettyjä kansallisia viranomaisia kohtuuttomasti. Jotta tietojen toimittamiseen sovellettavaa järjestelmää voidaan parantaa ja yksinkertaistaa, mainittu asetus olisi korvattava uudella välineellä. Sen vuoksi asetus (ETY) N:o 1382/91 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (ETY) N:o 1382/91 on asetettu otantamenetelmien käyttämiselle arvioimiseen raja, jota on noudatettava tietoja kerättäessä ja koottaessa, kun tämä kuormittaa tiettyjä kansallisia viranomaisia kohtuuttomasti. Jotta tietojen toimittamiseen sovellettavaa järjestelmää voidaan parantaa ja yksinkertaistaa, mainittu asetus olisi korvattava uudella välineellä. Sen vuoksi asetus (ETY) N:o 1382/91 olisi kumottava.

| (5) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli yhteisten oikeudellisten puitteiden laatimista jäsenvaltioissa maihintuotuja kalastustuotteita koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten, vaan se voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli yhteisten oikeudellisten puitteiden laatimista jäsenvaltioissa maihintuotuja kalastustuotteita koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten, vaan se voidaan siksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (6) | Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 (3) luodaan yleispuitteet kalastusalan tilastoille. Sen mukaan tilastojen laatimisessa noudatettavat periaatteet ovat puolueettomuus, luotettavuus, relevanssi, kustannustehokkuus, tilastosalaisuus ja avoimuus. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 (3) luodaan yleispuitteet kalastusalan tilastoille. Sen mukaan tilastojen laatimisessa noudatettavat periaatteet ovat puolueettomuus, luotettavuus, relevanssi, kustannustehokkuus, tilastosalaisuus ja avoimuus.

| (7) | On tärkeää varmistaa tämän asetuksen yhtenäinen soveltaminen ja säätää tätä varten yhteisön menettelystä, jolla voidaan asianmukaisen aikataulun puitteissa vahvistaa täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja tehdä tarvittavat tekniset mukautukset. |
| --- | --- |

(7)

On tärkeää varmistaa tämän asetuksen yhtenäinen soveltaminen ja säätää tätä varten yhteisön menettelystä, jolla voidaan asianmukaisen aikataulun puitteissa vahvistaa täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja tehdä tarvittavat tekniset mukautukset.

| (8) | Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti.

| (9) | Koska kalastustuotteiden maihintuontia koskevat tilastotiedot ovat yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin keskeinen väline, olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää päätöksessä 1999/468/EY määrättyä hallintomenettelyä siirtymäkausien myöntämiseksi tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten sekä sellaisten poikkeuksien myöntämiseksi, jolla jäsenvaltion sallitaan jättää kyseistä sektoria koskevat tilastotiedot pois kansallisia tilastotietoja toimittaessaan. |
| --- | --- |

(9)

Koska kalastustuotteiden maihintuontia koskevat tilastotiedot ovat yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin keskeinen väline, olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää päätöksessä 1999/468/EY määrättyä hallintomenettelyä siirtymäkausien myöntämiseksi tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten sekä sellaisten poikkeuksien myöntämiseksi, jolla jäsenvaltion sallitaan jättää kyseistä sektoria koskevat tilastotiedot pois kansallisia tilastotietoja toimittaessaan.

| (10) | Toisaalta komissiolle tulisi siirtää valtuudet vahvistaa liitteiden teknistä mukautusta koskevat ehdot. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niillä on tarkoitus muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, ne olisi hyväksyttävä neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5a artiklassa määrätyn valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti, |
| --- | --- |

(10)

Toisaalta komissiolle tulisi siirtää valtuudet vahvistaa liitteiden teknistä mukautusta koskevat ehdot. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niillä on tarkoitus muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, ne olisi hyväksyttävä neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5a artiklassa määrätyn valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ”yhteisön kalastusaluksilla” kalastusaluksia, jotka purjehtivat jonkin yhteisön jäsenvaltion lipun alla ja jotka on rekisteröity yhteisössä; |
| --- | --- |

1)

”yhteisön kalastusaluksilla” kalastusaluksia, jotka purjehtivat jonkin yhteisön jäsenvaltion lipun alla ja jotka on rekisteröity yhteisössä;

| 2) | ”Efta-kalastusaluksilla” kalastusaluksia, jotka purjehtivat jonkin Efta-maan lipun alla tai jotka on rekisteröity Efta-maassa; |
| --- | --- |

2)

”Efta-kalastusaluksilla” kalastusaluksia, jotka purjehtivat jonkin Efta-maan lipun alla tai jotka on rekisteröity Efta-maassa;

| 3) | ”yksikköarvolla”






  a) | maihintuotujen kalastustuotteiden ensimmäistä myyntiarvoa (kansallisena valuuttana) jaettuna maihintuodulla määrällä (tonneina), tai |
| --- | --- | --- |

3)

”yksikköarvolla”

a)

maihintuotujen kalastustuotteiden ensimmäistä myyntiarvoa (kansallisena valuuttana) jaettuna maihintuodulla määrällä (tonneina), tai

| b) | niiden kalastustuotteiden osalta, joita ei välittömästi myydä, keskimääräistä hintaa kansallisena valuuttana tonnia kohden sopivaa menetelmää käyttäen estimoituna. |
| --- | --- |

b)

niiden kalastustuotteiden osalta, joita ei välittömästi myydä, keskimääräistä hintaa kansallisena valuuttana tonnia kohden sopivaa menetelmää käyttäen estimoituna.

2 artikla

Jäsenvaltioiden velvoitteet

1.   Kunkin jäsenvaltioin on toimitettava komissiolle vuosittain tilastotiedot yhteisön kalastusalusten ja Efta-kalastusalusten sen alueelle maihintuomista kalastustuotteista jäljempänä ”tilastotiedot”.

2.   Tätä asetusta sovellettaessa katsotaan, että seuraavat kalastustuotteet on tuotu maihin ilmoituksen tekevän jäsenvaltion alueelle:

| a) | tuotteet, jotka kalastusalukset tai muut kalastuslaivaston osat ovat tuoneet maihin kansallisissa satamissa yhteisön alueella; |
| --- | --- |

a)

tuotteet, jotka kalastusalukset tai muut kalastuslaivaston osat ovat tuoneet maihin kansallisissa satamissa yhteisön alueella;

| b) | tuotteet, jotka ilmoittavan jäsenvaltion kalastusalukset ovat tuoneet maihin muissa kuin yhteisön satamissa ja jotka kuuluvat tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (5) soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 liitteenä 43 olevan lomakkeen T2M piiriin. |
| --- | --- |

b)

tuotteet, jotka ilmoittavan jäsenvaltion kalastusalukset ovat tuoneet maihin muissa kuin yhteisön satamissa ja jotka kuuluvat tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (5) soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 liitteenä 43 olevan lomakkeen T2M piiriin.

3 artikla

Tilastotietojen keruu

1.   Tilastotietojen on katettava yhteisössä kansallisella alueella tapahtuneet maihintuonnit kokonaisuudessaan.

2.   Otantamenetelmiä voidaan käyttää niissä tapauksissa, joissa jonkin jäsenvaltion kalastusalan tietyn sektorin rakenteellisten piirteiden vuoksi kattava tiedonkeruu aiheuttaisi kansallisille viranomaisille ongelmia, jotka ovat suhteettomia kyseisen sektorin merkitykseen nähden.

4 artikla

Tilastotiedot

Tilastotietojen on koskettava viitekalenterivuonna maihintuotujen kalastustuotteiden kokonaismäärää ja yksikköarvoja.

Muuttujat, joista tilastotiedot on toimitettava, näiden muuttujien määritelmät sekä niihin liittyvät nimikkeistöt ovat liitteissä II, III ja IV.

5 artikla

Tilastotietojen toimittaminen

Jäsenvaltioiden on toimitettava tilastotiedot komissiolle vuosittain liitteessä I tarkemmin määritellyssä muodossa ja käyttäen liitteissä II, III ja IV säädettyjä koodeja.

Tilastotiedot on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa viitekalenterivuoden päättymisestä.

6 artikla

Menetelmät

1.   Jäsenvaltioiden on viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (6) toimitettava komissiolle yksityiskohtainen menetelmiä koskeva raportti, jossa kuvataan se, miten tiedot on kerätty ja tilastot koottu. Raporttiin on sisällytettävä yksityiskohtaiset tiedot mahdollisesti käytetyistä otantamenetelmistä sekä arvio näin saatujen estimaattien laadusta.

2.   Komissio käsittelee raportit ja esittää päätelmänsä asianomaiselle neuvoston päätöksen 72/279/ETY (7) 1 artiklalla perustetun pysyvän maataloustilastokomitean (jäljempänä ”komitea”) työryhmälle.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista muutoksista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun tällainen muutos on tehty. Niiden on toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset tiedot myös kaikista merkittävistä käytettyjen keruumenetelmien muutoksista.

7 artikla

Siirtymäkaudet

Jäsenvaltioille voidaan 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti myöntää tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten siirtymäkausia, joiden kesto on enintään kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

8 artikla

Poikkeukset

1.   Jos jonkin jäsenvaltion kalastusalan tietyn sektorin sisällyttäminen tilastotietoihin aiheuttaisi kansallisille viranomaisille vaikeuksia, jotka ovat suhteettomia kyseisen sektorin merkitykseen nähden, voidaan 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti myöntää poikkeus, jolla jäsenvaltion sallitaan jättää kyseistä sektoria koskevat tilastotiedot pois kansallisia tilastotietoja toimittaessaan.

2.   Jos jäsenvaltio pyytää 1 kohdan perusteella poikkeusta, sen on pyyntönsä tueksi esitettävä komissiolle raportti niistä ongelmista, joita sillä on ollut tämän asetuksen soveltamisessa sen alueelle tapahtuneen maihintuonnin kokonaismäärään.

9 artikla

Liitteiden saattaminen ajan tasalle

Liitteiden teknistä mukautusta koskevat toimenpiteet hyväksytään11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti.

10 artikla

Arviointi

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään ...päivänä...kuuta... (8) ja sen jälkeen kolmen vuoden välein arviointikertomuksen tämän asetuksen mukaisesti kootuista tilastotiedoista ja erityisesti niiden merkittävyydestä ja laadusta. Kertomuksessa selvitetään myös tilastotiedon koontia ja käsittelyä varten perustetun järjestelmän kustannustehokkuutta ja tuodaan esille parhaat käytännöt, joilla voidaan vähentää jäsenvaltioiden työmäärää ja lisätä tilastotietojen käyttökelpoisuutta ja laatua.

11 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1-4 kohtaa ja 7 artiklaa, ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan määräykset.

12 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (ETY) N:o 1382/91.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 15. kesäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, hyväksytty 14 päivänä marraskuuta 2006, ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu.... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EYVL L 133, 28.5.1991, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

3

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 402/2006 (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 35).

5

(6)  12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

6

(7)  EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1.

7

(8)  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

8

---

LIITE I

TOIMITETTAVIEN TILASTOTIETOJEN MUOTO

Tilastotietojen tiedostomuoto

Tilastotiedot toimitetaan tiedostona, jossa kukin tietue sisältää jäljempänä osoitetut kentät. Nämä kentät erotetaan toisistaan pilkulla (”,”).

| Kenttä | Huomautus | Liite |
| --- | --- | --- |
| Viitevuosi | Neljä numeroa (esim. 2003) | |
| Ilmoittava maa | Kolmimerkkinen kirjainkoodi | Liite II |
| Laji tai lajiryhmä | Kansainvälinen kolmimerkkinen kirjainkoodi (1) | - |
| Lippuvaltio | Kolmimerkkinen kirjainkoodi | Liite II |
| Kuvaus | | Liite III |
| Käyttötarkoitus | | Liite IV |
| Määrä | Maihintuotu tonnimäärä (pyöristettynä yhteen desimaaliin) | |
| Yksikköarvot | Kansallisena valuuttana tonnia kohden | |

Kenttä

Huomautus

Liite

Viitevuosi

Neljä numeroa (esim. 2003)

Ilmoittava maa

Kolmimerkkinen kirjainkoodi

Liite II

Laji tai lajiryhmä

Kansainvälinen kolmimerkkinen kirjainkoodi (1)

-

Lippuvaltio

Kolmimerkkinen kirjainkoodi

Liite II

Kuvaus

Liite III

Käyttötarkoitus

Liite IV

Määrä

Maihintuotu tonnimäärä (pyöristettynä yhteen desimaaliin)

Yksikköarvot

Kansallisena valuuttana tonnia kohden

Maihintuodut painoltaan alle 50 kg:n määrät kirjataan ”0,0”.

---

(1)  Kansainvälisten kolmikirjaimisten lajikoodien (alpha-3 species codes) täydellinen luettelo on saatavilla FAO:n ASFIS-sivuilta: (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp)

---

LIITE II

MAAKOODIEN LUETTELO

| Maa | Koodi |
| --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Tšekin tasavalta | CZE |
| Tanska | DNK |
| Saksa | DEU |
| Viro | EST |
| Kreikka | GRC |
| Espanja | ESP |
| Ranska | FRA |
| Irlanti | IRL |
| Italia | ITA |
| Kypros | CYP |
| Latvia | LVA |
| Liettua | LTU |
| Luxemburg | LUX |
| Unkari | HUN |
| Malta | MLT |
| Alankomaat | NLD |
| Itävalta | AUT |
| Puola | POL |
| Portugali | PRT |
| Slovenia | SVN |
| Slovakia | SVK |
| Suomi | FIN |
| Ruotsi | SWE |
| Yhdistynyt kuningaskunta | GBR |
| Islanti | ISL |
| Norja | NOR |
| Muut | OTH |

Maa

Koodi

Belgia

BEL

Tšekin tasavalta

CZE

Tanska

DNK

Saksa

DEU

Viro

EST

Kreikka

GRC

Espanja

ESP

Ranska

FRA

Irlanti

IRL

Italia

ITA

Kypros

CYP

Latvia

LVA

Liettua

LTU

Luxemburg

LUX

Unkari

HUN

Malta

MLT

Alankomaat

NLD

Itävalta

AUT

Puola

POL

Portugali

PRT

Slovenia

SVN

Slovakia

SVK

Suomi

FIN

Ruotsi

SWE

Yhdistynyt kuningaskunta

GBR

Islanti

ISL

Norja

NOR

Muut

OTH

---

LIITE III

KUVAUSKOODIEN LUETTELO

Osa A

Luettelo

| Kuvaus | Koodi |
| --- | --- |
| Tuore (ei määritelty) | 10 |
| Tuore (kokonainen) | 11 |
| Tuore (perattu) | 12 |
| Tuore (pyrstöt) | 13 |
| Tuore (fileet) | 14 |
| Tuore (perattu ja pää poistettu) | 16 |
| Tuore (elävä) | 18 |
| Tuore (muu) | 19 |
| Jäädytetty (ei määritelty) | 20 |
| Jäädytetty (kokonainen) | 21 |
| Jäädytetty (perattu) | 22 |
| Jäädytetty (pyrstöt) | 23 |
| Jäädytetty (fileet) | 24 |
| Jäädytetty (ei fileiksi leikattu) | 25 |
| Jäädytetty (perattu ja pää poistettu) | 26 |
| Jäädytetty (puhdistettu) | 27 |
| Jäädytetty (ei puhdistettu) | 28 |
| Jäädytetty (muu) | 29 |
| Suolattu (ei määritelty) | 30 |
| Suolattu (kokonainen) | 31 |
| Suolattu (perattu) | 32 |
| Suolattu (fileet) | 34 |
| Suolattu (perattu ja pää poistettu) | 36 |
| Suolattu (muu) | 39 |
| Savustettu | 40 |
| Kypsennetty | 50 |
| Kypsennetty (pakastettu ja pakattu) | 60 |
| Kuivattu (ei määritelty) | 70 |
| Kuivattu (kokonainen) | 71 |
| Kuivattu (perattu) | 72 |
| Kuivattu (fileet) | 74 |
| Kuivattu (perattu ja pää poistettu) | 76 |
| Kuivattu (nahaton) | 77 |
| Kuivattu (muu) | 79 |
| Kokonainen (ei määritelty) | 91 |
| Saksia | 80 |
| Mätimunia | 85 |
| Kuvaus tuntematon | 99 |

Kuvaus

Koodi

Tuore (ei määritelty)

10

Tuore (kokonainen)

11

Tuore (perattu)

12

Tuore (pyrstöt)

13

Tuore (fileet)

14

Tuore (perattu ja pää poistettu)

16

Tuore (elävä)

18

Tuore (muu)

19

Jäädytetty (ei määritelty)

20

Jäädytetty (kokonainen)

21

Jäädytetty (perattu)

22

Jäädytetty (pyrstöt)

23

Jäädytetty (fileet)

24

Jäädytetty (ei fileiksi leikattu)

25

Jäädytetty (perattu ja pää poistettu)

26

Jäädytetty (puhdistettu)

27

Jäädytetty (ei puhdistettu)

28

Jäädytetty (muu)

29

Suolattu (ei määritelty)

30

Suolattu (kokonainen)

31

Suolattu (perattu)

32

Suolattu (fileet)

34

Suolattu (perattu ja pää poistettu)

36

Suolattu (muu)

39

Savustettu

40

Kypsennetty

50

Kypsennetty (pakastettu ja pakattu)

60

Kuivattu (ei määritelty)

70

Kuivattu (kokonainen)

71

Kuivattu (perattu)

72

Kuivattu (fileet)

74

Kuivattu (perattu ja pää poistettu)

76

Kuivattu (nahaton)

77

Kuivattu (muu)

79

Kokonainen (ei määritelty)

91

Saksia

80

Mätimunia

85

Kuvaus tuntematon

99

Osa B

Huomautukset

| 1. | Fileet: lihakaistaleet, jotka on leikattu yhdensuuntaisena kalan selkärangan kanssa joko kalan oikealta tai vasemmalta puolen, edellyttäen, että pää, sisälmykset, evät (selkä-, perä-, pyrstö-, vatsa-, rinta-) ja ruodot (selkäranka tai suuret ruodot, vatsa-, kylki-, bronkiaaliset tai jalustinruodot jne.) on poistettu, eivätkä kalan kaksi osaa ole kiinni toisissaan esimerkiksi selkä- tai vatsapuolelta. |
| --- | --- |

1.

Fileet: lihakaistaleet, jotka on leikattu yhdensuuntaisena kalan selkärangan kanssa joko kalan oikealta tai vasemmalta puolen, edellyttäen, että pää, sisälmykset, evät (selkä-, perä-, pyrstö-, vatsa-, rinta-) ja ruodot (selkäranka tai suuret ruodot, vatsa-, kylki-, bronkiaaliset tai jalustinruodot jne.) on poistettu, eivätkä kalan kaksi osaa ole kiinni toisissaan esimerkiksi selkä- tai vatsapuolelta.

| 2. | Kokonainen kala: perkaamaton kala. |
| --- | --- |

2.

Kokonainen kala: perkaamaton kala.

| 3. | Puhdistettu: kalmarit, joiden raajat, pää ja sisäelimet on poistettu ruumiista. |
| --- | --- |

3.

Puhdistettu: kalmarit, joiden raajat, pää ja sisäelimet on poistettu ruumiista.

| 4. | Jäädytetty kala: kalat, jotka on jäädytetty siten, että kalan luontainen laatu säilyy, laskemalla lämpötila keskimäärin -18 oC:een tai sen alle ja jotka sen jälkeen pidetään vähintään -18 oC:n lämpötilassa. |
| --- | --- |

4.

Jäädytetty kala: kalat, jotka on jäädytetty siten, että kalan luontainen laatu säilyy, laskemalla lämpötila keskimäärin -18 oC:een tai sen alle ja jotka sen jälkeen pidetään vähintään -18 oC:n lämpötilassa.

| 5. | Tuore kala: kalat, joita ei ole säilötty, suolattu, savustettu, jäädytetty tai käsitelty muutoin kuin jäähdyttämällä. Ne kuvataan yleensä kokonaisina tai perattuina. |
| --- | --- |

5.

Tuore kala: kalat, joita ei ole säilötty, suolattu, savustettu, jäädytetty tai käsitelty muutoin kuin jäähdyttämällä. Ne kuvataan yleensä kokonaisina tai perattuina.

| 6. | Suolattu kala: kalat, jotka on säilötty, usein perattuna ja pää poistettuna, suolaan tai suolaveteen. |
| --- | --- |

6.

Suolattu kala: kalat, jotka on säilötty, usein perattuna ja pää poistettuna, suolaan tai suolaveteen.

---

LIITE IV

LUETTELO KALASTUSTUOTTEIDEN LOPPUKÄYTÖN KOODEISTA

Osa A

Luettelo

| Käyttötarkoitus | Koodi | Tietojen luonne |
| --- | --- | --- |
| Ihmisravinnoksi | 1 | Pakollinen |
| Teolliseen käyttöön | 2 | Pakollinen |
| Poistettu markkinoilta | 3 | Vapaaehtoinen |
| Syötiksi | 4 | Vapaaehtoinen |
| Rehuksi | 5 | Vapaaehtoinen |
| Jäte | 6 | Vapaaehtoinen |
| Käyttötarkoitus tuntematon | 9 | Vapaaehtoinen |

Käyttötarkoitus

Koodi

Tietojen luonne

Ihmisravinnoksi

1

Pakollinen

Teolliseen käyttöön

2

Pakollinen

Poistettu markkinoilta

3

Vapaaehtoinen

Syötiksi

4

Vapaaehtoinen

Rehuksi

5

Vapaaehtoinen

Jäte

6

Vapaaehtoinen

Käyttötarkoitus tuntematon

9

Vapaaehtoinen

Osa B

Huomautukset

| 1. | Ihmisravinnoksi: kaikki ne kalastustuotteet, jotka ensimmäistä kertaa myytäessä myydään elintarvikkeiksi tai jotka tuodaan maihin sellaisen sopimuksen perusteella, joka koskee elintarvikkeita. Sellaiset määrät jätetään pois, jotka on tarkoitettu elintarvikkeiksi, mutta ensimmäisen myynnin ajankohtana markkinaolosuhteiden, hygieenisten määräysten tai vastaavien syiden vuoksi poistetaan elintarvikemarkkinoilta. |
| --- | --- |

1.

Ihmisravinnoksi: kaikki ne kalastustuotteet, jotka ensimmäistä kertaa myytäessä myydään elintarvikkeiksi tai jotka tuodaan maihin sellaisen sopimuksen perusteella, joka koskee elintarvikkeita. Sellaiset määrät jätetään pois, jotka on tarkoitettu elintarvikkeiksi, mutta ensimmäisen myynnin ajankohtana markkinaolosuhteiden, hygieenisten määräysten tai vastaavien syiden vuoksi poistetaan elintarvikemarkkinoilta.

| 2. | Teollinen käyttö: kaikki ne kalastustuotteet, jotka on tuotu maihin nimenomaan jauhoiksi tai öljyksi valmistamista varten tai eläinten ravinnoksi sekä ne määrät, joita ensimmäistä kertaa myytäessä ei myydä elintarvikkeiksi siitä huolimatta, että ne alun perin oli tarkoitettu tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

2.

Teollinen käyttö: kaikki ne kalastustuotteet, jotka on tuotu maihin nimenomaan jauhoiksi tai öljyksi valmistamista varten tai eläinten ravinnoksi sekä ne määrät, joita ensimmäistä kertaa myytäessä ei myydä elintarvikkeiksi siitä huolimatta, että ne alun perin oli tarkoitettu tähän tarkoitukseen.

| 3. | Poistettu markkinoilta: ne määrät, jotka on alunperin tarkoitettu ihmisravinnoksi mutta jotka poistetaan markkinoilta ensimmäisen myynnin ajankohtana markkinaolosuhteiden, hygieenisten määräysten tai vastaavien syiden vuoksi. |
| --- | --- |

3.

Poistettu markkinoilta: ne määrät, jotka on alunperin tarkoitettu ihmisravinnoksi mutta jotka poistetaan markkinoilta ensimmäisen myynnin ajankohtana markkinaolosuhteiden, hygieenisten määräysten tai vastaavien syiden vuoksi.

| 4. | Syötiksi: ne tuoreen kalan määrät, jotka on tarkoitettu käytettäväksi syöttinä muussa kalastustoiminnassa, esimerkiksi tonnikalan vapa- ja siimapyynnissä. |
| --- | --- |

4.

Syötiksi: ne tuoreen kalan määrät, jotka on tarkoitettu käytettäväksi syöttinä muussa kalastustoiminnassa, esimerkiksi tonnikalan vapa- ja siimapyynnissä.

| 5. | Rehuksi: ne tuoreen kalan määrät, jotka on tarkoitettu suoraan eläinten ruokintaan. Sellaiset määrät, jotka on tarkoitettu kalajauhon ja -öljyn jalostamiseen, jäävät tämän luokan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

5.

Rehuksi: ne tuoreen kalan määrät, jotka on tarkoitettu suoraan eläinten ruokintaan. Sellaiset määrät, jotka on tarkoitettu kalajauhon ja -öljyn jalostamiseen, jäävät tämän luokan ulkopuolelle.

| 6. | Jäte: ne kalat tai niiden osat, jotka on niiden tilan vuoksi hävitettävä ennen maihintuontia. |
| --- | --- |

6.

Jäte: ne kalat tai niiden osat, jotka on niiden tilan vuoksi hävitettävä ennen maihintuontia.

| 7. | Käyttötarkoitus tuntematon: ne määrät, joita ei voida sisällyttää mihinkään edellän mainittuun luokkaan. |
| --- | --- |

7.

Käyttötarkoitus tuntematon: ne määrät, joita ei voida sisällyttää mihinkään edellän mainittuun luokkaan.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

| 1. | Komissio antoi 11. marraskuuta 2005 ehdotuksensa (1), jonka tarkoituksena on korvata nykyinen kalastustuotteita koskevien tilastotietojen toimittamista koskeva asetus (ETY) N:o 1382/91 kerättyjen tietojen käytön tehostamiseksi ja jäsenvaltioiden työtaakan vähentämiseksi. Ehdotusta tarkasteltiin neuvoston valmistelevissa elimissä useiden puheenjohtajakausien aikana. |
| --- | --- |

1.

Komissio antoi 11. marraskuuta 2005 ehdotuksensa (1), jonka tarkoituksena on korvata nykyinen kalastustuotteita koskevien tilastotietojen toimittamista koskeva asetus (ETY) N:o 1382/91 kerättyjen tietojen käytön tehostamiseksi ja jäsenvaltioiden työtaakan vähentämiseksi. Ehdotusta tarkasteltiin neuvoston valmistelevissa elimissä useiden puheenjohtajakausien aikana.

| 2. | Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 15. kesäkuuta 2006. |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 15. kesäkuuta 2006.

| 3. | Neuvosto hyväksyi 14. marraskuuta 2006 yhteisen kantansa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto hyväksyi 14. marraskuuta 2006 yhteisen kantansa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti.

II   TAVOITE

Asetusehdotuksen tavoitteena on säätää jäsenvaltioiden toimittamien, niiden alueella maihintuotujen kalastustuotteiden määrää ja arvoa koskevien tietojen yhdenmukaistamisesta kalastustuotemarkkinoiden sekä kalastusalan yleisemmän taloudellisen tilanteen analysoimiseksi.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleiset huomautukset

Asiakirjasta saavutettiin yhteisymmärrys ensimmäisessä käsittelyssä kesäkuussa 2006 (PE-CONS 3628/06).

Kesäkuun 17. päivänä 2006 neuvosto teki päätöksen 2006/512/EY menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY muuttamisesta ja uuden menettelyn (”valvonnan käsittävä sääntelymenettely”) käyttöönottamisesta (5 a artikla).

Uutta komiteamenettelyä on noudatettava hyväksyttäessä laajakantoisia toimenpiteitä, joilla muutetaan EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia.

2.   Neuvoston hyväksymät mukautukset

Asetusehdotus viittaa liitteisiin tehtäviin teknisiin mukautuksin liittyvien toimenpiteiden hyväksymisen yhteydessä noudatettavaan hallintokomiteamenettelyyn. Koska kyseiset toimenpiteet ovat laajakantoisia ja koska ne on tarkoitettu mukauttamaan muita kuin keskeisiä osia asetuksesta, ne on hyväksyttävä noudattaen päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä uutta sääntelymenettelyä, johon liittyy valvonta.

Asian kiireellisyydestä johtuen on välttämätöntä, että parlamentti ja neuvosto antavat tämän asetuksen vuoden 2006 joulukuuhun mennessä.

3.   Komissio on hyväksynyt neuvoston sopiman yhteisen kannan.

---

(1)  KOM(2005) 566 lopull.

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 301/94

---

Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 30/2006

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2006/EY tekemiseksi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008)

(2006/C 301 E/04)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa annetaan yhteisölle tehtäväksi luoda perusta Euroopan kansojen yhä läheisemmälle liitolle ja myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa annetaan yhteisölle tehtäväksi luoda perusta Euroopan kansojen yhä läheisemmälle liitolle ja myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä.

| (2) | Euroopan unionin (EU) toisiaan seuranneet laajentumiset, sisämarkkinoista johtuva lisääntynyt liikkuvuus, vanhat ja uudet muuttoliikkeet sekä entistä suurempi kauppaan, koulutukseen, vapaa-aikaan ja globalisaatioon yleisesti liittyvä vaihtotoiminta muun maailman kanssa ovat yhdessä lisänneet Euroopan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella asuvien sekä eri kulttuurien, kielten ja etnisten ja uskonnollisten ryhmien välistä vuorovaikutusta Euroopassa ja muualla. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin (EU) toisiaan seuranneet laajentumiset, sisämarkkinoista johtuva lisääntynyt liikkuvuus, vanhat ja uudet muuttoliikkeet sekä entistä suurempi kauppaan, koulutukseen, vapaa-aikaan ja globalisaatioon yleisesti liittyvä vaihtotoiminta muun maailman kanssa ovat yhdessä lisänneet Euroopan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella asuvien sekä eri kulttuurien, kielten ja etnisten ja uskonnollisten ryhmien välistä vuorovaikutusta Euroopassa ja muualla.

| (3) | Euroopan kansalaisilla ja muilla EU:n alueella tilapäisesti tai pysyvästi asuvilla olisi näin ollen oltava mahdollisuus osallistua kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja toteuttaa kaikkia mahdollisuuksiaan monimuotoisessa, moniarvoisessa, solidaarisessa ja dynaamisessa yhteiskunnassa Euroopassa sekä myös muualla maailmassa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan kansalaisilla ja muilla EU:n alueella tilapäisesti tai pysyvästi asuvilla olisi näin ollen oltava mahdollisuus osallistua kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja toteuttaa kaikkia mahdollisuuksiaan monimuotoisessa, moniarvoisessa, solidaarisessa ja dynaamisessa yhteiskunnassa Euroopassa sekä myös muualla maailmassa.

| (4) | Euroopan yhdentymisen kannalta on tärkeää tarjota keinoja kulttuurienväliseen ja kansalaisten väliseen vuoropuheluun, jotta voitaisiin edistää kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista ja auttaa hallitsemaan yhteiskuntiemme monitahoista todellisuutta ja erilaisten kulttuuri-identiteettien ja vakaumusten rinnakkaiseloa. Lisäksi on tärkeää tuoda esiin eri kulttuurien myötävaikutus EU:n jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön ja elämäntapaan ja tiedostaa, että kulttuuri ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu ovat keskeisiä tekijöitä, joiden avulla voimme oppia elämään sopusoinnussa toistemme kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan yhdentymisen kannalta on tärkeää tarjota keinoja kulttuurienväliseen ja kansalaisten väliseen vuoropuheluun, jotta voitaisiin edistää kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista ja auttaa hallitsemaan yhteiskuntiemme monitahoista todellisuutta ja erilaisten kulttuuri-identiteettien ja vakaumusten rinnakkaiseloa. Lisäksi on tärkeää tuoda esiin eri kulttuurien myötävaikutus EU:n jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön ja elämäntapaan ja tiedostaa, että kulttuuri ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu ovat keskeisiä tekijöitä, joiden avulla voimme oppia elämään sopusoinnussa toistemme kanssa.

| (5) | Kulttuurienvälinen vuoropuhelu edistää näin ollen useita EU:n strategisia painopisteitä, koska sillä muun muassa






  — | kunnioitetaan ja edistetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta, parannetaan rinnakkaineloa ja kannustetaan aktiivista Euroopan kansalaisuutta, johon kuuluu avoin suhtautuminen maailmaan ja joka perustuu EU:n yhteisiin arvoihin, |
| --- | --- | --- |

(5)

Kulttuurienvälinen vuoropuhelu edistää näin ollen useita EU:n strategisia painopisteitä, koska sillä muun muassa

—

kunnioitetaan ja edistetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta, parannetaan rinnakkaineloa ja kannustetaan aktiivista Euroopan kansalaisuutta, johon kuuluu avoin suhtautuminen maailmaan ja joka perustuu EU:n yhteisiin arvoihin,

| — | pyritään varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys EU:n alueella ottamalla mukaan uudistettu Lissabonin strategia, jonka mukaisesti osaamistalous tarvitsee ihmisiä, jotka kykenevät mukautumaan muutoksiin ja hyödyntämään kaikkia mahdollisia innovoinnin lähteitä vaurauden lisäämiseksi, |
| --- | --- |

—

pyritään varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys EU:n alueella ottamalla mukaan uudistettu Lissabonin strategia, jonka mukaisesti osaamistalous tarvitsee ihmisiä, jotka kykenevät mukautumaan muutoksiin ja hyödyntämään kaikkia mahdollisia innovoinnin lähteitä vaurauden lisäämiseksi,

| — | korostetaan kulttuurin ja koulutuksen osuutta uudistetussa Lissabonin strategiassa ja siten edistetään kulttuuriin ja luovuuteen perustuvaa taloutta EU:ssa, mikä lisää kasvua ja luo uusia työpaikkoja, |
| --- | --- |

—

korostetaan kulttuurin ja koulutuksen osuutta uudistetussa Lissabonin strategiassa ja siten edistetään kulttuuriin ja luovuuteen perustuvaa taloutta EU:ssa, mikä lisää kasvua ja luo uusia työpaikkoja,

| — | tuetaan EU:n sitoutuneisuutta yhteisvastuullisuuteen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, sosiaalisen markkinatalouden kehittämiseen, yhteistyöhön ja voimakkaampaan yhteenkuuluvuuteen EU:n yhteisten arvojen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

tuetaan EU:n sitoutuneisuutta yhteisvastuullisuuteen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, sosiaalisen markkinatalouden kehittämiseen, yhteistyöhön ja voimakkaampaan yhteenkuuluvuuteen EU:n yhteisten arvojen mukaisesti,

| — | annetaan EU:lle mahdollisuus saada äänensä paremmin kuuluviin maailmassa, solmia toimivia kumppanuussuhteita naapurimaihin, ulottaen vakauden, demokratian ja yhteisen vaurauden alue EU:n ulkopuolelle, sekä siten lisätä Euroopan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella asuvien hyvinvointia ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

—

annetaan EU:lle mahdollisuus saada äänensä paremmin kuuluviin maailmassa, solmia toimivia kumppanuussuhteita naapurimaihin, ulottaen vakauden, demokratian ja yhteisen vaurauden alue EU:n ulkopuolelle, sekä siten lisätä Euroopan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella asuvien hyvinvointia ja turvallisuutta.

| (6) | Kulttuurienvälinen vuoropuhelu on merkittävä tekijä yhteisön eri politiikoissa ja välineissä seuraavilla aloilla: rakennerahastot, koulutus, elinikäinen oppiminen, nuoriso, kulttuuri, kansalaisuus ja urheilu, sukupuolten tasa-arvo, työllisyys ja sosiaaliasiat, syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, rasismin ja muukalaisvihan torjunta, turvapaikkapolitiikka ja maahanmuuttajien kotouttaminen, ihmisoikeudet ja kestävä kehitys, audiovisuaalipolitiikka ja tutkimus. |
| --- | --- |

(6)

Kulttuurienvälinen vuoropuhelu on merkittävä tekijä yhteisön eri politiikoissa ja välineissä seuraavilla aloilla: rakennerahastot, koulutus, elinikäinen oppiminen, nuoriso, kulttuuri, kansalaisuus ja urheilu, sukupuolten tasa-arvo, työllisyys ja sosiaaliasiat, syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, rasismin ja muukalaisvihan torjunta, turvapaikkapolitiikka ja maahanmuuttajien kotouttaminen, ihmisoikeudet ja kestävä kehitys, audiovisuaalipolitiikka ja tutkimus.

| (7) | Samalla kulttuurienvälinen vuoropuhelu muodostaa kasvavan haasteen EU:n ulkosuhteissa, erityisesti suhteessa jäseniksi liittyviin maihin ja ehdokasmaihin, Länsi-Balkanin maihin, niihin maihin, joiden on tarkoitus tehdä assosiaatiosopimus EU:n kanssa, Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin kumppanimaihin sekä muihin kolmansiin maihin, erityisesti kehitysmaihin. |
| --- | --- |

(7)

Samalla kulttuurienvälinen vuoropuhelu muodostaa kasvavan haasteen EU:n ulkosuhteissa, erityisesti suhteessa jäseniksi liittyviin maihin ja ehdokasmaihin, Länsi-Balkanin maihin, niihin maihin, joiden on tarkoitus tehdä assosiaatiosopimus EU:n kanssa, Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin kumppanimaihin sekä muihin kolmansiin maihin, erityisesti kehitysmaihin.

| (8) | Keskeisenä tavoitteena on edistää erityisesti kansalaisyhteiskunnan kanssa toteutettavan rakenteellisen yhteistyön avulla kaikkien kansalaisten — mukaan lukien yhdenvertaisesti miehet ja naiset — kaikkien jäsenvaltioiden ja koko eurooppalaisen yhteiskunnan osallistumista kulttuurienväliseen vuoropuheluun, joka rakentuu yhteisön kokemuksille ja aloitteille. Tällainen vuoropuhelu, jossa erilaisuus hyväksytään ja jossa yhteisöön kuulumisen eri näkökohdat voivat kehittyä, auttaa osaltaan luomaan tunteen eurooppalaisesta identiteetistä. |
| --- | --- |

(8)

Keskeisenä tavoitteena on edistää erityisesti kansalaisyhteiskunnan kanssa toteutettavan rakenteellisen yhteistyön avulla kaikkien kansalaisten — mukaan lukien yhdenvertaisesti miehet ja naiset — kaikkien jäsenvaltioiden ja koko eurooppalaisen yhteiskunnan osallistumista kulttuurienväliseen vuoropuheluun, joka rakentuu yhteisön kokemuksille ja aloitteille. Tällainen vuoropuhelu, jossa erilaisuus hyväksytään ja jossa yhteisöön kuulumisen eri näkökohdat voivat kehittyä, auttaa osaltaan luomaan tunteen eurooppalaisesta identiteetistä.

| (9) | Tässä päätöksessä ”aktiivisen Euroopan kansalaisuuden” käsitteen ei tulisi kattaa pelkästään EU:n kansalaisia, siten kuin heidät määritellään EY:n perustamissopimuksen 17 artiklassa, vaan kaikkia EU:n alueella pysyvästi tai tilapäisesti asuvia. |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä ”aktiivisen Euroopan kansalaisuuden” käsitteen ei tulisi kattaa pelkästään EU:n kansalaisia, siten kuin heidät määritellään EY:n perustamissopimuksen 17 artiklassa, vaan kaikkia EU:n alueella pysyvästi tai tilapäisesti asuvia.

| (10) | EU:n yhteiset arvot on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa. |
| --- | --- |

(10)

EU:n yhteiset arvot on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa.

| (11) | On oleellista pyrkiä keskinäiseen täydentävyyteen ja laaja-alaiseen lähestymistapaan kaikissa yhteisön sekä kansallisissa, alueellisissa ja paikallisissa toimissa, joissa kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on merkittävä osa, ottaen huomioon, että Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi lisää osaltaan tällaisten toimien näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä. Toimien suunnittelussa sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla on tarvittaessa otettava huomioon Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 toimista saadut kokemukset. |
| --- | --- |

(11)

On oleellista pyrkiä keskinäiseen täydentävyyteen ja laaja-alaiseen lähestymistapaan kaikissa yhteisön sekä kansallisissa, alueellisissa ja paikallisissa toimissa, joissa kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on merkittävä osa, ottaen huomioon, että Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi lisää osaltaan tällaisten toimien näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä. Toimien suunnittelussa sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla on tarvittaessa otettava huomioon Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 toimista saadut kokemukset.

| (12) | Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden pitäisi lisäksi auttaa ottamaan kulttuurienvälinen vuoropuhelu laaja- ja monialaiseksi painopisteeksi yhteisön politiikoissa, toimissa ja ohjelmissa sekä määrittelemään parhaat toimintatavat sen edistämiseksi ja jakamaan niistä tietoa. Näkyvän tunnustuksen antaminen kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyville parhaille toimintamalleille ja hankkeille kannustaa toimijoita ja edistää vuoropuhelutavoitetta kansalaisyhteiskunnan keskuudessa. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden pitäisi lisäksi auttaa ottamaan kulttuurienvälinen vuoropuhelu laaja- ja monialaiseksi painopisteeksi yhteisön politiikoissa, toimissa ja ohjelmissa sekä määrittelemään parhaat toimintatavat sen edistämiseksi ja jakamaan niistä tietoa. Näkyvän tunnustuksen antaminen kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyville parhaille toimintamalleille ja hankkeille kannustaa toimijoita ja edistää vuoropuhelutavoitetta kansalaisyhteiskunnan keskuudessa.

| (13) | Muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa voidaan tarpeen mukaan kehittää yhteistyötä, jotta voitaisiin erityisesti ottaa huomioon niiden kokemukset ja asiantuntemus kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä. |
| --- | --- |

(13)

Muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa voidaan tarpeen mukaan kehittää yhteistyötä, jotta voitaisiin erityisesti ottaa huomioon niiden kokemukset ja asiantuntemus kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä.

| (14) | Lisäksi on tärkeää varmistaa, että Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden toimet ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävät ulkoiset aloitteet, joita on kehitetty asiaankuuluvissa yhteyksissä, kuten ETA-sopimukseen kuuluvien EFTA-maiden, Länsi-Balkanin maiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanimaiden kanssa, täydentävät toisiaan. On myös tärkeää varmistaa, että kaikkien muiden kolmansien maiden, erityisesti kehitysmaiden, kanssa toteutettavat yhteistyöaloitteet, jotka liittyvät Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin, täydentävät näitä tavoitteita. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi on tärkeää varmistaa, että Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden toimet ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävät ulkoiset aloitteet, joita on kehitetty asiaankuuluvissa yhteyksissä, kuten ETA-sopimukseen kuuluvien EFTA-maiden, Länsi-Balkanin maiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanimaiden kanssa, täydentävät toisiaan. On myös tärkeää varmistaa, että kaikkien muiden kolmansien maiden, erityisesti kehitysmaiden, kanssa toteutettavat yhteistyöaloitteet, jotka liittyvät Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin, täydentävät näitä tavoitteita.

| (15) | Asiaan kuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvissä toimissa olisi muun muassa otettava huomioon ne yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa kokemuksista ja arvoista käytävään tiedonvaihtoon, ja lisäksi olisi edistettävä keskinäistä kulttuurien tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä. |
| --- | --- |

(15)

Asiaan kuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvissä toimissa olisi muun muassa otettava huomioon ne yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa kokemuksista ja arvoista käytävään tiedonvaihtoon, ja lisäksi olisi edistettävä keskinäistä kulttuurien tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä.

| (16) | Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Jäsenehdokasmaat olisi kuitenkin otettava tiiviisti mukaan teemavuoden toimiin kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävien aloitteiden kautta, joita kehitetään asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti EU:n ja näiden maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa (4). |
| --- | --- |

(16)

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Jäsenehdokasmaat olisi kuitenkin otettava tiiviisti mukaan teemavuoden toimiin kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävien aloitteiden kautta, joita kehitetään asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti EU:n ja näiden maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa (4).

| (17) | Tässä päätöksessä vahvistetaan toiminnan koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 37 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä vahvistetaan toiminnan koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 37 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (18) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti. Neuvoa-antavaa komiteaa pidetään suunnitellun toimen tyypin ja laajuuden kannalta asianmukaisena. |
| --- | --- |

(18)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti. Neuvoa-antavaa komiteaa pidetään suunnitellun toimen tyypin ja laajuuden kannalta asianmukaisena.

| (19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan erityisesti monenvälisen yhteistyökumppanuuden ja yhteisön tasolla tapahtuvan maiden välisen vaihtotoiminnan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan erityisesti monenvälisen yhteistyökumppanuuden ja yhteisön tasolla tapahtuvan maiden välisen vaihtotoiminnan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Nimetään vuosi 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi, jolla myötävaikutetaan kulttuurienvälisen vuoropuhelun ilmenemiseen ja näkyvään asemaan kestävänä prosessina, joka jatkuu myös vuoden 2008 jälkeen.

2 artikla

Tavoitteet

1.   Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden yleiset tavoitteet ovat seuraavat:

| — | Edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua prosessina, jossa kaikki EU:n alueella asuvat voivat parantaa valmiuttaan toimia entistä avoimemmassa mutta myös monitahoisemmassa kulttuuriympäristössä, jolle on ominaista se, että eri jäsenvaltioissa ja myös kunkin yksittäisen jäsenvaltion sisällä on rinnakkain erilaisia kulttuuri-identiteettejä ja vakaumuksia. |
| --- | --- |

—

Edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua prosessina, jossa kaikki EU:n alueella asuvat voivat parantaa valmiuttaan toimia entistä avoimemmassa mutta myös monitahoisemmassa kulttuuriympäristössä, jolle on ominaista se, että eri jäsenvaltioissa ja myös kunkin yksittäisen jäsenvaltion sisällä on rinnakkain erilaisia kulttuuri-identiteettejä ja vakaumuksia.

| — | Korostetaan sitä, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu merkitsee mahdollisuutta myötävaikuttaa monimuotoisen ja dynaamisen yhteiskunnan kehittymiseen ja mahdollisuutta hyötyä tällaisesta yhteiskunnasta Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa. |
| --- | --- |

—

Korostetaan sitä, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu merkitsee mahdollisuutta myötävaikuttaa monimuotoisen ja dynaamisen yhteiskunnan kehittymiseen ja mahdollisuutta hyötyä tällaisesta yhteiskunnasta Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa.

| — | Lisätään kaikkien EU:n alueella asuvien ja erityisesti nuorten tietoisuutta siitä, miten tärkeää on kehittää aktiivista Euroopan kansalaisuutta, johon kuuluu avoin suhtautuminen maailmaan ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja joka perustuu EU:n yhteisiin arvoihin, jotka on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. |
| --- | --- |

—

Lisätään kaikkien EU:n alueella asuvien ja erityisesti nuorten tietoisuutta siitä, miten tärkeää on kehittää aktiivista Euroopan kansalaisuutta, johon kuuluu avoin suhtautuminen maailmaan ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja joka perustuu EU:n yhteisiin arvoihin, jotka on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa.

| — | Tuodaan esiin eri kulttuurien ja kulttuurisen monimuotoisuuden eri ilmentymien myötävaikutus jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön ja elämäntapoihin. |
| --- | --- |

—

Tuodaan esiin eri kulttuurien ja kulttuurisen monimuotoisuuden eri ilmentymien myötävaikutus jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön ja elämäntapoihin.

2.   Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden erityiset tavoitteet ovat seuraavat:

| — | Pyritään lisäämään kaikkien EU:n alueella asuvien, erityisesti nuorten, tietoisuutta siitä, että kulttuurienväliseen vuoropuheluun osallistuminen on tärkeää päivittäisessä elämässä. |
| --- | --- |

—

Pyritään lisäämään kaikkien EU:n alueella asuvien, erityisesti nuorten, tietoisuutta siitä, että kulttuurienväliseen vuoropuheluun osallistuminen on tärkeää päivittäisessä elämässä.

| — | Pyritään määrittämään parhaat toimintatavat, joilla edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua eri puolilla EU:ta ja erityisesti nuorten ja lasten parissa, jakamaan niistä tietoa ja antamaan niille näkyvää tunnustusta Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

—

Pyritään määrittämään parhaat toimintatavat, joilla edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua eri puolilla EU:ta ja erityisesti nuorten ja lasten parissa, jakamaan niistä tietoa ja antamaan niille näkyvää tunnustusta Euroopan tasolla.

| — | Edistetään koulutuksen merkitystä tärkeänä keinona perehdyttää monimuotoisuuteen, lisätä muiden kulttuurien ymmärtämistä ja kehittää taitoja ja parhaita sosiaalisia toimintatapoja. Lisäksi tuodaan esiin tiedotusvälineiden keskeinen asema tasa-arvon ja keskinäisen ymmärtämisen edistämisessä. |
| --- | --- |

—

Edistetään koulutuksen merkitystä tärkeänä keinona perehdyttää monimuotoisuuteen, lisätä muiden kulttuurien ymmärtämistä ja kehittää taitoja ja parhaita sosiaalisia toimintatapoja. Lisäksi tuodaan esiin tiedotusvälineiden keskeinen asema tasa-arvon ja keskinäisen ymmärtämisen edistämisessä.

| — | Lisätään kaikkien kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävien yhteisön ohjelmien ja toimien näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä, sekä edistetään niitä ja varmistetaan niiden jatkuvuus. |
| --- | --- |

—

Lisätään kaikkien kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävien yhteisön ohjelmien ja toimien näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä, sekä edistetään niitä ja varmistetaan niiden jatkuvuus.

| — | Etsitään sellaisia uusia lähestymistapoja kulttuurienväliseen vuoropuheluun, joihin liittyy useiden eri aloja edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö. |
| --- | --- |

—

Etsitään sellaisia uusia lähestymistapoja kulttuurienväliseen vuoropuheluun, joihin liittyy useiden eri aloja edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö.

3 artikla

Toimien sisältö

Edellä 2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet esitetään liitteessä.

Niihin kuuluu seuraavien toimien toteuttaminen tai tukeminen:

| a) | kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävät Euroopan laajuiset tapahtumat ja aloitteet, joihin osallistuu mahdollisimman moni ihminen suoraan tai jotka muutoin tavoittavat mahdollisimman suuren määrän ihmisiä ja joiden tarkoituksena on tuoda esiin Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyviä saavutuksia ja kokemuksia; |
| --- | --- |

a)

kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävät Euroopan laajuiset tapahtumat ja aloitteet, joihin osallistuu mahdollisimman moni ihminen suoraan tai jotka muutoin tavoittavat mahdollisimman suuren määrän ihmisiä ja joiden tarkoituksena on tuoda esiin Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyviä saavutuksia ja kokemuksia;

| b) | kansallisen ja alueellisen tason tapahtumat ja aloitteet, joilla on voimakas eurooppalainen ulottuvuus ja joilla pyritään edistämään Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteita ja joihin osallistuu mahdollisimman moni ihminen niihin suoraan tai jotka muutoin tavoittavat mahdollisimman suuren määrän ihmisiä; erityistä huomiota kiinnitetään kansalaiskasvatukseen ja toimiin, joiden tarkoituksena on opettaa arvostusta toisia ihmisiä ja heidän eroavuuksiaan kohtaan; |
| --- | --- |

b)

kansallisen ja alueellisen tason tapahtumat ja aloitteet, joilla on voimakas eurooppalainen ulottuvuus ja joilla pyritään edistämään Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteita ja joihin osallistuu mahdollisimman moni ihminen niihin suoraan tai jotka muutoin tavoittavat mahdollisimman suuren määrän ihmisiä; erityistä huomiota kiinnitetään kansalaiskasvatukseen ja toimiin, joiden tarkoituksena on opettaa arvostusta toisia ihmisiä ja heidän eroavuuksiaan kohtaan;

| c) | erityisesti yhteistyössä tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa toteutettavat yhteisön ja kansallisen tason tiedotus- ja edistämiskampanjat, joilla levitetään tietoa Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin liittyvistä keskeisistä kysymyksistä, sekä tunnustuksen antaminen parhaille toimintatavoille, erityisesti nuorten ja lasten parissa; |
| --- | --- |

c)

erityisesti yhteistyössä tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa toteutettavat yhteisön ja kansallisen tason tiedotus- ja edistämiskampanjat, joilla levitetään tietoa Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin liittyvistä keskeisistä kysymyksistä, sekä tunnustuksen antaminen parhaille toimintatavoille, erityisesti nuorten ja lasten parissa;

| d) | yhteisön tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettavat selvitykset ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen, jotta voitaisiin arvioida Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden valmistelua, tehokkuutta ja vaikutusta sekä raportoida niistä perustan luomiseksi teemavuoden pitkän aikavälin seurannalle. |
| --- | --- |

d)

yhteisön tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettavat selvitykset ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen, jotta voitaisiin arvioida Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden valmistelua, tehokkuutta ja vaikutusta sekä raportoida niistä perustan luomiseksi teemavuoden pitkän aikavälin seurannalle.

4 artikla

Jäsenvaltioiden yhteistyö

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen koordinointielin tai vastaava hallintoelin, jonka tehtävänä on organisoida kyseisen jäsenvaltion osallistuminen Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen. Jäsenvaltion on ilmoitettava nimetty elin komissiolle kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä.

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että edellä tarkoitettu elin ottaa kulttuurienvälisen vuoropuhelun kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri sidosryhmät tarkoituksenmukaisella tavalla osalliseksi.

Edellä tarkoitettu elin huolehtii teemavuoteen liittyvien toimien koordinoinnista kansallisella tasolla.

5 artikla

Täytäntöönpano

1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Erityistä huomiota on kiinnitettävä Euroopan unionin toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin kanssa tehtävään yhteistyöhön.

6 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

4.   On suotavaa, että jäsenvaltioiden edustajat komiteaan nimeää 4 artiklassa tarkoitettu kansallinen koordinointielin.

7 artikla

Varainhoitoa koskevat säännökset

1.   Liitteessä olevassa A osassa tarkoitetuille yhteisön laajuisille toimille voidaan myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitusta enintään 80 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista.

2.   Liitteessä olevassa B osassa tarkoitetuille toimille voidaan myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitusta enintään 50 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

3.   Liitteessä olevassa C osassa tarkoitetuista yhteisön laajuisista toimista tehdään julkisia hankintoja koskeva sopimus tai niille myönnetään Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavaa tukea.

8 artikla

Haku- ja valintamenettely

1.   Komissio tekee rahoitustuen myöntämistä koskevat päätökset 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Komissio varmistaa tuen tasaisen ja oikeudenmukaisen jakautumisen jäsenvaltioiden ja eri toiminta-alojen kesken ottaen samalla huomioon ehdotettujen hankkeiden laadun.

2.   Edellä 4 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa 7 artiklan 3 kohdan nojalla esitetyt tukihakemukset komissiolle.

9 artikla

Kansainväliset järjestöt

Komissio voi tehdä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyvää yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa. Se pyrkii tällöin varmistamaan EU:n osallistumisen näkyvyyden.

10 artikla

Komission tehtävä

1.   Komissio varmistaa tässä päätöksessä säädettyjen toimien sekä yhteisön muiden toimien ja aloitteiden välisen johdonmukaisuuden.

2.   Komissio pyrkii ottamaan ehdokasmaat mukaan Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden toteutukseen tukemalla niiden osallistumista yhteisön eri ohjelmiin, joihin kulttuurienvälinen vuoropuhelu sisältyy yhtenä ulottuvuutena, ja kehittämällä erityisaloitteita asianmukaisissa puitteissa, erityisesti EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun yhteydessä.

3.   Komissio varmistaa, että teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet ja ne aloitteet, joita toteutetaan asianmukaisissa yhteistyön ja vuoropuhelun puitteissa ETA-sopimukseen kuuluvien EFTA-maiden, Länsi-Balkanin maiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanimaiden kanssa, täydentävät toisiaan.

4.   Komissio varmistaa myös, että toimet ja kaikki muut kolmansien maiden, erityisesti kehitysmaiden, kanssa toteutettavat yhteistyöaloitteet, jotka liittyvät Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin, täydentävät toisiaan.

11 artikla

Talousarvio

Rahoituspuitteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliselle ajalle ovat 10 000 000 euroa. Valmistelevien toimien osuus on enintään 30 prosenttia kokonaismäärärahoista.

Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituspuitteiden rajoissa.

12 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa, että kun tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja — jos väärinkäytöksiä havaitaan — soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (7) ja komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) mukaisesti.

2.   Tämän päätöksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko.

3.   Komissio lykkää jollekin toimelle myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai perii sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, tämän päätöksen, yksittäisten päätösten tai kyseessä olevan rahoitustuen myöntämistä koskevan sopimuksen säännösten noudattamatta jättäminen mukaan lukien, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu huomattavasti tavalla, joka on ristiriidassa toimen luonteen tai täytäntöönpanoehtojen kanssa.

4.   Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos jonkin toimen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä taloudellisesta avustuksesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään komissiolle selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.

5.   Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (10) säädettyjen ehtojen mukaisesti.

13 artikla

Valvonta

1.   Tuensaajan on toimitettava kaikista tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavista toimista työn edistymistä koskevat tekniset kertomukset ja rahoituskertomukset. Loppukertomus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa toimen päättymisestä. Komissio päättää kertomusten muodosta ja asiasisällöstä.

2.   Tuensaajan on säilytettävä jokaisen toimen osalta komission saatavilla kaikki toimeen liittyvien kustannusten tositteet viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta.

3.   Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahoitetut hankkeet toteutetaan asianmukaisesti sekä tämän päätöksen ja asetuksen (EY/Euratom) N:o 1605/2002 säännösten mukaisesti.

14 artikla

Seuranta ja arviointi

Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 3 artiklassa säädettyjen toimien täytäntöönpanoa ja tuloksia sekä yleisarviota koskevan kertomuksen, joka toimii pohjana Euroopan unionin tuleville tämän alan politiikoille, toimenpiteille ja toiminnalle.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä, ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 185, 8.8.2006, s. 42.

1

(2)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 44.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 1. kesäkuuta 2006, ja neuvoston päätös, tehty ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  Ks. komission 29 päivänä kesäkuuta 2005 päivätty tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelusta.

4

(5)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

10

---

LIITE

PÄÄTÖKSEN 3 ARTIKLASSA TARKOITETUT TOIMET

A.   Yhteisön laajuisten toimien yhteisrahoitus

Rajatulle määrälle merkittäviä yhteisön laajuisia toimia, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteista, erityisesti nuorten parissa, voidaan myöntää yhteisön tukea enintään 80 prosenttia kokonaiskustannuksista.

Nämä toimet voivat olla esimerkiksi yksittäisiä tapahtumia, kuten yhteisön tasoinen teemavuoden avajais- ja päätöstapahtuma yhteistyössä vuoden 2008 puheenjohtajavaltioiden kanssa.

Näihin toimiin osoitettava ohjeellinen määrä on noin 30 prosenttia kokonaisbudjetista.

B.   Kansallisen tason toimien yhteisrahoitus

Kansallisen tason toimet, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus, voivat täyttää yhteisön tuen saamista koskevat ehdot, joiden perusteella niille voidaan myöntää yhteisön tukea enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.

Nämä toimet voivat koskea yhden kansallisen aloitteen yhteisrahoitusta jäsenvaltiota kohden.

Näihin toimiin osoitettava ohjeellinen määrä on noin 30 prosenttia kokonaisbudjetista.

C.   Yhteisön laajuiset toimet

| 1. | Tiedotus- ja edistämistoimet:






  a) | tiedotuskampanja, jota koordinoidaan yhteisön tasolla ja sovelletaan jäsenvaltioissa ja joka perustuu kulttuurienvälisen vuoropuhelun parhaisiin toimintatapoihin kaikilla tasoilla, |
| --- | --- | --- |

1.

Tiedotus- ja edistämistoimet:

a)

tiedotuskampanja, jota koordinoidaan yhteisön tasolla ja sovelletaan jäsenvaltioissa ja joka perustuu kulttuurienvälisen vuoropuhelun parhaisiin toimintatapoihin kaikilla tasoilla,

| b) | yhteistyö yksityissektorin, tiedotusvälineiden, oppilaitosten ja kansalaisyhteiskunnan kumppaneiden kanssa teemavuotta koskevien tietojen levittämiseksi, |
| --- | --- |

b)

yhteistyö yksityissektorin, tiedotusvälineiden, oppilaitosten ja kansalaisyhteiskunnan kumppaneiden kanssa teemavuotta koskevien tietojen levittämiseksi,

| c) | logo ja tunnuslauseiden suunnittelu käytettäväksi kaikkien Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyvien toimien yhteydessä ja asiaa edistävien välineiden tuottaminen käytettäväksi koko yhteisössä. |
| --- | --- |

c)

logo ja tunnuslauseiden suunnittelu käytettäväksi kaikkien Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyvien toimien yhteydessä ja asiaa edistävien välineiden tuottaminen käytettäväksi koko yhteisössä.

| d) | tarkoituksenmukaiset toimenpiteet, joilla tehdään tunnetuksi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön ohjelmien, toimien ja aloitteiden tuloksia sekä parannetaan niiden näkyvyyttä, ja joilla annetaan Euroopan tason tunnustus parhaille toimintatavoille, erityisesti nuorten ja lasten parissa. |
| --- | --- |

d)

tarkoituksenmukaiset toimenpiteet, joilla tehdään tunnetuksi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteita edistävien yhteisön ohjelmien, toimien ja aloitteiden tuloksia sekä parannetaan niiden näkyvyyttä, ja joilla annetaan Euroopan tason tunnustus parhaille toimintatavoille, erityisesti nuorten ja lasten parissa.

| e) | ensisijaisesti oppilaitoksille tarkoitetun opetusaineiston ja -välineiden levittäminen kulttuuriseen monimuotoisuuteen liittyvän vaihdon ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi, |
| --- | --- |

e)

ensisijaisesti oppilaitoksille tarkoitetun opetusaineiston ja -välineiden levittäminen kulttuuriseen monimuotoisuuteen liittyvän vaihdon ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi,

| f) | Internet-portaalin perustaminen sen mahdollistamiseksi, että suuri yleisö voi tutustua kulttuurienvälisen vuoropuhelun alalla toteutettaviin toimiin, ja opastuksen antamiseksi kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien hankkeiden vetäjille asiaan liittyvistä yhteisön ohjelmista ja toimista. |
| --- | --- |

f)

Internet-portaalin perustaminen sen mahdollistamiseksi, että suuri yleisö voi tutustua kulttuurienvälisen vuoropuhelun alalla toteutettaviin toimiin, ja opastuksen antamiseksi kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien hankkeiden vetäjille asiaan liittyvistä yhteisön ohjelmista ja toimista.

| 2. | Muut toimet:
  Yhteisön tasolla toteutettavat selvitykset ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden valmistelun arviointia ja siitä raportointia varten, perustan luomiseksi teemavuoden pitkän aikavälin seurannalle. |
| --- | --- |

2.

Muut toimet:

Yhteisön tasolla toteutettavat selvitykset ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden valmistelun arviointia ja siitä raportointia varten, perustan luomiseksi teemavuoden pitkän aikavälin seurannalle.

| 3. | Rahoittaminen tapahtuu yleensä tavaroiden ja palvelujen hankintoina suoraan avointen ja/tai rajoitettujen tarjouskilpailujen kautta. Sitä voidaan myöntää myös rahoitustukena.
  Otsikon C alla mainittuihin toimiin myönnettävien määrärahojen osuus on enintään 40 prosenttia kokonaisbudjetista. |
| --- | --- |

3.

Rahoittaminen tapahtuu yleensä tavaroiden ja palvelujen hankintoina suoraan avointen ja/tai rajoitettujen tarjouskilpailujen kautta. Sitä voidaan myöntää myös rahoitustukena.

Otsikon C alla mainittuihin toimiin myönnettävien määrärahojen osuus on enintään 40 prosenttia kokonaisbudjetista.

D.   Toimet, joille yhteisö myöntää muuta kuin rahallista tukea

Yhteisö myöntää muuta kuin rahallista tukea, esimerkiksi kirjallisen luvan käyttää teemavuodelle laadittua logoa ja muuta Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyvää materiaalia, julkisten tai yksityisten organisaatioiden laatimille aloitteille, mikäli organisaatiot pystyvät takaamaan komissiolle, että kyseiset aloitteet toteutetaan vuoden 2008 aikana ja niillä todennäköisesti edistetään merkittävästi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteita. Kolmansissa maissa toteutettavat aloitteet, jotka liittyvät Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen tai toteutetaan sen kanssa yhteistyössä, eivät saa taloudellista tukea teemavuodelta, mutta yhteisö voi myöntää niille muuta kuin taloudellista tukea, ja ne voivat käyttää teemavuoden logoa ja muuta siihen liittyvää materiaalia.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I.   JOHDANTO

| 1. | Komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle 6.10.2005 EY:n perustamissopimuksen 151 artiklaan perustuvan ehdotuksen päätökseksi vuoden 2008 nimeämisestä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi. |
| --- | --- |

1.

Komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle 6.10.2005 EY:n perustamissopimuksen 151 artiklaan perustuvan ehdotuksen päätökseksi vuoden 2008 nimeämisestä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi.

| 2. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 20.4.2006 ja alueiden komitea omansa 27.4.2006. |
| --- | --- |

2.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 20.4.2006 ja alueiden komitea omansa 27.4.2006.

| 3. | Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 1.6.2006. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 1.6.2006.

| 4. | Komissio antoi muutetun ehdotuksen 7.9.2006. |
| --- | --- |

4.

Komissio antoi muutetun ehdotuksen 7.9.2006.

| 5. | Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 14.11.2006 EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 14.11.2006 EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

II.   TAVOITE

Ehdotuksen tarkoitus on julistaa vuosi 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi. Kulttuurienvälinen vuoropuhelu liittyy tiiviisti Euroopan yhdentymisen perustavoitteeseen, joka on Euroopan kansojen lähentäminen toisiinsa; kulttuurienväliselle vuoropuhelulle omistettu teemavuosi on ainutlaatuinen väline, jolla tehdään tätä painopistettä tunnetuksi ja saadaan kansalaiset mukaan toimintaan.

Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden yleiset tavoitteet ovat seuraavat:

| — | edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua prosessina, jonka avulla kaikki unionissa asuvat voivat parantaa kykyään toimia entistä avoimemmassa mutta myös vaativammassa kulttuuriympäristössä, jolle on ominaista, että eri jäsenvaltioissa ja myös yksittäisten jäsenvaltioiden sisällä on erilaisia kulttuuri-identiteettejä ja vakaumuksia; |
| --- | --- |

—

edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua prosessina, jonka avulla kaikki unionissa asuvat voivat parantaa kykyään toimia entistä avoimemmassa mutta myös vaativammassa kulttuuriympäristössä, jolle on ominaista, että eri jäsenvaltioissa ja myös yksittäisten jäsenvaltioiden sisällä on erilaisia kulttuuri-identiteettejä ja vakaumuksia;

| — | korostetaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua keinona edistää ja hyödyntää monimuotoista ja dynaamista yhteiskuntaa Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa; |
| --- | --- |

—

korostetaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua keinona edistää ja hyödyntää monimuotoista ja dynaamista yhteiskuntaa Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa;

| — | autetaan kaikkia Euroopan unionissa asuvia — ja erityisesti nuoria — tiedostamaan paremmin, miten tärkeää on luoda aktiivinen ja avoin Euroopan kansalaisuus, jossa kunnioitetaan kulttuurista monimuotoisuutta ja joka perustuu Euroopan unionin yhteisiin arvoihin, jotka vahvistetaan EU:n perustamissopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa; |
| --- | --- |

—

autetaan kaikkia Euroopan unionissa asuvia — ja erityisesti nuoria — tiedostamaan paremmin, miten tärkeää on luoda aktiivinen ja avoin Euroopan kansalaisuus, jossa kunnioitetaan kulttuurista monimuotoisuutta ja joka perustuu Euroopan unionin yhteisiin arvoihin, jotka vahvistetaan EU:n perustamissopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa;

| — | tuodaan esiin eri kulttuurien ja kulttuurisen monimuotoisuuden anti Euroopan unionin jäsenvaltioiden perinnölle ja elämäntavoille. |
| --- | --- |

—

tuodaan esiin eri kulttuurien ja kulttuurisen monimuotoisuuden anti Euroopan unionin jäsenvaltioiden perinnölle ja elämäntavoille.

Teemavuoden toiminta voidaan toteuttaa kolmenlaisina toimina:

| — | sellaisten yhteisön laajuisten toimien yhteisrahoitus (enintään 80 % kokonaiskustannuksista), joiden tarkoitus on teemavuoden tavoitteita koskevan tiedon lisääminen etenkin nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

—

sellaisten yhteisön laajuisten toimien yhteisrahoitus (enintään 80 % kokonaiskustannuksista), joiden tarkoitus on teemavuoden tavoitteita koskevan tiedon lisääminen etenkin nuorten keskuudessa;

| — | sellaisten kansallisten toimien yhteisrahoitus (enintään 50 % kokonaiskuluista), joihin sisältyy vahva eurooppalainen ulottuvuus; |
| --- | --- |

—

sellaisten kansallisten toimien yhteisrahoitus (enintään 50 % kokonaiskuluista), joihin sisältyy vahva eurooppalainen ulottuvuus;

| — | yhteisön laajuiset toimet, mukaan lukien tiedotus- ja edistämistoimet, kyselyt ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen teemavuoden valmistelun ja vaikutuksen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

—

yhteisön laajuiset toimet, mukaan lukien tiedotus- ja edistämistoimet, kyselyt ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen teemavuoden valmistelun ja vaikutuksen arvioimiseksi.

Teemavuodelle on varattu määrärahoja kaikkiaan 10 miljoonaa euroa.

III.   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleisiä huomioita

Neuvoston yhteisessä kannassa on säilytetty komission alkuperäisen ehdotuksen olennaiset osat ja se on täysin komission muutetun ehdotuksen tavoitteiden mukainen.

2.   Euroopan parlamentin tarkistukset

Neuvosto on pyrkinyt ottamaan yhteisessä kannassaan huomioon Euroopan parlamentin ilmaisemat huolenaiheet ja painopisteet, ja se voi hyväksyä useimmat parlamentin tekemät tarkistukset. EP:n hyväksymistä 46 tarkistuksesta neuvosto hyväksyi kokonaan, osittain tai periaatteessa 33.

Asiasta on käyty useita epävirallisia kolmikantakeskusteluja neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission välillä, jotta asiasta päästäisiin sopimukseen Euroopan parlamentin kanssa aikaisessa vaiheessa. Neuvosto otti käsiteltäväkseen EP:n esiin tuomat kohdat ja olettaa, että parlamentin olisi mahdollista hyväksyä yhteinen kanta.

Useiden tarkistusten tarkoituksena on parantaa päätöstekstiä tai sisällyttää siihen viittauksia asiaankuuluviin politiikkoihin tai prosesseihin, ja niiden lisäksi neuvosto otti mukaan kokonaisuudessaan tai osittain seuraavat tarkistukset, joista seuraa merkittäviä muutoksia teemavuoden toteuttamisessa:

Tarkistukset 4 ja 5, joissa korostetaan kulttuurin ja koulutuksen asemaa uudistetussa Lissabonin strategiassa sekä tarvetta edistää yhtäläisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden toteutumista Euroopan unionissa;

Tarkistukset 8 ja 9, jotka koskevat sukupuolten välistä tasa-arvoa;

Tarkistus 29, joissa korostetaan Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden ja Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden (2007) välistä yhteyttä;

Tarkistukset 11 ja 34, joissa mainitaan selvästi teemavuoteen liittyvä yhteistyö Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa;

Tarkistukset 14, 21 ja 36, joiden tarkoitus on varmistaa teemavuoden jatkuvuus ja sen vaikutuksen seuranta pitkällä aikavälillä;

Tarkistukset 15 ja 25, joissa viitataan uskonnolliseen moninaisuuteen;

Tarkistukset 19 ja 39, joissa korostetaan koulutuksen tärkeyttä kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä,

Tarkistukset 20 ja 41, jotka koskevat parhaiden käytänteiden tunnistamista;

Tarkistukset 27 ja 30, joissa korostetaan alueellista ja paikallista tasoa;

Tarkistukset 28 ja 42, joissa korostetaan tarvetta kansalliset rajat ylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan kuulemiseen;

Tarkistus 32, joka koskee muiden toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin, kanssa tehtävää yhteistyötä.

Varojen jakamisessa neuvosto on pyrkinyt tasapuoliseen välitysratkaisuun tiedotus- ja edistämiskampanjoihin (tarkistus 37) tarkoitettujen varojen osalta: yhteisön laajuisiin toimiin (tiedotus- ja edistämistoimiin ja muihin toimiin) myönnettävien määrärahojen osuus on enintään 40 prosenttia kokonaismäärärahoista ja yhteisrahoitukseen myönnettävien määrärahojen osuus on noin 30 prosenttia kokonaismäärärahoista sekä yhteisön laajuisten että kansallisten toimien osalta. Tekstiin sisällytettiin myös tarkistus 35, jossa valmistelevien toimien osuus rajoitetaan 30 prosenttiin kokonaismäärärahoista.

IV.   YHTEENVETO

Neuvosto pitää yhteistä kantaansa kokonaisuutena täysin komission muutetun ehdotuksen tavoitteiden mukaisena. Se katsoo myös ottaneensa asianmukaisesti huomioon asiat, joita Euroopan parlamentti ajaa komission ehdotukseen tekemissään tarkistuksissa, ja odottaa pääsevänsä lähiaikoina yhteisymmärrykseen parlamentin kanssa, jotta päätös voitaisiin tehdä pian.

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 301/103

---

Neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2006 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 31/2006

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2006/EY tekemiseksi kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/C 301 E/05)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisö voi osaltaan vaikuttaa kansalaistensa terveyden, turvallisuuden sekä taloudellisten ja oikeudellisten etujen suojaamiseen toteuttamalla toimia kuluttajansuojan alalla. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisö voi osaltaan vaikuttaa kansalaistensa terveyden, turvallisuuden sekä taloudellisten ja oikeudellisten etujen suojaamiseen toteuttamalla toimia kuluttajansuojan alalla.

| (2) | Tämän vuoksi olisi perustettava kuluttajapolitiikan alalla toteutettava yhteisön toimintaohjelma, jolla korvataan kuluttajapolitiikkaa tukevien yhteisön toimien rahoitusta koskevista yleisistä puitteista vuosille 2004–2007 8 päivänä joulukuuta 2003 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 20/2004/EY (4). Mainittu päätös olisi sen vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi olisi perustettava kuluttajapolitiikan alalla toteutettava yhteisön toimintaohjelma, jolla korvataan kuluttajapolitiikkaa tukevien yhteisön toimien rahoitusta koskevista yleisistä puitteista vuosille 2004–2007 8 päivänä joulukuuta 2003 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 20/2004/EY (4). Mainittu päätös olisi sen vuoksi kumottava.

| (3) | Kuluttajien etujen sisällyttäminen kaikkeen yhteisön politiikkaan perustamissopimuksen 153 artiklan mukaisesti olisi asetettava etusijalle tässä ohjelmassa vahvistettujen kuluttajapolitiikkaa koskevien tavoitteiden ohella. Yhteensovittaminen muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien kanssa on keskeinen tekijä varmistettaessa, että kuluttajien etu otetaan täysin huomioon muilla politiikan aloilla. Yhteisvaikutusten edistämiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi muista yhteisön rahastoista ja ohjelmista olisi niiden koskettamilla aloilla annettava taloudellista tukea kuluttajien etujen huomioon ottamiselle. |
| --- | --- |

(3)

Kuluttajien etujen sisällyttäminen kaikkeen yhteisön politiikkaan perustamissopimuksen 153 artiklan mukaisesti olisi asetettava etusijalle tässä ohjelmassa vahvistettujen kuluttajapolitiikkaa koskevien tavoitteiden ohella. Yhteensovittaminen muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien kanssa on keskeinen tekijä varmistettaessa, että kuluttajien etu otetaan täysin huomioon muilla politiikan aloilla. Yhteisvaikutusten edistämiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi muista yhteisön rahastoista ja ohjelmista olisi niiden koskettamilla aloilla annettava taloudellista tukea kuluttajien etujen huomioon ottamiselle.

| (4) | Tässä säädöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (5) |
| --- | --- |

(4)

Tässä säädöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (5)

| (5) | Euroopan yleisen edun mukaista on, että palveluiden ja muiden kuin tuotteiden kuin elintarvikkeiden terveellisyyttä ja turvallisuutta koskevat näkökohdat sekä kansalaisten taloudelliset ja oikeudelliset edut samoin kuin kuluttajien edut tuote- ja palvelustandardien kehittämisessä ovat edustettuina yhteisön tasolla. Kun otetaan huomioon asianomaisten järjestöjen erityisluonne, ei yhteisön tuen asteittaisen alenemisen periaatetta olisi sovellettava näiden järjestöjen toimintaan annettavan yhteisön tuen uusimiseen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan yleisen edun mukaista on, että palveluiden ja muiden kuin tuotteiden kuin elintarvikkeiden terveellisyyttä ja turvallisuutta koskevat näkökohdat sekä kansalaisten taloudelliset ja oikeudelliset edut samoin kuin kuluttajien edut tuote- ja palvelustandardien kehittämisessä ovat edustettuina yhteisön tasolla. Kun otetaan huomioon asianomaisten järjestöjen erityisluonne, ei yhteisön tuen asteittaisen alenemisen periaatetta olisi sovellettava näiden järjestöjen toimintaan annettavan yhteisön tuen uusimiseen.

| (6) | On asianmukaista varmistaa siirtyminen tähän ohjelmaan ohjelmasta, jonka se korvaa, etenkin monivuotisten toimenpiteiden jatkuvuuden sekä edellisen ohjelman saavuttaman menestyksen ja enemmän huomiota edellyttävien alojen osalta. Teknisen ja hallinnollisen avun määrärahoilla olisi 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien tarpeen vaatiessa katettava ne menot, jotka liittyvät niiden toimien hallinnointiin, joita ei ole vielä saatu päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(6)

On asianmukaista varmistaa siirtyminen tähän ohjelmaan ohjelmasta, jonka se korvaa, etenkin monivuotisten toimenpiteiden jatkuvuuden sekä edellisen ohjelman saavuttaman menestyksen ja enemmän huomiota edellyttävien alojen osalta. Teknisen ja hallinnollisen avun määrärahoilla olisi 1 päivästä tammikuuta 2014 lähtien tarpeen vaatiessa katettava ne menot, jotka liittyvät niiden toimien hallinnointiin, joita ei ole vielä saatu päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä.

| (7) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti.

| (8) | Ohjelmaa toteutettaessa olisi otettava huomioon, etteivät sisämarkkinat voi toimia moitteettomasti, jos kuluttajia ei suojata joissain jäsenvaltioissa yhtä hyvin kuin muissa. Tämän vuoksi ohjelmassa olisi keskityttävä erityisesti kuluttajansuojaan ja kuluttajavalistukseen jäsenvaltioissa, jotka ovat liittyneet 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen, jotta voidaan luoda tasapuoliset toimintamahdollisuudet kaikille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(8)

Ohjelmaa toteutettaessa olisi otettava huomioon, etteivät sisämarkkinat voi toimia moitteettomasti, jos kuluttajia ei suojata joissain jäsenvaltioissa yhtä hyvin kuin muissa. Tämän vuoksi ohjelmassa olisi keskityttävä erityisesti kuluttajansuojaan ja kuluttajavalistukseen jäsenvaltioissa, jotka ovat liittyneet 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen, jotta voidaan luoda tasapuoliset toimintamahdollisuudet kaikille jäsenvaltioille.

| (9) | Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ”ETA-sopimus”, määrätään kuluttajansuojan alan yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen osallistuvien Euroopan vapaakauppaliiton valtioiden, jäljempänä ”EFTA-/ETA-valtiot”, välillä. Olisi myös säädettävä siitä, että ohjelmaan voivat osallistua muut maat, etenkin Euroopan unionin naapurimaat, sekä Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat sekä siihen liittyvät maat. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ”ETA-sopimus”, määrätään kuluttajansuojan alan yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen osallistuvien Euroopan vapaakauppaliiton valtioiden, jäljempänä ”EFTA-/ETA-valtiot”, välillä. Olisi myös säädettävä siitä, että ohjelmaan voivat osallistua muut maat, etenkin Euroopan unionin naapurimaat, sekä Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat sekä siihen liittyvät maat.

| (10) | Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat sopimukset näiden maiden ja yhteisön välillä. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat sopimukset näiden maiden ja yhteisön välillä.

| (11) | Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden kantavuutta ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin, myös riippumattomien ulkopuolisten arvioijien avulla. Kuluttajapolitiikan arvioimiseksi olisi määriteltävä mitattavia tavoitteita ja kehitettävä indikaattoreita. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden kantavuutta ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin, myös riippumattomien ulkopuolisten arvioijien avulla. Kuluttajapolitiikan arvioimiseksi olisi määriteltävä mitattavia tavoitteita ja kehitettävä indikaattoreita.

| (12) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, koska siihen kuuluvat kysymykset ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ja ne voidaan sen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska yhteisön toimilla voidaan tehokkaammin ja vaikuttavammin suojella kansalaisten terveyttä, turvallisuutta sekä taloudellisia ja oikeudellisia etuja, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, koska siihen kuuluvat kysymykset ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ja ne voidaan sen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska yhteisön toimilla voidaan tehokkaammin ja vaikuttavammin suojella kansalaisten terveyttä, turvallisuutta sekä taloudellisia ja oikeudellisia etuja, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Ohjelman perustaminen

Perustetaan kuluttajapolitiikkaa koskeva yhteisön toimintaohjelma, jäljempänä ”ohjelma”, joka koskee kautta ...päivästä...kuuta... (7)31 päivään joulukuuta 2013.

2 artikla

Päämäärä ja tavoitteet

1.   Ohjelman päämääränä on täydentää, tukea ja seurata jäsenvaltioiden politiikkaa, edistää osaltaan kuluttajien terveyden, turvallisuuden sekä taloudellisten ja oikeudellisten etujen suojaamista sekä parantaa kuluttajien oikeuksia tiedonsaantiin ja koulutukseen sekä oikeutta järjestäytyä etujensa valvomiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun päämäärään pyritään seuraavien tavoitteiden kautta:

| a) | huolehtimalla korkeatasoisesta kuluttajansuojasta erityisesti paremmalla näytöllä ja kuulemisella sekä paremmalla kuluttajien etujen edustamisella; |
| --- | --- |

a)

huolehtimalla korkeatasoisesta kuluttajansuojasta erityisesti paremmalla näytöllä ja kuulemisella sekä paremmalla kuluttajien etujen edustamisella;

| b) | huolehtimalla kuluttajansuojasäännösten tehokkaasta soveltamisesta erityisesti täytäntöönpanoa koskevalla yhteistyöllä, tiedotuksella, koulutuksella ja oikeussuojaa antamalla. |
| --- | --- |

b)

huolehtimalla kuluttajansuojasäännösten tehokkaasta soveltamisesta erityisesti täytäntöönpanoa koskevalla yhteistyöllä, tiedotuksella, koulutuksella ja oikeussuojaa antamalla.

Nämä tavoitteet saavutetaan liitteessä I olevasta luettelosta valittujen toimien ja välineiden yhdistelmän avulla painopisteiden mukaisesti, jotka vahvistetaan 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa vuotuisessa työsuunnitelmassa.

3 artikla

Rahoitus

1.   Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi...päivästä...kuuta... (7)31 päivään tammikuuta 2013 ulottuvana kautena ovat 156 800 000 euroa.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.

4 artikla

Rahoitusosuudet

1.   Yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään:

| a) | 50 prosenttia sellaisten toimien kustannuksista, jotka yhteisö ja yksi tai useampi jäsenvaltio taikka yhteisö ja toimintaan 8 artiklan nojalla osallistuvien kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset rahoittavat yhdessä, lukuun ottamatta poikkeuksellisen hyödyllisiä toimia, joiden aiheuttamien menojen osalta yhteisön osuus saa olla enintään 70 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

50 prosenttia sellaisten toimien kustannuksista, jotka yhteisö ja yksi tai useampi jäsenvaltio taikka yhteisö ja toimintaan 8 artiklan nojalla osallistuvien kolmansien maiden toimivaltaiset viranomaiset rahoittavat yhdessä, lukuun ottamatta poikkeuksellisen hyödyllisiä toimia, joiden aiheuttamien menojen osalta yhteisön osuus saa olla enintään 70 prosenttia;

| b) | 85 prosenttia sellaisten toimien kustannuksista, joiden tarkoituksena on kehittää integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyviä, kuluttaja-asioita käsitteleviä opintojaksoja; |
| --- | --- |

b)

85 prosenttia sellaisten toimien kustannuksista, joiden tarkoituksena on kehittää integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyviä, kuluttaja-asioita käsitteleviä opintojaksoja;

| c) | 50 prosenttia eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen toimintamenoista; |
| --- | --- |

c)

50 prosenttia eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen toimintamenoista;

| d) | 95 prosenttia kuluttajien etuja tuotteita ja palveluja koskevien yhteisön tason standardien kehittämisessä edustavien toimivien eurooppalaisten järjestöjen toimintakustannuksista. |
| --- | --- |

d)

95 prosenttia kuluttajien etuja tuotteita ja palveluja koskevien yhteisön tason standardien kehittämisessä edustavien toimivien eurooppalaisten järjestöjen toimintakustannuksista.

2.   Yhteisön rahoitusosuudet voidaan antaa seuraavissa muodoissa:

| a) | integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyvien, kuluttaja-asioita käsittelevien opintojaksojen opettajien ja opiskelijoiden yksilöllistä liikkuvuutta tukevat apurahat. Näiden apurahojen hallinnointi voidaan antaa elinikäisen oppimisen ohjelman kansallisten Erasmus-toimistojen tehtäväksi; |
| --- | --- |

a)

integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyvien, kuluttaja-asioita käsittelevien opintojaksojen opettajien ja opiskelijoiden yksilöllistä liikkuvuutta tukevat apurahat. Näiden apurahojen hallinnointi voidaan antaa elinikäisen oppimisen ohjelman kansallisten Erasmus-toimistojen tehtäväksi;

| b) | matkakorvaukset ja päivärahat täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön vaihtoa varten. |
| --- | --- |

b)

matkakorvaukset ja päivärahat täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön vaihtoa varten.

3.   Perusteet sen arvioimiseksi, onko toimista saatava hyöty 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla poikkeuksellista, vahvistetaan etukäteen vuotuisessa työsuunnitelmassa. Poikkeuksellisen hyödyllisten toimien on hyödytettävä erityisesti niiden jäsenvaltioiden kuluttajia, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen.

4.   Edellä 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien rahoitusta uusittaessa ei sovelleta tuen asteittaisen alenemisen periaatetta.

5.   Edellä 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi yhteisön rahoitusosuus voidaan antaa myös kiinteämääräisenä tai kertasuorituksena myönnettävänä rahoituksena silloin, kun tämä muoto soveltuu kyseisten toimien luonteeseen sellaisena kuin ne on määritelty vuotuisessa työsuunnitelmassa. Kiinteämääräisenä tai kertasuorituksena myönnettävän rahoituksen osalta ei sovelleta 1 kohdassa vahvistettuja prosentuaalisia rajoja, vaikka edelleen edellytetään yhteisrahoitusta.

5 artikla

Tuensaajat

Edunsaajat, jotka voivat saada 4 artiklan mukaista rahoitustukea, on määritelty liitteessä II.

6 artikla

Hallinnollinen ja tekninen apu

1.   Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan suorittaa myös sellaisia kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta välittömästi tarvittaviin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, esimerkiksi tutkimuksiin, kokouksiin sekä tiedotus- ja julkaisutoimintaan, kuluja, jotka liittyvät tietojenvaihtoon keskittyviin tietotekniikkaa käyttäviin verkkoihin ja muita mahdollisia kuluja, jotka liittyvät tekniseen ja hallinnolliseen apuun, ja joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista.

2.   Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan suorittaa myös kuluja, jotka aiheutuvat teknisestä ja hallinnollisesta avusta ja jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että päätöksen N:o 20/2004/EY nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä siirrytään tämän ohjelman mukaisiin toimenpiteisiin. Määrärahoja voidaan tarpeen vaatiessa ottaa talousarvioon vuoden 2013 jälkeen näiden kustannusten suorittamiseen jotta voidaan turvata niiden toimien hallinnointi, joita ei 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ole saatu päätökseen.

7 artikla

Täytäntöönpano

1.   Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta.

Edellä 2 artiklassa asetettuihin päämäärään ja tavoitteisiin pyrittäessä on hyödynnettävä täysimääräisesti asianmukaisia käytettävissä olevia täytäntöönpanomenetelmiä, joihin kuuluvat erityisesti komission suoraan tai välillisesti toteuttama keskitetty täytäntöönpano.

2.   Jäljempänä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä sovelletaan hyväksyttäessä:

| a) | ohjelman täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen työsuunnitelma, jossa vahvistetaan:






  — | painopisteet ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen jako, |
| --- | --- | --- |

a)

ohjelman täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen työsuunnitelma, jossa vahvistetaan:

—

painopisteet ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen jako,

| — | toimien valinta ja rahoituksen myöntämisperusteet sekä yhteisön rahoituksen prosenttiosuuden määräytymisperusteet, |
| --- | --- |

—

toimien valinta ja rahoituksen myöntämisperusteet sekä yhteisön rahoituksen prosenttiosuuden määräytymisperusteet,

| — | kiinteämääräisen tai kertasuorituksena myönnettävän rahoituksen käyttö, ja |
| --- | --- |

—

kiinteämääräisen tai kertasuorituksena myönnettävän rahoituksen käyttö, ja

| — | suunniteltu tarjouspyyntöjen, yhteisten toimien ja ehdotuspyyntöjen aikataulu. |
| --- | --- |

—

suunniteltu tarjouspyyntöjen, yhteisten toimien ja ehdotuspyyntöjen aikataulu.

| b) | järjestelyt, valinta- ja myöntämisperusteet mukaan lukien, joiden mukaisesti 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

b)

järjestelyt, valinta- ja myöntämisperusteet mukaan lukien, joiden mukaisesti 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet pannaan täytäntöön.

3.   Komissio ilmoittaa 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimista.

8 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:

| a) | EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;

| b) | kolmannet maat, etenkin maat, joihin sovelletaan Euroopan Unionin naapuruuspolitiikkaa, Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu niistä yleisperiaatteista, jotka koskevat näiden maidenosallistumista yhteisön ohjelmiin tehdyissä asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

b)

kolmannet maat, etenkin maat, joihin sovelletaan Euroopan Unionin naapuruuspolitiikkaa, Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu niistä yleisperiaatteista, jotka koskevat näiden maidenosallistumista yhteisön ohjelmiin tehdyissä asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.

9 artikla

Seuranta, arviointi ja tulosten tunnetuksi tekeminen

1.   Komissio seuraa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman mukaisten toimien toteuttamista sen tavoitteet huomioon ottaen. Se raportoi tästä 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle ja antaa sitä koskevia tietoja Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komission pyynnöstä sille tietoja tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista.

3.   Komissio huolehtii siitä, että ohjelma arvioidaan kolmen vuoden kuluttua sen aloittamisesta ja sen päätyttyä. Komissio toimittaa näiden arviointien tulokset ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Komissio saattaa tämän päätöksen nojalla toteutettujen toimien tulokset yleisön saataville.

10 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

11 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös N:o 20/2004/EY.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 23. maaliskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 14 päivänä marraskuuta 2006 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL L 5, 9.1.2004, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  Tämän päätöksen voimaantulopäivä.

7

---

LIITE I

TÄMÄN PÄÄTÖKSEN 2 ARTIKLASSA TARKOITETUT TOIMET JA VÄLINEET

Tavoite I

Huolehditaan korkeatasoisesta kuluttajansuojasta erityisesti paremmalla näytöllä ja kuulemisella sekä paremmalla kuluttajien etujen edustamisella.

Toimi 1

Kerätään, vaihdetaan ja tutkitaan tietoja, jotka voivat tarjota näyttöpohjan kuluttajapolitiikan kehittämiselle ja kuluttajien etujen huomioimiselle yhteisön muissa politiikoissa, muun ohessa seuraavasti:

| 1.1 | Seurataan ja arvioidaan kuluttajien taloudellisiin ja muihin etuihin vaikuttavaa markkinoiden kehitystä muun ohessa seuraavin tavoin: tutkimukset, hintatutkimukset, selvitykset markkinarakenteiden muutoksista, kuluttaja- ja yritysselvitykset, kuluttajien valitusten kokoaminen ja selvittely, rajatylittävää kuluttajakauppaa ja markkinoita koskevan tiedon keruu ja tutkiminen. |
| --- | --- |

1.1

Seurataan ja arvioidaan kuluttajien taloudellisiin ja muihin etuihin vaikuttavaa markkinoiden kehitystä muun ohessa seuraavin tavoin: tutkimukset, hintatutkimukset, selvitykset markkinarakenteiden muutoksista, kuluttaja- ja yritysselvitykset, kuluttajien valitusten kokoaminen ja selvittely, rajatylittävää kuluttajakauppaa ja markkinoita koskevan tiedon keruu ja tutkiminen.

| 1.2 | Tietokantojen kehittäminen ja ylläpito. |
| --- | --- |

1.2

Tietokantojen kehittäminen ja ylläpito.

| 1.3 | Sellaisten tilastollisten ja muiden merkityksellisten näytön keruu ja tutkiminen, joiden tilastollista osuutta kehitetään hyödyntäen soveltuvin osin yhteisön tilasto-ohjelmaa. |
| --- | --- |

1.3

Sellaisten tilastollisten ja muiden merkityksellisten näytön keruu ja tutkiminen, joiden tilastollista osuutta kehitetään hyödyntäen soveltuvin osin yhteisön tilasto-ohjelmaa.

Toimi 2

Kerätään, vaihdetaan ja tutkitaan tietoja sekä kehitetään arviointivälineitä näytön saamiseksi kulutustavaroiden ja -palveluiden turvallisuudesta, mihin kuuluvat kuluttajien altistuminen tuotteista vapautuville kemikaaleille, erityisiin kulutustavaroihin ja -palveluihin liittyvät riskit ja niistä aiheutuvat vahingot sekä kiireellisten ilmoitusten tekninen selvittely.

Toimi 3

Tuetaan tieteellistä neuvontaa ja riskinarviointia, niiden riippumattomien tiedekomiteoiden tehtävät mukaan luettuina, jotka on perustettu tiedekomiteoiden perustamisesta kuluttajien turvallisuuden, kansanterveyden ja ympäristön aloilla annetun komission päätöksellä 2001/210/EY (1).

Toimi 4

Valmistellaan lainsäädäntöä koskevia sekä muita sääntelyä koskevia aloitteita sekä edistetään yhteissääntelyä ja itsesäätelyä koskevia aloitteita mukaan luettuina seuraavat:

| 4.1 | Sääntelyä ja sen vaikutuksia koskeva oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimus. |
| --- | --- |

4.1

Sääntelyä ja sen vaikutuksia koskeva oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimus.

| 4.2 | Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimukset, jotka koskevat tavaroiden ja palvelujen turvallisuutta koskevaa politiikan kehityssuuntia sekä kuluttajien taloudellisia ja oikeudellisia etuja. |
| --- | --- |

4.2

Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimukset, jotka koskevat tavaroiden ja palvelujen turvallisuutta koskevaa politiikan kehityssuuntia sekä kuluttajien taloudellisia ja oikeudellisia etuja.

| 4.3 | Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimukset, jotka koskevat tuoteturvallisuusstandardien tarpeen arviointia sekä tuotteita ja palveluja koskevaan standardointiin liittyvien toimeksiantojen laatimista. |
| --- | --- |

4.3

Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimukset, jotka koskevat tuoteturvallisuusstandardien tarpeen arviointia sekä tuotteita ja palveluja koskevaan standardointiin liittyvien toimeksiantojen laatimista.

| 4.4 | Asiantuntijoiden ja sidosryhmien seminaarit, konferenssit, työkokoukset ja kokoukset. |
| --- | --- |

4.4

Asiantuntijoiden ja sidosryhmien seminaarit, konferenssit, työkokoukset ja kokoukset.

Toimi 5

Annetaan rahoitusta eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen toimintaan.

Toimi 6

Rahoitetaan kuluttajien etuja edustavien eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen toimintaa tuotteita ja palveluja koskevien yhteisön tason standardien kehittämisessä.

Toimi 7

Lisätään alueellisten, kansallisten ja eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen toimintavalmiutta muun ohessa järjestämällä niiden ja erityisesti 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen Euroopan unioniin liittyneiden jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöjen henkilöstölle koulutusta sekä parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa.

Tavoite II

Huolehditaan kuluttajansuojasäännösten tehokkaasta soveltamisesta erityisesti täytäntöönpanoa koskevalla yhteistyöllä, tiedotuksella, koulutuksella ja oikeussuojaa tarjoamalla.

Toimi 8

Toimet, joilla pyritään parantamaan yhteisön kuluttajansuojalainsäädännön ja erityisesti yleisestä tuoteturvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (2) ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (3) tehokasta soveltamista, mihin kuuluvat seuraavat toimet:

| 8.1 | Toimet, joilla pyritään parantamaan seuranta- ja täytäntöönpanotoimien yhteensovittamista sekä toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä, tietotekniikan välineiden (esim. tietokantojen, tieto- ja viestintäjärjestelmien) kehittäminen ja ylläpito mukaan luettuina, sidosryhmien ja täytäntöönpanon asiantuntijoiden seminaarien, konferenssien, työkokousten järjestäminen, täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön, myös oikeuslaitokseen kuuluvan, vaihto-ohjelmat sekä koulutus. |
| --- | --- |

8.1

Toimet, joilla pyritään parantamaan seuranta- ja täytäntöönpanotoimien yhteensovittamista sekä toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä, tietotekniikan välineiden (esim. tietokantojen, tieto- ja viestintäjärjestelmien) kehittäminen ja ylläpito mukaan luettuina, sidosryhmien ja täytäntöönpanon asiantuntijoiden seminaarien, konferenssien, työkokousten järjestäminen, täytäntöönpanoon osallistuvan henkilöstön, myös oikeuslaitokseen kuuluvan, vaihto-ohjelmat sekä koulutus.

| 8.2 | Muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden sekä palvelujen turvallisuuden seuranta ja arviointi, mihin kuuluvat RAPEX-järjestelmän (yhteisön nopean tietojenvaihtojärjestelmän) vahvistaminen sekä sen soveltamisalan ja toiminnan laajentaminen ottaen huomioon markkinavalvontaa koskevan tiedonvaihdon kehitys sekä direktiivissä 2001/95/EY tarkoitetun kulutustavaroiden turvallisuutta käsittelevän verkon edelleen kehittäminen. |
| --- | --- |

8.2

Muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden sekä palvelujen turvallisuuden seuranta ja arviointi, mihin kuuluvat RAPEX-järjestelmän (yhteisön nopean tietojenvaihtojärjestelmän) vahvistaminen sekä sen soveltamisalan ja toiminnan laajentaminen ottaen huomioon markkinavalvontaa koskevan tiedonvaihdon kehitys sekä direktiivissä 2001/95/EY tarkoitetun kulutustavaroiden turvallisuutta käsittelevän verkon edelleen kehittäminen.

| 8.3 | Yhteiset seuranta- ja valvontatoimet sekä muut hallinnolliseen ja täytäntöönpanoa koskevaan yhteistyöhön liittyvät toimet. |
| --- | --- |

8.3

Yhteiset seuranta- ja valvontatoimet sekä muut hallinnolliseen ja täytäntöönpanoa koskevaan yhteistyöhön liittyvät toimet.

| 8.4 | Hallintoa ja täytäntöönpanoa koskevat yhteistyötoimet kolmansien maiden kanssa, jotka eivät osallistu ohjelmaan. |
| --- | --- |

8.4

Hallintoa ja täytäntöönpanoa koskevat yhteistyötoimet kolmansien maiden kanssa, jotka eivät osallistu ohjelmaan.

Toimi 9

Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus sekä tutkimukset, jotka koskevat kuluttajansuojalainsäädännön ja etenkin sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä 11 päivänä toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (4) ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 jäsenvaltioiden toimesta tapahtuvan osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen, sen soveltamisen ja täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia. Tämä sisältää myös sellaisten helppokäyttöisten julkisten tietokantojen kehittämisen ja ylläpitämisen, jotka koskevat yhteisön kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanoa.

Toimi 10

Tiedotusta, neuvontaa ja oikeusturvaa koskevat toimet, seuraavat mukaan luettuina:

| 10.1 | Seurataan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien toimintaa ja arvioidaan niiden vaikutuksia. |
| --- | --- |

10.1

Seurataan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien toimintaa ja arvioidaan niiden vaikutuksia.

| 10.2 | Annetaan rahoitustukea toimiin, joita toteutetaan yhdessä sellaisten julkisten tai voittoa tavoittelemattomien elinten kanssa, jotka muodostavat yhteisön tason verkostoja, mitkä tarjoavat kuluttajille tietoa ja apua, jotta nämä voivat käyttää oikeuksiaan ja asianmukaisia riidanratkaisumenettelyjä (eurooppalainen kuluttajaneuvontakeskusten verkosto). |
| --- | --- |

10.2

Annetaan rahoitustukea toimiin, joita toteutetaan yhdessä sellaisten julkisten tai voittoa tavoittelemattomien elinten kanssa, jotka muodostavat yhteisön tason verkostoja, mitkä tarjoavat kuluttajille tietoa ja apua, jotta nämä voivat käyttää oikeuksiaan ja asianmukaisia riidanratkaisumenettelyjä (eurooppalainen kuluttajaneuvontakeskusten verkosto).

| 10.3 | Toimet, joilla parannetaan kuluttaja-asioita koskevaa, Euroopan unionin kansalaisten kanssa suoritettavaa tiedonvaihtoa erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen, esimerkiksi kuluttajapolitiikan kysymysten kannalta merkittävillä julkaisuilla, tarjoamalla online-tietoa verkossa sekä tiedottamalla kuluttajansuojatoimenpiteistä ja kuluttajien oikeuksista. |
| --- | --- |

10.3

Toimet, joilla parannetaan kuluttaja-asioita koskevaa, Euroopan unionin kansalaisten kanssa suoritettavaa tiedonvaihtoa erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen, esimerkiksi kuluttajapolitiikan kysymysten kannalta merkittävillä julkaisuilla, tarjoamalla online-tietoa verkossa sekä tiedottamalla kuluttajansuojatoimenpiteistä ja kuluttajien oikeuksista.

Toimi 11

Kuluttajavalistustoimet, mukaan luettuina:

| 11.1 | Erityistoimet, jotka suunnataan nuorille kuluttajille, ikääntyneille kuluttajille ja heikommassa asemassa oleville kuluttajaryhmille, jotka kykenevät puolustamaan etujaan selvästi muita huonommin, sekä interaktiivisten kuluttajavalistusvälineiden kehittäminen. |
| --- | --- |

11.1

Erityistoimet, jotka suunnataan nuorille kuluttajille, ikääntyneille kuluttajille ja heikommassa asemassa oleville kuluttajaryhmille, jotka kykenevät puolustamaan etujaan selvästi muita huonommin, sekä interaktiivisten kuluttajavalistusvälineiden kehittäminen.

| 11.2 | Rahoitetaan integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyvien, kuluttaja-asioita käsittelevien opintojaksojen kehittämistä; tämä sisältää apurahaohjelman, jonka avulla opiskelijat voivat viettää enintään kuuden kuukauden ajan toisessa maassa. |
| --- | --- |

11.2

Rahoitetaan integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyvien, kuluttaja-asioita käsittelevien opintojaksojen kehittämistä; tämä sisältää apurahaohjelman, jonka avulla opiskelijat voivat viettää enintään kuuden kuukauden ajan toisessa maassa.

---

(1)  EUVL L 66, 4.3.2004, s. 45.

(2)  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

(3)  EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/29/EY (EUVL L 149, 11.6.2005, s.22).

(4)  EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22.

---

LIITE II

EDUNSAAJAT, JOTKA VOIVAT SAADA 4 ARTIKLAN MUKAISTA RAHOITUSTUKEA

| 1. | Rahoitustukea 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimia varten voidaan myöntää julkiselle tai voittoa tavoittelemattomalle elimelle, jonka kyseinen jäsenvaltio tai toimivaltainen viranomainen on nimennyt avoimella menettelyllä ja jonka komissio on hyväksynyt. |
| --- | --- |

1.

Rahoitustukea 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimia varten voidaan myöntää julkiselle tai voittoa tavoittelemattomalle elimelle, jonka kyseinen jäsenvaltio tai toimivaltainen viranomainen on nimennyt avoimella menettelyllä ja jonka komissio on hyväksynyt.

| 2. | Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia varten tämän päätöksen 8 artiklan mukaisesti osallistuville jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden korkea-asteen koulutuslaitoksille, ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla 5 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2317/2003/EY (Erasmus Mundus) (1) 2 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia varten tämän päätöksen 8 artiklan mukaisesti osallistuville jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden korkea-asteen koulutuslaitoksille, ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla 5 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2317/2003/EY (Erasmus Mundus) (1) 2 artiklan mukaisesti.

| 3. | Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimia varten opiskelijoille ja opettajille, jotka osallistuvat sellaisiin integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyviin, kuluttaja-asioita käsitteleviin opintojaksoihin, jotka saavat tämän päätöksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista yhteisrahoitusta. |
| --- | --- |

3.

Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimia varten opiskelijoille ja opettajille, jotka osallistuvat sellaisiin integroituun eurooppalaiseen ylempään korkeakoulututkintoon sisältyviin, kuluttaja-asioita käsitteleviin opintojaksoihin, jotka saavat tämän päätöksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista yhteisrahoitusta.

| 4. | Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia varten kuluttajansuojan täytäntöönpanoon osallistuvalle henkilöstölle asetuksessa (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivissä 2001/95/EC tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

4.

Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia varten kuluttajansuojan täytäntöönpanoon osallistuvalle henkilöstölle asetuksessa (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivissä 2001/95/EC tarkoitetulla tavalla.

| 5. | Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimia varten eurooppalaisille kuluttajajärjestöille, jotka:






  a) | ovat valtioista, teollisuudesta, kaupallisista ja liiketoimintaan liittyvistä sekä muista eturistiriidoista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joiden pääasiallinen tarkoitus ja toiminta on kuluttajien terveyden, turvallisuuden sekä taloudellisten ja oikeudellisten etujen edistäminen ja suojeleminen yhteisössä; |
| --- | --- | --- |

5.

Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimia varten eurooppalaisille kuluttajajärjestöille, jotka:

a)

ovat valtioista, teollisuudesta, kaupallisista ja liiketoimintaan liittyvistä sekä muista eturistiriidoista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joiden pääasiallinen tarkoitus ja toiminta on kuluttajien terveyden, turvallisuuden sekä taloudellisten ja oikeudellisten etujen edistäminen ja suojeleminen yhteisössä;

| b) | ovat saaneet valtuudet edustaa kuluttajien etuja yhteisön tasolla vähintään puolessa yhteisön jäsenvaltioista toimivilta kansallisilta kuluttajajärjestöiltä, jotka ovat kansallisten sääntöjen tai käytännön mukaisesti edustavia ja toimivat kansallisella tai alueellisella tasolla; ja |
| --- | --- |

b)

ovat saaneet valtuudet edustaa kuluttajien etuja yhteisön tasolla vähintään puolessa yhteisön jäsenvaltioista toimivilta kansallisilta kuluttajajärjestöiltä, jotka ovat kansallisten sääntöjen tai käytännön mukaisesti edustavia ja toimivat kansallisella tai alueellisella tasolla; ja

| c) | ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävät selvitykset jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään. |
| --- | --- |

c)

ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävät selvitykset jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään.

| 6. | Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja toimia varten eurooppalaisille kuluttajajärjestöille, jotka:






  a) | ovat valtioista, teollisuudesta, kaupallisista ja liiketoimintaan liittyvistä sekä muista eturistiriidoista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joiden pääasiallinen tarkoitus ja toiminta on kuluttajien etujen edustaminen yhteisön tason standardointimenettelyssä; |
| --- | --- | --- |

6.

Rahoitustukea voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja toimia varten eurooppalaisille kuluttajajärjestöille, jotka:

a)

ovat valtioista, teollisuudesta, kaupallisista ja liiketoimintaan liittyvistä sekä muista eturistiriidoista riippumattomia, voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joiden pääasiallinen tarkoitus ja toiminta on kuluttajien etujen edustaminen yhteisön tason standardointimenettelyssä;

| b) | ovat vähintään kahdessa kolmasosassa jäsenvaltioista saaneet valtuudet edustaa kuluttajien etuja yhteisön tasolla:






  — | elimiltä, jotka kansallisten sääntöjen tai kansallisen käytännön mukaisesti edustavat kansallisia kuluttajajärjestöjä jäsenvaltioissa, tai |
| --- | --- | --- |

b)

ovat vähintään kahdessa kolmasosassa jäsenvaltioista saaneet valtuudet edustaa kuluttajien etuja yhteisön tasolla:

—

elimiltä, jotka kansallisten sääntöjen tai kansallisen käytännön mukaisesti edustavat kansallisia kuluttajajärjestöjä jäsenvaltioissa, tai

| — | jos ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja elimiä ei ole, jäsenvaltioiden kansallisilta kuluttajajärjestöiltä, jotka kansallisten sääntöjen tai kansallisen käytännön mukaisesti edustavat kuluttajia ja toimivat kansallisella tai alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

—

jos ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja elimiä ei ole, jäsenvaltioiden kansallisilta kuluttajajärjestöiltä, jotka kansallisten sääntöjen tai kansallisen käytännön mukaisesti edustavat kuluttajia ja toimivat kansallisella tai alueellisella tasolla;

| c) | ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävät selvitykset jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään. |
| --- | --- |

c)

ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävät selvitykset jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään.

---

(1)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 1.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I.   JOHDANTO

| 1. | Komissio toimitti 15.4.2005 neuvostolle ja Euroopan parlamentille perustamissopimuksen 153 artiklaan perustuvan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007—2013) (1). |
| --- | --- |

1.

Komissio toimitti 15.4.2005 neuvostolle ja Euroopan parlamentille perustamissopimuksen 153 artiklaan perustuvan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007—2013) (1).

| 2. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 14.—15.2.2006 (2) ja alueiden komitea 16.2.2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 14.—15.2.2006 (2) ja alueiden komitea 16.2.2006 (3).

| 3. | Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunto hyväksyttiin 23.3.2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunto hyväksyttiin 23.3.2006 (4).

| 4. | Kun neuvosto ja parlamentti olivat 17.5.2006 hyväksyneet toimielinten välisen sopimuksen rahoituskehyksestä 2007—2013, komissio antoi muutetun ehdotuksen (5)29.5.2006. |
| --- | --- |

4.

Kun neuvosto ja parlamentti olivat 17.5.2006 hyväksyneet toimielinten välisen sopimuksen rahoituskehyksestä 2007—2013, komissio antoi muutetun ehdotuksen (5)29.5.2006.

| 5. | Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 14 päivänä marraskuuta 2006 perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 14 päivänä marraskuuta 2006 perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

II.   TAVOITE

Kuluttajapolitiikkaa koskevan yhteisön uuden toimintaohjelman (2007—2013) tavoitteena on korvata päätöksellä N:o 20/2004/EY perustettu nykyinen ohjelma. Ohjelmalla on seuraavat kaksi keskeistä tavoitetta:

| — | varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja erityisesti hankkimalla parempaa näyttöä, kohentamalla kuulemista ja parantamalla kuluttajien etujen edustamista (tavoite I), ja |
| --- | --- |

—

varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja erityisesti hankkimalla parempaa näyttöä, kohentamalla kuulemista ja parantamalla kuluttajien etujen edustamista (tavoite I), ja

| — | varmistetaan kuluttajansuojasäännösten tehokas soveltaminen erityisesti täytäntöönpanoa koskevalla yhteistyöllä, tiedotuksella, koulutuksella ja muutoksenhaun kautta (tavoite II). |
| --- | --- |

—

varmistetaan kuluttajansuojasäännösten tehokas soveltaminen erityisesti täytäntöönpanoa koskevalla yhteistyöllä, tiedotuksella, koulutuksella ja muutoksenhaun kautta (tavoite II).

Nämä tavoitteet saavutetaan yhdistelemällä liitteessä I lueteltuja 11 tointa, joiden avulla parannetaan huomattavasti jatkuvuutta nykyiseen ohjelmaan nähden. Konkreettiset painotusalueet ja toteutettavat toimet sekä ohjelman täytäntöönpanon muut näkökohdat (esimerkiksi rahoitusvarojen jako, sovellettavan yhteisön rahoituksen prosenttiosuuden valinnan ja myöntämisen perusteet, suunniteltu aikataulu tarjouspyynnöille, yhteisille toimille ja ehdotuspyynnöille) valitaan vuosittain työohjelmassa ohjelmakomiteaa kuullen.

Ohjelmalle varatut kokonaismäärärahat ovat 138,8 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina (eli 156,8 miljoonaa euroa nykyisinä hintoina).

III.   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleiset huomautukset

Neuvosto on noudattanut yleisesti ottaen Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausuntoa, joka sisällytettiin suurelta osin komission muutettuun ehdotukseen. Neuvosto hyväksyi erityisesti komission alkuperäisen ehdotuksen jakamisen kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi (toinen koskee terveyttä ja toinen kuluttajansuojaa).

Neuvosto hyväksyi myös edellä jaksossa II mainitun, komission ehdottaman ohjelman talousarvion.

Komissio on hyväksynyt neuvoston vahvistaman yhteisen kannan.

2.   Euroopan parlamentin tarkistukset

Euroopan parlamentti hyväksyi 23.3.2006 täysistunnossaan 56 tarkistusta komission alkuperäiseen ehdotukseen. Ne sisällytettiin suurelta osin komission muutettuun ehdotukseen, jonka osalta neuvosto ei ole tehnyt merkittäviä muutoksia.

Neuvosto:

| a) | sisällytti yhteiseen kantaan 18 tarkistusta, jotka koskevat komission alkuperäisen ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi, seuraavasti:






  i) | kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset:
  tarkistus 2 (viite 1)
  tarkistus 5 (johdanto-osan 3 kappale)
  tarkistus 6 (johdanto-osan 4 kappale)
  tarkistus 7 (johdanto-osan 5 kappale); tämä johdanto-osan kappale on nyt johdanto-osan 3 kappale
  tarkistus 11 (johdanto-osan 9 kappale)
  tarkistus 31 (liite 1)
  tarkistus 32 (liite 2); |
| --- | --- | --- |

a)

sisällytti yhteiseen kantaan 18 tarkistusta, jotka koskevat komission alkuperäisen ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi, seuraavasti:

i)

kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset:

tarkistus 2 (viite 1)

tarkistus 5 (johdanto-osan 3 kappale)

tarkistus 6 (johdanto-osan 4 kappale)

tarkistus 7 (johdanto-osan 5 kappale); tämä johdanto-osan kappale on nyt johdanto-osan 3 kappale

tarkistus 11 (johdanto-osan 9 kappale)

tarkistus 31 (liite 1)

tarkistus 32 (liite 2);

| ii) | muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset:
  tarkistus 1 (otsikko): uusi otsikko
  tarkistus 3 (johdanto-osan 1 kappale): johdanto-osan 1 kappaleen uusi sanamuoto
  tarkistus 4 (johdanto-osan 2 kappale): johdanto-osan 2 kappaleen uusi sanamuoto
  tarkistus 9 (johdanto-osan 7 kappale): johdanto-osan 1 kappaleen uusi sanamuoto
  tarkistus 15 (johdanto-osan 13 kappale): johdanto-osan 12 kappaleen uusi sanamuoto
  tarkistus 18 (1 artikla): 1 artiklan uusi sanamuoto
  tarkistus 19 (2 artiklan 1 kohta): otettu osittain huomioon sanamuodon muutoksin 2 artiklan 1 kohdan uudessa muodossa
  tarkistukset 20 ja 55 (2 artiklan 2 kohta): tarkistusten ajatus otettu huomioon 2 artiklan 2 kohdan uudessa sanamuodossa
  tarkistus 29 (11 artikla): otettu osittain huomioon 11 artiklan uudessa sanamuodossa
  tarkistus 40 (liite III, tavoite III, toimi 7, 7.3 a kohta (uusi)); liitteen I, tavoitteen I, toimen 3 uusi sanamuoto.
  Neuvosto hylkäsi 7 muuta jakamiseen liittyvää tarkistusta (27, 30, 46, 45, 51, 52 ja 53) ottaen huomioon tavoitteiden määrän vähentämisen komission muutetussa ehdotuksessa ja toimielinten välisen sopimuksen rahoituskehyksestä 2007—2013. |
| --- | --- |

ii)

muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset:

tarkistus 1 (otsikko): uusi otsikko

tarkistus 3 (johdanto-osan 1 kappale): johdanto-osan 1 kappaleen uusi sanamuoto

tarkistus 4 (johdanto-osan 2 kappale): johdanto-osan 2 kappaleen uusi sanamuoto

tarkistus 9 (johdanto-osan 7 kappale): johdanto-osan 1 kappaleen uusi sanamuoto

tarkistus 15 (johdanto-osan 13 kappale): johdanto-osan 12 kappaleen uusi sanamuoto

tarkistus 18 (1 artikla): 1 artiklan uusi sanamuoto

tarkistus 19 (2 artiklan 1 kohta): otettu osittain huomioon sanamuodon muutoksin 2 artiklan 1 kohdan uudessa muodossa

tarkistukset 20 ja 55 (2 artiklan 2 kohta): tarkistusten ajatus otettu huomioon 2 artiklan 2 kohdan uudessa sanamuodossa

tarkistus 29 (11 artikla): otettu osittain huomioon 11 artiklan uudessa sanamuodossa

tarkistus 40 (liite III, tavoite III, toimi 7, 7.3 a kohta (uusi)); liitteen I, tavoitteen I, toimen 3 uusi sanamuoto.

Neuvosto hylkäsi 7 muuta jakamiseen liittyvää tarkistusta (27, 30, 46, 45, 51, 52 ja 53) ottaen huomioon tavoitteiden määrän vähentämisen komission muutetussa ehdotuksessa ja toimielinten välisen sopimuksen rahoituskehyksestä 2007—2013.

| b) | sisällytti yhteiseen kantaan 20 tarkistusta, jotka eivät koske ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi, seuraavasti:






  i) | kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset:
  tarkistus 34 (liite III, otsikko): tämä liite on nyt liite I. |
| --- | --- | --- |

b)

sisällytti yhteiseen kantaan 20 tarkistusta, jotka eivät koske ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi, seuraavasti:

i)

kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset:

tarkistus 34 (liite III, otsikko): tämä liite on nyt liite I.

| ii) | muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset:
  tarkistus 8 (johdanto-osan 6 kappale): otettu osittain huomioon johdanto-osan 5 kappaleen uudessa sanamuodossa
  tarkistus 10 (johdanto-osan uusi 8 a kappale): johdanto-osan 8 kappaleen uusi sanamuoto
  tarkistus 13 (johdanto-osan 12 kappale): johdanto-osan 11 kappaleen uusi sanamuoto
  tarkistus 16 (johdanto-osan 14 kappale): tarkistuksen ajatus otettu huomioon johdanto-osan 6 kappaleen uudessa sanamuodossa;
  artiklat:
  tarkistus 21 (3 artiklan 2 kohdan a alakohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan uudessa sanamuodossa
  tarkistus 22 (3 artiklan 2 kohdan b alakohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan uudessa sanamuodossa
  tarkistus 23 (3 artiklan 2 kohta, uusi ba alakohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan uudessa sanamuodossa
  tarkistus 24 (3 artiklan uusi 2 a kohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 4 kohdan uudessa sanamuodossa
  tarkistus 26 (3 artiklan uusi 4 a kohta): 4 artiklan 3 kohdan uusi sanamuoto
  tarkistus 28 (7 artiklan 1 kohdan a alakohta): 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan uusi sanamuoto;
  liitteet:
  tarkistus 35 (liite III, tavoite I, toimi 3): liitteen I, tavoitteen I, toimen 2 uusi sanamuoto
  tarkistus 41 (liite III, tavoite III, toimi 7, 7.4 a kohta (uusi)): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 2 uudessa sanamuodossa
  tarkistus 42 (liite III, tavoite III, toimi 7, 7.4 b kohta (uusi)): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 1.1 uudessa sanamuodossa
  tarkistus 43 (liite III, tavoite III, toimi 9): liitteen I, tavoitteen II, toimen 9 uusi sanamuoto
  tarkistus 44 (liite III, tavoite III, toimi 10): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 7 uudessa sanamuodossa
  tarkistus 47 (liite III, tavoite IV, toimi 12): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 11.1 uudessa sanamuodossa
  tarkistus 48 (liite III, tavoite IV, toimi 13): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen II, toimen 11.1 uudessa sanamuodossa
  tarkistus 50 (liite III, tavoite IV, uusi toimi 18 a): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 7 uudessa sanamuodossa
  tarkistus 33 (uusi liite III a): tarkistuksen ajatus otettu huomioon uuden liitteen II sanamuodossa. |
| --- | --- |

ii)

muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset:

tarkistus 8 (johdanto-osan 6 kappale): otettu osittain huomioon johdanto-osan 5 kappaleen uudessa sanamuodossa

tarkistus 10 (johdanto-osan uusi 8 a kappale): johdanto-osan 8 kappaleen uusi sanamuoto

tarkistus 13 (johdanto-osan 12 kappale): johdanto-osan 11 kappaleen uusi sanamuoto

tarkistus 16 (johdanto-osan 14 kappale): tarkistuksen ajatus otettu huomioon johdanto-osan 6 kappaleen uudessa sanamuodossa;

artiklat:

tarkistus 21 (3 artiklan 2 kohdan a alakohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan uudessa sanamuodossa

tarkistus 22 (3 artiklan 2 kohdan b alakohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan uudessa sanamuodossa

tarkistus 23 (3 artiklan 2 kohta, uusi ba alakohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan uudessa sanamuodossa

tarkistus 24 (3 artiklan uusi 2 a kohta): otettu osittain huomioon 4 artiklan 4 kohdan uudessa sanamuodossa

tarkistus 26 (3 artiklan uusi 4 a kohta): 4 artiklan 3 kohdan uusi sanamuoto

tarkistus 28 (7 artiklan 1 kohdan a alakohta): 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan uusi sanamuoto;

liitteet:

tarkistus 35 (liite III, tavoite I, toimi 3): liitteen I, tavoitteen I, toimen 2 uusi sanamuoto

tarkistus 41 (liite III, tavoite III, toimi 7, 7.4 a kohta (uusi)): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 2 uudessa sanamuodossa

tarkistus 42 (liite III, tavoite III, toimi 7, 7.4 b kohta (uusi)): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 1.1 uudessa sanamuodossa

tarkistus 43 (liite III, tavoite III, toimi 9): liitteen I, tavoitteen II, toimen 9 uusi sanamuoto

tarkistus 44 (liite III, tavoite III, toimi 10): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 7 uudessa sanamuodossa

tarkistus 47 (liite III, tavoite IV, toimi 12): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 11.1 uudessa sanamuodossa

tarkistus 48 (liite III, tavoite IV, toimi 13): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen II, toimen 11.1 uudessa sanamuodossa

tarkistus 50 (liite III, tavoite IV, uusi toimi 18 a): tarkistuksen ajatus otettu huomioon liitteen I, tavoitteen I, toimen 7 uudessa sanamuodossa

tarkistus 33 (uusi liite III a): tarkistuksen ajatus otettu huomioon uuden liitteen II sanamuodossa.

| c) | ei sisällyttänyt 18:aa tarkistusta (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 ja 54) yhteiseen kantaan.
  Neuvosto noudatti komission näiden tarkistusten osalta esittämää näkemystä, lukuun ottamatta tarkistusta 54, jonka komissio hyväksyi kokonaisuudessaan, mutta jota ei sisällytetty yhteiseen kantaan, koska komission muutetussa ehdotuksessa tiukennettiin kuluttajia koskevien tavoitteiden määritelmiä. |
| --- | --- |

c)

ei sisällyttänyt 18:aa tarkistusta (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 ja 54) yhteiseen kantaan.

Neuvosto noudatti komission näiden tarkistusten osalta esittämää näkemystä, lukuun ottamatta tarkistusta 54, jonka komissio hyväksyi kokonaisuudessaan, mutta jota ei sisällytetty yhteiseen kantaan, koska komission muutetussa ehdotuksessa tiukennettiin kuluttajia koskevien tavoitteiden määritelmiä.

IV.   YHTEENVETO

Neuvosto katsoo, että sen yhteisessä kannassa, johon on sisällytetty jakson III 2 kohdan alakohdissa a ja b mainitut tarkistukset, otetaan hyvin huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunto.

Yhteisessä kannassa otetaan huomioon huolenaiheet ja etunäkökohdat ja varmistetaan ohjelman tavoitteiden toteuttaminen käyttämällä pienempää määrää toimia ja välineitä sekä täsmällisempiä menetelmiä ja menettelyjä, jotka on muotoiltu uudelleen Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunnon, komission muutetun ehdotuksen ja olemassa olevan kuluttajapolitiikkaohjelman pohjalta (päätös N:o 20/2004/EY).

Siinä varmistetaan myös kuluttajien suojelu, koska kyseessä olevassa päätöksessä tehostetaan yhteisön toimia ja niiden näkyvyyttä.

---

(1)  Asiak. 8064/05.

(2)  EUVL C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  EUVL C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  Asiak. 7538/06.

(5)  Asiak. 9909/06.

---