# Az Európai Unió L 230/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 230 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. július 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 230

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. július 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1044 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. május 8.) az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a globális felmelegedési potenciál értékei és az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatások, valamint az uniós nyilvántartási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá a 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1045 rendelete (2020. július 13.) a Görögország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1046 rendelete (2020. július 13.) a Görögország lobogója alatt közlekedő kisüzemi hajók által bizonyos szigetcsoportok vizein folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászati tilalmáról | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1047 végrehajtási határozata (2020. július 15.) az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Portugália számára való lehetővé tételéről | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1048 végrehajtási határozata (2020. július 15.) a kulturális örökség védelme érdekében in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek engedélyezésének Ausztria számára való lehetővé tételéről
  (az értesítés a C(2020) 4724. számú dokumentummal történt) | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1049 végrehajtási határozata (2020. július 15.) az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Franciaország számára való lehetővé tételéről
  (az értesítés a C(2020) 4715. számú dokumentummal történt) | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1050 végrehajtási határozata (2020. július 15.) az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Spanyolország számára való lehetővé tételéről | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1051 végrehajtási határozata (2020. július 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről | 24 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/1052 ajánlása (2020. július 16.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról | 26 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | A második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás irányító testületének határozata (2020. május 26.) a személyes adatoknak az FCH2 közös vállalkozás működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról | 29 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1044 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. május 8.) az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a globális felmelegedési potenciál értékei és az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatások, valamint az uniós nyilvántartási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá a 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1045 rendelete (2020. július 13.) a Görögország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

7

*

A Bizottság (EU) 2020/1046 rendelete (2020. július 13.) a Görögország lobogója alatt közlekedő kisüzemi hajók által bizonyos szigetcsoportok vizein folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászati tilalmáról

9

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1047 végrehajtási határozata (2020. július 15.) az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Portugália számára való lehetővé tételéről

12

*

A Bizottság (EU) 2020/1048 végrehajtási határozata (2020. július 15.) a kulturális örökség védelme érdekében in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek engedélyezésének Ausztria számára való lehetővé tételéről
  (az értesítés a C(2020) 4724. számú dokumentummal történt)

in situ

(az értesítés a C(2020) 4724. számú dokumentummal történt)

15

*

A Bizottság (EU) 2020/1049 végrehajtási határozata (2020. július 15.) az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Franciaország számára való lehetővé tételéről
  (az értesítés a C(2020) 4715. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2020) 4715. számú dokumentummal történt)

18

*

A Bizottság (EU) 2020/1050 végrehajtási határozata (2020. július 15.) az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Spanyolország számára való lehetővé tételéről

21

*

A Bizottság (EU) 2020/1051 végrehajtási határozata (2020. július 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

24

AJÁNLÁSOK

*

A Tanács (EU) 2020/1052 ajánlása (2020. július 16.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról

26

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

A második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás irányító testületének határozata (2020. május 26.) a személyes adatoknak az FCH2 közös vállalkozás működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról

29

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Uniót vagy annak tagállamait fenyegető kibertámadások elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2019. május 17-i (KKBP) 2019/797 tanácsi határozathoz ( HL L 129 I., 2019.5.17. ) | 36 |
| | * | Helyesbítés az Uniót vagy annak tagállamait fenyegető kibertámadások elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/796 tanácsi rendelethez ( HL L 129 I., 2019.5.17. ) | 37 |
| | * | Helyesbítés a 92/33/EGK tanácsi irányelv értelmében a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és palántázóanyagokra vonatkozó feltételek jegyzékének meghatározásáról szóló, 1993. július 2-i 93/61/EGK bizottsági irányelvhez ( HL L 250., 1993.10.7. ) | 38 |
| | * | Helyesbítés a 2020-as COVID-19-járvány hatásaival szembeni fellépéshez szükséges áruk behozatalivám- és hozzáadottértékadó-mentességéről szóló, 2020. április 3-i (EU) 2020/491 bizottsági határozathoz ( HL L 103 I., 2020.4.3. ) | 39 |
| | * | Helyesbítés a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 130., 2017.5.19. ) | 40 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Uniót vagy annak tagállamait fenyegető kibertámadások elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2019. május 17-i (KKBP) 2019/797 tanácsi határozathoz ( HL L 129 I., 2019.5.17. )

( HL L 129 I., 2019.5.17. )

36

*

Helyesbítés az Uniót vagy annak tagállamait fenyegető kibertámadások elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/796 tanácsi rendelethez ( HL L 129 I., 2019.5.17. )

( HL L 129 I., 2019.5.17. )

37

*

Helyesbítés a 92/33/EGK tanácsi irányelv értelmében a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és palántázóanyagokra vonatkozó feltételek jegyzékének meghatározásáról szóló, 1993. július 2-i 93/61/EGK bizottsági irányelvhez ( HL L 250., 1993.10.7. )

( HL L 250., 1993.10.7. )

38

*

Helyesbítés a 2020-as COVID-19-járvány hatásaival szembeni fellépéshez szükséges áruk behozatalivám- és hozzáadottértékadó-mentességéről szóló, 2020. április 3-i (EU) 2020/491 bizottsági határozathoz ( HL L 103 I., 2020.4.3. )

( HL L 103 I., 2020.4.3. )

39

*

Helyesbítés a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 130., 2017.5.19. )

( HL L 130., 2017.5.19. )

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1044 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. május 8.)

az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a globális felmelegedési potenciál értékei és az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatások, valamint az uniós nyilvántartási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá a 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (6) bekezdésének b) pontjára és 37. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére szolgáló rendszer meghatározza az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében az éghajlat-politikával összefüggésben alkalmazandó nyomonkövetési és jelentéstételi szabályokat. A szóban forgó rendszerre vonatkozó rendelkezések teljes mértékben beépültek az (EU) 2018/1999 rendeletbe, amely 2021. január 1-jével hatályon kívül helyezi az 525/2013/EU rendeletet. E rendszer keretében el kell fogadni a globális felmelegedési potenciálok értékeit, és meg kell határozni az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére szolgáló rendszer meghatározza az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében az éghajlat-politikával összefüggésben alkalmazandó nyomonkövetési és jelentéstételi szabályokat. A szóban forgó rendszerre vonatkozó rendelkezések teljes mértékben beépültek az (EU) 2018/1999 rendeletbe, amely 2021. január 1-jével hatályon kívül helyezi az 525/2013/EU rendeletet. E rendszer keretében el kell fogadni a globális felmelegedési potenciálok értékeit, és meg kell határozni az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatásokat.

| (2) | Ami a globális felmelegedési potenciált illeti, az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) Felei Konferenciájának első ülése, amely a Részes Felek 21. konferenciáját követően az éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) Részes Feleinek találkozójául szolgál, az üvegházhatású gázok jegyzékeinek bejelentése céljából közös átváltási egységet határozott meg az üvegházhatású gázok szén-dioxid-egyenértékre történő átváltására. Ez a közös átváltási egység az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésében (3) meghatározott, a globális felmelegedési potenciálra vonatkozó értékeken alapul. A globális felmelegedési potenciál értékeinek meghatározásakor figyelembe kell venni ezt a közös átváltási egységet. |
| --- | --- |

(2)

Ami a globális felmelegedési potenciált illeti, az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) Felei Konferenciájának első ülése, amely a Részes Felek 21. konferenciáját követően az éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) Részes Feleinek találkozójául szolgál, az üvegházhatású gázok jegyzékeinek bejelentése céljából közös átváltási egységet határozott meg az üvegházhatású gázok szén-dioxid-egyenértékre történő átváltására. Ez a közös átváltási egység az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésében (3) meghatározott, a globális felmelegedési potenciálra vonatkozó értékeken alapul. A globális felmelegedési potenciál értékeinek meghatározásakor figyelembe kell venni ezt a közös átváltási egységet.

| (3) | Az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatásokat a nemzetközi fejleményekkel összhangban kell meghatározni. Az üvegházhatású gázok nemzeti nyilvántartásaira vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatások mellett a tagállamoknak és a Bizottságnak figyelembe kell venniük a Párizsi Megállapodás 13. cikkében említett, fellépésre és támogatásra vonatkozó átláthatósági keretrendszer módozatait, eljárásait és iránymutatásait az UNFCCC Feleinek – a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló – Konferenciája által elfogadott 18/CMA.1. határozat (a továbbiakban: a 18/CMA.1. határozat) mellékletében foglaltak szerint. Emellett a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatásokhoz készült, a vizes élőhelyekre vonatkozó 2013. évi kiegészítést. |
| --- | --- |

(3)

Az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatásokat a nemzetközi fejleményekkel összhangban kell meghatározni. Az üvegházhatású gázok nemzeti nyilvántartásaira vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatások mellett a tagállamoknak és a Bizottságnak figyelembe kell venniük a Párizsi Megállapodás 13. cikkében említett, fellépésre és támogatásra vonatkozó átláthatósági keretrendszer módozatait, eljárásait és iránymutatásait az UNFCCC Feleinek – a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló – Konferenciája által elfogadott 18/CMA.1. határozat (a továbbiakban: a 18/CMA.1. határozat) mellékletében foglaltak szerint. Emellett a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatásokhoz készült, a vizes élőhelyekre vonatkozó 2013. évi kiegészítést.

| (4) | Az uniós nyilvántartás minőségének biztosítása érdekében meg kell állapítani az uniós minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési program további célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós nyilvántartás minőségének biztosítása érdekében meg kell állapítani az uniós minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési program további célkitűzéseit.

| (5) | Az uniós nyilvántartás teljességének a 18/CMA.1. határozat értelmében történő biztosítása érdekében meg kell határozni azokat a módszereket és adatokat, amelyeket a Bizottság a tagállami jegyzékekből hiányzó adatok vonatkozásában az (EU) 2018/1999 rendelet 37. cikkének (5) bekezdésével összhangban készített becslések kapcsán alkalmaz. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós nyilvántartás teljességének a 18/CMA.1. határozat értelmében történő biztosítása érdekében meg kell határozni azokat a módszereket és adatokat, amelyeket a Bizottság a tagállami jegyzékekből hiányzó adatok vonatkozásában az (EU) 2018/1999 rendelet 37. cikkének (5) bekezdésével összhangban készített becslések kapcsán alkalmaz.

| (6) | Az uniós nyilvántartás időszerűségének, átláthatóságának, pontosságának, következetességének, összehasonlíthatóságának és teljességének biztosítása érdekében meg kell határozni a tagállami üvegházhatásúgáz-jegyzékekben szereplő adatokra vonatkozóan elvégzett előzetes ellenőrzések tartalmát. A pontosságnak az előzetes ellenőrzések részeként történő értékelése során biztosítani kell, hogy az uniós kulcskategóriák tekintetében a tagállamok ne becsüljék szisztematikusan túl vagy alul a tényleges kibocsátásokat és elnyeléseket. Továbbá, mivel a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz (LULUCF) kapcsolódó, forrásonkénti és nyelőnkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó jelentéstétel szerves részét képezi az üvegházhatású gázok jegyzékével kapcsolatos jelentéstételnek, és mivel a LULUCF-ágazat bekerült a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzésbe, a LULUCF-ágazatban végzett előzetes ellenőrzéseket össze kell hangolni a többi ágazatban végzett ellenőrzésekkel. A LULUCF-ágazatban a földhasználattal és földhasználat-változtatással kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan bejelentett adatok összehasonlíthatók az uniós és tagállami programokból és felmérésekből, például a Kopernikuszból és a LUCAS-ból származó információkkal. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós nyilvántartás időszerűségének, átláthatóságának, pontosságának, következetességének, összehasonlíthatóságának és teljességének biztosítása érdekében meg kell határozni a tagállami üvegházhatásúgáz-jegyzékekben szereplő adatokra vonatkozóan elvégzett előzetes ellenőrzések tartalmát. A pontosságnak az előzetes ellenőrzések részeként történő értékelése során biztosítani kell, hogy az uniós kulcskategóriák tekintetében a tagállamok ne becsüljék szisztematikusan túl vagy alul a tényleges kibocsátásokat és elnyeléseket. Továbbá, mivel a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz (LULUCF) kapcsolódó, forrásonkénti és nyelőnkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó jelentéstétel szerves részét képezi az üvegházhatású gázok jegyzékével kapcsolatos jelentéstételnek, és mivel a LULUCF-ágazat bekerült a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzésbe, a LULUCF-ágazatban végzett előzetes ellenőrzéseket össze kell hangolni a többi ágazatban végzett ellenőrzésekkel. A LULUCF-ágazatban a földhasználattal és földhasználat-változtatással kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan bejelentett adatok összehasonlíthatók az uniós és tagállami programokból és felmérésekből, például a Kopernikuszból és a LUCAS-ból származó információkkal.

| (7) | Az uniós nyilvántartás összeállításához szükséges hiányzó nemzeti jegyzékadatok kiegészítésére szolgáló becslések az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatásokkal összhangban készülnek. E becslések nem határozhatók meg az üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó értékek alkalmazása nélkül. Mivel a globális felmelegedési potenciálra, a jegyzékre vonatkozó iránymutatásokra és az uniós nyilvántartási rendszerre vonatkozó szabályok lényegileg kapcsolódnak egymáshoz, helyénvaló azokat egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletbe foglalni. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós nyilvántartás összeállításához szükséges hiányzó nemzeti jegyzékadatok kiegészítésére szolgáló becslések az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatásokkal összhangban készülnek. E becslések nem határozhatók meg az üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó értékek alkalmazása nélkül. Mivel a globális felmelegedési potenciálra, a jegyzékre vonatkozó iránymutatásokra és az uniós nyilvántartási rendszerre vonatkozó szabályok lényegileg kapcsolódnak egymáshoz, helyénvaló azokat egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletbe foglalni.

| (8) | Az (EU) 2018/1999 rendeletben foglalt idevágó rendelkezések alkalmazásának kezdőnapjával való összhang biztosítása érdekében indokolt, hogy ez a rendelet 2021. január 1-jétől legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/1999 rendeletben foglalt idevágó rendelkezések alkalmazásának kezdőnapjával való összhang biztosítása érdekében indokolt, hogy ez a rendelet 2021. január 1-jétől legyen alkalmazandó.

| (9) | Az (EU) 2018/1999 rendelet 57. és 58. cikkével összhangban az 525/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti, kivéve az említett rendelet 7. cikkét, amely a 2018., a 2019. és a 2020. évre vonatkozó adatokat tartalmazó jelentésekre továbbra is alkalmazandó. A 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) ezért 2021. január 1-jével indokolt hatályon kívül kell helyezni, azonban helyénvaló előírni, hogy 6. és 7. cikke továbbra is hatályban maradjon a 2019-re és 2020-ra vonatkozóan előírt adatokat tartalmazó jelentések tekintetében, |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2018/1999 rendelet 57. és 58. cikkével összhangban az 525/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti, kivéve az említett rendelet 7. cikkét, amely a 2018., a 2019. és a 2020. évre vonatkozó adatokat tartalmazó jelentésekre továbbra is alkalmazandó. A 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) ezért 2021. január 1-jével indokolt hatályon kívül kell helyezni, azonban helyénvaló előírni, hogy 6. és 7. cikke továbbra is hatályban maradjon a 2019-re és 2020-ra vonatkozóan előírt adatokat tartalmazó jelentések tekintetében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

Ezt a rendeletet a tagállamok által benyújtott, a 2021. és az azt követő évekre vonatkozóan megadandó adatokat tartalmazó jelentésekre kell alkalmazni.

2. cikk

Globális felmelegedési potenciálok

A tagállamok és a Bizottság az üvegházhatású gázok jegyzékében szereplő adatoknak az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése szerinti meghatározása és bejelentése során az e rendelet I. mellékletében felsorolt globális felmelegedési potenciálokat alkalmazzák.

3. cikk

Az üvegházhatású gázok jegyzékére vonatkozó iránymutatások

A tagállamok és a Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében említett, az üvegházhatású gázokra vonatkozó jegyzékeket az alábbiaknak megfelelően határozzák meg:

| a) | az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó, 2006. évi iránymutatásai; |
| --- | --- |

a)

az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó, 2006. évi iránymutatásai;

| b) | a Párizsi Megállapodás 13. cikkében említett, fellépésre és támogatásra vonatkozó átláthatósági keretrendszer módozatai, eljárásai és iránymutatásai a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciája által elfogadott 18/CMA.1. határozat (a továbbiakban: a 18/CMA.1. határozat) mellékletében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

b)

a Párizsi Megállapodás 13. cikkében említett, fellépésre és támogatásra vonatkozó átláthatósági keretrendszer módozatai, eljárásai és iránymutatásai a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló Felek Konferenciája által elfogadott 18/CMA.1. határozat (a továbbiakban: a 18/CMA.1. határozat) mellékletében foglaltak szerint.

4. cikk

A minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési program célkitűzései

(1)   Az üvegházhatású gázok uniós nyilvántartási rendszerét a Bizottság kezeli, fenntartja és folyamatosan fejleszti, szem előtt tartva a minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési programok alábbi célkitűzéseit:

| a) | annak biztosítása – adott esetben az (EU) 2018/1999 rendelet 37. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazásával, az érintett tagállammal konzultálva –, hogy az üvegházhatású gázok uniós nyilvántartása hiánytalan legyen; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása – adott esetben az (EU) 2018/1999 rendelet 37. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazásával, az érintett tagállammal konzultálva –, hogy az üvegházhatású gázok uniós nyilvántartása hiánytalan legyen;

| b) | annak szavatolása, hogy az üvegházhatású gázok uniós nyilvántartási rendszere biztosítsa a tagállamok forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításainak átlátható összesítését, valamint adjon áttekintést az uniós kulcskategóriákra vonatkozó módszertani leírásokról, továbbá átlátható módon tükrözze azt, hogy a tagállamok forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásai és nyelőnkénti eltávolításai mennyiben járulnak hozzá az üvegházhatású gázok uniós jegyzékéhez; |
| --- | --- |

b)

annak szavatolása, hogy az üvegházhatású gázok uniós nyilvántartási rendszere biztosítsa a tagállamok forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításainak átlátható összesítését, valamint adjon áttekintést az uniós kulcskategóriákra vonatkozó módszertani leírásokról, továbbá átlátható módon tükrözze azt, hogy a tagállamok forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásai és nyelőnkénti eltávolításai mennyiben járulnak hozzá az üvegházhatású gázok uniós jegyzékéhez;

| c) | annak biztosítása, hogy az adott jelentéstételi év tekintetében az Unió forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításainak összege egyenlő legyen a tagállamok (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése szerint bejelentett forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításainak összegével; |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy az adott jelentéstételi év tekintetében az Unió forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításainak összege egyenlő legyen a tagállamok (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése szerint bejelentett forrásonkénti üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak és nyelőnkénti eltávolításainak összegével;

| d) | annak biztosítása, hogy az üvegházhatású gázok uniós jegyzéke valamennyi jelentett év tekintetében tartalmazza a forrásonkénti kibocsátások és a nyelőnkénti eltávolítások következetes idősorait. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy az üvegházhatású gázok uniós jegyzéke valamennyi jelentett év tekintetében tartalmazza a forrásonkénti kibocsátások és a nyelőnkénti eltávolítások következetes idősorait.

(2)   A Bizottság és a tagállamok lehetőség szerint növelik az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeinek összehasonlíthatóságát azáltal, hogy adott esetben törekednek a módszerek, a tevékenységre vonatkozó adatok, a jelölések, valamint a forrásonkénti kibocsátások és nyelőnkénti eltávolítások tagállam általi kiosztásának szinergiájára.

(3)   Az uniós nyilvántartás minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési programjaira vonatkozó célkitűzéseknek ki kell egészíteniük a tagállamok által végrehajtott minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési programok célkitűzéseit.

(4)   A tagállamok biztosítják a tevékenységre vonatkozó adatok, a kibocsátási tényezők és a nemzeti üvegházhatásúgáz-jegyzékük tekintetében felhasznált más paraméterek megfelelő minőségét.

5. cikk

A hiányzó adatok pótlása

(1)   Az (EU) 2018/1999 rendelet 37. cikke (5) bekezdésének megfelelően a tagállamok által benyújtott jegyzékadatok kiegészítésére szolgáló bizottsági becsléseknek a következő módszereken és adatokon kell alapulniuk:

| a) | amennyiben valamely tagállam az előző jelentéstételi évben következetes idősorokat nyújtott be az adott forráskategóriára vonatkozóan, és:






  i. | az érintett tagállam az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (2) bekezdése szerint az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzéket nyújtott be az X – 1 év tekintetében, amely jegyzék tartalmazza a hiányzó becslést, a becslés alapját az említett, az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzék adatai képezik; |
| --- | --- | --- |

a)

amennyiben valamely tagállam az előző jelentéstételi évben következetes idősorokat nyújtott be az adott forráskategóriára vonatkozóan, és:

i.

az érintett tagállam az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (2) bekezdése szerint az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzéket nyújtott be az X – 1 év tekintetében, amely jegyzék tartalmazza a hiányzó becslést, a becslés alapját az említett, az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzék adatai képezik;

| ii. | az érintett tagállam nem nyújtott be az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzéket az X – 1 év tekintetében az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően, viszont az Unió az adott tagállam vonatkozásában, az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően elvégezte az X – 1 évre nézve az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó becslést, a becslés alapját az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó uniós nyilvántartás adatai képezik; |
| --- | --- |

ii.

az érintett tagállam nem nyújtott be az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzéket az X – 1 év tekintetében az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően, viszont az Unió az adott tagállam vonatkozásában, az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően elvégezte az X – 1 évre nézve az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó becslést, a becslés alapját az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó uniós nyilvántartás adatai képezik;

| iii. | üvegházhatású gázokra vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó tagállami jegyzékből származó adatok használata nem lehetséges, vagy az energiaágazat vonatkozásában hiányzó energiastatisztikai adatok esetében nagymértékben pontatlan becsléshez vezetne, a becslés alapját az 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kapott adatok képezik; |
| --- | --- |

iii.

üvegházhatású gázokra vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó tagállami jegyzékből származó adatok használata nem lehetséges, vagy az energiaágazat vonatkozásában hiányzó energiastatisztikai adatok esetében nagymértékben pontatlan becsléshez vezetne, a becslés alapját az 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kapott adatok képezik;

| iv. | az üvegházhatású gázokra vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékből származó adatok használata nem lehetséges, vagy a nem az energiaágazatok vonatkozásában hiányzó adatok esetében nagymértékben pontatlan számításhoz vezetne, a becslés alapját az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékére vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatás (1. kötet) 2.2.3. szakaszának a hiányzó adatok pótlására vonatkozó technikai tanácsokkal összhangban lévő becslési módszerek képezik, adott esetben az európai statisztikák felhasználásával; |
| --- | --- |

iv.

az üvegházhatású gázokra vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékből származó adatok használata nem lehetséges, vagy a nem az energiaágazatok vonatkozásában hiányzó adatok esetében nagymértékben pontatlan számításhoz vezetne, a becslés alapját az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékére vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatás (1. kötet) 2.2.3. szakaszának a hiányzó adatok pótlására vonatkozó technikai tanácsokkal összhangban lévő becslési módszerek képezik, adott esetben az európai statisztikák felhasználásával;

| b) | amennyiben a releváns kategóriához tartozó forrásonkénti kibocsátások vagy nyelőnkénti eltávolítások esetében a becslés tekintetében a benyújtást megelőző legutóbbi felülvizsgálat során az (EU) 2018/1999 rendelet 38. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerint technikai korrekciót alkalmaztak, és az érintett tagállam nem nyújtott be felülvizsgált becslést, a becslés alapját a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport által a technikai korrekció kiszámítására alkalmazott módszer képezi; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a releváns kategóriához tartozó forrásonkénti kibocsátások vagy nyelőnkénti eltávolítások esetében a becslés tekintetében a benyújtást megelőző legutóbbi felülvizsgálat során az (EU) 2018/1999 rendelet 38. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerint technikai korrekciót alkalmaztak, és az érintett tagállam nem nyújtott be felülvizsgált becslést, a becslés alapját a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport által a technikai korrekció kiszámítására alkalmazott módszer képezi;

| c) | amennyiben az adott forráskategória vonatkozásában bejelentett becslések esetében nem áll rendelkezésre összefüggő idősor, a becslés alapját az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékére vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatás (1. kötet) 2.2.3. szakaszának a hiányzó adatok pótlására vonatkozó technikai tanácsokkal összhangban lévő becslési módszerek képezik. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az adott forráskategória vonatkozásában bejelentett becslések esetében nem áll rendelkezésre összefüggő idősor, a becslés alapját az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékére vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatás (1. kötet) 2.2.3. szakaszának a hiányzó adatok pótlására vonatkozó technikai tanácsokkal összhangban lévő becslési módszerek képezik.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett becsléseket az érintett tagállamokkal folytatott konzultáció és szoros együttműködés mellett a jelentés tárgyévének március 31-ig elkészíti.

(3)   Az érintett tagállam az (1) bekezdésben említett becsléseket használja fel a nemzeti jegyzékeknek az UNFCCC titkárságához történő, az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (4) bekezdése szerinti benyújtásához.

6. cikk

Előzetes ellenőrzések

A Bizottság által az (EU) 2018/1999 rendelet 37. cikkének (4) bekezdése alapján végzett előzetes ellenőrzések a következőket foglalhatják magukban:

| a) | arra vonatkozó értékelés, hogy az adott tagállam bejelenti-e a Párizsi Megállapodás 13. cikkében említett és a 18/CMA.1. határozat mellékletében meghatározott, fellépésre és támogatásra vonatkozó átláthatósági keretrendszer módozatai, eljárásai és iránymutatásai szerint előírt valamennyi kategóriát, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet V. mellékletében említett valamennyi üvegházhatású gázt; |
| --- | --- |

a)

arra vonatkozó értékelés, hogy az adott tagállam bejelenti-e a Párizsi Megállapodás 13. cikkében említett és a 18/CMA.1. határozat mellékletében meghatározott, fellépésre és támogatásra vonatkozó átláthatósági keretrendszer módozatai, eljárásai és iránymutatásai szerint előírt valamennyi kategóriát, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet V. mellékletében említett valamennyi üvegházhatású gázt;

| b) | arra vonatkozó értékelés, hogy a forrásonkénti kibocsátásokra és a nyelőnkénti eltávolításokra vonatkozó adatok idősorai konzisztensek-e; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó értékelés, hogy a forrásonkénti kibocsátásokra és a nyelőnkénti eltávolításokra vonatkozó adatok idősorai konzisztensek-e;

| c) | arra vonatkozó értékelés, hogy az implikált kibocsátási faktorok valamennyi tagállam tekintetében összehasonlíthatók-e, figyelembe véve, hogy az alapértelmezett IPCC kibocsátási tényezőknek különböző nemzeti adottságok felelnek meg; |
| --- | --- |

c)

arra vonatkozó értékelés, hogy az implikált kibocsátási faktorok valamennyi tagállam tekintetében összehasonlíthatók-e, figyelembe véve, hogy az alapértelmezett IPCC kibocsátási tényezőknek különböző nemzeti adottságok felelnek meg;

| d) | a „nem becsült” jelölésmód alkalmazásának értékelése, amennyiben elő vannak írva 1-es szintű IPCC módszerek, és a jelölésmód alkalmazása a 18/CMA.1. határozat mellékletének 32. pontja alapján nem indokolt; |
| --- | --- |

d)

a „nem becsült” jelölésmód alkalmazásának értékelése, amennyiben elő vannak írva 1-es szintű IPCC módszerek, és a jelölésmód alkalmazása a 18/CMA.1. határozat mellékletének 32. pontja alapján nem indokolt;

| e) | az üvegházhatású gázok jegyzékének benyújtása érdekében történő újraszámolások elemzése, többek között olyan esetben, amikor az újraszámolás a módszertan módosulásán alapul; |
| --- | --- |

e)

az üvegházhatású gázok jegyzékének benyújtása érdekében történő újraszámolások elemzése, többek között olyan esetben, amikor az újraszámolás a módszertan módosulásán alapul;

| f) | az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében bejelentett, hitelesített üvegházhatásúgáz-kibocsátások összehasonlítása az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (3) bekezdése alapján bejelentett üvegházhatásúgáz-kibocsátásokkal; |
| --- | --- |

f)

az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében bejelentett, hitelesített üvegházhatásúgáz-kibocsátások összehasonlítása az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikkének (3) bekezdése alapján bejelentett üvegházhatásúgáz-kibocsátásokkal;

| g) | az Eurostat referenciamegközelítéséből fakadó eredmények összehasonlítása a tagállamok referenciamegközelítéséből fakadó eredményekkel; |
| --- | --- |

g)

az Eurostat referenciamegközelítéséből fakadó eredmények összehasonlítása a tagállamok referenciamegközelítéséből fakadó eredményekkel;

| h) | az Eurostat ágazati megközelítéséből fakadó eredmények összehasonlítása a tagállamok ágazati megközelítéséből fakadó eredményekkel; |
| --- | --- |

h)

az Eurostat ágazati megközelítéséből fakadó eredmények összehasonlítása a tagállamok ágazati megközelítéséből fakadó eredményekkel;

| i) | arra vonatkozó értékelés, hogy az adott tagállam megoldotta-e a korábbi uniós előzetes ellenőrzések és felülvizsgálatok során felmerült kérdéseket, valamint hogy végrehajtotta-e az UNFCCC-felülvizsgálatok ajánlásait; |
| --- | --- |

i)

arra vonatkozó értékelés, hogy az adott tagállam megoldotta-e a korábbi uniós előzetes ellenőrzések és felülvizsgálatok során felmerült kérdéseket, valamint hogy végrehajtotta-e az UNFCCC-felülvizsgálatok ajánlásait;

| j) | a tagállamok forrásonkénti kibocsátására és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó becslések pontosságának értékelése az uniós kulcskategóriák vonatkozásában; |
| --- | --- |

j)

a tagállamok forrásonkénti kibocsátására és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó becslések pontosságának értékelése az uniós kulcskategóriák vonatkozásában;

| k) | a tagállamok által az uniós kulcskategóriákra vonatkozóan bejelentett módszertani leírások átláthatóságának és teljességének értékelése; |
| --- | --- |

k)

a tagállamok által az uniós kulcskategóriákra vonatkozóan bejelentett módszertani leírások átláthatóságának és teljességének értékelése;

| l) | a földhasználati, földhasználat-megváltoztatási és erdőgazdálkodási (LULUCF) ágazatban a forrásonkénti kibocsátás és a nyelőnkénti eltávolítás nyomon követésének és bejelentésének értékelése az (EU) 2018/1999 rendelet V. mellékletének 3. része alapján, beleértve a kulcskategóriák kiosztását, az alkalmazott IPCC szintmódszertant, valamint a földhasználatra és földhasználat-megváltoztatásra vonatkozó bejelentett adatok összehasonlítását az uniós és tagállami programokból és felmérésekből származó információkkal. |
| --- | --- |

l)

a földhasználati, földhasználat-megváltoztatási és erdőgazdálkodási (LULUCF) ágazatban a forrásonkénti kibocsátás és a nyelőnkénti eltávolítás nyomon követésének és bejelentésének értékelése az (EU) 2018/1999 rendelet V. mellékletének 3. része alapján, beleértve a kulcskategóriák kiosztását, az alkalmazott IPCC szintmódszertant, valamint a földhasználatra és földhasználat-megváltoztatásra vonatkozó bejelentett adatok összehasonlítását az uniós és tagállami programokból és felmérésekből származó információkkal.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet – az e rendelet 8. cikkében meghatározott átmeneti rendelkezésre is figyelemmel – 2021. január 1-jével hatályát veszti.

8. cikk

Átmeneti rendelkezés

E rendelet 7. cikkétől eltérve a 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. és 7. cikke továbbra is alkalmazandó a 2019-re és 2020-ra vonatkozóan előírt adatokat tartalmazó jelentésekre.

9. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Rendelkezéseit 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

2

(3)  A „Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change” (Éghajlatváltozás 2013: Természettudományos alapok. Az I. munkacsoport hozzájárulása az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentéséhez) című jelentés 8.A. függeléke 8.A.1. táblázatának „GWP 100-year” megjelölésű oszlopa, 731. o.; elérhető a következő címen: https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/.

3

(4)  A Bizottság 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete ( 2014. március 12. ) az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az uniós nyilvántartási rendszerre vonatkozó érdemi követelmények megállapításáról, valamint a globális felmelegedési potenciálokban és a nemzetközileg elfogadott nyilvántartási iránymutatásokban bekövetkezett változások figyelembevételéről (HL L 179., 2014.6.19., 26. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1099/2008/EK rendelete (2008. október 22.) az energiastatisztikáról (HL L 304., 2008.11.14., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

GLOBÁLIS FELMELEGEDÉSI POTENCIÁLOK

| Rövidítés, köznapi név vagy kémiai név | Globális felmelegedési potenciál |
| --- | --- |
| Szén-dioxid (CO2) | 1 |
| Metán (CH4) | 28 |
| Dinitrogén-oxid (N2O) | 265 |
| Kén-hexafluorid (SF6) | 23 500 |
| Nitrogén-trifluorid (NF3) | 16 100 |
| Fluorozott szénhidrogének (HFC-k): |
| HFC-23 CHF3 | 12 400 |
| HFC-32 CH2F2 | 677 |
| HFC-41 CH3F | 116 |
| HFC-125 CHF2CF3 | 3 170 |
| HFC-134 CHF2CHF2 | 1 120 |
| HFC-134a CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-143 CH2FCHF2 | 328 |
| HFC-143a CH3CF3 | 4 800 |
| HFC-152 CH2FCH2F | 16 |
| HFC-152a CH3CHF2 | 138 |
| HFC-161 CH3CH2F | 4 |
| HFC-227ea CF3CHFCF3 | 3 350 |
| HFC-236cb CF3CF2CH2F | 1 210 |
| HFC-236ea CF3CHFCHF2 | 1 330 |
| HFC-236fa CF3CH2CF3 | 8 060 |
| HFC-245fa CHF2CH2CF3 | 858 |
| HFC-245ca CH2FCF2CHF2 | 716 |
| HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 | 804 |
| HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 vagy (C5H2F10) | 1 650 |
| Perfluor-karbonok (PFC-k) |
| PFC-14, tetrafluor-metán, CF4 | 6 630 |
| PFC-116, perfluor-etán, C2F6 | 11 100 |
| PFC-218, perfluor-propán, C3F8 | 8 900 |
| PFC-318, perfluor-ciklobután, c-C4F8 | 9 540 |
| Perfluor-ciklopropán, c-C3F6 | 9 200 |
| PFC-3-1-10, perfluor-bután, C4F10 | 9 200 |
| PFC-4-1-12, perfluor-pentán, C5F12 | 8 550 |
| PFC-5-1-14, perfluor-hexán, C6F14 | 7 910 |
| PFC-9-1-18, C10F18 | 7 190 |

Rövidítés, köznapi név vagy kémiai név

Globális felmelegedési potenciál

Szén-dioxid (CO2)

1

Metán (CH4)

28

Dinitrogén-oxid (N2O)

265

Kén-hexafluorid (SF6)

23 500

Nitrogén-trifluorid (NF3)

16 100

Fluorozott szénhidrogének (HFC-k):

HFC-23 CHF3

12 400

HFC-32 CH2F2

677

HFC-41 CH3F

116

HFC-125 CHF2CF3

3 170

HFC-134 CHF2CHF2

1 120

HFC-134a CH2FCF3

1 300

HFC-143 CH2FCHF2

328

HFC-143a CH3CF3

4 800

HFC-152 CH2FCH2F

16

HFC-152a CH3CHF2

138

HFC-161 CH3CH2F

4

HFC-227ea CF3CHFCF3

3 350

HFC-236cb CF3CF2CH2F

1 210

HFC-236ea CF3CHFCHF2

1 330

HFC-236fa CF3CH2CF3

8 060

HFC-245fa CHF2CH2CF3

858

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

716

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

804

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 vagy (C5H2F10)

1 650

Perfluor-karbonok (PFC-k)

PFC-14, tetrafluor-metán, CF4

6 630

PFC-116, perfluor-etán, C2F6

11 100

PFC-218, perfluor-propán, C3F8

8 900

PFC-318, perfluor-ciklobután, c-C4F8

9 540

Perfluor-ciklopropán, c-C3F6

9 200

PFC-3-1-10, perfluor-bután, C4F10

9 200

PFC-4-1-12, perfluor-pentán, C5F12

8 550

PFC-5-1-14, perfluor-hexán, C6F14

7 910

PFC-9-1-18, C10F18

7 190

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1045 RENDELETE

(2020. július 13.)

a Görögország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a Görögország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kékúszójútonhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a Görögország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kékúszójútonhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Görögország a mellékletben megnevezett, az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra nézve kimerítette a 2020. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

A Görögország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 13-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 08/TQ/123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Görögország |
| Állomány | BFT/AE45WM |
| Faj | Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) |
| Övezet | Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tenger |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2020.6.22., 24:00 |

Szám

08/TQ/123

Tagállam

Görögország

Állomány

BFT/AE45WM

Faj

Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus)

Övezet

Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tenger

A tilalom bevezetésének időpontja

2020.6.22., 24:00

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1046 RENDELETE

(2020. július 13.)

a Görögország lobogója alatt közlekedő kisüzemi hajók által bizonyos szigetcsoportok vizein folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2020. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Görögország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott kisüzemi hajók bizonyos szigetcsoportok vizein ejtett kékúszójútonhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint a Görögország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott kisüzemi hajók bizonyos szigetcsoportok vizein ejtett kékúszójútonhal-fogásai kimerítették a 2020. évre megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a szóban forgó állomány tekintetében meg kell tiltani egyes halászati tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy Görögország a mellékletben megnevezett, bizonyos szigetcsoportok kékúszójútonhal-állományára nézve kimerítette a 2020. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

A Görögország lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott kisüzemi hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak az 1. cikkben megnevezett állományra. Az e kisüzemi hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tartani, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 13-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 07/TQ/123 |
| --- | --- |
| Tagállam | Görögország (kisüzemi hajók) |
| Állomány | BFT/AVARCH |
| Faj | Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) |
| Övezet | Bizonyos szigetcsoportok Görögországban (Jón-szigetek), Spanyolországban (Kanári-szigetek) és Portugáliában (Azori-szigetek és Madeira) |
| A tilalom bevezetésének időpontja | 2020.6.17., 24:00 |

Szám

07/TQ/123

Tagállam

Görögország (kisüzemi hajók)

Állomány

BFT/AVARCH

Faj

Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus)

Övezet

Bizonyos szigetcsoportok Görögországban (Jón-szigetek), Spanyolországban (Kanári-szigetek) és Portugáliában (Azori-szigetek és Madeira)

A tilalom bevezetésének időpontja

2020.6.17., 24:00

---

HATÁROZATOK

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1047 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 15.)

az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Portugália számára való lehetővé tételéről

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 55. cikke (3) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy csak korlátozott mennyiségben, közvetlen felhasználásra kész tartályokban használható fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy csak korlátozott mennyiségben, közvetlen felhasználásra kész tartályokban használható fel.

| (2) | A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását (2). Több tagállamban, köztük Portugáliában is engedélyezettek olyan biocid termékek, amelyek nitrogént tartalmaznak a jóváhagyott formában, és gázpalackokban vannak kiszerelve (3). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását (2). Több tagállamban, köztük Portugáliában is engedélyezettek olyan biocid termékek, amelyek nitrogént tartalmaznak a jóváhagyott formában, és gázpalackokban vannak kiszerelve (3).

| (3) | A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig a biocid termékekben található létező hatóanyagoknak az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében foglalt jegyzékében. |
| --- | --- |

(3)

A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig a biocid termékekben található létező hatóanyagoknak az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében foglalt jegyzékében.

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Portugália 2020. február 11-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem). |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Portugália 2020. február 11-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem).

| (5) | A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget. |
| --- | --- |

(5)

A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget.

| (6) | Az in situ előállított nitrogénnel nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hoznak létre a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni. |
| --- | --- |

(6)

Az in situ előállított nitrogénnel nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hoznak létre a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni.

| (7) | Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális örökség részét képező tárgyak kezelésére szolgáló, nitrogénnel végzett anoxia technikájának az elmúlt évtizedekben tapasztalt továbbfejlesztésének köszönhetően a kulturális intézmények (múzeumok, archívumok, könyvtárak, megőrzési-helyreállítási központok stb.) fokozatosan felhagyhatnak a korábban használt, erősen mérgező anyagok alkalmazásával. |
| --- | --- |

(7)

Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális örökség részét képező tárgyak kezelésére szolgáló, nitrogénnel végzett anoxia technikájának az elmúlt évtizedekben tapasztalt továbbfejlesztésének köszönhetően a kulturális intézmények (múzeumok, archívumok, könyvtárak, megőrzési-helyreállítási központok stb.) fokozatosan felhagyhatnak a korábban használt, erősen mérgező anyagok alkalmazásával.

| (8) | A Portugália által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a kulturális intézményekben őrzött összes anyagtípus és anyagkombináció esetében alkalmazható anélkül, hogy a tárgyak makroszkopikus és molekuláris tulajdonságai megváltoznának. Ez a technika jól alkalmazható a különösen érzékeny anyagok, például a néprajzi örökség, múmiák és kortárs műtárgyak megőrzésére. |
| --- | --- |

(8)

A Portugália által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a kulturális intézményekben őrzött összes anyagtípus és anyagkombináció esetében alkalmazható anélkül, hogy a tárgyak makroszkopikus és molekuláris tulajdonságai megváltoznának. Ez a technika jól alkalmazható a különösen érzékeny anyagok, például a néprajzi örökség, múmiák és kortárs műtárgyak megőrzésére.

| (9) | Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént mint az anoxia előidézésére leginkább használt anyagot írja le. |
| --- | --- |

(9)

Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént mint az anoxia előidézésére leginkább használt anyagot írja le.

| (10) | A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például a gamma-besugárzás, a (magas vagy alacsony hőmérsékleten végzett) hősokkolási technikák és a mikrohullámú kezelés. Emellett más hatóanyagok is felhasználhatók erre a célra. Portugália szerint azonban az említett technikák mindegyikének megvannak a korlátai az anyagtípusokat illetően, amelyekre alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(10)

A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például a gamma-besugárzás, a (magas vagy alacsony hőmérsékleten végzett) hősokkolási technikák és a mikrohullámú kezelés. Emellett más hatóanyagok is felhasználhatók erre a célra. Portugália szerint azonban az említett technikák mindegyikének megvannak a korlátai az anyagtípusokat illetően, amelyekre alkalmazhatók.

| (11) | Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális intézmények már csak igen ritkán alkalmaznak más hatóanyagokat azok veszélyessége miatt. Az ilyen anyagokkal történő kezelést követően a kezelt tárgyakon lévő maradékanyagok fokozatosan kijuthatnak a környezetbe, ami kockázatot jelent az emberi egészségre. A nyilvánosság számára nyitva álló kulturális intézmények esetében ez különösen fontos szempont. |
| --- | --- |

(11)

Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális intézmények már csak igen ritkán alkalmaznak más hatóanyagokat azok veszélyessége miatt. Az ilyen anyagokkal történő kezelést követően a kezelt tárgyakon lévő maradékanyagok fokozatosan kijuthatnak a környezetbe, ami kockázatot jelent az emberi egészségre. A nyilvánosság számára nyitva álló kulturális intézmények esetében ez különösen fontos szempont.

| (12) | A Portugália által benyújtott információk szerint a hősokkolási eljárások (fagyasztás vagy hőkezelés) több anyagra is nem kívánt hatást gyakorolnak. A hőmérséklet növelése vagy csökkentése visszafordíthatatlan károkat okozhat a kulturális örökség részét képező tárgyakban, különösen azok szerves összetevőiben. A hőkezelési eljárások alapvetően nem alkalmasak a festmények és a viasz-, olaj- vagy fehérjealapú kötőanyagot tartalmazó polikróm tárgyak kezelésére, mivel a kezelés során az anyagok hőmérséklettől függő tulajdonságai megváltozhatnak, ami visszafordíthatatlan károkat okozhat a műtárgyakban. Emellett a magas hőmérséklet miatt meglágyulhat a ragasztott tárgyakban lévő ragasztóanyag, a bőrhöz és pergamenhez hasonló anyagok pedig összezsugorodhatnak. |
| --- | --- |

(12)

A Portugália által benyújtott információk szerint a hősokkolási eljárások (fagyasztás vagy hőkezelés) több anyagra is nem kívánt hatást gyakorolnak. A hőmérséklet növelése vagy csökkentése visszafordíthatatlan károkat okozhat a kulturális örökség részét képező tárgyakban, különösen azok szerves összetevőiben. A hőkezelési eljárások alapvetően nem alkalmasak a festmények és a viasz-, olaj- vagy fehérjealapú kötőanyagot tartalmazó polikróm tárgyak kezelésére, mivel a kezelés során az anyagok hőmérséklettől függő tulajdonságai megváltozhatnak, ami visszafordíthatatlan károkat okozhat a műtárgyakban. Emellett a magas hőmérséklet miatt meglágyulhat a ragasztott tárgyakban lévő ragasztóanyag, a bőrhöz és pergamenhez hasonló anyagok pedig összezsugorodhatnak.

| (13) | A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a kulturális intézmények számára, mivel gyakorlati hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállításra és külön raktárra van szükség. Emellett egyes történelmi múzeumi épületekben annyi gázpalackra lenne szükség, hogy az meghaladná a födémek terhelhetőségét. Ezenkívül a palackozott nitrogénnel való kezelés magas költségekkel járna a kulturális intézmények számára. |
| --- | --- |

(13)

A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a kulturális intézmények számára, mivel gyakorlati hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállításra és külön raktárra van szükség. Emellett egyes történelmi múzeumi épületekben annyi gázpalackra lenne szükség, hogy az meghaladná a födémek terhelhetőségét. Ezenkívül a palackozott nitrogénnel való kezelés magas költségekkel járna a kulturális intézmények számára.

| (14) | A kérelem szerint az elmúlt évtizedekben számos kulturális intézmény ruházott be kezelőkamrák építésébe és nitrogéngenerátorok beszerzésébe. Sokoldalúsága és az összes anyagtípus kezelésére való alkalmassága miatt az in situ előállított nitrogénnel előidézett anoxiát rendkívül széles körben alkalmazzák a kulturális örökség megőrzésére. |
| --- | --- |

(14)

A kérelem szerint az elmúlt évtizedekben számos kulturális intézmény ruházott be kezelőkamrák építésébe és nitrogéngenerátorok beszerzésébe. Sokoldalúsága és az összes anyagtípus kezelésére való alkalmassága miatt az in situ előállított nitrogénnel előidézett anoxiát rendkívül széles körben alkalmazzák a kulturális örökség megőrzésére.

| (15) | Annak előírása a kulturális intézmények számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy már használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna az említett intézmények számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával. |
| --- | --- |

(15)

Annak előírása a kulturális intézmények számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy már használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna az említett intézmények számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával.

| (16) | 2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén is (5) eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(16)

2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén is (5) eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban.

| (17) | Emellett az in situ előállított nitrogénből álló termékekre vonatkozó eltérés iránti, Ausztria által előterjesztett első kérelem benyújtását követően az Európai Vegyianyag-ügynökség a Bizottság felkérésére nyilvános konzultációt folytatott az említett kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára véleményének kifejtését. A beérkezett 1 487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén. |
| --- | --- |

(17)

Emellett az in situ előállított nitrogénből álló termékekre vonatkozó eltérés iránti, Ausztria által előterjesztett első kérelem benyújtását követően az Európai Vegyianyag-ügynökség a Bizottság felkérésére nyilvános konzultációt folytatott az említett kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára véleményének kifejtését. A beérkezett 1 487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén.

| (18) | A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe való felvétele és a termékengedély megszerzése időbe telik. |
| --- | --- |

(18)

A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe való felvétele és a termékengedély megszerzése időbe telik.

| (19) | A kérelemből az derül ki, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák Portugáliában, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyikének vannak hátrányai vagy azért, mert nem alkalmas az összes anyag kezelésére, vagy pedig gyakorlati okok miatt. |
| --- | --- |

(19)

A kérelemből az derül ki, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák Portugáliában, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyikének vannak hátrányai vagy azért, mert nem alkalmas az összes anyag kezelésére, vagy pedig gyakorlati okok miatt.

| (20) | Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Portugáliában elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Portugália számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását. |
| --- | --- |

(20)

Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Portugáliában elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Portugália számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

| (21) | Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését, |
| --- | --- |

(21)

Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Portugália a kulturális örökség védelme érdekében 2024. december 31-ig engedélyezheti az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 15-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009/89/EK irányelve (2009. július 30.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a nitrogén hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 199., 2009.7.31., 19. o.).

2

(3)  Az engedélyezett termékek listája a következő címen érhető el: https://echa.europa.eu/hu/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

4

(5)  Az 528/2012/EU rendelet végrehajtásáért felelős tagállami illetékes hatóságok képviselőiből álló bizottsági szakértői csoport 2019. májusi 83., 2019. júliusi 84., 2019. szeptemberi 85. és 2019. novemberi 86. ülésén. Az ülések jegyzőkönyve elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1048 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 15.)

a kulturális örökség védelme érdekében in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek engedélyezésének Ausztria számára való lehetővé tételéről

(az értesítés a C(2020) 4724. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 55. cikke (3) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy korlátozott mennyiségben, felhasználásra kész tartályokban kell felhasználni. |
| --- | --- |

(1)

Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy korlátozott mennyiségben, felhasználásra kész tartályokban kell felhasználni.

| (2) | A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását. (2) A jóváhagyott formában nitrogént tartalmazó biocid termékek több tagállamban, köztük Ausztriában is engedélyezettek, és gázpalackokban kaphatók (3). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását. (2) A jóváhagyott formában nitrogént tartalmazó biocid termékek több tagállamban, köztük Ausztriában is engedélyezettek, és gázpalackokban kaphatók (3).

| (3) | A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében, a biocid termékekben található létező hatóanyagok felülvizsgálati programjában szereplő hatóanyagok jegyzékében. |
| --- | --- |

(3)

A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében, a biocid termékekben található létező hatóanyagok felülvizsgálati programjában szereplő hatóanyagok jegyzékében.

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Ausztria 2019. június 26-án kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem). Ausztria 2019. szeptember 3-i levelében további tájékoztatást nyújtott az in situ előállított nitrogén múzeumok általi felhasználásáról és a megfelelő alternatívák hiányáról. |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Ausztria 2019. június 26-án kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem). Ausztria 2019. szeptember 3-i levelében további tájékoztatást nyújtott az in situ előállított nitrogén múzeumok általi felhasználásáról és a megfelelő alternatívák hiányáról.

| (5) | A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget. |
| --- | --- |

(5)

A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget.

| (6) | Az in situ előállított nitrogént arra használják, hogy a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hozzanak létre. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni. |
| --- | --- |

(6)

Az in situ előállított nitrogént arra használják, hogy a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hozzanak létre. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni.

| (7) | Az Ausztria által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a múzeumi gyűjteményekben és kiállításokon, valamint a kulturális örökség részét képező helyszíneken jelen lévő összes anyagtípus és anyagkombináció esetében ezek károsítása nélkül felhasználható, és a kulturális örökség részét képező tárgyakat érintő valamennyi ismert károsító szervezet ellen, e szervezetek fejlődésének valamennyi szakaszában hatékony. |
| --- | --- |

(7)

Az Ausztria által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a múzeumi gyűjteményekben és kiállításokon, valamint a kulturális örökség részét képező helyszíneken jelen lévő összes anyagtípus és anyagkombináció esetében ezek károsítása nélkül felhasználható, és a kulturális örökség részét képező tárgyakat érintő valamennyi ismert károsító szervezet ellen, e szervezetek fejlődésének valamennyi szakaszában hatékony.

| (8) | Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént úgy írja le, mint amely a leginkább használatos az anoxia létrehozására. |
| --- | --- |

(8)

Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént úgy írja le, mint amely a leginkább használatos az anoxia létrehozására.

| (9) | A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például az alacsony hőmérsékletű kezelés, a hőkezelés, az ellenőrzött páratartalom melletti meleglevegő-kezelés. Emellett más biocid hatóanyagok is használhatók. Ausztria szerint azonban e technikák mindegyike korlátozottan alkalmazható, mivel bizonyos anyagok károsodhatnak a velük való kezelés során, és ezért egyiket sem lehet kizárólagosan használni az összes anyagtípus és anyagkombináció kezelésére. |
| --- | --- |

(9)

A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például az alacsony hőmérsékletű kezelés, a hőkezelés, az ellenőrzött páratartalom melletti meleglevegő-kezelés. Emellett más biocid hatóanyagok is használhatók. Ausztria szerint azonban e technikák mindegyike korlátozottan alkalmazható, mivel bizonyos anyagok károsodhatnak a velük való kezelés során, és ezért egyiket sem lehet kizárólagosan használni az összes anyagtípus és anyagkombináció kezelésére.

| (10) | Az Ausztria által benyújtott információk szerint a termikus eljárások, azaz a fagyasztás vagy a hőkezelés számos tárgytípus, többek között festmények, viasz-, olaj- vagy fehérje kötőanyagot tartalmazó polikróm tárgyak, ragasztott tárgyak, bőr- vagy pergamentárgyak, fotóanyagok, új kezeletlen fatárgyak, újonnan restaurált tárgyak, feszültség alatt lévő tárgyak esetében nem alkalmazhatók. Ezenfelül a különböző anyagok eltérő hővezető képessége és hőtágulása miatt a többféle anyagból készült törékeny tárgyakat károsíthatja a hőtágulás okozta mechanikai feszültség. |
| --- | --- |

(10)

Az Ausztria által benyújtott információk szerint a termikus eljárások, azaz a fagyasztás vagy a hőkezelés számos tárgytípus, többek között festmények, viasz-, olaj- vagy fehérje kötőanyagot tartalmazó polikróm tárgyak, ragasztott tárgyak, bőr- vagy pergamentárgyak, fotóanyagok, új kezeletlen fatárgyak, újonnan restaurált tárgyak, feszültség alatt lévő tárgyak esetében nem alkalmazhatók. Ezenfelül a különböző anyagok eltérő hővezető képessége és hőtágulása miatt a többféle anyagból készült törékeny tárgyakat károsíthatja a hőtágulás okozta mechanikai feszültség.

| (11) | A kérelem bizonyítja, hogy az Ausztriában forgalomban lévő más hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek használata vegyi úton megváltoztathatja a tárgyakat, és az anyagok érzékenységétől függően károsíthatja azokat. |
| --- | --- |

(11)

A kérelem bizonyítja, hogy az Ausztriában forgalomban lévő más hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek használata vegyi úton megváltoztathatja a tárgyakat, és az anyagok érzékenységétől függően károsíthatja azokat.

| (12) | Ugyanakkor a kulturális örökség védelmét szolgáló integrált kártevő-mentesítés keretében a múzeumok fel kívánnak hagyni a veszélyesebb hatóanyagok használatával. |
| --- | --- |

(12)

Ugyanakkor a kulturális örökség védelmét szolgáló integrált kártevő-mentesítés keretében a múzeumok fel kívánnak hagyni a veszélyesebb hatóanyagok használatával.

| (13) | A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a múzeumok és kulturális örökségi helyszínek számára, mivel gyakorlati hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállítási műveletekre és külön raktárra van szükség. A kérelemben szereplő információk szerint ráadásul egyes történelmi múzeumi épületekben annyi gázpalackra lenne szükség, hogy az meghaladná a födémek terhelhetőségét. |
| --- | --- |

(13)

A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a múzeumok és kulturális örökségi helyszínek számára, mivel gyakorlati hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállítási műveletekre és külön raktárra van szükség. A kérelemben szereplő információk szerint ráadásul egyes történelmi múzeumi épületekben annyi gázpalackra lenne szükség, hogy az meghaladná a födémek terhelhetőségét.

| (14) | Annak előírása a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy máris használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával. |
| --- | --- |

(14)

Annak előírása a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy máris használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával.

| (15) | 2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén (5) is eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(15)

2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén (5) is eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban.

| (16) | Emellett a Bizottság felkérésére az Európai Vegyianyag-ügynökség nyilvános konzultációt folytatott a kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára, hogy kifejtse véleményét. A beérkezett 1487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a Bizottság felkérésére az Európai Vegyianyag-ügynökség nyilvános konzultációt folytatott a kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára, hogy kifejtse véleményét. A beérkezett 1487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén.

| (17) | A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamoknak számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele, és a termékengedély megszerzése időbe telik. |
| --- | --- |

(17)

A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamoknak számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele, és a termékengedély megszerzése időbe telik.

| (18) | Ausztria kérelméből és az e tagállam által benyújtott további információkból az derül ki, hogy Ausztriában jelenleg nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyike hátrányos, ugyanis vagy alkalmatlan az összes anyag kezelésére, vagy gyakorlati hátrányokkal jár. |
| --- | --- |

(18)

Ausztria kérelméből és az e tagállam által benyújtott további információkból az derül ki, hogy Ausztriában jelenleg nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyike hátrányos, ugyanis vagy alkalmatlan az összes anyag kezelésére, vagy gyakorlati hátrányokkal jár.

| (19) | Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Ausztriában elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Ausztria számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását. |
| --- | --- |

(19)

Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Ausztriában elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Ausztria számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

| (20) | Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését, |
| --- | --- |

(20)

Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ausztria a kulturális örökség védelme érdekében 2024. december 31-ig engedélyezheti az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

2. cikk

E határozat címzettje Ausztria.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 15-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009/89/EK irányelve (2009. július 30.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a nitrogén hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 199., 2009.7.31., 19. o.).

2

(3)  Az engedélyezett termékek listája a következő címen érhető el: https://echa.europa.eu/hu/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

4

(5)  Az 528/2012/EU rendelet végrehajtásáért felelős tagállami illetékes hatóságok képviselőiből álló bizottsági szakértői csoport 2019. májusi 83., 2019. júliusi 84., 2019. szeptemberi 85. és 2019. novemberi 86. ülésén. Az ülések jegyzőkönyve elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1049 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 15.)

az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Franciaország számára való lehetővé tételéről

(az értesítés a C(2020) 4715. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 55. cikke (3) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek, mint a veszélyesebb vegyi anyagok. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy csak korlátozott mennyiségben, közvetlen felhasználásra kész tartályokban használható fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek, mint a veszélyesebb vegyi anyagok. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy csak korlátozott mennyiségben, közvetlen felhasználásra kész tartályokban használható fel.

| (2) | A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta többek között a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását (2). Több tagállamban, köztük Franciaországban is engedélyezettek olyan biocid termékek, amelyek nitrogént tartalmaznak a jóváhagyott formában, és gázpalackokban vannak kiszerelve (3). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta többek között a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását (2). Több tagállamban, köztük Franciaországban is engedélyezettek olyan biocid termékek, amelyek nitrogént tartalmaznak a jóváhagyott formában, és gázpalackokban vannak kiszerelve (3).

| (3) | A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig a biocid termékekben található létező hatóanyagok felülvizsgálati programjában szereplő hatóanyagoknak az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében foglalt jegyzékében. |
| --- | --- |

(3)

A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig a biocid termékekben található létező hatóanyagok felülvizsgálati programjában szereplő hatóanyagoknak az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében foglalt jegyzékében.

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Franciaország 2020. január 14-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem). |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Franciaország 2020. január 14-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem).

| (5) | A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget. |
| --- | --- |

(5)

A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget.

| (6) | Az in situ előállított nitrogénnel nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hoznak létre a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni. |
| --- | --- |

(6)

Az in situ előállított nitrogénnel nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hoznak létre a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni.

| (7) | A Franciaország által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a múzeumi gyűjteményekben és kiállításokon, valamint a kulturális örökség részét képező helyszíneken jelen lévő összes anyagtípus és anyagkombináció esetében ezek károsítása nélkül észszerű költségek mellett alkalmazható. |
| --- | --- |

(7)

A Franciaország által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a múzeumi gyűjteményekben és kiállításokon, valamint a kulturális örökség részét képező helyszíneken jelen lévő összes anyagtípus és anyagkombináció esetében ezek károsítása nélkül észszerű költségek mellett alkalmazható.

| (8) | Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént mint az anoxia előidézésére leginkább használt anyagot írja le. |
| --- | --- |

(8)

Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént mint az anoxia előidézésére leginkább használt anyagot írja le.

| (9) | A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például az alacsony hőmérsékletű kezelés, a hőkezelés és a gamma-besugárzás. Emellett más hatóanyagok is felhasználhatók. Franciaország szerint azonban e technikák mindegyike korlátozottan alkalmazható, mivel bizonyos anyagok károsodhatnak a velük való kezelés során, és ezért egyiket sem lehet kizárólagosan használni az összes anyagtípus és anyagkombináció kezelésére. |
| --- | --- |

(9)

A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például az alacsony hőmérsékletű kezelés, a hőkezelés és a gamma-besugárzás. Emellett más hatóanyagok is felhasználhatók. Franciaország szerint azonban e technikák mindegyike korlátozottan alkalmazható, mivel bizonyos anyagok károsodhatnak a velük való kezelés során, és ezért egyiket sem lehet kizárólagosan használni az összes anyagtípus és anyagkombináció kezelésére.

| (10) | A Franciaország által benyújtott információk alapján kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a hideg károsítómentesítés technikája valamennyi képző- és iparművészeti gyűjtemény esetében alkalmazható-e. A rétegelt szerkezetű anyagok (festett, lakkozott vagy viaszozott műalkotások, intarziák vagy inkrusztációs fonalakkal készített műtárgyak) esetében ez a technika károsíthatja az említett tárgyakat. A nemzeti jegyzékbe felvett kulturális örökség megőrzésekor – a közgyűjteményekkel rendelkező intézményekre alkalmazandó nemzeti örökségmegőrzési politikákkal összhangban – ugyanakkor nem engedhető meg, hogy ezen kétségek fennmaradjanak. |
| --- | --- |

(10)

A Franciaország által benyújtott információk alapján kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a hideg károsítómentesítés technikája valamennyi képző- és iparművészeti gyűjtemény esetében alkalmazható-e. A rétegelt szerkezetű anyagok (festett, lakkozott vagy viaszozott műalkotások, intarziák vagy inkrusztációs fonalakkal készített műtárgyak) esetében ez a technika károsíthatja az említett tárgyakat. A nemzeti jegyzékbe felvett kulturális örökség megőrzésekor – a közgyűjteményekkel rendelkező intézményekre alkalmazandó nemzeti örökségmegőrzési politikákkal összhangban – ugyanakkor nem engedhető meg, hogy ezen kétségek fennmaradjanak.

| (11) | Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális örökséggel foglalkozó intézmények nem alkalmazzák széles körben a magasabb hőmérséklettel végzett károsítómentesítést. Akárcsak a hideg károsítómentesítés esetében, a hőkezelésnél is aggályok merültek fel annak a rétegelt anyagokra gyakorolt hatását illetően. Mi több, a hőkezelés során fennáll a veszély, hogy a ragasztók tapadóereje csökken, a viasztartalmú elemek meglágyulnak, és a korábban használt vegyi anyagok felszínre kerülnek, foltokat képezve a tárgyak felületén. |
| --- | --- |

(11)

Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális örökséggel foglalkozó intézmények nem alkalmazzák széles körben a magasabb hőmérséklettel végzett károsítómentesítést. Akárcsak a hideg károsítómentesítés esetében, a hőkezelésnél is aggályok merültek fel annak a rétegelt anyagokra gyakorolt hatását illetően. Mi több, a hőkezelés során fennáll a veszély, hogy a ragasztók tapadóereje csökken, a viasztartalmú elemek meglágyulnak, és a korábban használt vegyi anyagok felszínre kerülnek, foltokat képezve a tárgyak felületén.

| (12) | A kérelemben szereplő információk alapján a gamma-besugárzási technikához az eljárás különleges biztonsági követelményeinek megfelelő és nagy szakértelmet igénylő speciális berendezésekre van szükség. Ezért ez egy költséges és nehezen ismételhető technika. Emellett e technika nem alkalmas átlátszó vagy áttetsző anyagok esetében, amelyek a gamma-sugárzás hatására könnyen homályossá vagy foltossá válnak. |
| --- | --- |

(12)

A kérelemben szereplő információk alapján a gamma-besugárzási technikához az eljárás különleges biztonsági követelményeinek megfelelő és nagy szakértelmet igénylő speciális berendezésekre van szükség. Ezért ez egy költséges és nehezen ismételhető technika. Emellett e technika nem alkalmas átlátszó vagy áttetsző anyagok esetében, amelyek a gamma-sugárzás hatására könnyen homályossá vagy foltossá válnak.

| (13) | A kérelem alátámasztja, hogy a Franciaországban forgalomban lévő, más hatóanyagokat tartalmazó biocid termékeket alkalmazva olyan maradékanyagok jutnak a kezelt műtárgyak felületére, amelyek a környezetbe is kijuthatnak, és veszélyeztethetik az emberi egészséget. Emellett az említett anyagok jelentős hátrányokkal járnak a kulturális alkotások fizikai megőrzése szempontjából, mivel sokuk színváltozást, olajos vagy ragacsos folyadékok kilépését, felületi kristályosodást, illetve az állati eredetű anyagok DNS-ének megváltozását idézheti elő. |
| --- | --- |

(13)

A kérelem alátámasztja, hogy a Franciaországban forgalomban lévő, más hatóanyagokat tartalmazó biocid termékeket alkalmazva olyan maradékanyagok jutnak a kezelt műtárgyak felületére, amelyek a környezetbe is kijuthatnak, és veszélyeztethetik az emberi egészséget. Emellett az említett anyagok jelentős hátrányokkal járnak a kulturális alkotások fizikai megőrzése szempontjából, mivel sokuk színváltozást, olajos vagy ragacsos folyadékok kilépését, felületi kristályosodást, illetve az állati eredetű anyagok DNS-ének megváltozását idézheti elő.

| (14) | Az elmúlt évtizedekben a kulturális örökség védelmét szolgáló integrált kártevő-mentesítés keretében egyre több kulturális örökségvédelmi intézmény keresett megoldásokat arra, hogy a potenciálisan veszélyes vegyi anyagok alkalmazása helyett olyan más technikákra – például az anoxiára – térjenek át, amelyek kíméletesebbek a kulturális örökség részét képező műtárgyak tekintetében, és kevésbé ártalmasak a velük dolgozó személyekre. |
| --- | --- |

(14)

Az elmúlt évtizedekben a kulturális örökség védelmét szolgáló integrált kártevő-mentesítés keretében egyre több kulturális örökségvédelmi intézmény keresett megoldásokat arra, hogy a potenciálisan veszélyes vegyi anyagok alkalmazása helyett olyan más technikákra – például az anoxiára – térjenek át, amelyek kíméletesebbek a kulturális örökség részét képező műtárgyak tekintetében, és kevésbé ártalmasak a velük dolgozó személyekre.

| (15) | A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a múzeumok és kulturális örökségi helyszínek számára, mivel gyakorlati és gazdasági hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállítási műveletekre és külön raktárra van szükség. A gázpalackok nagy mennyiségben történő tárolása biztonsági kockázatot jelent a nyomás alatt lévő gáz jelenléte miatt. Az in-situ előállított nitrogénnel előidézett anoxia alacsonyabb költségekkel jár a kulturális örökséggel foglalkozó intézmények számára, mint a palackozott nitrogén alkalmazása. A kezelőkamrába és az in situ nitrogéngenerátorba történő kezdeti beruházáson túl ez az eljárás semmilyen más költséggel nem jár. |
| --- | --- |

(15)

A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a múzeumok és kulturális örökségi helyszínek számára, mivel gyakorlati és gazdasági hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállítási műveletekre és külön raktárra van szükség. A gázpalackok nagy mennyiségben történő tárolása biztonsági kockázatot jelent a nyomás alatt lévő gáz jelenléte miatt. Az in-situ előállított nitrogénnel előidézett anoxia alacsonyabb költségekkel jár a kulturális örökséggel foglalkozó intézmények számára, mint a palackozott nitrogén alkalmazása. A kezelőkamrába és az in situ nitrogéngenerátorba történő kezdeti beruházáson túl ez az eljárás semmilyen más költséggel nem jár.

| (16) | Annak előírása a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy már használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával. |
| --- | --- |

(16)

Annak előírása a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy már használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna a múzeumok és a kulturális örökség részét képező helyszínek számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával.

| (17) | 2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén is (5) eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 55. cikk (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(17)

2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén is (5) eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 55. cikk (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban.

| (18) | Emellett az in situ előállított nitrogénből álló termékekre vonatkozó eltérés iránti, Ausztria által előterjesztett első kérelem benyújtását követően az Európai Vegyianyag-ügynökség a Bizottság felkérésére nyilvános konzultációt folytatott az említett kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára véleményének kifejtését. A beérkezett 1 487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén. |
| --- | --- |

(18)

Emellett az in situ előállított nitrogénből álló termékekre vonatkozó eltérés iránti, Ausztria által előterjesztett első kérelem benyújtását követően az Európai Vegyianyag-ügynökség a Bizottság felkérésére nyilvános konzultációt folytatott az említett kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára véleményének kifejtését. A beérkezett 1 487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén.

| (19) | A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamoknak számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe való felvétele és a termékengedély megszerzése időbe telik. |
| --- | --- |

(19)

A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamoknak számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe való felvétele és a termékengedély megszerzése időbe telik.

| (20) | A kérelemből az derül ki, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák Franciaországban, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyikének vannak hátrányai vagy azért, mert nem alkalmas az összes anyag kezelésére, vagy pedig gyakorlati okok miatt. |
| --- | --- |

(20)

A kérelemből az derül ki, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák Franciaországban, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyikének vannak hátrányai vagy azért, mert nem alkalmas az összes anyag kezelésére, vagy pedig gyakorlati okok miatt.

| (21) | Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Franciaországban elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Franciaország számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását. |
| --- | --- |

(21)

Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Franciaországban elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Franciaország számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

| (22) | Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését, |
| --- | --- |

(22)

Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Franciaország a kulturális örökség védelme érdekében 2024. december 31-ig engedélyezheti az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 15-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009/89/EK irányelve (2009. július 30.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a nitrogén hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 199., 2009.7.31., 19. o.).

2

(3)  Az engedélyezett termékek listája a következő címen érhető el: https://echa.europa.eu/hu/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

4

(5)  Az 528/2012/EU rendelet végrehajtásáért felelős tagállami illetékes hatóságok képviselőinek 2019. májusi 83., 2019. júliusi 84., 2019. szeptemberi 85. és 2019. novemberi 86. ülésén. Az ülések jegyzőkönyve elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1050 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 15.)

az in situ előállított nitrogénből álló biocid termékek kulturális örökségvédelmi célból történő engedélyezésének Spanyolország számára való lehetővé tételéről

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 55. cikke (3) bekezdésére,

a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy csak korlátozott mennyiségben, közvetlen felhasználásra kész tartályokban használható fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 528/2012/EU rendelet I. melléklete olyan hatóanyagokat tartalmaz, amelyek kedvezőbb környezeti, humán- vagy állategészségügyi profillal rendelkeznek. Az e hatóanyagokat tartalmazó termékek ezért egyszerűsített eljárás keretében engedélyezhetők. A nitrogén azzal a korlátozással szerepel az 528/2012/EU rendelet I. mellékletében, hogy csak korlátozott mennyiségben, közvetlen felhasználásra kész tartályokban használható fel.

| (2) | A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását (2). Több tagállamban, köztük Spanyolországban is engedélyezettek olyan biocid termékek, amelyek nitrogént tartalmaznak a jóváhagyott formában, és gázpalackokban vannak kiszerelve (3). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 528/2012/EU rendelet 86. cikke alapján jóváhagyta a nitrogénnek a 18. terméktípusba (rovarölő szerek) tartozó biocid termékekben hatóanyagként való felhasználását (2). Több tagállamban, köztük Spanyolországban is engedélyezettek olyan biocid termékek, amelyek nitrogént tartalmaznak a jóváhagyott formában, és gázpalackokban vannak kiszerelve (3).

| (3) | A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig a biocid termékekben található létező hatóanyagoknak az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében foglalt jegyzékében. |
| --- | --- |

(3)

A nitrogén in situ a környezeti levegőből is előállítható. Az in situ előállított nitrogén felhasználása jelenleg nem engedélyezett az Unióban, és nem szerepel sem az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe foglalt jegyzékben, sem pedig a biocid termékekben található létező hatóanyagoknak az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) II. mellékletében foglalt jegyzékében.

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Spanyolország 2019. november 19-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem). |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban Spanyolország 2019. november 19-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjától való eltérés iránt, amelyben azt kérte, hogy a kulturális örökség védelme érdekében tegyék lehetővé számára a környezeti levegőből in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek engedélyezését (a továbbiakban: kérelem).

| (5) | A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget. |
| --- | --- |

(5)

A rovaroktól a mikroorganizmusokig a károsító szervezetek széles köre károsíthatja a kulturális örökséget. E szervezetek jelenléte nemcsak maguknak a kulturális javaknak a pusztulásához vezethet, hanem azzal a veszéllyel is jár, hogy az említett károsító szervezetek a közelben lévő más tárgyakra is átterjednek. Megfelelő kezelés nélkül a tárgyak helyrehozhatatlanul károsodhatnak, ami súlyosan veszélyezteti a kulturális örökséget.

| (6) | Az in situ előállított nitrogénnel nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hoznak létre a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni. |
| --- | --- |

(6)

Az in situ előállított nitrogénnel nagyon alacsony oxigénkoncentrációjú ellenőrzött légkört (anoxia) hoznak létre a kulturális örökség részét képező tárgyakon található károsító szervezetek elleni védekezésre szolgáló állandó vagy ideiglenes zárt kezelősátrakban vagy -kamrákban. A nitrogént kiválasztják a környezeti levegőből, és beszivattyúzzák a kezelősátorba vagy -kamrába, ahol a légkör nitrogéntartalmát megközelítőleg 99 %-ra emelik, következésképpen az oxigén szinte teljesen elfogy. A kezelési területre szivattyúzott nitrogén nedvességtartalmát a kezelendő tárgynak megfelelő igények szerint határozzák meg. A kezelősátorban vagy -kamrában létrehozott feltételek között a károsító szervezetek nem tudnak életben maradni.

| (7) | Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális örökség részét képező tárgyak kezelésére szolgáló, nitrogénnel végzett anoxia technikájának az elmúlt évtizedekben tapasztalt továbbfejlesztésének köszönhetően a kulturális intézmények (múzeumok, archívumok, könyvtárak, megőrzési-helyreállítási központok stb.) fokozatosan felhagyhatnak a korábban használt, erősen mérgező anyagok alkalmazásával. |
| --- | --- |

(7)

Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális örökség részét képező tárgyak kezelésére szolgáló, nitrogénnel végzett anoxia technikájának az elmúlt évtizedekben tapasztalt továbbfejlesztésének köszönhetően a kulturális intézmények (múzeumok, archívumok, könyvtárak, megőrzési-helyreállítási központok stb.) fokozatosan felhagyhatnak a korábban használt, erősen mérgező anyagok alkalmazásával.

| (8) | A Spanyolország által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a kulturális intézményekben őrzött összes anyagtípus és anyagkombináció esetében alkalmazható anélkül, hogy a tárgyak makroszkopikus és molekuláris tulajdonságai megváltoznának. Ez a technika jól alkalmazható a különösen érzékeny anyagok, például a néprajzi örökség, múmiák és kortárs műtárgyak megőrzésére. |
| --- | --- |

(8)

A Spanyolország által benyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy az in situ előállított nitrogén használata az egyetlen olyan hatékony technika a károsító szervezetek elleni védekezésre, amely a kulturális intézményekben őrzött összes anyagtípus és anyagkombináció esetében alkalmazható anélkül, hogy a tárgyak makroszkopikus és molekuláris tulajdonságai megváltoznának. Ez a technika jól alkalmazható a különösen érzékeny anyagok, például a néprajzi örökség, múmiák és kortárs műtárgyak megőrzésére.

| (9) | Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént mint az anoxia előidézésére leginkább használt anyagot írja le. |
| --- | --- |

(9)

Az EN 16790:2016 számú, „A kulturális örökség megőrzése. Integrált kártevő-mentesítés (IPM) a kulturális örökség védelme érdekében” című szabvány jegyzékében szerepel az anoxia, illetve a módosított vagy ellenőrzött légkör módszere, és e szabvány a nitrogént mint az anoxia előidézésére leginkább használt anyagot írja le.

| (10) | A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például a gamma-besugárzás, a (magas vagy alacsony hőmérsékleten végzett) hősokkolási technikák és a mikrohullámú kezelés. Emellett más hatóanyagok is felhasználhatók erre a célra. Spanyolország szerint azonban az említett technikák mindegyikének megvannak a korlátai az anyagtípusokat illetően, amelyekre alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(10)

A károsító szervezetek elleni védekezésre más technikák is rendelkezésre állnak, mint például a gamma-besugárzás, a (magas vagy alacsony hőmérsékleten végzett) hősokkolási technikák és a mikrohullámú kezelés. Emellett más hatóanyagok is felhasználhatók erre a célra. Spanyolország szerint azonban az említett technikák mindegyikének megvannak a korlátai az anyagtípusokat illetően, amelyekre alkalmazhatók.

| (11) | Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális intézmények alig alkalmaznak más hatóanyagokat azok veszélyessége miatt. Az ilyen anyagokkal történő kezelést követően a kezelt tárgyakon lévő maradékanyagok fokozatosan kijuthatnak a környezetbe, ami kockázatot jelent az emberi egészségre. A nyilvánosság számára nyitva álló kulturális intézmények esetében ez különösen fontos szempont. |
| --- | --- |

(11)

Amint az a kérelemben is szerepel, a kulturális intézmények alig alkalmaznak más hatóanyagokat azok veszélyessége miatt. Az ilyen anyagokkal történő kezelést követően a kezelt tárgyakon lévő maradékanyagok fokozatosan kijuthatnak a környezetbe, ami kockázatot jelent az emberi egészségre. A nyilvánosság számára nyitva álló kulturális intézmények esetében ez különösen fontos szempont.

| (12) | A kérelem szerint a gamma-besugárzás alkalmazása DNS-változásokat idézhet elő olyan objektumokban, mint a múmiák vagy a természetrajzi múzeumok kiállítási darabjai, miközben az ilyen objektumok további tanulmányozásához és elemzéséhez elengedhetetlen, hogy genetikai anyaguk sértetlen maradjon. Ezenkívül a gamma-besugárzás alkalmazásához szükség volna a radioaktív anyagok kezelésére alkalmas olyan külön, a biztonsági követelményeknek megfelelő speciális felszerelésekkel ellátott helyiségek létrehozására, ahol emellett az ionizáló sugárzásnak kitett személyzet képzésére és ellenőrzésére is lehetőség lenne. Ilyen intézkedések aligha lennének megvalósíthatók a kulturális intézményekben. |
| --- | --- |

(12)

A kérelem szerint a gamma-besugárzás alkalmazása DNS-változásokat idézhet elő olyan objektumokban, mint a múmiák vagy a természetrajzi múzeumok kiállítási darabjai, miközben az ilyen objektumok további tanulmányozásához és elemzéséhez elengedhetetlen, hogy genetikai anyaguk sértetlen maradjon. Ezenkívül a gamma-besugárzás alkalmazásához szükség volna a radioaktív anyagok kezelésére alkalmas olyan külön, a biztonsági követelményeknek megfelelő speciális felszerelésekkel ellátott helyiségek létrehozására, ahol emellett az ionizáló sugárzásnak kitett személyzet képzésére és ellenőrzésére is lehetőség lenne. Ilyen intézkedések aligha lennének megvalósíthatók a kulturális intézményekben.

| (13) | A kérelemben szereplő információk szerint a hősokkolási eljárások (fagyasztás vagy hőkezelés) több anyagra is nem kívánt hatást gyakorolnak. A magas hőmérsékleten történő kezelések nyomán módosulhat a szerves anyagok felülete, meglágyulhatnak a ragasztóanyagok és lipidkristályosodás léphet fel. Spanyolország szerint a magas hőmérsékleten alapuló kezeléseket ritkán alkalmazzák a kulturális örökség megőrzésének területén, mivel az ingó kulturális örökségben található anyagok közül sok lipid vagy fehérje jellegű (pl. olajfestmények, temperák, viaszszobrok). Ezenkívül a hőmérséklet emelkedése nemkívánatos kémiai reakciókat válthat ki. Az alacsony hőmérsékletű kezelések hasonlóképpen károsíthatják a kezelt felületeket és a bevonatokat, valamint páralecsapódást idézhetnek elő a kezelőterekben. |
| --- | --- |

(13)

A kérelemben szereplő információk szerint a hősokkolási eljárások (fagyasztás vagy hőkezelés) több anyagra is nem kívánt hatást gyakorolnak. A magas hőmérsékleten történő kezelések nyomán módosulhat a szerves anyagok felülete, meglágyulhatnak a ragasztóanyagok és lipidkristályosodás léphet fel. Spanyolország szerint a magas hőmérsékleten alapuló kezeléseket ritkán alkalmazzák a kulturális örökség megőrzésének területén, mivel az ingó kulturális örökségben található anyagok közül sok lipid vagy fehérje jellegű (pl. olajfestmények, temperák, viaszszobrok). Ezenkívül a hőmérséklet emelkedése nemkívánatos kémiai reakciókat válthat ki. Az alacsony hőmérsékletű kezelések hasonlóképpen károsíthatják a kezelt felületeket és a bevonatokat, valamint páralecsapódást idézhetnek elő a kezelőterekben.

| (14) | A kérelem utal arra is, hogy a mikrohullámú kezelések hőt termelhetnek, ami mikro- és makroszkopikus elváltozásokat okozhat a kulturális javakban. |
| --- | --- |

(14)

A kérelem utal arra is, hogy a mikrohullámú kezelések hőt termelhetnek, ami mikro- és makroszkopikus elváltozásokat okozhat a kulturális javakban.

| (15) | A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a kulturális intézmények számára, mivel gyakorlati hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállításra és külön raktárra van szükség. A palackozott nitrogénnel való kezelés magas költségekkel is járna a kulturális intézmények számára. |
| --- | --- |

(15)

A kérelemben szereplő információk szerint a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem megfelelő alternatíva a kulturális intézmények számára, mivel gyakorlati hátrányokkal jár. A gázpalackokba töltött korlátozott mennyiségek miatt gyakori szállításra és külön raktárra van szükség. A palackozott nitrogénnel való kezelés magas költségekkel is járna a kulturális intézmények számára.

| (16) | A kérelem kitér arra, hogy az elmúlt évtizedekben számos kulturális intézmény ruházott be kezelőkamrák építésébe és nitrogéngenerátorok beszerzésébe. Sokoldalúsága és az összes anyagtípus kezelésére való alkalmassága miatt az in situ előállított nitrogénnel előidézett anoxiát rendkívül széles körben alkalmazzák a kulturális örökség megőrzésére. |
| --- | --- |

(16)

A kérelem kitér arra, hogy az elmúlt évtizedekben számos kulturális intézmény ruházott be kezelőkamrák építésébe és nitrogéngenerátorok beszerzésébe. Sokoldalúsága és az összes anyagtípus kezelésére való alkalmassága miatt az in situ előállított nitrogénnel előidézett anoxiát rendkívül széles körben alkalmazzák a kulturális örökség megőrzésére.

| (17) | Annak előírása a kulturális intézmények számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy már használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna az említett intézmények számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával. Ezenkívül az in situ előállított nitrogénnel előidézett anoxia céljából beszerzett kezelőhelyiségekről és berendezésekről való lemondás a korábbi beruházások elvesztését jelentené. |
| --- | --- |

(17)

Annak előírása a kulturális intézmények számára, hogy többféle eljárást használjanak a károsító szervezetek elleni védekezésre – amelyek mindegyike csak meghatározott anyagok és tárgyak esetében alkalmazható –, ahelyett hogy egy már használatos, és az összes anyag esetében megfelelő eljárást alkalmaznának, további költségekkel járna az említett intézmények számára, és még körülményesebbé tenné e felhasználók számára annak a célnak az elérését, hogy az integrált kártevő-mentesítés keretében felhagyjanak a veszélyesebb hatóanyagok használatával. Ezenkívül az in situ előállított nitrogénnel előidézett anoxia céljából beszerzett kezelőhelyiségekről és berendezésekről való lemondás a korábbi beruházások elvesztését jelentené.

| (18) | 2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén is (5) eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(18)

2019-ben a biocid termékekért felelős illetékes hatóságok bizottsági szakértői csoportjának több ülésén is (5) eszmecsere folyt az in situ előállított nitrogénre vonatkozóan az 528/2012/EU rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti lehetséges eltéréssel kapcsolatban.

| (19) | Emellett az in situ előállított nitrogénből álló termékekre vonatkozó eltérés iránti, Ausztria által előterjesztett első kérelem benyújtását követően az Európai Vegyianyag-ügynökség a Bizottság felkérésére nyilvános konzultációt folytatott az említett kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára véleményének kifejtését. A beérkezett 1 487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén. |
| --- | --- |

(19)

Emellett az in situ előállított nitrogénből álló termékekre vonatkozó eltérés iránti, Ausztria által előterjesztett első kérelem benyújtását követően az Európai Vegyianyag-ügynökség a Bizottság felkérésére nyilvános konzultációt folytatott az említett kérelemről, lehetővé téve valamennyi érdekelt fél számára véleményének kifejtését. A beérkezett 1 487 észrevétel túlnyomó többsége támogatta az eltérést. Számos válaszadó kitért a rendelkezésre álló alternatív technikák hátrányaira: a hőkezelés károsíthat bizonyos anyagokat; más hatóanyagok használata olyan mérgező maradékanyagokat hagy a műtárgyakon, amelyek azután fokozatosan felszabadulva kijutnak a környezetbe; a gázpalackokba töltött nitrogén használata nem teszi lehetővé a relatív páratartalom szabályozását a kezelt területen, amire pedig szükség van bizonyos anyagok kezelése esetén.

| (20) | A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe való felvétele és a termékengedély megszerzése időbe telik. |
| --- | --- |

(20)

A múzeumokat és kulturális örökségi helyszíneket képviselő két nemzetközi intézmény – a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa – kifejezte azt a szándékát, hogy kérelmet kíván benyújtani az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletbe való felvételére vonatkozóan, ami lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés nélkül engedélyezzék az in situ előállított nitrogénből álló termékeket. Ugyanakkor egy ilyen kérelem értékelésének elvégzése, a hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe való felvétele és a termékengedély megszerzése időbe telik.

| (21) | A kérelemből kiderül, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák Spanyolországban, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyikének vannak hátrányai vagy azért, mert nem alkalmas az összes anyag kezelésére, vagy pedig gyakorlati okok miatt. |
| --- | --- |

(21)

A kérelemből kiderül, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák Spanyolországban, mivel a jelenleg rendelkezésre álló alternatív technikák mindegyikének vannak hátrányai vagy azért, mert nem alkalmas az összes anyag kezelésére, vagy pedig gyakorlati okok miatt.

| (22) | Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Spanyolországban elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Spanyolország számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását. |
| --- | --- |

(22)

Mindezen érvek alapján helyénvaló azt a következtetést levonni, hogy az in situ előállított nitrogén Spanyolországban elengedhetetlen a kulturális örökség védelméhez, és nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatívák. Spanyolország számára tehát lehetővé kell tenni, hogy a kulturális örökség védelme érdekében engedélyezhesse az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

| (23) | Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését, |
| --- | --- |

(23)

Az in situ előállított nitrogénnek az 528/2012/EU rendelet I. mellékletébe történő lehetséges felvétele, valamint azt követően az in situ előállított nitrogénből álló termékeknek a tagállamok általi engedélyezése időbe telik. Ezért helyénvaló eltérést engedélyezni egy olyan időtartamra, amely lehetővé teszi az alapul szolgáló eljárások befejezését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Spanyolország a kulturális örökség védelme érdekében 2024. december 31-ig engedélyezheti az in situ előállított nitrogént tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát és felhasználását.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 15-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009/89/EK irányelve (2009. július 30.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a nitrogén hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 199., 2009.7.31., 19. o.).

2

(3)  Az engedélyezett termékek listája a következő címen érhető el: https://echa.europa.eu/hu/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

4

(5)  Az 528/2012/EU rendelet végrehajtásáért felelős tagállami illetékes hatóságok képviselőiből álló bizottsági szakértői csoport 2019. májusi 83., 2019. júliusi 84., 2019. szeptemberi 85. és 2019. novemberi 86. ülésén. Az ülések jegyzőkönyve elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1051 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. július 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére és 12. cikkére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Az Európai Bizottság 2019. december 18-án értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat újbóli megindításáról (a továbbiakban: a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság 2019. december 18-án értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat újbóli megindításáról (a továbbiakban: a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság nyolc uniós gyártó (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmét követően újraindította a vizsgálatot, amelyek termelése az egyes öntöttvas áruk teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A kérelem bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően és az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetését követően egyes öntöttvas áruk kínai exportárai csökkentek és az uniós piacon a viszonteladói árak nem változtak kellő mértékben. A Bizottság a bizonyítékokat elegendőnek tartotta a vizsgálat újbóli megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság nyolc uniós gyártó (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmét követően újraindította a vizsgálatot, amelyek termelése az egyes öntöttvas áruk teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A kérelem bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően és az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetését követően egyes öntöttvas áruk kínai exportárai csökkentek és az uniós piacon a viszonteladói árak nem változtak kellő mértékben. A Bizottság a bizonyítékokat elegendőnek tartotta a vizsgálat újbóli megindításához.

| (3) | A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az újbóli vizsgálatban való részvétel érdekében lépjenek vele kapcsolatba. Emellett a Bizottság külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat és importőröket, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságait az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az újbóli vizsgálatban való részvétel érdekében lépjenek vele kapcsolatba. Emellett a Bizottság külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat és importőröket, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságait az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

2.   A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (4) | 2020. május 15-i levelükben a kérelmezők arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy kérelmüket visszavonják. |
| --- | --- |

(4)

2020. május 15-i levelükben a kérelmezők arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy kérelmüket visszavonják.

| (5) | Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint a kérelem visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené. |
| --- | --- |

(5)

Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint a kérelem visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené.

| (6) | Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utal, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetése nem áll az Unió érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utal, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetése nem áll az Unió érdekében.

| (7) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk Unióba történő behozatalára vonatkozó újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk Unióba történő behozatalára vonatkozó újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni.

| (8) | A Bizottság erről megfelelő módon tájékoztatta az érdekelt feleket, és lehetőséget biztosított számukra észrevételeik megtételére. Az érdekelt felektől azonban nem érkezett észrevétel, amely arra engedne következtetni, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetése nem áll az Unió érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság erről megfelelő módon tájékoztatta az érdekelt feleket, és lehetőséget biztosított számukra észrevételeik megtételére. Az érdekelt felektől azonban nem érkezett észrevétel, amely arra engedne következtetni, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megszüntetése nem áll az Unió érdekében.

| (9) | Ez a határozat összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Ez a határozat összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság megszünteti a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7325 10 00 (TARIC-kód: 7325100031) és az ex 7325 99 90 KN-kód (TARIC-kód: 7325999080) alá tartozó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat újbóli megindításáról (HL C 425., 2019.12.18., 9. o.).

2

---

AJÁNLÁSOK

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/26

---

A TANÁCS (EU) 2020/1052 AJÁNLÁSA

(2020. július 16.)

az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) és e) pontjára, valamint 292. cikkének első és második mondatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2020. június 30-án ajánlást fogadott el az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2020. június 30-án ajánlást fogadott el az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás).

| (2) | A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján. |
| --- | --- |

(2)

A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján.

| (3) | A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szorosan egyeztetve – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének a tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszertan alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Mindenekelőtt Szerbiát és Montenegrót törölni kell a jegyzékből. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szorosan egyeztetve – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének a tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszertan alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Mindenekelőtt Szerbiát és Montenegrót törölni kell a jegyzékből.

| (4) | A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely a belső határain megszüntette a határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2020. július 16-tól a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely a belső határain megszüntette a határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2020. július 16-tól a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ezen ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ezen ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e.

| (6) | Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (3) 1. cikkének A. pontja által említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(7)

Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (3) 1. cikkének A. pontja által említett területhez tartoznak.

| (8) | Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (4) a 2008/146/EK tanácsi határozat (5) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(8)

Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (4) a 2008/146/EK tanácsi határozat (5) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (9) | Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (6) a 2011/350/EU határozat (7) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak, |
| --- | --- |

(9)

Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (6) a 2011/350/EU határozat (7) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás a következőképpen módosul:

| 1. | A tanácsi ajánlás pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A tagállamoknak 2020. július 16-tól kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

1.

A tanácsi ajánlás pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.

A tagállamoknak 2020. július 16-tól kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.”

| 2. | Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:


  „I. MELLÉKLET
  Azon harmadik országok, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás






  1. | ALGÉRIA |
| --- | --- | --- |

2.

Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

Azon harmadik országok, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás

1.

ALGÉRIA

| 2. | AUSZTRÁLIA |
| --- | --- |

2.

AUSZTRÁLIA

| 3. | KANADA |
| --- | --- |

3.

KANADA

| 4. | GRÚZIA |
| --- | --- |

4.

GRÚZIA

| 5. | JAPÁN |
| --- | --- |

5.

JAPÁN

| 6. | MAROKKÓ |
| --- | --- |

6.

MAROKKÓ

| 7. | ÚJ-ZÉLAND |
| --- | --- |

7.

ÚJ-ZÉLAND

| 8. | RUANDA |
| --- | --- |

8.

RUANDA

| 9. | DÉL-KOREA |
| --- | --- |

9.

DÉL-KOREA

| 10. | THAIFÖLD |
| --- | --- |

10.

THAIFÖLD

| 11. | TUNÉZIA |
| --- | --- |

11.

TUNÉZIA

| 12. | URUGUAY |
| --- | --- |

12.

URUGUAY

| 13. | KÍNA (*1) |
| --- | --- |

13.

KÍNA (*1)

(*1)  a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében."

*1

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL L 208I., 2020.7.1., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

2

(3)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

3

(4)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

4

(5)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

5

(6)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

6

(7)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

7

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/29

---

A MÁSODIK ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI KÖZÖS VÁLLALKOZÁS IRÁNYÍTÓ TESTÜLETÉNEK HATÁROZATA

(2020. május 26.)

a személyes adatoknak az FCH2 közös vállalkozás működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról

A MÁSODIK ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (a továbbiakban: FCH2 közös vállalkozás) IRÁNYÍTÓ TESTÜLETE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikkére,

tekintettel a második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 559/2014/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésének r) pontjára,

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az új rendelet 25. cikkével és a belső szabályokkal kapcsolatos útmutatására,

az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban, 2019. november 12-én folytatott konzultációt követően,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2019. december 18-i ajánlásaira,

mivel:

| 1. | Az FCH2 közös vállalkozás az 559/2014/EU rendelet alapján végzi tevékenységeit. |
| --- | --- |

1.

Az FCH2 közös vállalkozás az 559/2014/EU rendelet alapján végzi tevékenységeit.

| 2. | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az e rendelet 14–22., 35. és 36., valamint – a 14–22. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a 4. cikkének alkalmazására vonatkozó korlátozásoknak a közös vállalkozás által elfogadandó belső szabályokon kell alapulniuk, amennyiben nem a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokon alapulnak. |
| --- | --- |

2.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az e rendelet 14–22., 35. és 36., valamint – a 14–22. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a 4. cikkének alkalmazására vonatkozó korlátozásoknak a közös vállalkozás által elfogadandó belső szabályokon kell alapulniuk, amennyiben nem a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokon alapulnak.

| 3. | Ezek a belső szabályok – köztük a korlátozások szükségességének és arányosságának értékelésére vonatkozó rendelkezések – nem alkalmazhatók, ha a Szerződések alapján elfogadott valamely jogi aktus már rendelkezik az érintett jogainak korlátozásáról. |
| --- | --- |

3.

Ezek a belső szabályok – köztük a korlátozások szükségességének és arányosságának értékelésére vonatkozó rendelkezések – nem alkalmazhatók, ha a Szerződések alapján elfogadott valamely jogi aktus már rendelkezik az érintett jogainak korlátozásáról.

| 4. | Amennyiben az FCH2 közös vállalkozás a feladatait az érintettnek az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira figyelemmel látja el, meg kell vizsgálnia, hogy az említett rendeletben megállapított mentességek valamelyike nem alkalmazandó-e. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az FCH2 közös vállalkozás a feladatait az érintettnek az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira figyelemmel látja el, meg kell vizsgálnia, hogy az említett rendeletben megállapított mentességek valamelyike nem alkalmazandó-e.

| 5. | Az FCH2 közös vállalkozás adminisztratív működésének keretében igazgatási vizsgálatokat végezhet, fegyelmi eljárásokat folytathat, az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatban előkészítő tevékenységeket végezhet, visszaélések bejelentésével kapcsolatos ügyekben vizsgálódhat, zaklatási ügyekben (hivatalos és nem hivatalos) eljárásokat folytathat, belső és külső panaszokat kezelhet, belső ellenőrzéseket végezhet, továbbá az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatokat, valamint belső (informatikai) biztonsági vizsgálatokat végezhet. |
| --- | --- |

5.

Az FCH2 közös vállalkozás adminisztratív működésének keretében igazgatási vizsgálatokat végezhet, fegyelmi eljárásokat folytathat, az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatban előkészítő tevékenységeket végezhet, visszaélések bejelentésével kapcsolatos ügyekben vizsgálódhat, zaklatási ügyekben (hivatalos és nem hivatalos) eljárásokat folytathat, belső és külső panaszokat kezelhet, belső ellenőrzéseket végezhet, továbbá az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatokat, valamint belső (informatikai) biztonsági vizsgálatokat végezhet.

| 6. | Az FCH2 közös vállalkozás sokféle kategóriába tartozó személyes adatot kezel, köztük tényszerű adatokat („objektív” adatokat, például személyazonosító adatokat, kapcsolattartási adatokat, szakmai adatokat, részletes igazgatási adatokat, meghatározott forrásokból származó adatokat, elektronikus hírközlési és forgalmi adatokat) és véleményeken alapuló adatokat (az üggyel kapcsolatos „szubjektív” adatokat, például indokolásokat, viselkedési adatokat, az értékelésre, a teljesítményre és a lebonyolításra vonatkozó adatokat, valamint az eljárás vagy tevékenység tárgyára vonatkozó vagy azzal kapcsolatban előterjesztett adatokat) (3). |
| --- | --- |

6.

Az FCH2 közös vállalkozás sokféle kategóriába tartozó személyes adatot kezel, köztük tényszerű adatokat („objektív” adatokat, például személyazonosító adatokat, kapcsolattartási adatokat, szakmai adatokat, részletes igazgatási adatokat, meghatározott forrásokból származó adatokat, elektronikus hírközlési és forgalmi adatokat) és véleményeken alapuló adatokat (az üggyel kapcsolatos „szubjektív” adatokat, például indokolásokat, viselkedési adatokat, az értékelésre, a teljesítményre és a lebonyolításra vonatkozó adatokat, valamint az eljárás vagy tevékenység tárgyára vonatkozó vagy azzal kapcsolatban előterjesztett adatokat) (3).

| 7. | Adatkezelőként mindig az ügyvezető igazgató által képviselt FCH2 közös vállalkozás jár el, függetlenül attól, hogy az FCH2 közös vállalkozáson belül az adatkezelői feladatkört átruházzák-e annak megfelelően, hogy a konkrét személyesadat-kezelési műveletekért ki viseli az operatív felelősséget. |
| --- | --- |

7.

Adatkezelőként mindig az ügyvezető igazgató által képviselt FCH2 közös vállalkozás jár el, függetlenül attól, hogy az FCH2 közös vállalkozáson belül az adatkezelői feladatkört átruházzák-e annak megfelelően, hogy a konkrét személyesadat-kezelési műveletekért ki viseli az operatív felelősséget.

| 8. | A személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben vagy papír alapon tárolják, ami megakadályozza az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok illetéktelenek számára történő továbbítását. A kezelt személyes adatokat legfeljebb az adatkezelés céljából szükséges és helyénvaló ideig – az FCH2 közös vállalkozás adatvédelmi értesítéseiben, adatvédelmi nyilatkozataiban vagy nyilvántartásaiban meghatározott ideig – őrzik meg. |
| --- | --- |

8.

A személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben vagy papír alapon tárolják, ami megakadályozza az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok illetéktelenek számára történő továbbítását. A kezelt személyes adatokat legfeljebb az adatkezelés céljából szükséges és helyénvaló ideig – az FCH2 közös vállalkozás adatvédelmi értesítéseiben, adatvédelmi nyilatkozataiban vagy nyilvántartásaiban meghatározott ideig – őrzik meg.

| 9. | A belső szabályokat kell alkalmazni az igazgatási vizsgálatok, a fegyelmi eljárások, az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatos előkészítő tevékenységek, a visszaélések bejelentésével kapcsolatos ügyek, a zaklatási ügyekben folytatott (hivatalos és nem hivatalos) eljárások, a belső és külső panaszok kezelése, a belső ellenőrzések, az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatok és a belső, illetve a külső felek (például a CERT-EU) bevonásával folytatott (informatikai) biztonsági vizsgálatok keretében az FCH2 közös vállalkozás által végzett valamennyi adatkezelési műveletre. |
| --- | --- |

9.

A belső szabályokat kell alkalmazni az igazgatási vizsgálatok, a fegyelmi eljárások, az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatos előkészítő tevékenységek, a visszaélések bejelentésével kapcsolatos ügyek, a zaklatási ügyekben folytatott (hivatalos és nem hivatalos) eljárások, a belső és külső panaszok kezelése, a belső ellenőrzések, az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatok és a belső, illetve a külső felek (például a CERT-EU) bevonásával folytatott (informatikai) biztonsági vizsgálatok keretében az FCH2 közös vállalkozás által végzett valamennyi adatkezelési műveletre.

| 10. | E szabályokat kell alkalmazni a fent említett eljárások megindítása előtt, az eljárások során, és az eljárások kimenetelének további nyomon követése kapcsán végzett adatkezelési műveletekre is. A belső szabályok alkalmazásának ki kell terjednie az FCH2 közös vállalkozás által – a saját igazgatási vizsgálatain kívül – a nemzeti hatóságoknak és a nemzetközi szervezeteknek nyújtott támogatásra és együttműködésre is. |
| --- | --- |

10.

E szabályokat kell alkalmazni a fent említett eljárások megindítása előtt, az eljárások során, és az eljárások kimenetelének további nyomon követése kapcsán végzett adatkezelési műveletekre is. A belső szabályok alkalmazásának ki kell terjednie az FCH2 közös vállalkozás által – a saját igazgatási vizsgálatain kívül – a nemzeti hatóságoknak és a nemzetközi szervezeteknek nyújtott támogatásra és együttműködésre is.

| 11. | A belső szabályok alkalmazása esetén az FCH2 közös vállalkozásnak dokumentumokkal kell igazolnia, hogy a korlátozások miért feltétlenül szükségesek és arányosak egy demokratikus társadalomban, és miként tartják tiszteletben az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát. |
| --- | --- |

11.

A belső szabályok alkalmazása esetén az FCH2 közös vállalkozásnak dokumentumokkal kell igazolnia, hogy a korlátozások miért feltétlenül szükségesek és arányosak egy demokratikus társadalomban, és miként tartják tiszteletben az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát.

| 12. | Ezeken a kereteken belül az FCH2 közös vállalkozás köteles a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartani a fenti eljárások során az érintettek alapvető jogait, különös tekintettel az (EU) 2018/1725 rendeletben foglaltak szerint a tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez való jogra, az adatkezelés korlátozásához való jogra, az érintettnek az adatvédelmi incidensről szóló tájékoztatásához való jogára, illetve a hírközlés bizalmas jellegéhez való jogra. |
| --- | --- |

12.

Ezeken a kereteken belül az FCH2 közös vállalkozás köteles a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartani a fenti eljárások során az érintettek alapvető jogait, különös tekintettel az (EU) 2018/1725 rendeletben foglaltak szerint a tájékoztatáshoz, hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez való jogra, az adatkezelés korlátozásához való jogra, az érintettnek az adatvédelmi incidensről szóló tájékoztatásához való jogára, illetve a hírközlés bizalmas jellegéhez való jogra.

| 13. | Az FCH2 közös vállalkozás ugyanakkor kötelezhető arra, hogy különösen a saját vizsgálatainak, valamint más hatóságok vizsgálatainak és eljárásainak védelme, valamint a vizsgálataival vagy más eljárásaival összefüggésben más személyek jogainak védelme érdekében korlátozza az érintett tájékoztatását és más érintettek jogait. |
| --- | --- |

13.

Az FCH2 közös vállalkozás ugyanakkor kötelezhető arra, hogy különösen a saját vizsgálatainak, valamint más hatóságok vizsgálatainak és eljárásainak védelme, valamint a vizsgálataival vagy más eljárásaival összefüggésben más személyek jogainak védelme érdekében korlátozza az érintett tájékoztatását és más érintettek jogait.

| 14. | Ebből következően az FCH2 közös vállalkozás a vizsgálat és más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak védelme céljából korlátozhatja a tájékoztatást. |
| --- | --- |

14.

Ebből következően az FCH2 közös vállalkozás a vizsgálat és más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak védelme céljából korlátozhatja a tájékoztatást.

| 15. | Az FCH2 közös vállalkozásnak rendszeresen ellenőriznie kell, hogy fennállnak-e a korlátozást indokló feltételek, és ha már nem, akkor fel kell oldania a korlátozást. |
| --- | --- |

15.

Az FCH2 közös vállalkozásnak rendszeresen ellenőriznie kell, hogy fennállnak-e a korlátozást indokló feltételek, és ha már nem, akkor fel kell oldania a korlátozást.

| 16. | Az adatkezelőnek a halasztáskor és a felülvizsgálatok idején is tájékoztatnia kell az adatvédelmi tisztviselőt, |
| --- | --- |

16.

Az adatkezelőnek a halasztáskor és a felülvizsgálatok idején is tájékoztatnia kell az adatvédelmi tisztviselőt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat az azokra a feltételekre vonatkozó szabályokat állapítja meg, amelyekkel az FCH2 közös vállalkozás a (2) bekezdésben meghatározott eljárások keretében korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–21., 35. és 36. cikkében említett jogok, továbbá – a 25. cikket követve – a 4. cikk alkalmazását.

(2)   Az FCH2 közös vállalkozás adminisztratív működésének keretében ez a határozat a Programiroda által a következő célokból végzett személyesadat-kezelési műveletekre alkalmazandó: igazgatási vizsgálatok, fegyelmi eljárások, az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatos előkészítő tevékenységek, visszaélések bejelentésével kapcsolatos ügyek, (hivatalos és nem hivatalos) zaklatási eljárások, belső és külső panaszok kezelése, belső ellenőrzések végzése, az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatott vizsgálatok és a belső, illetve a külső felek (például a CERT-EU) bevonásával végzett (informatikai) biztonsági vizsgálatok.

(3)   Az érintett adatkategóriák a tényszerű adatok („objektív adatok”, például a személyazonosító adatok, a kapcsolattartási adatok, a szakmai adatok, a részletes igazgatási adatok, a meghatározott forrásokból származó adatok, az elektronikus hírközlési és forgalmi adatok) és a véleményeken alapuló adatok (az üggyel kapcsolatos „szubjektív” adatok, például az indokolások, a viselkedési adatok, az értékelésre, a teljesítményre és a magatartásra vonatkozó adatok, valamint az eljárás vagy tevékenység tárgyára vonatkozó vagy azzal kapcsolatban előterjesztett adatok).

(4)   Amennyiben az FCH2 közös vállalkozás a feladatait az érintettnek az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira figyelemmel látja el, meg kell vizsgálnia, hogy az említett rendeletben megállapított mentességek valamelyike nem alkalmazandó-e.

(5)   Az e határozatban meghatározott feltételek mellett a korlátozások a következő jogokra vonatkozhatnak: az érintettek tájékoztatáshoz való joga, a hozzáféréshez, helyesbítéshez és törléshez való jog, az adatkezelés korlátozásához való jog, az érintettnek az adatvédelmi incidensről szóló tájékoztatásához, illetve a hírközlés bizalmas jellegéhez való jog.

2. cikk

Az adatkezelőre vonatkozó előírások

Az adatkezelési műveletek során az adatkezelő az FCH2 közös vállalkozás, amelyet az ügyvezető igazgatója képvisel, aki az adatkezelői feladatkört másra is átruházhatja. Az érintetteket az FCH2 közös vállalkozás honlapján és/vagy intranetén közzétett adatvédelmi tájékoztatók vagy feljegyzések útján tájékoztatni kell az átruházott hatáskörben eljáró adatkezelőről.

3. cikk

A biztosítékokra vonatkozó előírások

(1)   A közös vállalat a következő biztosítékokról gondoskodik a személyes adatokkal való visszaélések, illetve a jogosulatlan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozása érdekében (4):

| a) | A nyomtatott dokumentumokat biztosított szekrényekben kell tárolni, és azokhoz kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá. |
| --- | --- |

a)

A nyomtatott dokumentumokat biztosított szekrényekben kell tárolni, és azokhoz kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá.

| b) | Minden elektronikus adatot a közös vállalkozás biztonsági előírásainak megfelelő biztonságos informatikai alkalmazásban, valamint egyedi elektronikus mappákban kell tárolni, amelyekhez kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá. A megfelelő hozzáférési szinteket egyedileg kell meghatározni. |
| --- | --- |

b)

Minden elektronikus adatot a közös vállalkozás biztonsági előírásainak megfelelő biztonságos informatikai alkalmazásban, valamint egyedi elektronikus mappákban kell tárolni, amelyekhez kizárólag az arra jogosult személyzet férhet hozzá. A megfelelő hozzáférési szinteket egyedileg kell meghatározni.

| c) | Az adatbázisnak jelszóval védett, egységes belépési eljárással működő rendszernek kell lennie, amely automatikusan kapcsolódik a felhasználó azonosítójához és jelszavához. A felhasználók felcserélése szigorúan tilos. Az elektronikus nyilvántartásokat biztonságosan kell kezelni a bennük tárolt adatok bizalmasságának és titkosságának védelme érdekében. |
| --- | --- |

c)

Az adatbázisnak jelszóval védett, egységes belépési eljárással működő rendszernek kell lennie, amely automatikusan kapcsolódik a felhasználó azonosítójához és jelszavához. A felhasználók felcserélése szigorúan tilos. Az elektronikus nyilvántartásokat biztonságosan kell kezelni a bennük tárolt adatok bizalmasságának és titkosságának védelme érdekében.

| d) | Az adatokhoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi személy titoktartási kötelezettséggel tartozik. |
| --- | --- |

d)

Az adatokhoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi személy titoktartási kötelezettséggel tartozik.

(2)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett személyes adatok legfeljebb az adatkezelés céljából szükséges és helyénvaló ideig őrizhetők meg. A megőrzési idő semmiképpen sem lehet hosszabb a 6. cikkben említett adatvédelmi értesítésekben, adatvédelmi nyilatkozatokban vagy nyilvántartásokban meghatározott megőrzési időszaknál.

(3)   Amikor az FCH2 közös vállalkozás korlátozás alkalmazását mérlegeli, számba kell vennie az érintett jogaira és szabadságaira nézve jelentett kockázatokat, különösen a többi érintett jogaira és szabadságaira nézve jelentett kockázat, valamint azon kockázat szempontjából, hogy például a bizonyítékok megsemmisítésével a közös vállalkozás vizsgálatai vagy eljárásai hatástalanná válnak. Az érintett jogaira és szabadságaira vonatkozó kockázatok elsősorban, de nem kizárólag a jó hírnévvel, valamint a védekezéshez és a meghallgatáshoz való joggal kapcsolatosak.

4. cikk

Korlátozások

(1)   Az FCH2 közös vállalkozás kizárólag a következők biztosítása céljából alkalmazhat korlátozásokat:

| a) | a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme;

| b) | a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését; |
| --- | --- |

b)

a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését;

| c) | az Unió vagy valamely tagállam egyéb fontos, általános közérdekű célkitűzései, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, a népegészségügyet és a szociális biztonságot; |
| --- | --- |

c)

az Unió vagy valamely tagállam egyéb fontos, általános közérdekű célkitűzései, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, a népegészségügyet és a szociális biztonságot;

| d) | az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve az elektronikus hírközlési hálózatokat is; |
| --- | --- |

d)

az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve az elektronikus hírközlési hálózatokat is;

| e) | a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása; |
| --- | --- |

e)

a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása;

| f) | az a)–c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység; |
| --- | --- |

f)

az a)–c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység;

| g) | az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme; |
| --- | --- |

g)

az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme;

| h) | polgári jogi követelések érvényesítése. |
| --- | --- |

h)

polgári jogi követelések érvényesítése.

(2)   A fenti (1) bekezdésben ismertetett célok konkrét alkalmazásaként az FCH2 közös vállalkozás az alábbi körülmények között alkalmazhat korlátozásokat:

| a) | a bizottsági szolgálatokkal vagy más uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel és hivatalokkal kicserélt személyes adatok tekintetében:
  amennyiben a szóban forgó bizottsági szolgálat, uniós intézmény, szerv vagy ügynökség jogosult a felsorolt jogok gyakorlását az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott egyéb jogi aktusok alapján vagy az említett rendelet IX. fejezetével összhangban, vagy más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok alapító jogi aktusai alapján korlátozni;
  amennyiben a szóban forgó bizottsági szolgálat, uniós intézmény, szerv vagy ügynökség által bevezetett korlátozás célja veszélybe kerülne, ha a közös vállalkozás nem alkalmazna egyenértékű korlátozást az érintett személyes adatok tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a bizottsági szolgálatokkal vagy más uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel és hivatalokkal kicserélt személyes adatok tekintetében:

amennyiben a szóban forgó bizottsági szolgálat, uniós intézmény, szerv vagy ügynökség jogosult a felsorolt jogok gyakorlását az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott egyéb jogi aktusok alapján vagy az említett rendelet IX. fejezetével összhangban, vagy más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok alapító jogi aktusai alapján korlátozni;

amennyiben a szóban forgó bizottsági szolgálat, uniós intézmény, szerv vagy ügynökség által bevezetett korlátozás célja veszélybe kerülne, ha a közös vállalkozás nem alkalmazna egyenértékű korlátozást az érintett személyes adatok tekintetében;

| b) | a tagállamok illetékes hatóságaival kicserélt személyes adatok tekintetében:
  amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikke (3) bekezdésének, 15. cikke (3) bekezdésének vagy 16. cikke (3) bekezdésének átültetését szolgáló nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják a felsorolt jogok és kötelezettségek gyakorlását;
  amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai által bevezetett korlátozás célja veszélybe kerülne, ha a közös vállalkozás nem alkalmazna egyenértékű korlátozást az érintett személyes adatok tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok illetékes hatóságaival kicserélt személyes adatok tekintetében:

amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikke (3) bekezdésének, 15. cikke (3) bekezdésének vagy 16. cikke (3) bekezdésének átültetését szolgáló nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják a felsorolt jogok és kötelezettségek gyakorlását;

amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai által bevezetett korlátozás célja veszélybe kerülne, ha a közös vállalkozás nem alkalmazna egyenértékű korlátozást az érintett személyes adatok tekintetében;

| c) | a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kicserélt személyes adatok tekintetében, amennyiben egyértelmű bizonyíték van arra, hogy e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a közös vállalkozás harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését feladatai ellátása során.
  Mielőtt az első albekezdés a) és b) pontjában említett korlátozások alkalmazására sor kerül, az FCH2 közös vállalkozás konzultál az érintett bizottsági szolgálatokkal, uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy a tagállamok illetékes hatóságaival, kivéve, ha egyértelmű az FCH2 közös vállalkozás számára, hogy a korlátozás alkalmazásáról a nevezett pontokban említett valamelyik jogi aktus rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kicserélt személyes adatok tekintetében, amennyiben egyértelmű bizonyíték van arra, hogy e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a közös vállalkozás harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését feladatai ellátása során.

Mielőtt az első albekezdés a) és b) pontjában említett korlátozások alkalmazására sor kerül, az FCH2 közös vállalkozás konzultál az érintett bizottsági szolgálatokkal, uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy a tagállamok illetékes hatóságaival, kivéve, ha egyértelmű az FCH2 közös vállalkozás számára, hogy a korlátozás alkalmazásáról a nevezett pontokban említett valamelyik jogi aktus rendelkezik.

5. cikk

Az érintettek jogainak korlátozása

(1)   Kellően indokolt esetekben, továbbá az e határozatban meghatározott feltételek mellett az adatkezelő a (2) bekezdésben felsorolt adatkezelési műveletekkel összefüggésben – szükséges és arányos mértékben – korlátozhatja az alábbi jogokat:

| a) | a tájékoztatáshoz való jog; |
| --- | --- |

a)

a tájékoztatáshoz való jog;

| b) | a hozzáféréshez való jog; |
| --- | --- |

b)

a hozzáféréshez való jog;

| c) | a helyesbítéshez, a törléshez és az adatkezelés korlátozásához való jog; |
| --- | --- |

c)

a helyesbítéshez, a törléshez és az adatkezelés korlátozásához való jog;

| d) | az érintettnek az adatvédelmi incidensről szóló tájékoztatásához való joga; |
| --- | --- |

d)

az érintettnek az adatvédelmi incidensről szóló tájékoztatásához való joga;

| e) | az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez való jog. |
| --- | --- |

e)

az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez való jog.

(2)   Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az adatkezelő kellően indokolt esetekben és az e határozatban meghatározott feltételek mellett korlátozásokat alkalmazhat a következő adatkezelési műveletekkel összefüggésben:

| a) | igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások; |
| --- | --- |

a)

igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások;

| b) | az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatos előkészítő tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

az OLAF-nak bejelentett esetleges szabálytalanságokkal kapcsolatos előkészítő tevékenységek;

| c) | visszaélések bejelentésével kapcsolatos eljárások; |
| --- | --- |

c)

visszaélések bejelentésével kapcsolatos eljárások;

| d) | zaklatási ügyekkel kapcsolatos (hivatalos és nem hivatalos) eljárások (7); |
| --- | --- |

d)

zaklatási ügyekkel kapcsolatos (hivatalos és nem hivatalos) eljárások (7);

| e) | belső és külső panaszok kezelése; |
| --- | --- |

e)

belső és külső panaszok kezelése;

| f) | belső ellenőrzések; |
| --- | --- |

f)

belső ellenőrzések;

| g) | az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban végzett vizsgálatok; |
| --- | --- |

g)

az adatvédelmi tisztviselő által az (EU) 2018/1725 rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban végzett vizsgálatok;

| h) | az FCH2 közös vállalkozáson belüli, illetve külső felek (pl. a CERT-EU) bevonásával végzett (informatikai) biztonsági vizsgálatok; |
| --- | --- |

h)

az FCH2 közös vállalkozáson belüli, illetve külső felek (pl. a CERT-EU) bevonásával végzett (informatikai) biztonsági vizsgálatok;

| i) | a támogatáskezelési vagy közbeszerzési eljárások, a pályázati felhívások benyújtásának vagy az ajánlatok benyújtásának határidejét követően (8). |
| --- | --- |

i)

a támogatáskezelési vagy közbeszerzési eljárások, a pályázati felhívások benyújtásának vagy az ajánlatok benyújtásának határidejét követően (8).

A korlátozás addig marad hatályban, amíg az azt indokló okok fennállnak.

(3)   Amennyiben a közös vállalkozás részben vagy egészben korlátozza az (1) bekezdésben említett jogok alkalmazását, meg kell tennie az e határozat 6. és 7. cikkében meghatározott lépéseket.

(4)   Amennyiben az érintett az (EU) 2018/1725 rendelet 17. cikkével összhangban hozzáférést kér egy vagy több ügyben kezelt személyes adataihoz vagy egy meghatározott adatkezelési művelethez, az FCH2 közös vállalkozás kizárólag e személyes adatok tekintetében vizsgálja a kérelmet.

6. cikk

A korlátozások szükségessége és arányossága

(1)   Az 5. cikkben meghatározott összes korlátozásnak szükségesnek és arányosnak kell lennie, figyelemmel kell lennie az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatokra, és tiszteletben kell tartania az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát egy demokratikus társadalomban.

(2)   2 Ha korlátozás alkalmazását mérlegelik, a jelen szabályok alapján szükségességi és arányossági vizsgálatot kell végezni. E vizsgálatot az időszakos felülvizsgálat keretében is el kell végezni, annak értékelését követően, hogy a korlátozás ténybeli és jogi indokai továbbra is fennállnak-e. A vizsgálatot elszámoltathatósági okokból – eseti alapon – belső értékelő feljegyzés útján dokumentálni kell.

(3)   A korlátozásokat fel kell oldani, ha az őket indokló körülmények már nem állnak fenn. Különösen akkor kell így eljárni, amikor úgy ítélik meg, hogy a korlátozott jog gyakorlása már nem oltaná ki a megállapított korlátozás hatását, vagy nem érintené hátrányosan más érintettek jogait vagy szabadságait.

A közös vállalkozás a korlátozás elfogadásától számítva hathavonta, valamint az adott megkeresés, eljárás vagy vizsgálat lezárásakor felülvizsgálja a korlátozás alkalmazását. Ezt követően az adatkezelő hathavonta ellenőrzi, hogy szükség van-e a korlátozás fenntartására.

(4)   Amennyiben az FCH2 közös vállalkozás teljes egészében vagy részben az e határozat 5. cikkében említett korlátozásokat alkalmazza, nyilvántartásban dokumentálnia kell a korlátozás okait, a jogalapot e határozat 1. cikkével összhangban, a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelésére is kiterjedően.

A nyilvántartást és adott esetben a mögöttes ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat regisztrálni kell. Kérésre ezeket az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

7. cikk

Tájékoztatási kötelezettség

(1)   Az FCH2 közös vállalkozás az adatvédelmi értesítésekben, adatvédelmi nyilatkozatokban vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikkének értelmében vett vagy nyilvántartásokban, amelyeket a weboldalán és/vagy az intranetén tesz közzé, és amelyekben tájékoztatja az érintetteket a konkrét eljárásban rendelkezésükre álló jogokról, tájékoztatást ad a szóban forgó jogok esetleges korlátozásáról. A tájékoztatás kiterjed arra, hogy mely jogok korlátozhatók, valamint a korlátozás okaira és lehetséges időtartamára.

A 6. cikk (4) bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül, az FCH2 közös vállalkozás – amennyiben arányos – haladéktalanul írásban egyenként is tájékoztat minden olyan érintettet, akit megítélése szerint a konkrét adatkezelési művelet érint, a jelenlegi vagy jövőbeli korlátozásokkal kapcsolatos jogaikról.

(2)   Az 5. cikkben foglalt jogok teljes vagy részleges korlátozása esetén az FCH2 közös vállalkozás tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról a lehetőségről, hogy az érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, vagy bírósági jogorvoslati kérelmet terjeszthet elő az Európai Unió Bíróságán.

A fenti (2) bekezdésben említett tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, ha a tájékoztatás ellehetetlenítené az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében elrendelt korlátozás hatását.

8. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő általi felülvizsgálat

(1)   Az FCH2 közös vállalkozás indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a közös vállalkozás adatvédelmi tisztviselőjét minden olyan esetben, amikor az adatkezelő korlátozza az érintettek jogainak érvényesítését, vagy e határozattal összhangban meghosszabbítja a korlátozást. Az adatkezelő hozzáférést biztosít az adatvédelmi tisztviselőnek a korlátozás szükségességére és arányosságára vonatkozó értékelést tartalmazó nyilvántartási rekordhoz, és abban dokumentálja az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatásának időpontját.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő írásban kérheti az adatkezelőt, hogy vizsgálja felül a korlátozások alkalmazását. Az adatkezelő írásban tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselőt az eljárás teljes folyamatába be kell vonni. Az adatkezelő tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt a korlátozás feloldásáról.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2020. május 26-án.

az FCH2 közös vállalkozás irányító testülete képviseletében

Valérie BOUILLON-DELPORTE

az igazgatótanács elnöke

---

(1)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

1

(2)  
  HL L 169., 2014.6.7., 108. o.

2

(3)  Közös adatkezelés esetén az adatokat a közös adatkezelők között, az (EU) 2018/1725 rendelet 28. cikke szerint létrejött megállapodásban meghatározott eszközökkel és célokkal összhangban kell kezelni.

3

(4)  A felsorolás nem kimerítő jellegű.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o).

6

(7)  Ez a feldolgozási művelet nem vonatkozik az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjára.

7

nem

(8)  Ez a feldolgozási művelet csak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjára vonatkozik.

8

csak

---

Helyesbítések

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/36

---

Helyesbítés az Uniót vagy annak tagállamait fenyegető kibertámadások elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2019. május 17-i (KKBP) 2019/797 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 129. I, 2019. május 17.
  )

A 16. oldalon, az 5. cikk (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | a mellékletben felsorolt természetes személyek és e természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...” |
| --- | --- |

„a)

a mellékletben felsorolt természetes személyek és e természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...”

helyesen:

| „a) | a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...”. |
| --- | --- |

„a)

a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...”.

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/37

---

Helyesbítés az Uniót vagy annak tagállamait fenyegető kibertámadások elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/796 tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 129. I, 2019. május 17.
  )

A 4. oldalon, a 4.cikk (1) bekezdésének a) pontjában :

a következő szövegrész:

| „a) | az I. mellékletben felsorolt természetes és jogi személyek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...” |
| --- | --- |

„a)

az I. mellékletben felsorolt természetes és jogi személyek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...”

helyesen:

| „a) | az I. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...”. |
| --- | --- |

„a)

az I. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, ...”.

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/38

---

Helyesbítés a 92/33/EGK tanácsi irányelv értelmében a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és palántázóanyagokra vonatkozó feltételek jegyzékének meghatározásáról szóló, 1993. július 2-i 93/61/EGK bizottsági irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 250., 1993. október 7.
  )

1.A 101. oldalon a címben:

a következő szövegrész:

„... zöldségszaporító és palántázóanyagokra...”

helyesen:

„... zöldségszaporító- és -ültetési anyagokra...”.

2.A 101. oldalon az 1. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... palántázóanyagra...”

helyesen:

„... ültetési anyagra...”.

3.A 101. oldalon az 5. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... palántázóanyagként...”

helyesen:

„... ültetési anyagként...”.

4.A 101. oldalon az 5. cikk (2) bekezdésének első mondatában:

a következő szövegrész:

„... palántázóanyagként...”

helyesen:

„... -ültetési anyagként...”.

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/39

---

Helyesbítés a 2020-as COVID-19-járvány hatásaival szembeni fellépéshez szükséges áruk behozatalivám- és hozzáadottértékadó-mentességéről szóló, 2020. április 3-i (EU) 2020/491 bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 103. I, 2020. április 3.
  )

A 2. oldalon, az (5) preambulumbekezdésben első mondatában:

a következő szövegrész:

„... 2020. január 30. utáni behozatalokra kell biztosítani.”

helyesen:

„... 2020. január 30-tól megvalósuló behozatalokra kell biztosítani.”

A 2. oldalon, az 1. cikk (1) bekezdése c) pontjában:

a következő szövegrész:

„az áruk szabad forgalomba bocsátás céljából állami szervezetek – ideértve az állami szerveket, közintézményeket és egyéb közjogi intézményeket –, vagy a tagállamok illetékes hatóságai által jóváhagyott szervezetek által vagy nevében kerülnek behozatalra.”

helyesen:

„az áruk szabad forgalomba bocsátás céljából állami szervezetek – ideértve az állami szerveket, közintézményeket és egyéb közjogi intézményeket – által vagy érdekében, vagy a tagállamok illetékes hatóságai által jóváhagyott szervezetek által vagy érdekében kerülnek behozatalra.”

A 2. oldalon, az 1. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... segélyügynökségek...”

helyesen:

„... katasztrófaelhárító szervezetek által vagy érdekében...”.

A 3. oldalon, a 3. cikkben:

a következő szövegrész:

„Az 1. cikk a 2020. január 30. és 2020. július 31. közötti behozatalokra alkalmazandó.”

helyesen:

„Az 1. cikk a 2020. január 30-tól 2020. július 31-ig megvalósuló behozatalokra alkalmazandó.”

---

| 2020.7.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 230/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.7.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 230/40

---

Helyesbítés a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 130., 2017. május 19.
  )

| 1. | Az 5. oldalon, az 1 cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

1.

Az 5. oldalon, az 1 cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

| „(4) | A Bizottság a 18. és 19. cikknek megfelelően – amennyiben az kivitelezhető – 2020. április 1-jéig, de legkésőbb 2020. július 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az I. melléklet módosítására a tantál- vagy nióbiumérc (dúsított is), az aranyérc (dúsított is), az ón-oxidok és -hidroxidok, valamint a tantál-karbidok és -tantalátok mennyiségi küszöbértékeinek meghatározása révén.”, |
| --- | --- |

„(4)

helyesen:

| „(4) | A Bizottság a 18. és 19. cikknek megfelelően – amennyiben az kivitelezhető – 2020. április 1-jéig, de legkésőbb 2020. július 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az I. melléklet módosítására a tantál- vagy nióbiumérc (dúsított is), az aranyérc (dúsított is), az ón-oxidok és -hidroxidok, valamint a tantalátok és a tantál-karbidok mennyiségi küszöbértékeinek meghatározása révén.”, |
| --- | --- |

„(4)

| 2. | A 17. oldalon, az I. melléklet B. részében szereplő táblázatban: |
| --- | --- |

2.

A 17. oldalon, az I. melléklet B. részében szereplő táblázatban:

a következő szövegrész:

| „Tantál | ex 2841 90 85 | 30 | az 1. cikk (4) bekezdése és a 18. cikk alkalmazandó” |
| --- | --- | --- | --- |

„Tantál

ex 2841 90 85

30

az 1. cikk (4) bekezdése és a 18. cikk alkalmazandó”

helyesen:

| „Tantalátok | ex 2841 90 85 | 30 | az 1. cikk (4) bekezdése és a 18. cikk alkalmazandó” |
| --- | --- | --- | --- |

„Tantalátok

ex 2841 90 85

30

az 1. cikk (4) bekezdése és a 18. cikk alkalmazandó”

---