# Euroopan unionin C 302/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 302 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta12. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 302

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta12. joulukuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2006/C 302/1 | Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarvioinneista, sekä komission vastaukset | 1 |
| 2006/C 302/2 | Lausunto nro 6/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 804/2004/EY muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (Herkules II -ohjelma) | 41 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2006/C 302/1

Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarvioinneista, sekä komission vastaukset

1

2006/C 302/2

Lausunto nro 6/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 804/2004/EY muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (Herkules II -ohjelma)

41

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 10/2006

ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarvioinneista, sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 302/01)

SISÄLLYS

Sanasto

| I—XI | YHTEENVETO |
| --- | --- |

I—XI

| 1—9 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—9

| 6—9 | Arviointikehys |
| --- | --- |

6—9

| 7—9 | Arviointien perustavoitteet |
| --- | --- |

7—9

| 10—14 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ |
| --- | --- |

10—14

| 15—80 | ALUEPOLITIIKAN PÄÄOSASTON TEKEMÄ JÄLKIARVIOINTI TAVOITE 1 -ALUEISTA |
| --- | --- |

15—80

| 16—66 | Tilintarkastustuomioistuimen arvio arvioinnin laadusta |
| --- | --- |

16—66

| 16 | Alustavat huomiot |
| --- | --- |

16

| 17—20 | Alueiden vuodesta 1994 kohtaamien ongelmien käsittelyssä tapahtunut kehitys |
| --- | --- |

17—20

| 21—28 | Sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuus |
| --- | --- |

21—28

| 29—40 | Vaikuttavuuden arviointi |
| --- | --- |

29—40

| 41—44 | Tehokkuuden arviointi |
| --- | --- |

41—44

| 45—53 | Rakennerahastojen vaikutuksen arviointi |
| --- | --- |

45—53

| 54—66 | Hallinnointijärjestelmien arviointi |
| --- | --- |

54—66

| 67—75 | Arviointikehyksen asianmukaisuus |
| --- | --- |

67—75

| 67—70 | Toimeksiannon kuvaus |
| --- | --- |

67—70

| 71—75 | Komission harjoittaman valvonnan asianmukaisuus |
| --- | --- |

71—75

| 76—80 | Arviointisuositusten merkitys tulevien ohjelmakausien kannalta |
| --- | --- |

76—80

| 81—113 | TYÖLLISYYS-, SOSIAALI- JA TASA-ARVOASIOIDEN PÄÄOSASTON TEKEMÄ ESR-TUKITOIMIA (TAVOITTEET 1 JA 3) KOSKEVA JÄLKIARVIOINTI |
| --- | --- |

81—113

| 82—113 | Tilintarkastustuomioistuimen arvio arvioinnin laadusta |
| --- | --- |

82—113

| 82—87 | Yhteenveto tietoihin ja analyysiin liittyvistä puutteista |
| --- | --- |

82—87

| 88 | ESR-tukitoimien vaikutuksen arviointi |
| --- | --- |

88

| 89 | Yhtäläisten mahdollisuuksien arviointi |
| --- | --- |

89

| 90—93 | Muut tutkitut näkökohdat |
| --- | --- |

90—93

| 94—96 | Komission tekemää kokonaisarviointia koskevat huomiot |
| --- | --- |

94—96

| 97—102 | Muita kansallisista raporteista peräisin olevia tietoja |
| --- | --- |

97—102

| 103—110 | Arviointikehyksen asianmukaisuus |
| --- | --- |

103—110

| 111—113 | Arvioinnin päätteeksi annetut suositukset |
| --- | --- |

111—113

| 114—118 | PÄÄTELMÄT |
| --- | --- |

114—118

| 119—125 | SUOSITUKSET |
| --- | --- |

119—125

LIITTEET:

Liite I — Rakennerahastojen antama tuki ohjelmittain

Liite II — BKT ja työllisyysaste

Liite III — BKT:n kasvu ja rakennerahastot

Liite IV — HERMIN-simuloinnit ja työttömyys

Komission vastaukset

SANASTO





  Alkuvaiheen raportti

| Alkuvaiheen raportti | Raportti, jossa käsitellään mm. seuraavia metodologisia kysymyksiä: arviointitavoitteet, metodologinen kehys, kyselylomakkeet ja organisaatiot, joihin on otettava yhteyttä |
| --- | --- |
| EAKR | Euroopan aluekehitysrahasto |
| ESR | Euroopan sosiaalirahasto |
| HERMIN-malli | Rakennerahastojen vaikutuksen simulointiin käytetty makrotaloudellinen malli |
| Hukkavaikutus (deadweight effect) | Muutos, jonka suorat edunsaajat huomaavat julkisen tukitoimen jälkeen tai josta suorat edunsaajat ilmoittavat julkisen tukitoimen toteuttamisen jälkeen mutta joka olisi tapahtunut ilman tukeakin. |
| KOR | Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline |
| pk-yritykset | pienet ja keskisuuret yritykset |
| Seurantakomitea | Rahoitusohjelman strategista täytäntöönpanoa valvova komitea |
| Syrjäytymisvaikutus | Tukikelpoisella alueella näkyvä vaikutus, joka on saatu aikaan jonkin toisen alueen kustannuksella. |
| TTK | Tutkimus ja teknologian kehittäminen |
| Yhteenvetokertomus | Aluepolitiikan pääosaston (tavoite 1 -ohjelman osalta) ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston (tavoite 3 -ohjelman osalta) tekemät lopulliset kertomukset, jotka koskevat EAKR:n ja ESR:n rahoittamien tukitoimien jälkiarviointia |

Raportti, jossa käsitellään mm. seuraavia metodologisia kysymyksiä: arviointitavoitteet, metodologinen kehys, kyselylomakkeet ja organisaatiot, joihin on otettava yhteyttä

EAKR

Euroopan aluekehitysrahasto

ESR

Euroopan sosiaalirahasto

HERMIN-malli

Rakennerahastojen vaikutuksen simulointiin käytetty makrotaloudellinen malli

Hukkavaikutus (deadweight effect)

Muutos, jonka suorat edunsaajat huomaavat julkisen tukitoimen jälkeen tai josta suorat edunsaajat ilmoittavat julkisen tukitoimen toteuttamisen jälkeen mutta joka olisi tapahtunut ilman tukeakin.

KOR

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline

pk-yritykset

pienet ja keskisuuret yritykset

Seurantakomitea

Rahoitusohjelman strategista täytäntöönpanoa valvova komitea

Syrjäytymisvaikutus

Tukikelpoisella alueella näkyvä vaikutus, joka on saatu aikaan jonkin toisen alueen kustannuksella.

TTK

Tutkimus ja teknologian kehittäminen

Yhteenvetokertomus

Aluepolitiikan pääosaston (tavoite 1 -ohjelman osalta) ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston (tavoite 3 -ohjelman osalta) tekemät lopulliset kertomukset, jotka koskevat EAKR:n ja ESR:n rahoittamien tukitoimien jälkiarviointia

YHTEENVETO

| I. | Tarkastuksen kohteena olivat komission suorittamat jälkiarvioinnit, jotka koskivat rakennerahastojen tavoite 1 ja 3 -alueilla ohjelmakaudella 1994–1999 rahoittamia tukitoimia; kyseisten tukitoimien kokonaismäärä oli yli 245 miljardia euroa, kun mukaan lasketaan vastaavat yksityisen ja julkisen sektorin investoinnit. |
| --- | --- |

I.

Tarkastuksen kohteena olivat komission suorittamat jälkiarvioinnit, jotka koskivat rakennerahastojen tavoite 1 ja 3 -alueilla ohjelmakaudella 1994–1999 rahoittamia tukitoimia; kyseisten tukitoimien kokonaismäärä oli yli 245 miljardia euroa, kun mukaan lasketaan vastaavat yksityisen ja julkisen sektorin investoinnit.

| II. | Jälkiarvioinnissa verrataan toteutuneiden menojen avulla aikaan saatuja vaikutuksia alkuperäisiin tavoitteisiin. Kyseisen mekanismin avulla asianomaiselta ohjelmakaudelta saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää rakennerahastojen varojen käytön tehostamiseen vastaisuudessa. Komissio teki jälkiarvioinnit sopimussuhteisten ulkoisten konsulttien avustuksella. |
| --- | --- |

II.

Jälkiarvioinnissa verrataan toteutuneiden menojen avulla aikaan saatuja vaikutuksia alkuperäisiin tavoitteisiin. Kyseisen mekanismin avulla asianomaiselta ohjelmakaudelta saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää rakennerahastojen varojen käytön tehostamiseen vastaisuudessa. Komissio teki jälkiarvioinnit sopimussuhteisten ulkoisten konsulttien avustuksella.

| III. | Tarkastuksen tavoitteena oli selvittää, pystyikö komissio jälkiarvioinnin perusteella arvioimaan tavoitteisiin liittyvien tukitoimien vaikutukset ja oliko arvioinnin tuloksista ja suosituksista ollut ohjelmien tarkistamisen kannalta hyötyä vuodesta 2000 alkaen. |
| --- | --- |

III.

Tarkastuksen tavoitteena oli selvittää, pystyikö komissio jälkiarvioinnin perusteella arvioimaan tavoitteisiin liittyvien tukitoimien vaikutukset ja oliko arvioinnin tuloksista ja suosituksista ollut ohjelmien tarkistamisen kannalta hyötyä vuodesta 2000 alkaen.

| IV. | Tarkastus perustui kunkin rahaston lopulliseen yhteenvetokertomukseen. Näissä kertomuksissa esitetään yhteenveto kyseisten rahastojen vaikutuksen kokonaisarvioinnista ja käsitellään tekijöitä, joilla pitäisi olla keskeinen sija seuraavia suunnittelukausia koskevassa päätöksenteossa. Tarkastuksen seuraavassa vaiheessa arvioitiin, missä määrin mahdolliset havaitut puutteet johtuivat vaillinaisista toimeksiannon kuvauksista tai arvioinnin toteuttamisen aikana ilmenneistä ongelmista. |
| --- | --- |

IV.

Tarkastus perustui kunkin rahaston lopulliseen yhteenvetokertomukseen. Näissä kertomuksissa esitetään yhteenveto kyseisten rahastojen vaikutuksen kokonaisarvioinnista ja käsitellään tekijöitä, joilla pitäisi olla keskeinen sija seuraavia suunnittelukausia koskevassa päätöksenteossa. Tarkastuksen seuraavassa vaiheessa arvioitiin, missä määrin mahdolliset havaitut puutteet johtuivat vaillinaisista toimeksiannon kuvauksista tai arvioinnin toteuttamisen aikana ilmenneistä ongelmista.

| V. | Rakennerahastojen menojen arviointi on luonteeltaan monimutkainen prosessi. Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että arvioinnissa esiintyi puutteita, joiden ei voida katsoa johtuvan pelkästään arvioinnin luonteesta johtuvista ongelmatekijöistä. |
| --- | --- |

V.

Rakennerahastojen menojen arviointi on luonteeltaan monimutkainen prosessi. Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että arvioinnissa esiintyi puutteita, joiden ei voida katsoa johtuvan pelkästään arvioinnin luonteesta johtuvista ongelmatekijöistä.

| VI. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi rakennerahastojen tavoite 1 -alueilla rahoittamien tukitoimien arvioinnissa seuraavat puutteet:






  — | arvioinnin perustana olevissa tiedoissa on eroavaisuuksia |
| --- | --- | --- |

VI.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi rakennerahastojen tavoite 1 -alueilla rahoittamien tukitoimien arvioinnissa seuraavat puutteet:

—

arvioinnin perustana olevissa tiedoissa on eroavaisuuksia

| — | rakennerahastojen menojen vaikuttavuuden arviointi ei ollut riittävän luotettava, mikä johtui muun muassa siitä, että jäsenvaltiot olivat keränneet vain vähän tietoja tuotoksista ja tuloksista |
| --- | --- |

—

rakennerahastojen menojen vaikuttavuuden arviointi ei ollut riittävän luotettava, mikä johtui muun muassa siitä, että jäsenvaltiot olivat keränneet vain vähän tietoja tuotoksista ja tuloksista

| — | arvioinnin yhteydessä ei kyetty tekemään rakennerahastohankkeiden yksikkökustannusten kattavaa vertailua |
| --- | --- |

—

arvioinnin yhteydessä ei kyetty tekemään rakennerahastohankkeiden yksikkökustannusten kattavaa vertailua

| — | arviointi perustui suurelta osin makrotaloudelliseen malliin (HERMIN), johon liittyi huomattavia rajoitteita. |
| --- | --- |

—

arviointi perustui suurelta osin makrotaloudelliseen malliin (HERMIN), johon liittyi huomattavia rajoitteita.

| VII. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamien tavoite 1 ja 3 -tukitoimien






  — | arviointi perustui osittain epäluotettaviin tai vaillinaisiin tietoihin ja |
| --- | --- | --- |

VII.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamien tavoite 1 ja 3 -tukitoimien

—

arviointi perustui osittain epäluotettaviin tai vaillinaisiin tietoihin ja

| — | arvioinnissa tehtiin joitakin päätelmiä, joiden tueksi ei ollut esittää riittävää näyttöä, mikä teki kyseenalaiseksi menetelmän, jonka avulla nämä päätelmät oli tehty. |
| --- | --- |

—

arvioinnissa tehtiin joitakin päätelmiä, joiden tueksi ei ollut esittää riittävää näyttöä, mikä teki kyseenalaiseksi menetelmän, jonka avulla nämä päätelmät oli tehty.

| VIII. | Komissio ei näyttänyt olleen varautunut tiettyihin arvioinnissa esille tulleisiin ongelmiin toimeksiannon kuvauksissa. Komissio ei myöskään käsitellyt täysimääräisesti jälkiarviointiprosessissa esiintyneitä puutteita. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat, että arviointien valvonnassa oli puutteita. |
| --- | --- |

VIII.

Komissio ei näyttänyt olleen varautunut tiettyihin arvioinnissa esille tulleisiin ongelmiin toimeksiannon kuvauksissa. Komissio ei myöskään käsitellyt täysimääräisesti jälkiarviointiprosessissa esiintyneitä puutteita. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat, että arviointien valvonnassa oli puutteita.

| IX. | Arviointien pohjalta saatiin kuitenkin hyödyllistä tietoa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamien tukitoimien hallinnointijärjestelmistä. |
| --- | --- |

IX.

Arviointien pohjalta saatiin kuitenkin hyödyllistä tietoa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamien tukitoimien hallinnointijärjestelmistä.

| X. | Arviointien perusteella annettiin toki joitakin arvokkaita ja hyödyllisiä suosituksia rakennerahastojen tulevia ohjelmakausia ajatellen, mutta komissio ei voinut hyödyntää täysimääräisesti vuosina 1994–1999 toteutetuista ohjelmista saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

X.

Arviointien perusteella annettiin toki joitakin arvokkaita ja hyödyllisiä suosituksia rakennerahastojen tulevia ohjelmakausia ajatellen, mutta komissio ei voinut hyödyntää täysimääräisesti vuosina 1994–1999 toteutetuista ohjelmista saatuja kokemuksia.

| XI. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että






  — | komission olisi tulevissa arvioinneissaan varmistettava, että saatavilla olevat tiedot ja toimintaan osoitetut resurssit vastaavat asetettuja tavoitteita, joiden on oltava realistisia, ja että toimeksiannon kuvaukset on laadittava vastaavasti; |
| --- | --- | --- |

XI.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että

—

komission olisi tulevissa arvioinneissaan varmistettava, että saatavilla olevat tiedot ja toimintaan osoitetut resurssit vastaavat asetettuja tavoitteita, joiden on oltava realistisia, ja että toimeksiannon kuvaukset on laadittava vastaavasti;

| — | komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota rahastojen talousvaikutuksen mittaamisessa käytettyihin tekniikoihin. Jos sovelletaan makrotaloudellista mallia, tarkasteltavina olevien talouksien ominaistekijät on otettava asianmukaisesti huomioon. Ihanteellista olisi, jos tällöin voitaisiin hyödyntää hanketasolla tuotettuja mikrotason tietoja; |
| --- | --- |

—

komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota rahastojen talousvaikutuksen mittaamisessa käytettyihin tekniikoihin. Jos sovelletaan makrotaloudellista mallia, tarkasteltavina olevien talouksien ominaistekijät on otettava asianmukaisesti huomioon. Ihanteellista olisi, jos tällöin voitaisiin hyödyntää hanketasolla tuotettuja mikrotason tietoja;

| — | yhtymäkohdat muihin rakennerahastojen arviointiin liittyviin selvityksiin olisi otettava asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

—

yhtymäkohdat muihin rakennerahastojen arviointiin liittyviin selvityksiin olisi otettava asianmukaisesti huomioon;

| — | tulevissa arvioinneissa olisi kenties tarpeen käsitellä tiettyjä erityisaiheita, jotka voisivat koskea esimerkiksi yksityissektorin rahoitusosuuksia, rahoitusjärjestelyjä koskevia toimenpiteitä, hankemenojen arviointia, hankehakemus- ja hyväksyntäprosesseja sekä kansallisten tai alueellisten viranomaisten tekemiä sisäisiä arviointeja; |
| --- | --- |

—

tulevissa arvioinneissa olisi kenties tarpeen käsitellä tiettyjä erityisaiheita, jotka voisivat koskea esimerkiksi yksityissektorin rahoitusosuuksia, rahoitusjärjestelyjä koskevia toimenpiteitä, hankemenojen arviointia, hankehakemus- ja hyväksyntäprosesseja sekä kansallisten tai alueellisten viranomaisten tekemiä sisäisiä arviointeja;

| — | komission suorittamaa arviointiprosessin valvontaa olisi kehitettävä mm. tekemällä yhteistyötä tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa. |
| --- | --- |

—

komission suorittamaa arviointiprosessin valvontaa olisi kehitettävä mm. tekemällä yhteistyötä tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa.

JOHDANTO

| 1. | Komissio on kehittänyt vuodesta 1996 alkaen yhtenäistä rakennerahastojen arviointikehystä. Komission määritelmän mukaan ”arvioinnissa” tukitoimet arvioidaan tulosten ja vaikutusten perusteella sekä sen perusteella, onko tarpeisiin vastattu tavoitteiden mukaisesti (1). Arvioinnin päätavoitteena on tukea päätöksentekoa tarjoamalla tietoa ja tekemällä arvioita EU:n tukitoimien tarkoituksenmukaisuudesta, taloudellisuudesta, tehokkuudesta, vaikuttavuudesta, hyödyllisyydestä ja vaikutusten kestävyydestä. Tällä tiedolla on suuri merkitys nykyisten tukitoimien parantamisen tai uusien tukitoimien suunnittelun kannalta sekä ensisijaisten toiminnan alojen määrittämisen ja resurssien jakamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.

Komissio on kehittänyt vuodesta 1996 alkaen yhtenäistä rakennerahastojen arviointikehystä. Komission määritelmän mukaan ”arvioinnissa” tukitoimet arvioidaan tulosten ja vaikutusten perusteella sekä sen perusteella, onko tarpeisiin vastattu tavoitteiden mukaisesti (1). Arvioinnin päätavoitteena on tukea päätöksentekoa tarjoamalla tietoa ja tekemällä arvioita EU:n tukitoimien tarkoituksenmukaisuudesta, taloudellisuudesta, tehokkuudesta, vaikuttavuudesta, hyödyllisyydestä ja vaikutusten kestävyydestä. Tällä tiedolla on suuri merkitys nykyisten tukitoimien parantamisen tai uusien tukitoimien suunnittelun kannalta sekä ensisijaisten toiminnan alojen määrittämisen ja resurssien jakamisen kannalta.

| 2. | Arviointeja tehdään eri tasoilla (kuusi vuotta kestävän) ohjelmakauden eri vaiheissa; arvioinneista tärkeimpiä ovat:






  a) | ennakkoarviointi, joka tehdään ennen tukitoimen täytäntöönpanoa ja jonka tarkoituksena on osaltaan edistää tukitoimen suunnittelua ja kustannusvaikuttavuutta; |
| --- | --- | --- |

2.

Arviointeja tehdään eri tasoilla (kuusi vuotta kestävän) ohjelmakauden eri vaiheissa; arvioinneista tärkeimpiä ovat:

a)

ennakkoarviointi, joka tehdään ennen tukitoimen täytäntöönpanoa ja jonka tarkoituksena on osaltaan edistää tukitoimen suunnittelua ja kustannusvaikuttavuutta;

| b) | väliarviointi, joka tehdään täytäntöönpanon aikana ja jonka tarkoituksena on parantaa tukitoimen hallinnointia; |
| --- | --- |

b)

väliarviointi, joka tehdään täytäntöönpanon aikana ja jonka tarkoituksena on parantaa tukitoimen hallinnointia;

| c) | jälkiarviointi, joka tehdään tukitoimen päätökseen saattamisen jälkeen ja jonka tarkoituksena on arvioida saatuja tuloksia ja määrittää, mitä saaduista kokemuksista voitaisiin oppia. |
| --- | --- |

c)

jälkiarviointi, joka tehdään tukitoimen päätökseen saattamisen jälkeen ja jonka tarkoituksena on arvioida saatuja tuloksia ja määrittää, mitä saaduista kokemuksista voitaisiin oppia.

| 3. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olivat komission tekemät jälkiarvioinnit, jotka koskivat rakennerahastojen ohjelmakautena 1994–1999 tavoite 1 ja 3 -alueilla toteuttamia tukitoimia. Tarkastuksessa jälkiarvioinnin sisältö määritellään samoin kuin MEANS-asiakirjoissa (2): Jälkiarvioinnissa esitetään yhteenveto ja tehdään arviointi koko ohjelmasta ja erityisesti arvioidaan ohjelman vaikutuksia. Tarkoituksena on tehdä selkoa resurssien käytöstä ja selvittää, miten tehokkaita ja vaikuttavia tukitoimet olivat ja missä määrin odotusten mukaiset vaikutukset saavutettiin. Arvioinnin kohteena ovat onnistumiseen tai epäonnistumiseen johtaneet tekijät sekä tulosten ja vaikutusten kestävyys. Pyrkimyksenä on tehdä yleistettävissä olevia päätelmiä, joita voidaan soveltaa muihin ohjelmiin ja alueisiin (3). Jälkiarviointia arvioitiin juuri edellä mainittujen kriteerien pohjalta. |
| --- | --- |

3.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olivat komission tekemät jälkiarvioinnit, jotka koskivat rakennerahastojen ohjelmakautena 1994–1999 tavoite 1 ja 3 -alueilla toteuttamia tukitoimia. Tarkastuksessa jälkiarvioinnin sisältö määritellään samoin kuin MEANS-asiakirjoissa (2): Jälkiarvioinnissa esitetään yhteenveto ja tehdään arviointi koko ohjelmasta ja erityisesti arvioidaan ohjelman vaikutuksia. Tarkoituksena on tehdä selkoa resurssien käytöstä ja selvittää, miten tehokkaita ja vaikuttavia tukitoimet olivat ja missä määrin odotusten mukaiset vaikutukset saavutettiin. Arvioinnin kohteena ovat onnistumiseen tai epäonnistumiseen johtaneet tekijät sekä tulosten ja vaikutusten kestävyys. Pyrkimyksenä on tehdä yleistettävissä olevia päätelmiä, joita voidaan soveltaa muihin ohjelmiin ja alueisiin (3). Jälkiarviointia arvioitiin juuri edellä mainittujen kriteerien pohjalta.

| 4. | Jälkiarviointi on tehtävänä osa ”prosessia”, jossa hyödynnetään myös ennakko- ja väliarvioinnin tuloksia. Sekä kansallisia että aihekohtaisia arviointeja tehdään eri tasoilla ja niiden tulokset esitetään lopuksi yhteenvetokertomuksessa. Yhdessä nämä tekijät muodostavat merkittävän rakennerahastojen hallinnoinnin ja erityisesti yhteisön tuen suunnittelun ja tarkistamisen osa-alueen. Arviointiprosessista vastaa komissio (yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa). Komission tehtävänä on päättää, mikä osa arvioinnista toteutetaan komissiossa ja mitkä osat on teetettävä alihankintana. Kummassakin tapauksessa lopullinen kokonaisvastuu on yhä komissiolla. |
| --- | --- |

4.

Jälkiarviointi on tehtävänä osa ”prosessia”, jossa hyödynnetään myös ennakko- ja väliarvioinnin tuloksia. Sekä kansallisia että aihekohtaisia arviointeja tehdään eri tasoilla ja niiden tulokset esitetään lopuksi yhteenvetokertomuksessa. Yhdessä nämä tekijät muodostavat merkittävän rakennerahastojen hallinnoinnin ja erityisesti yhteisön tuen suunnittelun ja tarkistamisen osa-alueen. Arviointiprosessista vastaa komissio (yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa). Komission tehtävänä on päättää, mikä osa arvioinnista toteutetaan komissiossa ja mitkä osat on teetettävä alihankintana. Kummassakin tapauksessa lopullinen kokonaisvastuu on yhä komissiolla.

| 5. | Ohjelmakaudella 1994–1999 rakennerahastojen (4) kautta annetun tuen määrä oli ”tavoitteiden” osalta 136,4 miljardia euroa ja ”yhteisöaloitteiden” osalta 14,5 miljardia euroa. Liitteessä I esitetään ensiksi mainitun määrän osalta erittely jäsenmaittain ja tavoitekohtaisesti ja jälkimmäisen määrän osalta yhteisöaloitekohtainen erittely. Näiden varojen lisäksi myönnettiin yksityisen tai julkisen sektorin (5) tukea vähintään 95 miljardia euroa; tuen kokonaismäärä oli täten yli 245 miljardia euroa. |
| --- | --- |

5.

Ohjelmakaudella 1994–1999 rakennerahastojen (4) kautta annetun tuen määrä oli ”tavoitteiden” osalta 136,4 miljardia euroa ja ”yhteisöaloitteiden” osalta 14,5 miljardia euroa. Liitteessä I esitetään ensiksi mainitun määrän osalta erittely jäsenmaittain ja tavoitekohtaisesti ja jälkimmäisen määrän osalta yhteisöaloitekohtainen erittely. Näiden varojen lisäksi myönnettiin yksityisen tai julkisen sektorin (5) tukea vähintään 95 miljardia euroa; tuen kokonaismäärä oli täten yli 245 miljardia euroa.

Arviointikehys

| 6. | Jälkiarvioinnit tehtiin komission puolesta ja sen johdolla. Julkisen tarjouskilpailun jälkeen kutakin eriteltyä tavoite- tai yhteisöaloiteryhmää varten valittiin pääkonsultti. Useimmissa tapauksissa konsultin apuna oli jäsenvaltiossa toimiva arviointiryhmä (6), jonka tehtävänä oli tehdä tarvittavat arvioinnit kyseisessä maassa täytäntöön pantavista ohjelmista yhteisen metodologisen kehyksen perusteella. Arviointiprosessin seurannasta vastasi johtoryhmä. Kansalliset arvioijat laativat arviointien pohjalta kansallisia raportteja ja sopimussuhteiset konsultit yhteenvetokertomuksen kunkin eritellyn tavoiteryhmän osalta. Nämä raportit saatiin valmiiksi vuoden 2003 alkupuolen ja vuoden 2004 puolivälin välisenä aikana. |
| --- | --- |

6.

Jälkiarvioinnit tehtiin komission puolesta ja sen johdolla. Julkisen tarjouskilpailun jälkeen kutakin eriteltyä tavoite- tai yhteisöaloiteryhmää varten valittiin pääkonsultti. Useimmissa tapauksissa konsultin apuna oli jäsenvaltiossa toimiva arviointiryhmä (6), jonka tehtävänä oli tehdä tarvittavat arvioinnit kyseisessä maassa täytäntöön pantavista ohjelmista yhteisen metodologisen kehyksen perusteella. Arviointiprosessin seurannasta vastasi johtoryhmä. Kansalliset arvioijat laativat arviointien pohjalta kansallisia raportteja ja sopimussuhteiset konsultit yhteenvetokertomuksen kunkin eritellyn tavoiteryhmän osalta. Nämä raportit saatiin valmiiksi vuoden 2003 alkupuolen ja vuoden 2004 puolivälin välisenä aikana.

Arviointien perustavoitteet

| 7. | Arviointiprosessiin osallistuneet pääosastot valitsivat useita eri aiheita kattavan, laaja-alaisen lähestymistavan. Arviointien yleistavoitteena oli:






  a) | arvioida jäsenvaltioissa toteutettujen tukitoimien tuloksia ja vaikutuksia niille asetettuihin tavoitteisiin sekä ihmisiin ja järjestelmiin kohdistuviin vaikutuksiin nähden; |
| --- | --- | --- |

7.

Arviointiprosessiin osallistuneet pääosastot valitsivat useita eri aiheita kattavan, laaja-alaisen lähestymistavan. Arviointien yleistavoitteena oli:

a)

arvioida jäsenvaltioissa toteutettujen tukitoimien tuloksia ja vaikutuksia niille asetettuihin tavoitteisiin sekä ihmisiin ja järjestelmiin kohdistuviin vaikutuksiin nähden;

| b) | analysoida yhteisön toimien vaikuttavuutta ja niiden vaikutusta tiettyihin rakenteellisiin ongelmiin ja mikäli mahdollista varmistua yhteisön tuen lisäarvosta. |
| --- | --- |

b)

analysoida yhteisön toimien vaikuttavuutta ja niiden vaikutusta tiettyihin rakenteellisiin ongelmiin ja mikäli mahdollista varmistua yhteisön tuen lisäarvosta.

| 8. | Näiden yleistavoitteiden saavuttamiseksi toimeksiannon kuvauksissa esitettiin joitakin peruskysymyksiä seuraavista aiheista: strategian tarkoituksenmukaisuus, vaikuttavuus, tehokkuus, vaikutus, hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelmät, yhteisön saama lisäarvo, nykyisestä ohjelmasuunnittelusta saadut kokemukset ja niistä tulevan ohjelmasuunnittelun kannalta saatava hyöty. Työn organisoinnin helpottamiseksi toimeksiannon kuvauksissa määrättiin myös tietyistä erityistehtävistä ja yksilöitiin tietty määrä tekniikoita ja tietolähteitä. |
| --- | --- |

8.

Näiden yleistavoitteiden saavuttamiseksi toimeksiannon kuvauksissa esitettiin joitakin peruskysymyksiä seuraavista aiheista: strategian tarkoituksenmukaisuus, vaikuttavuus, tehokkuus, vaikutus, hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelmät, yhteisön saama lisäarvo, nykyisestä ohjelmasuunnittelusta saadut kokemukset ja niistä tulevan ohjelmasuunnittelun kannalta saatava hyöty. Työn organisoinnin helpottamiseksi toimeksiannon kuvauksissa määrättiin myös tietyistä erityistehtävistä ja yksilöitiin tietty määrä tekniikoita ja tietolähteitä.

| 9. | Arvioijien työn perustana olivat näin ollen komission laatimat tavoitekohtaiset toimeksiannon kuvaukset. Näitä täydensivät tavoitteen 1 osalta tammikuussa 2002 ilmestyneet alkuvaiheen raportti ja menettelyopas. ESR:n tukitoimien osalta niitä täydensivät joulukuussa 2002 ilmestynyt metodologinen edistyskertomus sekä kansallisiin arviointiraportteihin sisältyvät arviointikysymykset. Arvioijat tekivät tarpeen vaatiessa kirjallisuuskatsauksia ja kyselyjä, haastattelivat eri sidosryhmiä, analysoivat tapaustutkimuksia ja tekivät muunlaista kenttätutkimusta. |
| --- | --- |

9.

Arvioijien työn perustana olivat näin ollen komission laatimat tavoitekohtaiset toimeksiannon kuvaukset. Näitä täydensivät tavoitteen 1 osalta tammikuussa 2002 ilmestyneet alkuvaiheen raportti ja menettelyopas. ESR:n tukitoimien osalta niitä täydensivät joulukuussa 2002 ilmestynyt metodologinen edistyskertomus sekä kansallisiin arviointiraportteihin sisältyvät arviointikysymykset. Arvioijat tekivät tarpeen vaatiessa kirjallisuuskatsauksia ja kyselyjä, haastattelivat eri sidosryhmiä, analysoivat tapaustutkimuksia ja tekivät muunlaista kenttätutkimusta.

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ

| 10. | Tarkastuksen yleistavoitteena oli selvittää, saako komissio arviointien perusteella asianmukaista tietoa, jonka pohjalta se voi arvioida tavoitteisiin liittyvien tukitoimien vaikutuksia, ja onko tuloksista ja suosituksista ollut ohjelmien tarkistamisessa hyötyä seuraavia ohjelmasuunnittelukausia ajatellen. |
| --- | --- |

10.

Tarkastuksen yleistavoitteena oli selvittää, saako komissio arviointien perusteella asianmukaista tietoa, jonka pohjalta se voi arvioida tavoitteisiin liittyvien tukitoimien vaikutuksia, ja onko tuloksista ja suosituksista ollut ohjelmien tarkistamisessa hyötyä seuraavia ohjelmasuunnittelukausia ajatellen.

| 11. | Tarkastuksen kohteena olivat aluepolitiikan pääosaston tekemät jälkiarvioinnit, jotka koskivat EAKR:n rahoittamia tavoite 1 ja 3 -tukitoimia, ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tekemät jälkiarvioinnit, jotka koskivat ESR:n tavoite 3 -alueilla rahoittamia tukitoimia. Tarkastettavana olivat myös yhteenvetokertomukset ja kansallisista arvioinneista poimittu otos, jotka liittyivät tarkastuksen kohteeksi valittuihin tavoitteisiin ja välineisiin (7), joiden kokonaismäärä oli 124 miljardia euroa, mikä tarkoittaa 82:ta prosenttia rakennerahastoista ohjelmakautena 1994–1999 annetusta kokonaistuesta (8). |
| --- | --- |

11.

Tarkastuksen kohteena olivat aluepolitiikan pääosaston tekemät jälkiarvioinnit, jotka koskivat EAKR:n rahoittamia tavoite 1 ja 3 -tukitoimia, ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tekemät jälkiarvioinnit, jotka koskivat ESR:n tavoite 3 -alueilla rahoittamia tukitoimia. Tarkastettavana olivat myös yhteenvetokertomukset ja kansallisista arvioinneista poimittu otos, jotka liittyivät tarkastuksen kohteeksi valittuihin tavoitteisiin ja välineisiin (7), joiden kokonaismäärä oli 124 miljardia euroa, mikä tarkoittaa 82:ta prosenttia rakennerahastoista ohjelmakautena 1994–1999 annetusta kokonaistuesta (8).

| 12. | Tarkastuksessa pyrittiin vastaamaan kunkin arvioinnin kohdalla seuraavaan kolmeen kysymykseen:






  a) | Oliko arviointi laadultaan korkealuokkainen? |
| --- | --- | --- |

12.

Tarkastuksessa pyrittiin vastaamaan kunkin arvioinnin kohdalla seuraavaan kolmeen kysymykseen:

a)

Oliko arviointi laadultaan korkealuokkainen?

| b) | Missä määrin havaitut puutteet johtuivat arviointikehyksessä ja arvioinnin valvonnassa esiintyneistä puutteista? |
| --- | --- |

b)

Missä määrin havaitut puutteet johtuivat arviointikehyksessä ja arvioinnin valvonnassa esiintyneistä puutteista?

| c) | Olivatko havaintojen perusteella annetut suositukset hyvin perusteltuja, hyödyllisiä ja sellaisia, että ne voitaisiin ottaa huomioon seuraavina ohjelmasuunnittelukausina? |
| --- | --- |

c)

Olivatko havaintojen perusteella annetut suositukset hyvin perusteltuja, hyödyllisiä ja sellaisia, että ne voitaisiin ottaa huomioon seuraavina ohjelmasuunnittelukausina?

| 13. | Tarkastuksessa arvioitiin kertomusten laatua ja kattavuutta erityisesti sen osalta, miten niissä arvioitiin toimintatapojen tarkoituksenmukaisuutta sekä toimenpiteiden vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutusta sekä sitä, millainen vaikutus kyseisillä toimenpiteillä oli hallinnointijärjestelmiin. Siinä arvioitiin myös, miten asianmukainen rooli komissiolla on arviointien valmistelussa, seurannassa ja valvonnassa. |
| --- | --- |

13.

Tarkastuksessa arvioitiin kertomusten laatua ja kattavuutta erityisesti sen osalta, miten niissä arvioitiin toimintatapojen tarkoituksenmukaisuutta sekä toimenpiteiden vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutusta sekä sitä, millainen vaikutus kyseisillä toimenpiteillä oli hallinnointijärjestelmiin. Siinä arvioitiin myös, miten asianmukainen rooli komissiolla on arviointien valmistelussa, seurannassa ja valvonnassa.

| 14. | Kertomuksen ensimmäisessä osassa käsitellään EAKR:n tavoite 1 -alueilla toteuttamien tukitoimien jälkiarviointia (kohdat 15–80) ja toisessa osassa ESR:n rahoittamien tavoite 1 ja 3 -tukitoimien jälkiarviointia (kohdat 81–113). |
| --- | --- |

14.

Kertomuksen ensimmäisessä osassa käsitellään EAKR:n tavoite 1 -alueilla toteuttamien tukitoimien jälkiarviointia (kohdat 15–80) ja toisessa osassa ESR:n rahoittamien tavoite 1 ja 3 -tukitoimien jälkiarviointia (kohdat 81–113).

ALUEPOLITIIKAN PÄÄOSASTON TEKEMÄ JÄLKIARVIOINTI TAVOITE 1 -ALUEISTA

| 15. | Ennen arvioinnin laadun yksityiskohtaisempaa arviointia on hyödyllistä käydä lyhyesti läpi komission jälkiarvioinnissaan tekemät päätelmät. Niistä esitetään yhteenveto jäljempänä (ks. laatikko 1).

  Laatikko 1Aluepolitiikan pääosaston tekemässä jälkiarvioinnissa esitetyt yleiset päätelmät:Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että rakennerahastoilla on ollut myönteinen vaikutus tavoite 1 -alueiden bruttokansantuloon (BKT) ja että kyseisten alueiden yleinen suoritustaso on koko EU:n tasoon nähden noussut. Kertomuksessa katsottiin, että myönteisen vaikutuksen taso riippui suuressa määrin sekä hallintorakenteista että sellaisista tekijöistä kuin talousrakenne ja talouden avoimuus, ja että nämä tekijät ovat selvästikin erittäin tärkeitä erityisesti sen osalta, mitä tulee talouden valmiuksiin vastata taloudellisen yhdentymisen haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Kertomuksessa todettiin kuitenkin, että tuloksia ei ollut mahdollista yhdistää siten, että tavoite 1 -ohjelman saavutuksista saataisiin luotettava kuva, koska eri maiden ja toimintaympäristöjen välillä oli eroavaisuuksia ja koska saatavilla olevat seurantatiedot olivat puutteellisia eikä tavoitteita ollut määritelty selkeästi.Kertomukseen sisältyvässä sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuuden kokonaisarvioinnissa pääteltiin, että vuonna 1994 tavoitteeseen 1 sovellettua strategista lähestymistapaa on pidettävä yleisesti ottaen tarkoituksenmukaisena kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Strategioita kritisoitiin eritoten siitä syystä, että ne eivät olleet paljon enempää kuin yhteenlaskettujen osiensa summa. Vaikka jokainen strategia vastasi tarkoituksenmukaisesti tiettyjen alojen tiettyihin tarpeisiin, oli olemassa vähemmän näyttöä siitä, miten nämä eri tekijät osaltaan edistivät kaiken kattavan kehitysstrategian syntymistä.Vaikuttavuuden osalta kertomuksessa todettiin, että analyysi perustui huomattavissa määrin laadullisiin arvioihin eikä niinkään tulosten ja tavoitteiden määrälliseen vertailuun, koska saatavilla olevat tiedot olivat puutteellisia. Kertomuksessa esitettiin yleisenä huomiona, että monet todennäköisesti eniten vaikuttaneista toimista olivat luonteeltaan mitä suurimmassa määrin perinteisiä. Rahoituksella on yleensä suurelta osin vahvistettu nykyisiä talouskehitykseen liittyvän toiminnan malleja eikä niinkään luotu pohjaa yksilöityjen tavoitteiden saavuttamiseen ja innovatiivisempien lähestymistapojen viriämiseen tähtäävän uudenlaisen toiminnan kehittämiselle.Vaikutuksen osalta kertomus perustuu suurimmassa osassa alueista makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistapaan, jolla arvioidaan rakennerahastojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Kertomuksessa myönnettiin, että arvioinnista saatavat tulokset ovat väistämättä tietyssä määrin seurausta mallintamisen yhteydessä tehdyistä oletuksista. Kertomuksessa todettiin, että niiden vaikutuksen taso eri tapauksissa heijasteli yhteisön tukikehyksen resurssien määrää ja jakoa ja näkyi seuraavissa tekijöissä: alkuperäisissä määrärahoissa, talousrakenteissa sekä kyseisen talouden kilpailukyvyn tasossa ja ”avoimuudessa”. Kertomuksessa tehtiin yleiset päätelmät rakennerahastojen vaikutuksesta muihin ulkoisiin tekijöihin ja todettiin, että vaikka työpaikkoja on luotu huomattava määrä, myös hukka- ja syrjäytymisvaikutuksen osuus on todennäköisesti huomattava.Yhteenvetokertomukseen sisältyi myös huomautuksia hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. Niistä tehdyn yleisen päätelmän mukaan hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyissä on kyllä puutteita, mutta yleisesti ottaen ne ovat tarkoituksenmukaisia, ja kumppanuuteen perustuvasta lähestymistavasta on ollut huomattavaa etua. Päätöksentekorakenteet eivät yleensä mahdollistaneet vahvan strategian aikaansaamista. Ohjelmasuunnittelun ja julkisen sektorin hallinnointivalmiuksien ja -käytäntöjen kehittämisestä saadusta lisäarvosta – sen laajemmassa merkityksessä – oli kuitenkin huomattavasti etua. |
| --- | --- |

15.

Ennen arvioinnin laadun yksityiskohtaisempaa arviointia on hyödyllistä käydä lyhyesti läpi komission jälkiarvioinnissaan tekemät päätelmät. Niistä esitetään yhteenveto jäljempänä (ks. laatikko 1).

Laatikko 1Aluepolitiikan pääosaston tekemässä jälkiarvioinnissa esitetyt yleiset päätelmät:Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että rakennerahastoilla on ollut myönteinen vaikutus tavoite 1 -alueiden bruttokansantuloon (BKT) ja että kyseisten alueiden yleinen suoritustaso on koko EU:n tasoon nähden noussut. Kertomuksessa katsottiin, että myönteisen vaikutuksen taso riippui suuressa määrin sekä hallintorakenteista että sellaisista tekijöistä kuin talousrakenne ja talouden avoimuus, ja että nämä tekijät ovat selvästikin erittäin tärkeitä erityisesti sen osalta, mitä tulee talouden valmiuksiin vastata taloudellisen yhdentymisen haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Kertomuksessa todettiin kuitenkin, että tuloksia ei ollut mahdollista yhdistää siten, että tavoite 1 -ohjelman saavutuksista saataisiin luotettava kuva, koska eri maiden ja toimintaympäristöjen välillä oli eroavaisuuksia ja koska saatavilla olevat seurantatiedot olivat puutteellisia eikä tavoitteita ollut määritelty selkeästi.Kertomukseen sisältyvässä sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuuden kokonaisarvioinnissa pääteltiin, että vuonna 1994 tavoitteeseen 1 sovellettua strategista lähestymistapaa on pidettävä yleisesti ottaen tarkoituksenmukaisena kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Strategioita kritisoitiin eritoten siitä syystä, että ne eivät olleet paljon enempää kuin yhteenlaskettujen osiensa summa. Vaikka jokainen strategia vastasi tarkoituksenmukaisesti tiettyjen alojen tiettyihin tarpeisiin, oli olemassa vähemmän näyttöä siitä, miten nämä eri tekijät osaltaan edistivät kaiken kattavan kehitysstrategian syntymistä.Vaikuttavuuden osalta kertomuksessa todettiin, että analyysi perustui huomattavissa määrin laadullisiin arvioihin eikä niinkään tulosten ja tavoitteiden määrälliseen vertailuun, koska saatavilla olevat tiedot olivat puutteellisia. Kertomuksessa esitettiin yleisenä huomiona, että monet todennäköisesti eniten vaikuttaneista toimista olivat luonteeltaan mitä suurimmassa määrin perinteisiä. Rahoituksella on yleensä suurelta osin vahvistettu nykyisiä talouskehitykseen liittyvän toiminnan malleja eikä niinkään luotu pohjaa yksilöityjen tavoitteiden saavuttamiseen ja innovatiivisempien lähestymistapojen viriämiseen tähtäävän uudenlaisen toiminnan kehittämiselle.Vaikutuksen osalta kertomus perustuu suurimmassa osassa alueista makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistapaan, jolla arvioidaan rakennerahastojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Kertomuksessa myönnettiin, että arvioinnista saatavat tulokset ovat väistämättä tietyssä määrin seurausta mallintamisen yhteydessä tehdyistä oletuksista. Kertomuksessa todettiin, että niiden vaikutuksen taso eri tapauksissa heijasteli yhteisön tukikehyksen resurssien määrää ja jakoa ja näkyi seuraavissa tekijöissä: alkuperäisissä määrärahoissa, talousrakenteissa sekä kyseisen talouden kilpailukyvyn tasossa ja ”avoimuudessa”. Kertomuksessa tehtiin yleiset päätelmät rakennerahastojen vaikutuksesta muihin ulkoisiin tekijöihin ja todettiin, että vaikka työpaikkoja on luotu huomattava määrä, myös hukka- ja syrjäytymisvaikutuksen osuus on todennäköisesti huomattava.Yhteenvetokertomukseen sisältyi myös huomautuksia hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. Niistä tehdyn yleisen päätelmän mukaan hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyissä on kyllä puutteita, mutta yleisesti ottaen ne ovat tarkoituksenmukaisia, ja kumppanuuteen perustuvasta lähestymistavasta on ollut huomattavaa etua. Päätöksentekorakenteet eivät yleensä mahdollistaneet vahvan strategian aikaansaamista. Ohjelmasuunnittelun ja julkisen sektorin hallinnointivalmiuksien ja -käytäntöjen kehittämisestä saadusta lisäarvosta – sen laajemmassa merkityksessä – oli kuitenkin huomattavasti etua.

Tilintarkastustuomioistuimen arvio arvioinnin laadusta

Alustavat huomiot

| 16. | On tärkeää pitää mielessä, että sovellettuun laajaan lähestymistapaan liittyi joitakin sen luonteeseen liittyviä rajoitteita, joista keskeisimpiä olivat aikarajoitteet, määrällisten tavoitteiden rajallinen määrä ja yksityiskohtaisten tulos-/vaikutusindikaattoreiden puuttuminen. Lisäksi varsinaista ohjelmista ja niihin liittyvistä toimenpiteistä johtuvaa vaikutusta oli usein vaikeaa havaita, koska kohdealueet hyötyivät usein muista tukitoimista, joilla pyrittiin saavuttamaan vastaavanlaisia tavoitteita. Rakennerahastojen menojen epäsuoraa vaikutusta on niin ikään vaikeaa havaita ja mitata. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tiettyjen arviointiprosessin puutteiden ei voida katsoa johtuvan pelkästään lähestymistavan luonteeseen liittyvistä rajoitteista vaan ne johtuvat korjaamista vaativista arviointiprosessin puutteista; kyseiset puutteet olisi korjattava ennen ohjelmakaudesta 2000–2006 tehtävää jälkiarviointia. |
| --- | --- |

16.

On tärkeää pitää mielessä, että sovellettuun laajaan lähestymistapaan liittyi joitakin sen luonteeseen liittyviä rajoitteita, joista keskeisimpiä olivat aikarajoitteet, määrällisten tavoitteiden rajallinen määrä ja yksityiskohtaisten tulos-/vaikutusindikaattoreiden puuttuminen. Lisäksi varsinaista ohjelmista ja niihin liittyvistä toimenpiteistä johtuvaa vaikutusta oli usein vaikeaa havaita, koska kohdealueet hyötyivät usein muista tukitoimista, joilla pyrittiin saavuttamaan vastaavanlaisia tavoitteita. Rakennerahastojen menojen epäsuoraa vaikutusta on niin ikään vaikeaa havaita ja mitata. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tiettyjen arviointiprosessin puutteiden ei voida katsoa johtuvan pelkästään lähestymistavan luonteeseen liittyvistä rajoitteista vaan ne johtuvat korjaamista vaativista arviointiprosessin puutteista; kyseiset puutteet olisi korjattava ennen ohjelmakaudesta 2000–2006 tehtävää jälkiarviointia.

Alueiden vuodesta 1994 kohtaamien ongelmien käsittelyssä tapahtunut kehitys

| 17. | Yhteenvetokertomuksen alussa esitetään lyhyt analyysi asukasta kohti lasketussa BKT:ssa sekä työttömyys- ja työllisyysasteessa kyseisillä alueilla tapahtuneesta kehityksestä (9). Kertomuksessa päätellään, että asukasta kohti lasketun BKT:n kasvu ei yleensä ole ollut seurausta työpaikkojen luomisesta johtuvasta työllisyysasteen kasvusta (10). Päätelmissä annetaan ymmärtää, että työvoimaosuutta (11) kasvattamalla ei suuremmin edistetä koheesiopolitiikan päätavoitteen saavuttamista eli alueiden välisten BKT-erojen poistamista; tämä voi olla merkittävä tieto päätöksentekijöille, ja erityisen tärkeä se on rakennerahastojen kannalta. |
| --- | --- |

17.

Yhteenvetokertomuksen alussa esitetään lyhyt analyysi asukasta kohti lasketussa BKT:ssa sekä työttömyys- ja työllisyysasteessa kyseisillä alueilla tapahtuneesta kehityksestä (9). Kertomuksessa päätellään, että asukasta kohti lasketun BKT:n kasvu ei yleensä ole ollut seurausta työpaikkojen luomisesta johtuvasta työllisyysasteen kasvusta (10). Päätelmissä annetaan ymmärtää, että työvoimaosuutta (11) kasvattamalla ei suuremmin edistetä koheesiopolitiikan päätavoitteen saavuttamista eli alueiden välisten BKT-erojen poistamista; tämä voi olla merkittävä tieto päätöksentekijöille, ja erityisen tärkeä se on rakennerahastojen kannalta.

| 18. | Yhteenvetokertomuksessa esitettyjen tietojen perusteella on vaikeaa arvioida, onko edellä mainittu toteamus validi. Monilla alueilla sekä BKT/asukas että työvoimaosuus nousivat. Oli kuitenkin joitakin alueita, joilla joko BKT/asukas tai työvoimaosuus laskivat tai nousivat ainoastaan hieman. Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan edellä kohdassa 17 mainittua väitettä soveltamalla tilastollisia menetelmiä yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin. Analyysin tekniset yksityiskohdat esitetään liitteessä II ja pääkohdista esitetään jäljempänä lyhyt yhteenveto. |
| --- | --- |

18.

Yhteenvetokertomuksessa esitettyjen tietojen perusteella on vaikeaa arvioida, onko edellä mainittu toteamus validi. Monilla alueilla sekä BKT/asukas että työvoimaosuus nousivat. Oli kuitenkin joitakin alueita, joilla joko BKT/asukas tai työvoimaosuus laskivat tai nousivat ainoastaan hieman. Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan edellä kohdassa 17 mainittua väitettä soveltamalla tilastollisia menetelmiä yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin. Analyysin tekniset yksityiskohdat esitetään liitteessä II ja pääkohdista esitetään jäljempänä lyhyt yhteenveto.

| 19. | Tulokset osoittavat, että työllisyydessä tapahtuneilla muutoksilla oli tilastollisesti huomattava vaikutus todelliseen asukasta kohti laskettuun BKT:oon. Työllisyyslukujen kasvaessa yhdellä prosenttiyksiköllä BKT/asukas kasvoi arvioitavana kautena 0,24 prosenttiyksikköä. Tulos on ristiriidassa edellä mainitun yhteenvetokertomuksessa esitetyn päätelmän kanssa. Se myös antaa ymmärtää, että BKT-erojen poistaminen saattaisi sittenkin olla mahdollista työvoimaosuutta nostamalla; tuloksella on merkitystä myös toimintapoliittisesta näkökulmasta. |
| --- | --- |

19.

Tulokset osoittavat, että työllisyydessä tapahtuneilla muutoksilla oli tilastollisesti huomattava vaikutus todelliseen asukasta kohti laskettuun BKT:oon. Työllisyyslukujen kasvaessa yhdellä prosenttiyksiköllä BKT/asukas kasvoi arvioitavana kautena 0,24 prosenttiyksikköä. Tulos on ristiriidassa edellä mainitun yhteenvetokertomuksessa esitetyn päätelmän kanssa. Se myös antaa ymmärtää, että BKT-erojen poistaminen saattaisi sittenkin olla mahdollista työvoimaosuutta nostamalla; tuloksella on merkitystä myös toimintapoliittisesta näkökulmasta.

| 20. | Tutkiakseen vielä tarkemmin edellä mainitun tuloksen luotettavuutta tilintarkastustuomioistuin suoritti identtisen analyysin 145 alueesta, joista oli saatavilla jatkuvasti tietoja (toisin sanoen muistakin kuin tavoite 1 -alueista). Analyysin tulokset, jotka esitetään liitteessä II, olivat varsin yhteneväisiä koko unionissa. Tulokset osoittivat, että perustiedoista johdettuja tietoja ei riittävästi analysoitu ja että BKT:n kasvun ja työllisyysasteen nousun välillä on merkittävä riippuvuussuhde, joka ei käy ilmi yhteenvetokertomuksesta. |
| --- | --- |

20.

Tutkiakseen vielä tarkemmin edellä mainitun tuloksen luotettavuutta tilintarkastustuomioistuin suoritti identtisen analyysin 145 alueesta, joista oli saatavilla jatkuvasti tietoja (toisin sanoen muistakin kuin tavoite 1 -alueista). Analyysin tulokset, jotka esitetään liitteessä II, olivat varsin yhteneväisiä koko unionissa. Tulokset osoittivat, että perustiedoista johdettuja tietoja ei riittävästi analysoitu ja että BKT:n kasvun ja työllisyysasteen nousun välillä on merkittävä riippuvuussuhde, joka ei käy ilmi yhteenvetokertomuksesta.

Sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuus

| 21. | Yhteenvetokertomuksen toisessa luvussa tarkastellaan sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuutta alueiden, ohjelmien ja varojen välisen tasapuolisuuden näkökulmasta. Rakennerahastojen rahoitussuunnitelmia ja todellisia ohjelmaan liittyviä menoja (12) analysoidaan jäsenvaltioittain ja varatyyppien mukaisesti, mutta ei asianomaisten alueiden mukaisesti eriteltyinä; toisin sanoen analyysi poikkeaa asukasta kohti laskettua BKT:a sekä työllisyys- ja työttömyysastetta eri tavoite 1 -alueilla koskevassa kertomuksessa esitetystä analyysista. Tämä rajoittaa analyysin toteutettavuutta kuten mainitaan myös yhteenvetokertomuksessa, jossa esitetään tulokset regressioanalyysista, jossa pyrittiin luomaan yhteys jäsenvaltioittain asukasta kohti laskettujen EU-varojen ja asukasta kohti lasketun BKT:n välillä (13). Yhteenvetokertomuksessa esitetyt tulokset eivät täten ole tilastollisesti merkittäviä ja ne ovat näin ollen vähäarvoisia. |
| --- | --- |

21.

Yhteenvetokertomuksen toisessa luvussa tarkastellaan sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuutta alueiden, ohjelmien ja varojen välisen tasapuolisuuden näkökulmasta. Rakennerahastojen rahoitussuunnitelmia ja todellisia ohjelmaan liittyviä menoja (12) analysoidaan jäsenvaltioittain ja varatyyppien mukaisesti, mutta ei asianomaisten alueiden mukaisesti eriteltyinä; toisin sanoen analyysi poikkeaa asukasta kohti laskettua BKT:a sekä työllisyys- ja työttömyysastetta eri tavoite 1 -alueilla koskevassa kertomuksessa esitetystä analyysista. Tämä rajoittaa analyysin toteutettavuutta kuten mainitaan myös yhteenvetokertomuksessa, jossa esitetään tulokset regressioanalyysista, jossa pyrittiin luomaan yhteys jäsenvaltioittain asukasta kohti laskettujen EU-varojen ja asukasta kohti lasketun BKT:n välillä (13). Yhteenvetokertomuksessa esitetyt tulokset eivät täten ole tilastollisesti merkittäviä ja ne ovat näin ollen vähäarvoisia.

| 22. | Tilintarkastustuomioistuin sovelsi joiltain osin erilaisia tilastollisia menetelmiä yhteenvetokertomuksessa hyödynnettyyn aineistoon. Analyysin tekniset yksityiskohdat esitetään liitteessä III ja pääkohdista esitetään lyhyt yhteenveto jäljempänä. |
| --- | --- |

22.

Tilintarkastustuomioistuin sovelsi joiltain osin erilaisia tilastollisia menetelmiä yhteenvetokertomuksessa hyödynnettyyn aineistoon. Analyysin tekniset yksityiskohdat esitetään liitteessä III ja pääkohdista esitetään lyhyt yhteenveto jäljempänä.

| 23. | Tulokset vahvistavat intuitioon perustuvan päätelmän: mitä suurempi määrä EU-varoja oli varattu asukasta kohti sitä enemmän jäsenvaltion BKT/asukas nousi. Tämä osoittaa, että laajempi lähestymistapa mahdollistaa relevanttien arviointien teon, vaikka ne perustuvat tämän merkittävän kysymyksen tarkastelun pohjana käytettyihin rajallisiin tietoihin. |
| --- | --- |

23.

Tulokset vahvistavat intuitioon perustuvan päätelmän: mitä suurempi määrä EU-varoja oli varattu asukasta kohti sitä enemmän jäsenvaltion BKT/asukas nousi. Tämä osoittaa, että laajempi lähestymistapa mahdollistaa relevanttien arviointien teon, vaikka ne perustuvat tämän merkittävän kysymyksen tarkastelun pohjana käytettyihin rajallisiin tietoihin.

| 24. | Kyseisessä yhteenvetokertomuksen osassa oleva arviointi perustuu keskeisiltä osin vuodeksi 1994 suunniteltujen eri menoluokkien ja vuoden 1999 todellisia menoja koskevan arvion vertailuun. Esitetyissä tiedoissa on kuitenkin joukko suuria virheitä tai poikkeamia, mikä rajoittaa niiden perusteella tehtävien päätelmien validiutta. Todellisten menojen määrä, joka on esitetty (yhteenvetokertomuksessa julkaistun taulukon) ”kokonaismäärä”-sarakkeessa, poikkeaa viiden jäsenvaltion osalta (samassa taulukossa olevien) yksittäisissä sarakkeissa esitettyjen, EU:n, yksityisen ja julkisen sektorin menoja koskevien lukujen summasta. Nämä poikkeamat on koottu taulukkoon 1. Taulukon viimeisessä sarakkeessa esitetty prosentuaalinen poikkeama on merkittävä ja tarkoittaa sitä, että laadunvalvonta ei toiminut riittävällä tavalla yhteenvetokertomuksen sisällön laadinnan ja tulosten esittämisen osalta. |
| --- | --- |

24.

Kyseisessä yhteenvetokertomuksen osassa oleva arviointi perustuu keskeisiltä osin vuodeksi 1994 suunniteltujen eri menoluokkien ja vuoden 1999 todellisia menoja koskevan arvion vertailuun. Esitetyissä tiedoissa on kuitenkin joukko suuria virheitä tai poikkeamia, mikä rajoittaa niiden perusteella tehtävien päätelmien validiutta. Todellisten menojen määrä, joka on esitetty (yhteenvetokertomuksessa julkaistun taulukon) ”kokonaismäärä”-sarakkeessa, poikkeaa viiden jäsenvaltion osalta (samassa taulukossa olevien) yksittäisissä sarakkeissa esitettyjen, EU:n, yksityisen ja julkisen sektorin menoja koskevien lukujen summasta. Nämä poikkeamat on koottu taulukkoon 1. Taulukon viimeisessä sarakkeessa esitetty prosentuaalinen poikkeama on merkittävä ja tarkoittaa sitä, että laadunvalvonta ei toiminut riittävällä tavalla yhteenvetokertomuksen sisällön laadinnan ja tulosten esittämisen osalta.

| 25. | Kun tiedot muutetaan asukasta kohti lasketuiksi määriksi (14), voidaan näistä poikkeamista huolimatta tehdä muutamia hyödyllisiä havaintoja, jotka joissakin yhteyksissä eroavat yhteenvetokertomuksessa esitetyistä päätelmistä. Taulukossa 2 esitetään todelliset asukasta kohti lasketut menot kunkin luokan osalta alenevasti suuruusjärjestyksessä. |
| --- | --- |

25.

Kun tiedot muutetaan asukasta kohti lasketuiksi määriksi (14), voidaan näistä poikkeamista huolimatta tehdä muutamia hyödyllisiä havaintoja, jotka joissakin yhteyksissä eroavat yhteenvetokertomuksessa esitetyistä päätelmistä. Taulukossa 2 esitetään todelliset asukasta kohti lasketut menot kunkin luokan osalta alenevasti suuruusjärjestyksessä.

Taulukko 1

Yhteenveto kohdassa 24 tarkoitetuista poikkeamista

| | Sarakkeissa esitetyt määrät yhteensä (15) | Julkaistu kokonaismäärä (15) | Erotus (15) | Prosentuaalinen poikkeama |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | 41 015 | 48 243 | 7 228 | –15 |
| Italia | 34 804 | 30 547 | –4 257 | 14 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 3 961 | 4 803 | 842 | –18 |
| Ranska | 3 339 | 4 019 | 680 | –17 |
| Itävalta | 1 116 | 1 040 | –76 | 7 |

Sarakkeissa esitetyt määrät yhteensä (15)

Julkaistu kokonaismäärä (15)

Erotus (15)

Prosentuaalinen poikkeama

Saksa

41 015

48 243

7 228

–15

Italia

34 804

30 547

–4 257

14

Yhdistynyt kuningaskunta

3 961

4 803

842

–18

Ranska

3 339

4 019

680

–17

Itävalta

1 116

1 040

–76

7

Taulukko 2

Todelliset menot (16)

| Todellisten menojen kokonaismäärä/asukas | EU-menot/asukas | Julkisen sektorin todelliset menot/asukas | Yksityisen sektorin todelliset menot/asukas |
| --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | 3 866 | Irlanti | 1 653 | Alankomaat | 1 822 | Itävalta | 2 458 |
| Alankomaat | 3 438 | Kreikka | 1 580 | Itävalta | 1 033 | Saksa | 1 299 |
| Saksa | 2 933 | Portugali | 1 403 | Kreikka | 739 | Alankomaat | 1 039 |
| Irlanti | 2 926 | Espanja | 1 143 | Irlanti | 703 | Belgia | 705 |
| Kreikka | 2 716 | Saksa | 884 | Portugali | 621 | Irlanti | 570 |
| Portugali | 2 472 | Itävalta | 657 | Espanja | 582 | Portugali | 448 |
| Espanja | 1 725 | Italia | 652 | Ranska | 485 | Kreikka | 396 |
| Belgia | 1 587 | Ranska | 621 | Belgia | 456 | Ranska | 205 |
| Ranska | 1 579 | YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | 605 | YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | 381 | YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | 174 |
| Italia | 1 445 | Alankomaat | 578 | Saksa | 311 | Espanja | tietoja ei saatavilla |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 1 407 | Belgia | 427 | Italia | tietoja ei saatavilla | Italia | tietoja ei saatavilla |
| Keskimäärin asukasta kohti | 2 104 | | 1 033 | | 419 | | 377 |

Todellisten menojen kokonaismäärä/asukas

EU-menot/asukas

Julkisen sektorin todelliset menot/asukas

Yksityisen sektorin todelliset menot/asukas

Itävalta

3 866

Irlanti

1 653

Alankomaat

1 822

Itävalta

2 458

Alankomaat

3 438

Kreikka

1 580

Itävalta

1 033

Saksa

1 299

Saksa

2 933

Portugali

1 403

Kreikka

739

Alankomaat

1 039

Irlanti

2 926

Espanja

1 143

Irlanti

703

Belgia

705

Kreikka

2 716

Saksa

884

Portugali

621

Irlanti

570

Portugali

2 472

Itävalta

657

Espanja

582

Portugali

448

Espanja

1 725

Italia

652

Ranska

485

Kreikka

396

Belgia

1 587

Ranska

621

Belgia

456

Ranska

205

Ranska

1 579

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

605

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

381

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

174

Italia

1 445

Alankomaat

578

Saksa

311

Espanja

tietoja ei saatavilla

Yhdistynyt kuningaskunta

1 407

Belgia

427

Italia

tietoja ei saatavilla

Italia

tietoja ei saatavilla

Keskimäärin asukasta kohti

2 104

1 033

419

377

| 26. | Taulukosta käy ilmi, että todellisten varojen kokonaismäärä oli keskimäärin 2 104 euroa/asukas. Näistä varoista suunnilleen puolet saatiin EU:n rakennerahastoilta; kolme neljästä jäsenvaltiosta hallinnoi noin 50:tä prosenttia suurempaa määrää kuin keskimääräistä EU-tuen määrää, joka on 1 033 euroa/asukas. Yksityisen sektorin rahoitusosuus on merkittävä erityisesti silloin, kun painotetaan pitkän aikavälin vaikutuksia kyseisten alueiden tarjontaan. Näyttää siltä, että tietyissä jäsenvaltioissa – kuten Alankomaissa, Itävallassa ja Saksassa – on tietyillä tavoite 1 -alueilla onnistuttu erityisen hyvin yhdistämään yksityisen sektorin investoinnit ja rakennerahastojen rahoitusosuus; Itävallan ja Saksan tapauksessa yksityisen sektorin investoinnit olivat EU:n rakennerahastoilta saatua keskimääräistä rahoitusosuutta suuremmat. |
| --- | --- |

26.

Taulukosta käy ilmi, että todellisten varojen kokonaismäärä oli keskimäärin 2 104 euroa/asukas. Näistä varoista suunnilleen puolet saatiin EU:n rakennerahastoilta; kolme neljästä jäsenvaltiosta hallinnoi noin 50:tä prosenttia suurempaa määrää kuin keskimääräistä EU-tuen määrää, joka on 1 033 euroa/asukas. Yksityisen sektorin rahoitusosuus on merkittävä erityisesti silloin, kun painotetaan pitkän aikavälin vaikutuksia kyseisten alueiden tarjontaan. Näyttää siltä, että tietyissä jäsenvaltioissa – kuten Alankomaissa, Itävallassa ja Saksassa – on tietyillä tavoite 1 -alueilla onnistuttu erityisen hyvin yhdistämään yksityisen sektorin investoinnit ja rakennerahastojen rahoitusosuus; Itävallan ja Saksan tapauksessa yksityisen sektorin investoinnit olivat EU:n rakennerahastoilta saatua keskimääräistä rahoitusosuutta suuremmat.

| 27. | Yhteenvetokertomuksessa ei kuitenkaan tarkastella tekijöitä, jotka johtivat siihen, että yksityisen sektorin rahoitusosuus oli julkista sektoria suurempi. Johtuiko tämä esimerkiksi valittujen hankkeiden luonteesta, käytettävissä olevan henkilöstön ammatillisista taidoista tai rakennerahastoista yksityiselle sektorille annettavan avun erilaisuudesta? Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näitä tekijöitä kannattaisi tarkastella lähemmin. |
| --- | --- |

27.

Yhteenvetokertomuksessa ei kuitenkaan tarkastella tekijöitä, jotka johtivat siihen, että yksityisen sektorin rahoitusosuus oli julkista sektoria suurempi. Johtuiko tämä esimerkiksi valittujen hankkeiden luonteesta, käytettävissä olevan henkilöstön ammatillisista taidoista tai rakennerahastoista yksityiselle sektorille annettavan avun erilaisuudesta? Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näitä tekijöitä kannattaisi tarkastella lähemmin.

| 28. | Tarkoituksenmukaisuuden arviointi perustui harvoin vakiomenetelmiin (17) ja kansallisten arvioijien soveltamat käytännöt erosivat toisistaan melkoisesti ja olivat yleisesti ottaen lähinnä kuvailevia. Jälkiarviointien varsinaisena aiheena oli harvoin se, missä määrin rakennerahastojen tukitoimien avulla oli tarkoituksenmukaista reagoida ”markkinatappioihin”. Strategioihin ohjelmakauden aikana tehtyjen muutosten tarkoituksenmukaisuutta ei myöskään tutkittu perusteellisesti. |
| --- | --- |

28.

Tarkoituksenmukaisuuden arviointi perustui harvoin vakiomenetelmiin (17) ja kansallisten arvioijien soveltamat käytännöt erosivat toisistaan melkoisesti ja olivat yleisesti ottaen lähinnä kuvailevia. Jälkiarviointien varsinaisena aiheena oli harvoin se, missä määrin rakennerahastojen tukitoimien avulla oli tarkoituksenmukaista reagoida ”markkinatappioihin”. Strategioihin ohjelmakauden aikana tehtyjen muutosten tarkoituksenmukaisuutta ei myöskään tutkittu perusteellisesti.

Vaikuttavuuden arviointi

| 29. | Kansallisten arviointien tietyissä luvuissa ja yhteenvetokertomuksen luvussa 3 käsitellään rakennerahastojen vaikuttavuutta sen perusteella, missä määrin oletetut vaikutukset on saatu aikaan ja tavoitteet saavutettu. Tarkasteltavina oli viisi aihetta: liikenne, pk-yritykset (pienet ja keskisuuret yritykset), tutkimus- ja kehittämistoiminta (T&K), koulutus ja täydennyskoulutus sekä maaseudun kehittäminen. Niissä tarkastellaan myös kahta monialaista aihetta eli ympäristöä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

29.

Kansallisten arviointien tietyissä luvuissa ja yhteenvetokertomuksen luvussa 3 käsitellään rakennerahastojen vaikuttavuutta sen perusteella, missä määrin oletetut vaikutukset on saatu aikaan ja tavoitteet saavutettu. Tarkasteltavina oli viisi aihetta: liikenne, pk-yritykset (pienet ja keskisuuret yritykset), tutkimus- ja kehittämistoiminta (T&K), koulutus ja täydennyskoulutus sekä maaseudun kehittäminen. Niissä tarkastellaan myös kahta monialaista aihetta eli ympäristöä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia.

| 30. | Analyysi perustuu otokseen, joka edustaa 70:tä prosenttia tavoite 1 -ohjelmien kokonaisarvosta. Laadullisille arvioinneille annettiin analyysissa kuitenkin paljon painoarvoa; esimerkiksi yhteisön saamaa lisäarvoa mitattiin ”kyllä tai ei” -kysymysten perusteella. Tällaisia arvioita ja lausumia pidetään yleensä liian yleisluontoisina eikä niitä ole aina mahdollista todentaa objektiivisesti. Analyysissa ei pyritty asettamaan konkreettisempia tavoitteita eikä näin ollen yksilöity kriteerejä, joista olisi voinut olla hyötyä tätä tarkoitusta varten, eikä kerätty lisätietoja mikrotaloudellista analyysia varten. Vaikuttavuuden tarkemman arvioinnin kannalta merkittäviä näkökohtia, kuten hukka- ja syrjäytymisvaikutuksia, ei useinkaan otettu huomioon ja siinä tapauksessa, että ne otettiin esille, niitä ei analysoitu riittävän yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

30.

Analyysi perustuu otokseen, joka edustaa 70:tä prosenttia tavoite 1 -ohjelmien kokonaisarvosta. Laadullisille arvioinneille annettiin analyysissa kuitenkin paljon painoarvoa; esimerkiksi yhteisön saamaa lisäarvoa mitattiin ”kyllä tai ei” -kysymysten perusteella. Tällaisia arvioita ja lausumia pidetään yleensä liian yleisluontoisina eikä niitä ole aina mahdollista todentaa objektiivisesti. Analyysissa ei pyritty asettamaan konkreettisempia tavoitteita eikä näin ollen yksilöity kriteerejä, joista olisi voinut olla hyötyä tätä tarkoitusta varten, eikä kerätty lisätietoja mikrotaloudellista analyysia varten. Vaikuttavuuden tarkemman arvioinnin kannalta merkittäviä näkökohtia, kuten hukka- ja syrjäytymisvaikutuksia, ei useinkaan otettu huomioon ja siinä tapauksessa, että ne otettiin esille, niitä ei analysoitu riittävän yksityiskohtaisesti.

| 31. | Vaikka monet yhteenvetokertomuksen osat ovat valideja ja sisältävät hyödyllisiä havaintoja, tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä ratkaisevan tärkeä luku (18) ei ole tarpeeksi perusteellinen, koska siitä puuttuu tietoja ja tehdyt päätelmät ovat usein vaillinaisia ja koska aluepolitiikan pääosaston rakennerahastoille kauden 1994–1999 ohjelmaa varten teettämien teemakohtaisten selvitysten tuloksia ei ole analysoitu ollenkaan tai riittävissä määrin. |
| --- | --- |

31.

Vaikka monet yhteenvetokertomuksen osat ovat valideja ja sisältävät hyödyllisiä havaintoja, tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä ratkaisevan tärkeä luku (18) ei ole tarpeeksi perusteellinen, koska siitä puuttuu tietoja ja tehdyt päätelmät ovat usein vaillinaisia ja koska aluepolitiikan pääosaston rakennerahastoille kauden 1994–1999 ohjelmaa varten teettämien teemakohtaisten selvitysten tuloksia ei ole analysoitu ollenkaan tai riittävissä määrin.

| 32. | Esimerkiksi jälkiarvioinnin liikennettä koskevaan osuuteen sisältyvissä taulukoissa, joissa esitetään kilometreinä jäsenvaltioiden tosiasiallisesti toteuttamat ja tavoitteena olevat tiekunnostushankkeet, tavoitteita koskevista tiedoista puuttuu noin puolet tai tiedot ovat vaillinaisia: tämän vuoksi on vaikeaa tehdä pitäviä johtopäätöksiä siitä, saavutettiinko kyseisellä toiminnalla ennalta määritetyt tavoitteet. Samaa ohjelmakautta koskevassa teemakohtaisessa arvioinnissa (19), joka koskee rakennerahastojen vaikutusta liikenneinfrastruktuureihin ja jota lainataan useaan otteeseen yhteenvetokertomuksessa, tulokset on arvioitu jäsenvaltioittain kattavammalla ja perusteellisemmalla tavalla. |
| --- | --- |

32.

Esimerkiksi jälkiarvioinnin liikennettä koskevaan osuuteen sisältyvissä taulukoissa, joissa esitetään kilometreinä jäsenvaltioiden tosiasiallisesti toteuttamat ja tavoitteena olevat tiekunnostushankkeet, tavoitteita koskevista tiedoista puuttuu noin puolet tai tiedot ovat vaillinaisia: tämän vuoksi on vaikeaa tehdä pitäviä johtopäätöksiä siitä, saavutettiinko kyseisellä toiminnalla ennalta määritetyt tavoitteet. Samaa ohjelmakautta koskevassa teemakohtaisessa arvioinnissa (19), joka koskee rakennerahastojen vaikutusta liikenneinfrastruktuureihin ja jota lainataan useaan otteeseen yhteenvetokertomuksessa, tulokset on arvioitu jäsenvaltioittain kattavammalla ja perusteellisemmalla tavalla.

| 33. | Erityisen merkittävä jälkiarvioinnin kannalta on liikenteen alan ohjelmien arvioitu työllistävä vaikutus, joka otettiin esille liikenteen alan teemakohtaisessa arviointikertomuksessa. Näiden ohjelmien suoran ja epäsuoran työllistävän vaikutuksen arvioidaan olevan kaiken kaikkiaan 2,3 miljoonaa henkilövuotta (20). Selvityksen mukaan myös liikenteen alan ohjelmien talousedut arvioidaan merkittäviksi. Irlannissa toteutettavien tiehankkeiden kannattavuuden on ilmoitettu olevan 13 prosenttia ja Espanjassa 23 prosenttia (21). |
| --- | --- |

33.

Erityisen merkittävä jälkiarvioinnin kannalta on liikenteen alan ohjelmien arvioitu työllistävä vaikutus, joka otettiin esille liikenteen alan teemakohtaisessa arviointikertomuksessa. Näiden ohjelmien suoran ja epäsuoran työllistävän vaikutuksen arvioidaan olevan kaiken kaikkiaan 2,3 miljoonaa henkilövuotta (20). Selvityksen mukaan myös liikenteen alan ohjelmien talousedut arvioidaan merkittäviksi. Irlannissa toteutettavien tiehankkeiden kannattavuuden on ilmoitettu olevan 13 prosenttia ja Espanjassa 23 prosenttia (21).

| 34. | Yhteenvetokertomuksessa ei oteta huomioon näitä kahta liikenteen alan teemakohtaisessa arviointikertomuksessa esitettyä merkittävää päätelmää. Teemakohtaiseen arviointiin sisältyvä arvio työllistävästä vaikutuksesta ei niin ikään ole yhdenmukainen jälkiarviointiselvityksessä esitetyn arvion kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen laskelmien perusteella kaudella 1994–1999 rakennerahastojen työllistävä kokonaisvaikutus on 1,62 miljoonaa työpaikkaa; tähän viitattiin myös selvityksessä (22), joka perustuu HERMIN-malliin sekä muita kuin tavoite 1 ja 3 -alueita koskevaan arviointiin; luku ei ole yhteneväinen teemakohtaisessa kertomuksessa esitetyn 2,3:a miljoonaa työpaikkaa koskevan arvion kanssa erityisesti siitä syystä, että liikenteen ala kattaa ainoastaan noin 20 prosenttia rakennerahastojen menoista. |
| --- | --- |

34.

Yhteenvetokertomuksessa ei oteta huomioon näitä kahta liikenteen alan teemakohtaisessa arviointikertomuksessa esitettyä merkittävää päätelmää. Teemakohtaiseen arviointiin sisältyvä arvio työllistävästä vaikutuksesta ei niin ikään ole yhdenmukainen jälkiarviointiselvityksessä esitetyn arvion kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen laskelmien perusteella kaudella 1994–1999 rakennerahastojen työllistävä kokonaisvaikutus on 1,62 miljoonaa työpaikkaa; tähän viitattiin myös selvityksessä (22), joka perustuu HERMIN-malliin sekä muita kuin tavoite 1 ja 3 -alueita koskevaan arviointiin; luku ei ole yhteneväinen teemakohtaisessa kertomuksessa esitetyn 2,3:a miljoonaa työpaikkaa koskevan arvion kanssa erityisesti siitä syystä, että liikenteen ala kattaa ainoastaan noin 20 prosenttia rakennerahastojen menoista.

| 35. | Rakennerahastojen pk-yrityksiin kohdistuvasta vaikutuksesta tehdyn teemakohtaisen arvioinnin tuloksia sitä vastoin hyödynnetään yhteenvetokertomuksessa, jossa todetaan, että kyseisessä arvioinnissa suositetaan, että tulevaisuudessa siirrytään tukien maksamisesta uusiin rahoitusjärjestelyihin liittyviin toimenpiteisiin kuten siemen- ja riskipääomarahastoihin, lainoihin sekä korkotukiin, koska kyseiset metodit ovat pitkällä tähtäimellä kestävämpiä (23). Tämä teemakohtaiseen selvitykseen sisältyvä päätelmä on merkittävä, ja on hyvä, että se otetaan esille jälkiarvioinnissa (24). Yhteenvetokertomuksessa ei kuitenkaan käsitellä aihetta sen enempää, vaikka siitä voitaisiin tehdä tärkeitä johtopäätöksiä tulevien ohjelmien varalta. |
| --- | --- |

35.

Rakennerahastojen pk-yrityksiin kohdistuvasta vaikutuksesta tehdyn teemakohtaisen arvioinnin tuloksia sitä vastoin hyödynnetään yhteenvetokertomuksessa, jossa todetaan, että kyseisessä arvioinnissa suositetaan, että tulevaisuudessa siirrytään tukien maksamisesta uusiin rahoitusjärjestelyihin liittyviin toimenpiteisiin kuten siemen- ja riskipääomarahastoihin, lainoihin sekä korkotukiin, koska kyseiset metodit ovat pitkällä tähtäimellä kestävämpiä (23). Tämä teemakohtaiseen selvitykseen sisältyvä päätelmä on merkittävä, ja on hyvä, että se otetaan esille jälkiarvioinnissa (24). Yhteenvetokertomuksessa ei kuitenkaan käsitellä aihetta sen enempää, vaikka siitä voitaisiin tehdä tärkeitä johtopäätöksiä tulevien ohjelmien varalta.

| 36. | Yhteenvetokertomuksessa viitataan rakennerahastojen pk-yrityksiin kohdistuvasta vaikutuksesta tehtyyn teemakohtaiseen arviointiin, jossa pääteltiin, että yhteisön tuen puuttuessa 70 prosenttia investointihankkeista olisi joko jäänyt kokonaan toteuttamatta tai toteutettu pienemmässä mittakaavassa tai niiden toteuttamista olisi lykätty. Teemakohtaisessa arvioinnissa arvioidaan lisäksi, että tämän tuen avulla luotiin yli 300 000 työpaikkaa lisää, vaikka hukka- ja korvautuvuusvaikutukset otettaisiin huomioon. Tavoitetta 1 koskevassa jälkiarvioinnissa ei näitä lukuja pystytä toistamaan, koska tällaisten arvioiden edellyttämät luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot puuttuvat (25). Ottaen huomioon, miten merkityksellisiä nämä eri tulokset ovat ja miten erilaisia nämä kaksi yhden ja saman sopimuspuolen samasta aiheesta ja samasta ohjelmakaudesta kahden kolmen vuoden välein laatimat selvitykset ovat, olisi asiaa syytä käsitellä perusteellisemmin. |
| --- | --- |

36.

Yhteenvetokertomuksessa viitataan rakennerahastojen pk-yrityksiin kohdistuvasta vaikutuksesta tehtyyn teemakohtaiseen arviointiin, jossa pääteltiin, että yhteisön tuen puuttuessa 70 prosenttia investointihankkeista olisi joko jäänyt kokonaan toteuttamatta tai toteutettu pienemmässä mittakaavassa tai niiden toteuttamista olisi lykätty. Teemakohtaisessa arvioinnissa arvioidaan lisäksi, että tämän tuen avulla luotiin yli 300 000 työpaikkaa lisää, vaikka hukka- ja korvautuvuusvaikutukset otettaisiin huomioon. Tavoitetta 1 koskevassa jälkiarvioinnissa ei näitä lukuja pystytä toistamaan, koska tällaisten arvioiden edellyttämät luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot puuttuvat (25). Ottaen huomioon, miten merkityksellisiä nämä eri tulokset ovat ja miten erilaisia nämä kaksi yhden ja saman sopimuspuolen samasta aiheesta ja samasta ohjelmakaudesta kahden kolmen vuoden välein laatimat selvitykset ovat, olisi asiaa syytä käsitellä perusteellisemmin.

| 37. | Yhteenvetokertomuksen ”Yleisanalyysi”-osassa esitetään tosin edellä mainittuun väittämään liittyen arvio rakennerahastojen avustuksella pk-yrityksissä luotujen työpaikkojen määrästä. Käytettävissä olevan todentavan aineiston mukaan näyttää siltä, että tavoite 1 -ohjelman tuella edistettiin noin 800 000 työpaikan luomista. Kyse on työpaikkojen bruttomäärästä eikä siinä oteta huomioon korvautuvuus-, hukka- tai kerrannaisvaikutuksia. Ilmiön kokonaisvaikuttavuutta nettovaikutusten osalta ei tunneta (26). Kyseiseen päätelmään ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota varsinkaan pk-yrityksiä koskevaan teemakohtaiseen selvitykseen sisältyvässä arviossa. Jälkiarviointia koskevaan selvitykseen sisältyvässä taulukossa, jossa luodut työpaikat esitetään jäsenvaltioittain eriteltyinä, ei Espanjan kohdalla anneta lainkaan yksityiskohtaisia tietoja, mikä tarkoittaa sitä, että arvio on selvästi epätäydellinen (27). Tätä näkökohtaa olisi jälkiarvioinnissa kannattanut tarkastella perusteellisemmin. |
| --- | --- |

37.

Yhteenvetokertomuksen ”Yleisanalyysi”-osassa esitetään tosin edellä mainittuun väittämään liittyen arvio rakennerahastojen avustuksella pk-yrityksissä luotujen työpaikkojen määrästä. Käytettävissä olevan todentavan aineiston mukaan näyttää siltä, että tavoite 1 -ohjelman tuella edistettiin noin 800 000 työpaikan luomista. Kyse on työpaikkojen bruttomäärästä eikä siinä oteta huomioon korvautuvuus-, hukka- tai kerrannaisvaikutuksia. Ilmiön kokonaisvaikuttavuutta nettovaikutusten osalta ei tunneta (26). Kyseiseen päätelmään ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota varsinkaan pk-yrityksiä koskevaan teemakohtaiseen selvitykseen sisältyvässä arviossa. Jälkiarviointia koskevaan selvitykseen sisältyvässä taulukossa, jossa luodut työpaikat esitetään jäsenvaltioittain eriteltyinä, ei Espanjan kohdalla anneta lainkaan yksityiskohtaisia tietoja, mikä tarkoittaa sitä, että arvio on selvästi epätäydellinen (27). Tätä näkökohtaa olisi jälkiarvioinnissa kannattanut tarkastella perusteellisemmin.

| 38. | Vaikuttavuutta koskevassa yhteenvetokertomuksen osassa on esitetty ”muiden aiheiden” yhteydessä lyhyt mutta hyödyllinen yhteenveto useiden eri otsakkeiden alla olevista asiaankuuluvista tekijöistä. Yhteenvedon merkitystä kuitenkin rajoittaa se, että vertailutiedot ovat puutteelliset, minkä vuoksi arvioinnista tuli pakosta laadullinen eikä yksityiskohtainen hankekohtainen arviointi (28). Osa kyseisestä laadullisesta arviosta olisi ollut parempi yhdistää muihin teemakohtaisiin selvityksiin, kuten tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevaan teemakohtaiseen arviointiin. Toimeksiannon kuvauksessa täsmennetään, että rakennerahastojen täytäntöönpanon kannalta merkittävien tekijöiden yksilöimiseksi tehdään laaja-alainen kirjallisuuskatsaus (29). Kyseisten seikkojen raportoinnissa ja niiden yhdistämisessä raportoinnin jälkeen tehtyihin havaintoihin esiintyy kuitenkin puutteita. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa kyseiset seikat on integroitu osaksi arviointia, kertomus on laadultaan selkeästi parempi. |
| --- | --- |

38.

Vaikuttavuutta koskevassa yhteenvetokertomuksen osassa on esitetty ”muiden aiheiden” yhteydessä lyhyt mutta hyödyllinen yhteenveto useiden eri otsakkeiden alla olevista asiaankuuluvista tekijöistä. Yhteenvedon merkitystä kuitenkin rajoittaa se, että vertailutiedot ovat puutteelliset, minkä vuoksi arvioinnista tuli pakosta laadullinen eikä yksityiskohtainen hankekohtainen arviointi (28). Osa kyseisestä laadullisesta arviosta olisi ollut parempi yhdistää muihin teemakohtaisiin selvityksiin, kuten tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevaan teemakohtaiseen arviointiin. Toimeksiannon kuvauksessa täsmennetään, että rakennerahastojen täytäntöönpanon kannalta merkittävien tekijöiden yksilöimiseksi tehdään laaja-alainen kirjallisuuskatsaus (29). Kyseisten seikkojen raportoinnissa ja niiden yhdistämisessä raportoinnin jälkeen tehtyihin havaintoihin esiintyy kuitenkin puutteita. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa kyseiset seikat on integroitu osaksi arviointia, kertomus on laadultaan selkeästi parempi.

| 39. | Jälkiarvioinnissa esimerkiksi mainitaan, että tutkimusta ja teknologian kehittämistä (TTK) koskevassa teemakohtaisessa selvityksessä todettiin, että toiminnot olisi suunnattava aluekohtaisten innovaatiostrategioiden kehittämiseen, johon hyödynnetään olemassa olevaa TTK-kapasiteettia, sen sijaan, että ne perustuvat havaittuihin teknologisten valmiuksien puutteisiin. Jälkiarviointikertomusten mukaan näin tapahtui useassa tapauksessa ja tulokset olivat paljon parempia silloin, kun hyödynnettiin paikallisia vahvuuksia (30). Tämä esimerkki osoittaa selvästi, miten tärkeää on ottaa lähtökohdaksi muissa kertomuksissa ja selvityksissä osoitetut havainnot; tätä korostettiin MEANS-ohjelman ja sen päivitetyn version yhteydessä kehitetyissä kriteereissä, jotka sisältyivät kyseistä arviointiprosessia koskevaan toimeksiannon kuvaukseen (31). |
| --- | --- |

39.

Jälkiarvioinnissa esimerkiksi mainitaan, että tutkimusta ja teknologian kehittämistä (TTK) koskevassa teemakohtaisessa selvityksessä todettiin, että toiminnot olisi suunnattava aluekohtaisten innovaatiostrategioiden kehittämiseen, johon hyödynnetään olemassa olevaa TTK-kapasiteettia, sen sijaan, että ne perustuvat havaittuihin teknologisten valmiuksien puutteisiin. Jälkiarviointikertomusten mukaan näin tapahtui useassa tapauksessa ja tulokset olivat paljon parempia silloin, kun hyödynnettiin paikallisia vahvuuksia (30). Tämä esimerkki osoittaa selvästi, miten tärkeää on ottaa lähtökohdaksi muissa kertomuksissa ja selvityksissä osoitetut havainnot; tätä korostettiin MEANS-ohjelman ja sen päivitetyn version yhteydessä kehitetyissä kriteereissä, jotka sisältyivät kyseistä arviointiprosessia koskevaan toimeksiannon kuvaukseen (31).

| 40. | Kansalliset arvioinnit perustuivat harvoin vaikutusten vakioanalyyseihin tai määrällisiin analyyseihin. Kansalliset arvioijat hyödynsivät harvoin muiden osapuolten tekemistä määrällisistä analyyseista saatuja tuloksia. |
| --- | --- |

40.

Kansalliset arvioinnit perustuivat harvoin vaikutusten vakioanalyyseihin tai määrällisiin analyyseihin. Kansalliset arvioijat hyödynsivät harvoin muiden osapuolten tekemistä määrällisistä analyyseista saatuja tuloksia.

Tehokkuuden arviointi

| 41. | Yhteenvetokertomuksessa pyrittiin tällä tavoin otsikoidussa luvussa tarkastelemaan tavoite 1 -alueilla toteutettavien suurien hankkeiden täytäntöönpanon tehokkuutta. Analyysi perustui otokseen, joka käsitti noin 60 eri alueita ja aiheita edustavaa suurta hanketta (32). Tehokkuudella tarkoitetaan sitä, että vaikutukset saadaan aikaiseksi kohtuullisin kustannuksin. Päätavoitteena on selvittää yksikkökustannukset eli toisin sanoen aikaansaadun tuotoksen kustannukset. Analyysissa olisi myös arvioitava, miten laadukkaasti lopulliset edunsaajat hallinnoivat suuria hankkeita. EU:n tasolla yksikkökustannukset olisi analysoitava kaikilla tavoite 1 -alueilla. Suuriin alueiden välisiin yksikkökustannuseroihin johtaneet tekijät olisi mahdollisuuksien mukaan selvitettävä ja määritettävä asianmukaisten kustannusten rajat, joita voitaisiin käyttää vastaisuudessa toteutettavien vertailevien arviointien (”benchmarking”) perustana (33). Nämä tavoitteet ovat tarkoituksenmukaisia, ja ne vaikuttavat ratkaisevalla tavalla kaikkialla EU:ssa toteutettavien hankkeiden hallinnoinnin tehokkuuteen. |
| --- | --- |

41.

Yhteenvetokertomuksessa pyrittiin tällä tavoin otsikoidussa luvussa tarkastelemaan tavoite 1 -alueilla toteutettavien suurien hankkeiden täytäntöönpanon tehokkuutta. Analyysi perustui otokseen, joka käsitti noin 60 eri alueita ja aiheita edustavaa suurta hanketta (32). Tehokkuudella tarkoitetaan sitä, että vaikutukset saadaan aikaiseksi kohtuullisin kustannuksin. Päätavoitteena on selvittää yksikkökustannukset eli toisin sanoen aikaansaadun tuotoksen kustannukset. Analyysissa olisi myös arvioitava, miten laadukkaasti lopulliset edunsaajat hallinnoivat suuria hankkeita. EU:n tasolla yksikkökustannukset olisi analysoitava kaikilla tavoite 1 -alueilla. Suuriin alueiden välisiin yksikkökustannuseroihin johtaneet tekijät olisi mahdollisuuksien mukaan selvitettävä ja määritettävä asianmukaisten kustannusten rajat, joita voitaisiin käyttää vastaisuudessa toteutettavien vertailevien arviointien (”benchmarking”) perustana (33). Nämä tavoitteet ovat tarkoituksenmukaisia, ja ne vaikuttavat ratkaisevalla tavalla kaikkialla EU:ssa toteutettavien hankkeiden hallinnoinnin tehokkuuteen.

| 42. | Jälkiarvioinnissa kyseisiä tavoitteita ei suurimmalta osin saavutettu. Tämä myönnetään yhteenvetokertomuksessa ja sen selitetään johtuvan siitä, että hankevastaavien oli lähes mahdotonta määrittää hankkeen yksittäisiä osatekijöitä ja täten laskea yksikkökustannuksia (34). Tällainen yleinen toteamus tarkoittaa sitä, että rakennerahastoista rahoitetuista suurista hankkeista tiedetään nykyään niin vähän, että tätä toimeksiannon kuvaukseen sisältyvää tavoitetta ei ole mahdollista saavuttaa. Hankevastaavien olisi pitänyt pystyä määrittämään edes tavanomaisten tuotosten vertailun mahdollistavat kustannukset, kuten tehdasrakennushankkeen kustannukset/m2 tai tierakennushankkeen kustannukset/km. |
| --- | --- |

42.

Jälkiarvioinnissa kyseisiä tavoitteita ei suurimmalta osin saavutettu. Tämä myönnetään yhteenvetokertomuksessa ja sen selitetään johtuvan siitä, että hankevastaavien oli lähes mahdotonta määrittää hankkeen yksittäisiä osatekijöitä ja täten laskea yksikkökustannuksia (34). Tällainen yleinen toteamus tarkoittaa sitä, että rakennerahastoista rahoitetuista suurista hankkeista tiedetään nykyään niin vähän, että tätä toimeksiannon kuvaukseen sisältyvää tavoitetta ei ole mahdollista saavuttaa. Hankevastaavien olisi pitänyt pystyä määrittämään edes tavanomaisten tuotosten vertailun mahdollistavat kustannukset, kuten tehdasrakennushankkeen kustannukset/m2 tai tierakennushankkeen kustannukset/km.

| 43. | Joitakin osittaisia tuloksia esitetään kolmessa taulukossa, jotka koskevat jäsenvaltioissa toteutettuja tienrakennushankkeita, Espanjassa toteutettuja ympäristöhankkeita ja teollisuushankkeiden yhteydessä luotuja työpaikkoja kohden laskettuja kustannuksia (35). Näiden tulosten arviointi tai analyysi jää kuitenkin niin vähäiseksi, että niitä ei voida ottaa huomioon laskettaessa esimerkiksi erilaisten työvoimakustannusten tai tiettyjen maantieteellisten ominaisuuksien vaikutusta vaikkapa tiehankkeen yhteydessä. |
| --- | --- |

43.

Joitakin osittaisia tuloksia esitetään kolmessa taulukossa, jotka koskevat jäsenvaltioissa toteutettuja tienrakennushankkeita, Espanjassa toteutettuja ympäristöhankkeita ja teollisuushankkeiden yhteydessä luotuja työpaikkoja kohden laskettuja kustannuksia (35). Näiden tulosten arviointi tai analyysi jää kuitenkin niin vähäiseksi, että niitä ei voida ottaa huomioon laskettaessa esimerkiksi erilaisten työvoimakustannusten tai tiettyjen maantieteellisten ominaisuuksien vaikutusta vaikkapa tiehankkeen yhteydessä.

| 44. | Yhteenvetokertomuksessa tehtiin vakaita johtopäätöksiä hankkeiden aikatauluista ja budjettirajoitteiden huomioon ottamisesta. Ainoastaan kolmannes tarkastetuista 60 hankkeesta saatettiin päätökseen alkuperäisen aikataulun mukaisesti ja yli kolmannes hankkeista vuoden myöhässä. Suunnilleen kaksi kolmasosaa tutkituista hankkeista ylitti budjetin ja niistä 20 prosenttia maksoi yli 30 prosenttia enemmän kuin mitä oli alun perin suunniteltu. Analyysi rajoittuu kuitenkin vain muutamaan yleiseen havaintoon, joissa ei arvioida ollenkaan tai arvioidaan vain vähäisessä määrin sitä, oliko lopullisten edunsaajien harjoittama hallinnointi laadultaan toimeksiannon kuvauksen mukaista (36). Arvioimatta jäi myös julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien ja sovellettujen tarjouskilpailumenettelyjen tehokkuus. |
| --- | --- |

44.

Yhteenvetokertomuksessa tehtiin vakaita johtopäätöksiä hankkeiden aikatauluista ja budjettirajoitteiden huomioon ottamisesta. Ainoastaan kolmannes tarkastetuista 60 hankkeesta saatettiin päätökseen alkuperäisen aikataulun mukaisesti ja yli kolmannes hankkeista vuoden myöhässä. Suunnilleen kaksi kolmasosaa tutkituista hankkeista ylitti budjetin ja niistä 20 prosenttia maksoi yli 30 prosenttia enemmän kuin mitä oli alun perin suunniteltu. Analyysi rajoittuu kuitenkin vain muutamaan yleiseen havaintoon, joissa ei arvioida ollenkaan tai arvioidaan vain vähäisessä määrin sitä, oliko lopullisten edunsaajien harjoittama hallinnointi laadultaan toimeksiannon kuvauksen mukaista (36). Arvioimatta jäi myös julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien ja sovellettujen tarjouskilpailumenettelyjen tehokkuus.

Rakennerahastojen vaikutuksen arviointi

| 45. | Yhteenvetokertomuksessa väitetään, että rakennerahastojen päätavoitteena on vaikuttaa talouden pitkäaikaisiin tarjontamahdollisuuksiin (37). Nämä tarjontaan liittyvät vaikutukset toteutuvat useiden kanavien kautta, joiden avulla on tarkoitus: a) lisätä fyysisen infrastruktuurin parantamiseen tähtääviä investointeja yksityisen sektorin tuotantotoiminnan edistämiseksi, b) lisätä inhimillistä pääomaa investoimalla täydennyskoulutukseen yksityisen sektorin tuotantotoiminnan edistämiseksi ja c) kanavoida julkista rahoitustukea yksityiselle sektorille investointien kannustamiseksi ja täten lisätä tuottavuutta ja vähentää alakohtaisia tuotantokustannuksia ja pääomakuluja (38). |
| --- | --- |

45.

Yhteenvetokertomuksessa väitetään, että rakennerahastojen päätavoitteena on vaikuttaa talouden pitkäaikaisiin tarjontamahdollisuuksiin (37). Nämä tarjontaan liittyvät vaikutukset toteutuvat useiden kanavien kautta, joiden avulla on tarkoitus: a) lisätä fyysisen infrastruktuurin parantamiseen tähtääviä investointeja yksityisen sektorin tuotantotoiminnan edistämiseksi, b) lisätä inhimillistä pääomaa investoimalla täydennyskoulutukseen yksityisen sektorin tuotantotoiminnan edistämiseksi ja c) kanavoida julkista rahoitustukea yksityiselle sektorille investointien kannustamiseksi ja täten lisätä tuottavuutta ja vähentää alakohtaisia tuotantokustannuksia ja pääomakuluja (38).

| 46. | Kertomuksessa pohditaan nk. ”myönteisten ulkoisvaikutusten” merkitystä; näillä tekijöillä tarkoitetaan olosuhteita, joissa yksityisyritykset voivat hyödyntää ylimääräisiä tuottavia tekijöitä ilman, että niille itselleen aiheutuu siitä kustannuksia, ja täten lisätä talouden tuottavuutta ja kustannuskilpailukykyä. Nämä pohdinnat ovat relevantteja jälkiarvioinnin kannalta. Yksityisen sektorin yhteisrahoitusta ei analyysissä ole otettu huomioon, koska sen ”ohjausmekanismeista” ei ollut varmuutta (39). Tämä rajoitettu lähestymistapa johtaa tiettyjen rakennerahastoihin liittyvien menojen vaikutuksen huomattavaan aliarviointiin, sillä yhtä keskeistä pitkäaikaista tarjontaan liittyvää vaikutusta ei oteta huomioon. Tästä on selkeänä osoituksena yhteenvetokertomuksessa esitetty esimerkki kehitysyhtiöstä (40), jonka osarahoitusmenot ovat houkutelleet huomattavia yksityisen sektorin lisäinvestointeja. Sen sijaan, että tutkimuskohteena olisi ollut rakennerahastojen menojen suoremmin havaittavissa oleva vaikutus yksityisen sektorin investointeihin, selvityksessä pyritään arvioimaan nk. ulkoisvaikutuksia varsin rajoitetuilla arviointitekniikoilla, mikä on seurausta siitä, että ei ole olemassa selvityksiä, jotka sisältäisivät tarkasteltavina olevien alueiden kannalta tarkoituksenmukaisia joustavuuden (eli elastisiteetin) mittausvälineitä. |
| --- | --- |

46.

Kertomuksessa pohditaan nk. ”myönteisten ulkoisvaikutusten” merkitystä; näillä tekijöillä tarkoitetaan olosuhteita, joissa yksityisyritykset voivat hyödyntää ylimääräisiä tuottavia tekijöitä ilman, että niille itselleen aiheutuu siitä kustannuksia, ja täten lisätä talouden tuottavuutta ja kustannuskilpailukykyä. Nämä pohdinnat ovat relevantteja jälkiarvioinnin kannalta. Yksityisen sektorin yhteisrahoitusta ei analyysissä ole otettu huomioon, koska sen ”ohjausmekanismeista” ei ollut varmuutta (39). Tämä rajoitettu lähestymistapa johtaa tiettyjen rakennerahastoihin liittyvien menojen vaikutuksen huomattavaan aliarviointiin, sillä yhtä keskeistä pitkäaikaista tarjontaan liittyvää vaikutusta ei oteta huomioon. Tästä on selkeänä osoituksena yhteenvetokertomuksessa esitetty esimerkki kehitysyhtiöstä (40), jonka osarahoitusmenot ovat houkutelleet huomattavia yksityisen sektorin lisäinvestointeja. Sen sijaan, että tutkimuskohteena olisi ollut rakennerahastojen menojen suoremmin havaittavissa oleva vaikutus yksityisen sektorin investointeihin, selvityksessä pyritään arvioimaan nk. ulkoisvaikutuksia varsin rajoitetuilla arviointitekniikoilla, mikä on seurausta siitä, että ei ole olemassa selvityksiä, jotka sisältäisivät tarkasteltavina olevien alueiden kannalta tarkoituksenmukaisia joustavuuden (eli elastisiteetin) mittausvälineitä.

| 47. | Rakennerahastojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen arvioitiin soveltamalla HERMIN-malliin perustuvaa makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistapaa neljään jäsenvaltioon (Espanjaan, Irlantiin, Kreikkaan ja Portugaliin) (41) sekä uusien Saksan osavaltioiden (Länder) ja Pohjois-Irlannin alueisiin (42). Tämän lähestymistavan avulla oli tarkoitus mitata tavoite 1 -ohjelmien vaikutusta BKT:oon ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

47.

Rakennerahastojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen arvioitiin soveltamalla HERMIN-malliin perustuvaa makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistapaa neljään jäsenvaltioon (Espanjaan, Irlantiin, Kreikkaan ja Portugaliin) (41) sekä uusien Saksan osavaltioiden (Länder) ja Pohjois-Irlannin alueisiin (42). Tämän lähestymistavan avulla oli tarkoitus mitata tavoite 1 -ohjelmien vaikutusta BKT:oon ja työllisyyteen.

| 48. | Vaihtoehtoisesti voitaisiin soveltaa arviointimallia, jossa hyödynnetään hankkeista saatuja mikrotaloudellisia tietoja, joiden perusteella saataisiin selville maa- tai aluekohtainen rakennerahastojen yhteis- tai kokonaisvaikutus. Vaikka tavoite 1 -alueilla edellytetään standardisoitujen tietojen käyttöä, mikrotaloudellisten tietojen kerääminen on vaikeaa. Tämän seurauksena vaikutuksia yritetään mitata pelkästään makrotaloudellisten mallien perusteella, mikä johtaa moniin rajoitteisiin ja oletuksiin, jotka jäljempänä mainituista syistä voivat rajoittaa huomattavasti sekä arviointia että arviointiin mahdollisesti perustuvia toimintalinjoihin kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

48.

Vaihtoehtoisesti voitaisiin soveltaa arviointimallia, jossa hyödynnetään hankkeista saatuja mikrotaloudellisia tietoja, joiden perusteella saataisiin selville maa- tai aluekohtainen rakennerahastojen yhteis- tai kokonaisvaikutus. Vaikka tavoite 1 -alueilla edellytetään standardisoitujen tietojen käyttöä, mikrotaloudellisten tietojen kerääminen on vaikeaa. Tämän seurauksena vaikutuksia yritetään mitata pelkästään makrotaloudellisten mallien perusteella, mikä johtaa moniin rajoitteisiin ja oletuksiin, jotka jäljempänä mainituista syistä voivat rajoittaa huomattavasti sekä arviointia että arviointiin mahdollisesti perustuvia toimintalinjoihin kohdistuvia vaikutuksia.

| 49. | Tarkastuksen kohteena olleessa jälkiarvioinnissa käytetyn makrotaloudellisen mallin (HERMIN) soveltamisessa havaittiin seuraavat pääasialliset vaikeudet:






  a) | Mallissa painotetaan liikaa teollisuusalaa varsinkin kun suurimmassa osassa tarkasteltavina olevien alueiden tai maiden talouksista kehitystä on viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtunut pikemminkin markkinapalvelujen alalla, kuten matkailualalla ja joissakin tapauksissa rahoitusalalla. Näiden palvelujen ohjausmekanismit poikkeavat globalisaatiovaikutuksista aiempaa riippuvaisemmaksi tulleen teollisuusalan mekanismeista. Tämän seurauksena makrotaloudellista mallia on muutettava vastaavasti. Sovelletussa mallissa ei tätä näkemystä otettu huomioon, ja yhteenvetokertomuksessa ei juurikaan osoiteta, että sitä olisi pidetty vakavana puutteena, vaikka matkailualalla on suuri merkitys aika monelle taloudelle kyseisillä alueilla. |
| --- | --- | --- |

49.

Tarkastuksen kohteena olleessa jälkiarvioinnissa käytetyn makrotaloudellisen mallin (HERMIN) soveltamisessa havaittiin seuraavat pääasialliset vaikeudet:

a)

Mallissa painotetaan liikaa teollisuusalaa varsinkin kun suurimmassa osassa tarkasteltavina olevien alueiden tai maiden talouksista kehitystä on viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtunut pikemminkin markkinapalvelujen alalla, kuten matkailualalla ja joissakin tapauksissa rahoitusalalla. Näiden palvelujen ohjausmekanismit poikkeavat globalisaatiovaikutuksista aiempaa riippuvaisemmaksi tulleen teollisuusalan mekanismeista. Tämän seurauksena makrotaloudellista mallia on muutettava vastaavasti. Sovelletussa mallissa ei tätä näkemystä otettu huomioon, ja yhteenvetokertomuksessa ei juurikaan osoiteta, että sitä olisi pidetty vakavana puutteena, vaikka matkailualalla on suuri merkitys aika monelle taloudelle kyseisillä alueilla.

| b) | Sovellettu malli perustuu vuodesta 1980 alkaen vuotuisesti kerätyille tiedoille. Kyseisten alueiden rakenne on kuitenkin muuttunut nopeaa vauhtia tällä aikavälillä, minkä vuoksi arvioitujen parametrien rakenteellinen epävakaus saattaa rajoittaa sovellettua makrotaloudelliseen malliin pohjautuvaa lähestymistapaa huomattavasti. Myöskään tätä näkökohtaa ei otettu huomioon. |
| --- | --- |

b)

Sovellettu malli perustuu vuodesta 1980 alkaen vuotuisesti kerätyille tiedoille. Kyseisten alueiden rakenne on kuitenkin muuttunut nopeaa vauhtia tällä aikavälillä, minkä vuoksi arvioitujen parametrien rakenteellinen epävakaus saattaa rajoittaa sovellettua makrotaloudelliseen malliin pohjautuvaa lähestymistapaa huomattavasti. Myöskään tätä näkökohtaa ei otettu huomioon.

| c) | Arviointi perustuu rahoitussuunnitelmiin eikä todellisiin menoihin (43); tämä on käytäntö, jota pikemminkin olettaisi sovellettavan ennakkoarvioinnin eikä jälkiarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

Arviointi perustuu rahoitussuunnitelmiin eikä todellisiin menoihin (43); tämä on käytäntö, jota pikemminkin olettaisi sovellettavan ennakkoarvioinnin eikä jälkiarvioinnin yhteydessä.

| d) | Vaikutusta koskevat arviot sekä rakennerahastojen tukitoimien myötä tehdyt yksityisen sektorin investoinnit on esitetty huomattavasti alakanttiin, koska mallissa ei oteta huomioon yksityisen sektorin osarahoitusta (ks. myös kohta 46). Jos esimerkiksi tehtaan rakentamiseen myönnetään rakennerahastotukea, alueen talouteen heijastuva vaikutus ei rajoitu kyseisiin rakennustöihin vaan liittyy myös rakentamisen johdosta syntyviin pysyviin työpaikkoihin, jotka ovat seurausta tehtaan rakentamisen jälkeen tehdyistä yksityisen sektorin investoinneista. |
| --- | --- |

d)

Vaikutusta koskevat arviot sekä rakennerahastojen tukitoimien myötä tehdyt yksityisen sektorin investoinnit on esitetty huomattavasti alakanttiin, koska mallissa ei oteta huomioon yksityisen sektorin osarahoitusta (ks. myös kohta 46). Jos esimerkiksi tehtaan rakentamiseen myönnetään rakennerahastotukea, alueen talouteen heijastuva vaikutus ei rajoitu kyseisiin rakennustöihin vaan liittyy myös rakentamisen johdosta syntyviin pysyviin työpaikkoihin, jotka ovat seurausta tehtaan rakentamisen jälkeen tehdyistä yksityisen sektorin investoinneista.

| e) | Yhteenvetokertomuksessa rakennerahastojen vaikutuksen arvioinnin kannalta merkittävässä asemassa on rakennerahastojen pitkäaikainen vaikutus julkiseen infrastruktuuriin ja inhimilliseen pääomaan (myönteiset ulkoisvaikutukset). HERMIN-mallissa edellytetään, että ulkoisvaikutukseen liittyviä joustavuustekijöitä saadaan muista selvityksistä. Koska kyseisiä joustavuustekijöitä ei ole saatavilla minkään tarkastelun kannalta relevantin EU-alueen osalta, kertomuksessa hyödynnettiin suuremmalta osin USA:n alueisiin perustuvaa empiiristä kirjallisuutta, jonka perusteella ulkoisvaikutusten sopivasta suuruusluokasta ei yhteenvetokertomuksen mukaan saada selvyyttä (44). Tämän seurauksena ei ole selvää, missä määrin vaikutuksia koskevat arviot perustuvat arvioijan omiin näkemyksiin ja missä määrin tosiasioihin. |
| --- | --- |

e)

Yhteenvetokertomuksessa rakennerahastojen vaikutuksen arvioinnin kannalta merkittävässä asemassa on rakennerahastojen pitkäaikainen vaikutus julkiseen infrastruktuuriin ja inhimilliseen pääomaan (myönteiset ulkoisvaikutukset). HERMIN-mallissa edellytetään, että ulkoisvaikutukseen liittyviä joustavuustekijöitä saadaan muista selvityksistä. Koska kyseisiä joustavuustekijöitä ei ole saatavilla minkään tarkastelun kannalta relevantin EU-alueen osalta, kertomuksessa hyödynnettiin suuremmalta osin USA:n alueisiin perustuvaa empiiristä kirjallisuutta, jonka perusteella ulkoisvaikutusten sopivasta suuruusluokasta ei yhteenvetokertomuksen mukaan saada selvyyttä (44). Tämän seurauksena ei ole selvää, missä määrin vaikutuksia koskevat arviot perustuvat arvioijan omiin näkemyksiin ja missä määrin tosiasioihin.

| f) | HERMIN-mallisimuloinneissa arvioitiin täydentävyyttä vertailemalla tilanteita, joissa yhdessä saatiin yhteisön tukikehykseen liittyvää rahoitusta ja toisessa kyseistä rahoitusta ei saatu. Jälkimmäisessä skenaariossa oletetaan, että EU-varoja ja yhteisrahoitusvaroja ei ole käytettävissä. On kiistanalaista, onko kyseinen oletus validi (45). |
| --- | --- |

f)

HERMIN-mallisimuloinneissa arvioitiin täydentävyyttä vertailemalla tilanteita, joissa yhdessä saatiin yhteisön tukikehykseen liittyvää rahoitusta ja toisessa kyseistä rahoitusta ei saatu. Jälkimmäisessä skenaariossa oletetaan, että EU-varoja ja yhteisrahoitusvaroja ei ole käytettävissä. On kiistanalaista, onko kyseinen oletus validi (45).

| 50. | HERMIN-malli ei kyseisellä tavalla sovellettuna täten tunnu sopivan tavoite 1 -alueilla toteutettujen rakennerahastojen tukitoimien vaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

50.

HERMIN-malli ei kyseisellä tavalla sovellettuna täten tunnu sopivan tavoite 1 -alueilla toteutettujen rakennerahastojen tukitoimien vaikutusten arviointiin.

| 51. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi HERMIN-simuloinneissa työttömyysasteessa tapahtuneista muutoksista saatuja tuloksia ennalta laadittujen oletusten pohjalta (46). Analyysin tulokset esitetään liitteessä IV. Kyseiset tulokset poikkeavat työttömyyden osalta huomattavasti muista lähteistä saatavista tuloksista. |
| --- | --- |

51.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi HERMIN-simuloinneissa työttömyysasteessa tapahtuneista muutoksista saatuja tuloksia ennalta laadittujen oletusten pohjalta (46). Analyysin tulokset esitetään liitteessä IV. Kyseiset tulokset poikkeavat työttömyyden osalta huomattavasti muista lähteistä saatavista tuloksista.

| 52. | Lopuksi voidaan todeta, että useissa tapauksissa ei arvioitu, missä määrin välitavoitteet saavutettiin. |
| --- | --- |

52.

Lopuksi voidaan todeta, että useissa tapauksissa ei arvioitu, missä määrin välitavoitteet saavutettiin.

| 53. | Lähentymiseen liittyvän strategisen tavoitteen osalta yhteenvetokertomuksessa mainitaan ainoastaan, että jäsenvaltioiden keskinäinen lähentyminen edistyy, mutta Euroopan eri alueiden välillä lähentyminen ei etene vastaavalla tavalla. On kiistanalaista, johtuuko lähentyminen rakennerahastoista (47). |
| --- | --- |

53.

Lähentymiseen liittyvän strategisen tavoitteen osalta yhteenvetokertomuksessa mainitaan ainoastaan, että jäsenvaltioiden keskinäinen lähentyminen edistyy, mutta Euroopan eri alueiden välillä lähentyminen ei etene vastaavalla tavalla. On kiistanalaista, johtuuko lähentyminen rakennerahastoista (47).

Hallinnointijärjestelmien arviointi

| 54. | Tavoite 1 -ohjelmia varten hyväksytyillä hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyillä on merkittävä asema rakennerahastojen vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutuksen edistämisessä. Tätä näkökohtaa käsiteltiin sekä toimeksiannon kuvauksessa että menettelyoppaassa ja se otettiin esille myös kansallisissa arvioinneissa (48). Kansallisissa arviointikertomuksissa kuvattiin vaikutusta hallinnointijärjestelmiin, mutta niissä myös yksilöitiin tilanteita, joissa hallinnointijärjestelmiin kohdistuneet vaikutukset olisivat voineet olla vieläkin ilmeisempiä. |
| --- | --- |

54.

Tavoite 1 -ohjelmia varten hyväksytyillä hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyillä on merkittävä asema rakennerahastojen vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutuksen edistämisessä. Tätä näkökohtaa käsiteltiin sekä toimeksiannon kuvauksessa että menettelyoppaassa ja se otettiin esille myös kansallisissa arvioinneissa (48). Kansallisissa arviointikertomuksissa kuvattiin vaikutusta hallinnointijärjestelmiin, mutta niissä myös yksilöitiin tilanteita, joissa hallinnointijärjestelmiin kohdistuneet vaikutukset olisivat voineet olla vieläkin ilmeisempiä.

| 55. | Aiheen merkittävyys tunnustettiin myös yhteenvetokertomuksessa ja sen suositukset sisältävässä osassa (49); annetuista 19 suosituksesta peräti 13 koski hallinnointia. |
| --- | --- |

55.

Aiheen merkittävyys tunnustettiin myös yhteenvetokertomuksessa ja sen suositukset sisältävässä osassa (49); annetuista 19 suosituksesta peräti 13 koski hallinnointia.

| 56. | Yhteenvetokertomuksessa esitetään useita relevantteja tietoja EU:n rakennerahastojen hallinnoinnista ja viitataan useisiin kumppanuusperiaatteesta vuonna 1999 tehtyyn teemakohtaiseen arviointiin sisältyviin päätelmiin. Tämä takaa arvioinnin jatkuvuuden ja tarjoaa joitakin todisteita teemakohtaisessa arvioinnissa esitettyjen havaintojen tueksi. Joillakin aloilla päätelmät ovat kuitenkin ristiriidassa teemakohtaisessa arvioinnissa esitettyjen päätelmien kanssa. |
| --- | --- |

56.

Yhteenvetokertomuksessa esitetään useita relevantteja tietoja EU:n rakennerahastojen hallinnoinnista ja viitataan useisiin kumppanuusperiaatteesta vuonna 1999 tehtyyn teemakohtaiseen arviointiin sisältyviin päätelmiin. Tämä takaa arvioinnin jatkuvuuden ja tarjoaa joitakin todisteita teemakohtaisessa arvioinnissa esitettyjen havaintojen tueksi. Joillakin aloilla päätelmät ovat kuitenkin ristiriidassa teemakohtaisessa arvioinnissa esitettyjen päätelmien kanssa.

| 57. | Yhteenvetokertomuksessa käydään lyhyesti jäsenvaltioittain läpi seurantakomiteoiden keskimääräiset jäsenmäärät. Yleinen keskiarvo on 44, mutta jäsenmäärä vaihteli suuresti; se oli alhaisimmillaan 15 ja korkeimmillaan 85. Kertomuksessa päädyttiin siihen, että suuren jäsenten määrän voidaan katsoa olevan yksi eniten seurantakomiteoiden työn tehokkuutta rajoittava tekijä, ja että ilmiö oli yleinen kaikissa jäsenvaltioissa (50). Teemakohtaisessa selvityksessä sitä vastoin pääteltiin, että ei ollut olemassa näyttöä siitä, että osallistujien määrän lisäys olisi heikentänyt tehokkuutta. Ottaen huomioon, että kyseisiin kertomuksiin sisältyvät päätelmät eroavat tältä osin toisistaan huomattavasti, tätä näkökohtaa olisi ollut asianmukaista analysoida yhteenvetokertomuksessa perusteellisemmin ja antaa konkreettisempia suosituksia vastaisuuden varalle. |
| --- | --- |

57.

Yhteenvetokertomuksessa käydään lyhyesti jäsenvaltioittain läpi seurantakomiteoiden keskimääräiset jäsenmäärät. Yleinen keskiarvo on 44, mutta jäsenmäärä vaihteli suuresti; se oli alhaisimmillaan 15 ja korkeimmillaan 85. Kertomuksessa päädyttiin siihen, että suuren jäsenten määrän voidaan katsoa olevan yksi eniten seurantakomiteoiden työn tehokkuutta rajoittava tekijä, ja että ilmiö oli yleinen kaikissa jäsenvaltioissa (50). Teemakohtaisessa selvityksessä sitä vastoin pääteltiin, että ei ollut olemassa näyttöä siitä, että osallistujien määrän lisäys olisi heikentänyt tehokkuutta. Ottaen huomioon, että kyseisiin kertomuksiin sisältyvät päätelmät eroavat tältä osin toisistaan huomattavasti, tätä näkökohtaa olisi ollut asianmukaista analysoida yhteenvetokertomuksessa perusteellisemmin ja antaa konkreettisempia suosituksia vastaisuuden varalle.

| 58. | Toinen teemakohtaiseen arviointiin liittyvä ala koskee eri rahastojen hallinnointia. Kummassakin arvioinnissa pääteltiin, että rahastoilla oli eri toimintaperiaatteet ja erilaiset rahoitusvelvoitteet, mikä rajoitti niiden välistä synergiaa. Tämä merkittävä huomautus on tilintarkastustuomioistuimen jo aiemmin esittämien kannanottojen toistoa (51) ja korostaa tarvetta pyrkiä lisäämään rahastojen välistä synergiaa. |
| --- | --- |

58.

Toinen teemakohtaiseen arviointiin liittyvä ala koskee eri rahastojen hallinnointia. Kummassakin arvioinnissa pääteltiin, että rahastoilla oli eri toimintaperiaatteet ja erilaiset rahoitusvelvoitteet, mikä rajoitti niiden välistä synergiaa. Tämä merkittävä huomautus on tilintarkastustuomioistuimen jo aiemmin esittämien kannanottojen toistoa (51) ja korostaa tarvetta pyrkiä lisäämään rahastojen välistä synergiaa.

| 59. | Yleisten hallinnointijärjestelmien vaikuttavuudesta tehdyssä arvioinnissa esiintyy myös joitakin puutteita. Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että kansallisten arviointien mukaan hallinnointijärjestelmät olivat asianmukaisia vain alle puolessa hankkeiden kelpoisuusehdot täyttävistä jäsenvaltioista. Tulos on merkittävä ja olisi voitu olettaa, että menestystapauksia ja havaittuja puutteita olisi molempia arvioitu yksityiskohtaisesti. Vaikka joitakin esille tuotuja tekijöitä käsiteltiin laajemmin, kertomuksesta ei yleisesti ottaen käy selvästi ilmi, minkälaisia havaintoja tosiasiallisesti oli tehty. |
| --- | --- |

59.

Yleisten hallinnointijärjestelmien vaikuttavuudesta tehdyssä arvioinnissa esiintyy myös joitakin puutteita. Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että kansallisten arviointien mukaan hallinnointijärjestelmät olivat asianmukaisia vain alle puolessa hankkeiden kelpoisuusehdot täyttävistä jäsenvaltioista. Tulos on merkittävä ja olisi voitu olettaa, että menestystapauksia ja havaittuja puutteita olisi molempia arvioitu yksityiskohtaisesti. Vaikka joitakin esille tuotuja tekijöitä käsiteltiin laajemmin, kertomuksesta ei yleisesti ottaen käy selvästi ilmi, minkälaisia havaintoja tosiasiallisesti oli tehty.

| 60. | Rakennerahastoihin liittyvää kumppanuusperiaatetta koskevassa teemakohtaisessa arvioinnissa (1999) havaittiin, että kyseisestä periaatteesta oli paljon etua rakennerahastojen ohjelmien täytäntöönpanossa (52). Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että yleisesti ottaen myös ohjelmakautena 1994–1999 tavoite 1 -ohjelman täytäntöönpanoon osallistuneet jäsenvaltiot tunnustivat saadut edut ja monialaiseen kumppanuustoimintaan suhtauduttiin myönteisesti yhtenä lisäarvoa tuottavana eurooppalaisen ohjelmasuunnittelun tekijänä (53). Tulos on relevantti; vaikka yhteenvetokertomuksessa käsiteltiin useita tapauksia pääkohdittain ja negatiivisia kokemuksia ja kohdattuja vaikeuksia kommentoitiin lyhyesti, olisi arvioinnissa kuitenkin voitu pohtia enemmän mainittujen kokemusten pohjalta mahdollisesti tehtäviä parannuksia, joiden avulla lisättäisiin kumppanuusperiaatteen toimivuutta. |
| --- | --- |

60.

Rakennerahastoihin liittyvää kumppanuusperiaatetta koskevassa teemakohtaisessa arvioinnissa (1999) havaittiin, että kyseisestä periaatteesta oli paljon etua rakennerahastojen ohjelmien täytäntöönpanossa (52). Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että yleisesti ottaen myös ohjelmakautena 1994–1999 tavoite 1 -ohjelman täytäntöönpanoon osallistuneet jäsenvaltiot tunnustivat saadut edut ja monialaiseen kumppanuustoimintaan suhtauduttiin myönteisesti yhtenä lisäarvoa tuottavana eurooppalaisen ohjelmasuunnittelun tekijänä (53). Tulos on relevantti; vaikka yhteenvetokertomuksessa käsiteltiin useita tapauksia pääkohdittain ja negatiivisia kokemuksia ja kohdattuja vaikeuksia kommentoitiin lyhyesti, olisi arvioinnissa kuitenkin voitu pohtia enemmän mainittujen kokemusten pohjalta mahdollisesti tehtäviä parannuksia, joiden avulla lisättäisiin kumppanuusperiaatteen toimivuutta.

| 61. | Hankkeisiin liittyvä haku-/valintaprosessi oli toinen kahdesta useimmin mainituista hallinnollisten ongelmien aiheuttajista. Arvioinnissa esitetään useita esimerkkitapauksia, joista käy ilmi, että sovellettavat menettelyt ovat epäselviä ja että komission on pikaisesti julkaistava asiaa koskevat parhaat käytännöt sisältävä asiakirja. Taulukossa esitetään maakohtaiset tiedot hankkeen valintaprosessin kestosta, mutta tiedot puuttuvat kolmen jäsenvaltion kohdalla. Muissa jäsenvaltioissa prosessi kesti vaihtelevasti kahdesta yhdeksään kuukauteen ja keskimäärin viisi kuukautta. Tämä osoittaa, että hakuprosessia on yhä pyrittävä yhdenmukaistamaan. Tässä yhteydessä ei analysoitu perusteellisesti hankkeiden kilpailuttamisen tai niiden ”jonoon asettamisen” hyviä puolia ja/tai vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

61.

Hankkeisiin liittyvä haku-/valintaprosessi oli toinen kahdesta useimmin mainituista hallinnollisten ongelmien aiheuttajista. Arvioinnissa esitetään useita esimerkkitapauksia, joista käy ilmi, että sovellettavat menettelyt ovat epäselviä ja että komission on pikaisesti julkaistava asiaa koskevat parhaat käytännöt sisältävä asiakirja. Taulukossa esitetään maakohtaiset tiedot hankkeen valintaprosessin kestosta, mutta tiedot puuttuvat kolmen jäsenvaltion kohdalla. Muissa jäsenvaltioissa prosessi kesti vaihtelevasti kahdesta yhdeksään kuukauteen ja keskimäärin viisi kuukautta. Tämä osoittaa, että hakuprosessia on yhä pyrittävä yhdenmukaistamaan. Tässä yhteydessä ei analysoitu perusteellisesti hankkeiden kilpailuttamisen tai niiden ”jonoon asettamisen” hyviä puolia ja/tai vaikuttavuutta.

| 62. | Myös seuranta- ja valvontaprosessi on otettava huomioon. Yhteenvetokertomuksessa väitetään, että varainhoidon valvontajärjestelmät näyttävät toimineen jäsenvaltioissa suhteellisen hyvin ohjelmakaudella 1994–1999 tavoite 1 -ohjelman yhteydessä, vaikka joitakin mukautuksia oli vuonna 1997 tehtävä, jotta järjestelmät olisivat uusien varainhoitoasetusten mukaisia. Suurimmassa osassa jäsenvaltioista varainhoidon valvontajärjestelmiä pidettiin tarkoituksenmukaisina, ja ne toimivat suhteellisen tehokkaasti. Varainhoidon valvonta näytti olleen yleisesti ottaen luotettavaa ja siinä noudatettiin 5 prosentin sääntöä (54). Tämä havainto ei ole yhteneväinen tilintarkastustuomioistuimen eri kertomusten kanssa (55), joissa todetaan, että rakennerahastojen ohjelmakauden 1994–1999 ohjelman varainhoidon valvonnassa havaittiin huomattavia puutteita. |
| --- | --- |

62.

Myös seuranta- ja valvontaprosessi on otettava huomioon. Yhteenvetokertomuksessa väitetään, että varainhoidon valvontajärjestelmät näyttävät toimineen jäsenvaltioissa suhteellisen hyvin ohjelmakaudella 1994–1999 tavoite 1 -ohjelman yhteydessä, vaikka joitakin mukautuksia oli vuonna 1997 tehtävä, jotta järjestelmät olisivat uusien varainhoitoasetusten mukaisia. Suurimmassa osassa jäsenvaltioista varainhoidon valvontajärjestelmiä pidettiin tarkoituksenmukaisina, ja ne toimivat suhteellisen tehokkaasti. Varainhoidon valvonta näytti olleen yleisesti ottaen luotettavaa ja siinä noudatettiin 5 prosentin sääntöä (54). Tämä havainto ei ole yhteneväinen tilintarkastustuomioistuimen eri kertomusten kanssa (55), joissa todetaan, että rakennerahastojen ohjelmakauden 1994–1999 ohjelman varainhoidon valvonnassa havaittiin huomattavia puutteita.

| 63. | Toinen hallinnollisia ongelmia aiheuttanut seurantaprosessin tekijä liittyy muihin kuin varainhoitoon liittyviin seuranta- ja arviointijärjestelmiin. Seurantaa kritisoitiin ankarasti. Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että seuranta oli erittäin puutteellista siitä huolimatta, että sen asemaa on pyritty kehittämään ensimmäisestä ohjelmakaudesta alkaen. Saatavilla olevat tiedot ovat pirstaleisia, epäjohdonmukaisia, liiaksi fyysisiä tuotoksia korostavia sekä usein luotettavuudeltaan kiistanalaisia (56). Yhteenvetokertomuksessa todetaan lisäksi, että kaikissa jäsenvaltioissa ilmeni puutteita ohjelman täytäntöönpanon alussa määriteltyjen tavoitteiden määrällisessä ilmaisussa (57). Kymmenestä jäsenvaltiosta seitsemässä määrälliset ilmaisut olivat heikkotasoisia, yhdessä tasoltaan vaihtelevia ja kahdessa asianmukaisia ainoastaan ohjelman alkuvaiheessa. Kertomuksessa esitetään lyhyet jäsenvaltiokohtaiset yhteenvedot. Aiheesta ei kuitenkaan anneta lisätietoja. |
| --- | --- |

63.

Toinen hallinnollisia ongelmia aiheuttanut seurantaprosessin tekijä liittyy muihin kuin varainhoitoon liittyviin seuranta- ja arviointijärjestelmiin. Seurantaa kritisoitiin ankarasti. Yhteenvetokertomuksessa todetaan, että seuranta oli erittäin puutteellista siitä huolimatta, että sen asemaa on pyritty kehittämään ensimmäisestä ohjelmakaudesta alkaen. Saatavilla olevat tiedot ovat pirstaleisia, epäjohdonmukaisia, liiaksi fyysisiä tuotoksia korostavia sekä usein luotettavuudeltaan kiistanalaisia (56). Yhteenvetokertomuksessa todetaan lisäksi, että kaikissa jäsenvaltioissa ilmeni puutteita ohjelman täytäntöönpanon alussa määriteltyjen tavoitteiden määrällisessä ilmaisussa (57). Kymmenestä jäsenvaltiosta seitsemässä määrälliset ilmaisut olivat heikkotasoisia, yhdessä tasoltaan vaihtelevia ja kahdessa asianmukaisia ainoastaan ohjelman alkuvaiheessa. Kertomuksessa esitetään lyhyet jäsenvaltiokohtaiset yhteenvedot. Aiheesta ei kuitenkaan anneta lisätietoja.

| 64. | Kertomuksessa myös todettiin, että kaudella 1994–1999 toteutettavan ohjelman seurantaan tarkoitettuja tietokoneistettuja järjestelmiä kritisoitiin usein sen vuoksi, että niiden integrointi oli puutteellista sekä ohjelmien välillä että rahastojen välillä. Tämä vaikutti hallinnointiviranomaisten mahdollisuuksiin olla jatkuvasti ajan tasalla ohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä sekä aiheutti ongelmia myöhemmin tehtävissä arvioinneissa (58). Nämä havainnot saavat väistämättä epäilemään myös yhteenvetokertomuksessa aiemmin esitetyn päätelmän validiutta; päätelmän mukaan ohjelman varainhoito toimi hyvin, vaikkakin seurantatietojen, mikä muodostaa tärkeän hallinnointiprosessiin tehtävän panoksen, katsottiin olevan pirstaleisia, epäjohdonmukaisia ja luotettavuudeltaan kiistanalaisia (56). |
| --- | --- |

64.

Kertomuksessa myös todettiin, että kaudella 1994–1999 toteutettavan ohjelman seurantaan tarkoitettuja tietokoneistettuja järjestelmiä kritisoitiin usein sen vuoksi, että niiden integrointi oli puutteellista sekä ohjelmien välillä että rahastojen välillä. Tämä vaikutti hallinnointiviranomaisten mahdollisuuksiin olla jatkuvasti ajan tasalla ohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä sekä aiheutti ongelmia myöhemmin tehtävissä arvioinneissa (58). Nämä havainnot saavat väistämättä epäilemään myös yhteenvetokertomuksessa aiemmin esitetyn päätelmän validiutta; päätelmän mukaan ohjelman varainhoito toimi hyvin, vaikkakin seurantatietojen, mikä muodostaa tärkeän hallinnointiprosessiin tehtävän panoksen, katsottiin olevan pirstaleisia, epäjohdonmukaisia ja luotettavuudeltaan kiistanalaisia (56).

| 65. | Yhteenvetokertomuksessa kommentoidaan lyhyesti myös nk. ”sisäisiä arviointeja” (59). Niistä tehdyn havainnon mukaan kyse on ministeriöiden tai alueellisten viranomaisten yliopistojen ja ulkoisten laitosten avustuksella tekemistä sisäisistä arvioinneista. Kyseisten arviointien laajuus saattaa yllättää ottaen huomioon seurantajärjestelmien puutteellisuuden. Tämä kenties kuvastaa sitä, että kyseinen arviointitoiminta katsottiin pakolliseksi; tuloksia kuitenkin hyödynnettiin useinkin ohjelmien hallinnoinnissa (60). Tämän toteamuksen valossa näyttäisi siltä, että kyseisiin sisäisiin arviointeihin olisi kannattanut perehtyä tarkemmin ja hyödyntää ministeriöiden ja alueellisten viranomaisten saamia tuloksia arvioinnin perustana. Yhteenvetokertomuksessa sitä vastoin esitetään vain joitakin yleisiä huomautuksia, joilla on vain vähän merkitystä jälkiarvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

65.

Yhteenvetokertomuksessa kommentoidaan lyhyesti myös nk. ”sisäisiä arviointeja” (59). Niistä tehdyn havainnon mukaan kyse on ministeriöiden tai alueellisten viranomaisten yliopistojen ja ulkoisten laitosten avustuksella tekemistä sisäisistä arvioinneista. Kyseisten arviointien laajuus saattaa yllättää ottaen huomioon seurantajärjestelmien puutteellisuuden. Tämä kenties kuvastaa sitä, että kyseinen arviointitoiminta katsottiin pakolliseksi; tuloksia kuitenkin hyödynnettiin useinkin ohjelmien hallinnoinnissa (60). Tämän toteamuksen valossa näyttäisi siltä, että kyseisiin sisäisiin arviointeihin olisi kannattanut perehtyä tarkemmin ja hyödyntää ministeriöiden ja alueellisten viranomaisten saamia tuloksia arvioinnin perustana. Yhteenvetokertomuksessa sitä vastoin esitetään vain joitakin yleisiä huomautuksia, joilla on vain vähän merkitystä jälkiarvioinnin kannalta.

| 66. | Ohjelmakauden 2000–2006 osalta yhteenvetokertomuksessa todetaan, että kaudella 1994–1999 vaivannut seurantaongelma on pyritty ratkaisemaan (61). |
| --- | --- |

66.

Ohjelmakauden 2000–2006 osalta yhteenvetokertomuksessa todetaan, että kaudella 1994–1999 vaivannut seurantaongelma on pyritty ratkaisemaan (61).

Arviointikehyksen asianmukaisuus

Toimeksiannon kuvaus

| 67. | Yhteenvetokertomusta koskevassa analyysissa havaittiin useita ongelmia, minkä vuoksi alkuperäisen toimeksiannon kuvauksen tarkastelu on tarpeen. Sekä siinä että alkuvaiheen raportissa ja menettelyoppaassa oli tiettyjä puutteita:






  a) | Määrällisesti ilmaistujen tavoitteiden puuttumista ei käsitelty lainkaan. Toimeksiannon kuvauksessa ja menettelyoppaassa ei myöskään käsitelty riittävissä määrin asianmukaisten indikaattoreiden vähäisyyttä. |
| --- | --- | --- |

67.

Yhteenvetokertomusta koskevassa analyysissa havaittiin useita ongelmia, minkä vuoksi alkuperäisen toimeksiannon kuvauksen tarkastelu on tarpeen. Sekä siinä että alkuvaiheen raportissa ja menettelyoppaassa oli tiettyjä puutteita:

a)

Määrällisesti ilmaistujen tavoitteiden puuttumista ei käsitelty lainkaan. Toimeksiannon kuvauksessa ja menettelyoppaassa ei myöskään käsitelty riittävissä määrin asianmukaisten indikaattoreiden vähäisyyttä.

| b) | Niissä ei myöskään vaadittu, että arvioijan olisi kerättävä lisätietoja suoritusindikaattoreista. Toimeksiannon kuvauksessa (62) ennakoitiin mahdollisen kenttäarvioinnin tarvetta, jos jäsenvaltioissa ei ole saatavilla tietoja, mutta menettelyoppaassa ei kuitenkaan esitetty asiasta tarkempia tietoja (63). |
| --- | --- |

b)

Niissä ei myöskään vaadittu, että arvioijan olisi kerättävä lisätietoja suoritusindikaattoreista. Toimeksiannon kuvauksessa (62) ennakoitiin mahdollisen kenttäarvioinnin tarvetta, jos jäsenvaltioissa ei ole saatavilla tietoja, mutta menettelyoppaassa ei kuitenkaan esitetty asiasta tarkempia tietoja (63).

| c) | Nettovaikutusten (64) arviointitarvetta ei korostettu tarpeeksi paitsi joidenkin taloudellisten vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

c)

Nettovaikutusten (64) arviointitarvetta ei korostettu tarpeeksi paitsi joidenkin taloudellisten vaikutusten osalta.

| d) | Toimeksiannon kuvauksessa aliarvioitiin vaikuttavuusaspekti ja erityisesti hukkavaikutukset. Tämä on valitettavaa ottaen huomioon, että hukkavaikutuksia pidetään yleensä relevanttina tekijänä mm. seuraavilla merkittävillä osa-alueilla: yrityksille suunnatut investointituet, suorat työllisyystuet ja työllistymistä helpottava täydennyskoulutus. |
| --- | --- |

d)

Toimeksiannon kuvauksessa aliarvioitiin vaikuttavuusaspekti ja erityisesti hukkavaikutukset. Tämä on valitettavaa ottaen huomioon, että hukkavaikutuksia pidetään yleensä relevanttina tekijänä mm. seuraavilla merkittävillä osa-alueilla: yrityksille suunnatut investointituet, suorat työllisyystuet ja työllistymistä helpottava täydennyskoulutus.

| e) | Strategian tarkoituksenmukaisuuden, vaikuttavuuden ja vaikutuksen välisten mahdollisten yhteyksien analyysiin ei kiinnitetty riittävästi huomiota (65). Vastaavasti yksilöityjä tavoitteita, vaikka niitä ei olisikaan ilmaistu määrällisinä, ei suuremmalti pyritty yhdistämään niiden tarpeiden jonkinlaiseen tärkeysjärjestykseen perustuvaan luokitteluun, joihin yhteisön tukikehyksen avulla pyritään vastaamaan. |
| --- | --- |

e)

Strategian tarkoituksenmukaisuuden, vaikuttavuuden ja vaikutuksen välisten mahdollisten yhteyksien analyysiin ei kiinnitetty riittävästi huomiota (65). Vastaavasti yksilöityjä tavoitteita, vaikka niitä ei olisikaan ilmaistu määrällisinä, ei suuremmalti pyritty yhdistämään niiden tarpeiden jonkinlaiseen tärkeysjärjestykseen perustuvaan luokitteluun, joihin yhteisön tukikehyksen avulla pyritään vastaamaan.

| f) | Toimeksiannon kuvauksessa ja alkuvaiheen raportissa ei ehdotettu muiden arviointitekniikoiden kuin HERMIN-mallin ja tapaustutkimusten osalta kriittisten tapausten analyysin (66) soveltamista. |
| --- | --- |

f)

Toimeksiannon kuvauksessa ja alkuvaiheen raportissa ei ehdotettu muiden arviointitekniikoiden kuin HERMIN-mallin ja tapaustutkimusten osalta kriittisten tapausten analyysin (66) soveltamista.

| g) | Toimeksiannon kuvauksessa yksilöityjen ”maakohtaisten kysymysten” osalta (67) ei selvästi selitetty, mitä menetelmää olisi käytettävä. |
| --- | --- |

g)

Toimeksiannon kuvauksessa yksilöityjen ”maakohtaisten kysymysten” osalta (67) ei selvästi selitetty, mitä menetelmää olisi käytettävä.

| 68. | Toimeksiannon kuvauksessa ei myöskään painotettu tarpeeksi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista EU:ssa eikä vähemmän kehittyneiden jäsenvaltioiden lähentymistä, vaikka ne kuuluvat rakennetoimien päätavoitteisiin. Alkuvaiheen raportissa tosin käsiteltiin jossain määrin sovellettuja kehitysmalleja, huomioon otettavia kasvurajoitteita ja oletettuja alueelliseen talouteen kohdistuvan vaikutuksen etenemiskanavia (68). Ihanteellista olisi kuitenkin ollut, että jälkiarviointiin olisi sisältynyt empiirisiä tutkimuksia, jotka olisivat koskeneet mm. infrastruktuureihin tehdyistä investoinneista, koulutusjärjestelmän kehittämisestä ja tutkimus- ja kehitysvalmiuksien parantamisesta johtuvaa alueiden lähentymistä ja erojen kapenemista. |
| --- | --- |

68.

Toimeksiannon kuvauksessa ei myöskään painotettu tarpeeksi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista EU:ssa eikä vähemmän kehittyneiden jäsenvaltioiden lähentymistä, vaikka ne kuuluvat rakennetoimien päätavoitteisiin. Alkuvaiheen raportissa tosin käsiteltiin jossain määrin sovellettuja kehitysmalleja, huomioon otettavia kasvurajoitteita ja oletettuja alueelliseen talouteen kohdistuvan vaikutuksen etenemiskanavia (68). Ihanteellista olisi kuitenkin ollut, että jälkiarviointiin olisi sisältynyt empiirisiä tutkimuksia, jotka olisivat koskeneet mm. infrastruktuureihin tehdyistä investoinneista, koulutusjärjestelmän kehittämisestä ja tutkimus- ja kehitysvalmiuksien parantamisesta johtuvaa alueiden lähentymistä ja erojen kapenemista.

| 69. | Lisäksi olisi ollut asianmukaista valita yhdeksi arviointitavoitteeksi aluekehityspolitiikan vertailuperusteina käytettävien tapaustutkimusten yksilöinti ja analysointi esimerkiksi klusteroinnin ja kasvukeskusten osalta. |
| --- | --- |

69.

Lisäksi olisi ollut asianmukaista valita yhdeksi arviointitavoitteeksi aluekehityspolitiikan vertailuperusteina käytettävien tapaustutkimusten yksilöinti ja analysointi esimerkiksi klusteroinnin ja kasvukeskusten osalta.

| 70. | Arviointiprosessin käynnistysvaiheessa strategian asianmukaisuutta käsiteltiin useiden eri tekijöiden ja kysymysten näkökulmasta. Toimeksiannon kuvaukseen (69) ja menettelyoppaaseen sisältyvät arviointia koskevat suuntaviivat eivät kuitenkaan olleet riittävän täsmällisiä eivätkä konkreettisia. |
| --- | --- |

70.

Arviointiprosessin käynnistysvaiheessa strategian asianmukaisuutta käsiteltiin useiden eri tekijöiden ja kysymysten näkökulmasta. Toimeksiannon kuvaukseen (69) ja menettelyoppaaseen sisältyvät arviointia koskevat suuntaviivat eivät kuitenkaan olleet riittävän täsmällisiä eivätkä konkreettisia.

Komission harjoittaman valvonnan asianmukaisuus

| 71. | Komission ja arvioinnin tekijöiksi valittujen konsulttien välisessä (yleisessä) sopimuksessa määrätään, että komission virkamiehet vastaavat arvioinnin yhteydessä annettavasta teknisestä avusta ja sen valvonnasta. Komission oli määrä huolehtia arvioinnin laadunvalvonnasta MEANS-ohjelman yhteydessä kehitettyjen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

71.

Komission ja arvioinnin tekijöiksi valittujen konsulttien välisessä (yleisessä) sopimuksessa määrätään, että komission virkamiehet vastaavat arvioinnin yhteydessä annettavasta teknisestä avusta ja sen valvonnasta. Komission oli määrä huolehtia arvioinnin laadunvalvonnasta MEANS-ohjelman yhteydessä kehitettyjen kriteerien perusteella.

| 72. | Johtoryhmä, jonka puheenjohtajana toimi aluepolitiikan pääosasto ja johon kuului myös muiden pääosastojen edustajia, osallistui toimeksiannon kuvauksen laadintaan, menettelyjen ja yksityiskohtaisen (alkuvaiheen raporttiin sisältyvän) työsuunnitelman hyväksyntään sekä kansallisten raporttien ja yhteenvetokertomuksen tarkasteluun. Johtoryhmän apuna toimi paneeli, johon nimitettiin neljä asiantuntijaa, joiden pääasiallisena tavoitteena oli varmistaa, että arvioinnit olivat laadultaan korkeatasoisia. He suorittivat työnsä kuitenkin niin myöhäisessä vaiheessa, että heidän työpanoksellaan ei arvioinnin laatua pystytty merkittävästi parantamaan. |
| --- | --- |

72.

Johtoryhmä, jonka puheenjohtajana toimi aluepolitiikan pääosasto ja johon kuului myös muiden pääosastojen edustajia, osallistui toimeksiannon kuvauksen laadintaan, menettelyjen ja yksityiskohtaisen (alkuvaiheen raporttiin sisältyvän) työsuunnitelman hyväksyntään sekä kansallisten raporttien ja yhteenvetokertomuksen tarkasteluun. Johtoryhmän apuna toimi paneeli, johon nimitettiin neljä asiantuntijaa, joiden pääasiallisena tavoitteena oli varmistaa, että arvioinnit olivat laadultaan korkeatasoisia. He suorittivat työnsä kuitenkin niin myöhäisessä vaiheessa, että heidän työpanoksellaan ei arvioinnin laatua pystytty merkittävästi parantamaan.

| 73. | Sopimuksen mukaista aikataulua ei noudatettu. Raportit annettiin viipeellä sillä seurauksella, että lopullinen yhteenvetokertomus ja kansalliset raportit, jotka oli suunniteltu annettavaksi komissiolle kahdentoista kuukauden kuluessa eli 12. marraskuuta 2002 mennessä, annettiin vasta huhtikuussa 2003 ja julkaistiin toukokuussa 2003. Näyttää siltä, että aikataulu oli jo alun perin liian tiukka eikä siinä ollut varattu tarpeeksi aikaa käsitellä sitä suhteellisen suurta määrää muutoksia/tarkistuksia, joita asiantuntijat ja johtoryhmän edustajat olivat kertomuksiin esittäneet. Tällä on huomattava vaikutus tuleviin jälkiarviointeihin. |
| --- | --- |

73.

Sopimuksen mukaista aikataulua ei noudatettu. Raportit annettiin viipeellä sillä seurauksella, että lopullinen yhteenvetokertomus ja kansalliset raportit, jotka oli suunniteltu annettavaksi komissiolle kahdentoista kuukauden kuluessa eli 12. marraskuuta 2002 mennessä, annettiin vasta huhtikuussa 2003 ja julkaistiin toukokuussa 2003. Näyttää siltä, että aikataulu oli jo alun perin liian tiukka eikä siinä ollut varattu tarpeeksi aikaa käsitellä sitä suhteellisen suurta määrää muutoksia/tarkistuksia, joita asiantuntijat ja johtoryhmän edustajat olivat kertomuksiin esittäneet. Tällä on huomattava vaikutus tuleviin jälkiarviointeihin.

| 74. | Toimeksiannon kuvauksessa (67) vaadittiin, että jäsenvaltioiden on valittava tarkasteltavaksi kaksi niissä luetelluista erityisaiheista. Yhdessäkään kansallisessa arviointikertomuksessa ei kuitenkaan annettu tälle näkökohdalle erityistä painoarvoa. Vaikka joissakin yksittäisissä luvuissa esitetään kyseisiä aiheita koskevia tilastotietoja tai niitä osittain koskevia analyyseja, ne eivät olleet tutkimuskohteena toimeksiannon kuvauksessa edellytetyllä tavalla. |
| --- | --- |

74.

Toimeksiannon kuvauksessa (67) vaadittiin, että jäsenvaltioiden on valittava tarkasteltavaksi kaksi niissä luetelluista erityisaiheista. Yhdessäkään kansallisessa arviointikertomuksessa ei kuitenkaan annettu tälle näkökohdalle erityistä painoarvoa. Vaikka joissakin yksittäisissä luvuissa esitetään kyseisiä aiheita koskevia tilastotietoja tai niitä osittain koskevia analyyseja, ne eivät olleet tutkimuskohteena toimeksiannon kuvauksessa edellytetyllä tavalla.

| 75. | Yleisesti ottaen voidaan todeta, että komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa. Erityisesti kun ottaa huomioon, että alusta lähtien oli ennustettavissa, että luotettavat tiedot ja suoritusindikaattorit sekä tarkkaan määritetyt tavoitteet puuttuvat, komission olisi ollut varmistettava, että ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin tämän merkittävän epäkohdan poistamiseksi. Aikataulun tiukkuuden ja analyysille tyypilliset ongelmatekijät huomioon ottaen arvioinnissa olisi pitänyt keskittyä olennaisiin tekijöihin eikä yrittää tehdä tämänkaltaista laajaa kokonaisarviointia ohjelmakaudesta. |
| --- | --- |

75.

Yleisesti ottaen voidaan todeta, että komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa. Erityisesti kun ottaa huomioon, että alusta lähtien oli ennustettavissa, että luotettavat tiedot ja suoritusindikaattorit sekä tarkkaan määritetyt tavoitteet puuttuvat, komission olisi ollut varmistettava, että ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin tämän merkittävän epäkohdan poistamiseksi. Aikataulun tiukkuuden ja analyysille tyypilliset ongelmatekijät huomioon ottaen arvioinnissa olisi pitänyt keskittyä olennaisiin tekijöihin eikä yrittää tehdä tämänkaltaista laajaa kokonaisarviointia ohjelmakaudesta.

Arviointisuositusten merkitys tulevien ohjelmakausien kannalta

| 76. | Tämän erityiskertomuksen aiemmissa kohdissa yksilöidyistä ongelmista johtuen jälkiarviointiprosessin perusteella voitiin antaa vain vähäinen määrä hyödyllisiä suosituksia. Prosessi ei tosin tuottanut kuin muutaman ohjelman sisältöä koskevan suosituksen, mutta sen tuloksena esitettiin useita relevantteja ja järkeviä rakennerahastojen hallinnointia ja täytäntöönpanoa koskevia parannusehdotuksia (70). |
| --- | --- |

76.

Tämän erityiskertomuksen aiemmissa kohdissa yksilöidyistä ongelmista johtuen jälkiarviointiprosessin perusteella voitiin antaa vain vähäinen määrä hyödyllisiä suosituksia. Prosessi ei tosin tuottanut kuin muutaman ohjelman sisältöä koskevan suosituksen, mutta sen tuloksena esitettiin useita relevantteja ja järkeviä rakennerahastojen hallinnointia ja täytäntöönpanoa koskevia parannusehdotuksia (70).

| 77. | Kertomuksessa suositetaan, että seurantakomiteoiden roolia olisi tarpeen muuttaa strategista johtamista eikä niinkään varainhoitoa korostavaan suuntaan (71). Seurantakomiteoiden olisi kuitenkin pystyttävä hoitamaan kumpaakin tehtävää säännösten edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

77.

Kertomuksessa suositetaan, että seurantakomiteoiden roolia olisi tarpeen muuttaa strategista johtamista eikä niinkään varainhoitoa korostavaan suuntaan (71). Seurantakomiteoiden olisi kuitenkin pystyttävä hoitamaan kumpaakin tehtävää säännösten edellyttämällä tavalla.

| 78. | Arvioinnit johtivat ohjelmakautta 2000–2006 koskeviin suosituksiin, joiden kohteena ovat pääasiassa hallinnointijärjestelmiin liittyvät kysymykset. Suosituksissa käsitellään useita eri aiheita ja ne sopivat yleensä hyvin asianomaisen maan erityistilanteeseen. |
| --- | --- |

78.

Arvioinnit johtivat ohjelmakautta 2000–2006 koskeviin suosituksiin, joiden kohteena ovat pääasiassa hallinnointijärjestelmiin liittyvät kysymykset. Suosituksissa käsitellään useita eri aiheita ja ne sopivat yleensä hyvin asianomaisen maan erityistilanteeseen.

| 79. | Kauden 2000–2006 ohjelmien kannalta merkittävin edellistä kautta koskevista jälkiarvioinnista saatu oppi koski täytäntöönpanoa, erityisesti rakennerahastojen tukitoimien vaikuttavuutta ja tehokkuutta arvioivan tapaustutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

79.

Kauden 2000–2006 ohjelmien kannalta merkittävin edellistä kautta koskevista jälkiarvioinnista saatu oppi koski täytäntöönpanoa, erityisesti rakennerahastojen tukitoimien vaikuttavuutta ja tehokkuutta arvioivan tapaustutkimuksen yhteydessä.

| 80. | Yhteenvetokertomuksessa kauden 2000–2006 jälkiarviointia koskevat suositukset ovat varsin rajallisia ja yleisluontoisia. Siitä huolimatta ne ovat yhä tarkoituksenmukaisia ja sinänsä hyödyllisiä. Niissä todetaan esimerkiksi, että olisi tehtävä enemmän riippumattomia, jatkuvia arviointeja objektiivisen, ulkoisen näkemyksen saamiseksi (72). Tämä on tosin järkevä suositus, mutta se olisi kannattanut hyväksyä ennen tarkasteltavana olevan jälkiarviointityön aloittamista. |
| --- | --- |

80.

Yhteenvetokertomuksessa kauden 2000–2006 jälkiarviointia koskevat suositukset ovat varsin rajallisia ja yleisluontoisia. Siitä huolimatta ne ovat yhä tarkoituksenmukaisia ja sinänsä hyödyllisiä. Niissä todetaan esimerkiksi, että olisi tehtävä enemmän riippumattomia, jatkuvia arviointeja objektiivisen, ulkoisen näkemyksen saamiseksi (72). Tämä on tosin järkevä suositus, mutta se olisi kannattanut hyväksyä ennen tarkasteltavana olevan jälkiarviointityön aloittamista.

TYÖLLISYYS-, SOSIAALI- JA TASA-ARVOASIOIDEN PÄÄOSASTON TEKEMÄ ESR-TUKITOIMIA (TAVOITTEET 1 JA 3) KOSKEVA JÄLKIARVIOINTI

| 81. | Aluepolitiikan pääosaston tekemän tavoite 1 -alueiden arvioinnin yhteydessä arvioitiin myös työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston johdolla tavoitteita 1, 3 ja 4 koskevia ESR-tukitoimia sekä Employment- ja Adapt-yhteisöaloitteita. Jälkimmäistä jälkiarviointia koskevan toimeksiannon kuvauksen mukaan tarkoituksena oli hyödyntää tavoite 1 -alueita koskevasta arvioinnista saatuja tuloksia. Näiden organisatoristen järjestelyjen tavoitteena oli parantaa näiden kahden arvioinnin välistä koordinointia, mutta käytännössä koordinoinnin parantumisesta on vain vähäistä näyttöä.

  Laatikko 2Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston arvioinnissa esitetyt yleiset päätelmätArvioinnin tarkoituksena oli arvioida ESR:n tukitoimien vaikutusta jäsenvaltioissa yksilöiden ja järjestelmien tasolla. Siinä pyrittiin myös analysoimaan yhteisön toiminnan vaikutusta ja vaikuttavuutta tiettyjen rakenneongelmien osalta ja varmistumaan yhteisön saamasta lisäarvosta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sovelletun metodologian mukaisesti arvioijia pyydettiin mm. ilmoittamaan, tukivatko heidän arvioimansa tapaukset tiettyjä oletuksia vai olivatko ne niiden kanssa ristiriidassa.Kertomuksessa todettiin useita vahvuuksia, joista seuraavassa lyhyt yhteenveto: Suuri osa ESR-rahoituksesta oli kohdistettu pitkäaikaistyöttömyyteen, mitä pidettiin asianmukaisena kohteena ongelman sitkeyden vuoksi. Edunsaajien työmarkkina-asemaan aikaansaadut parannukset olivat oikeassa suhteessa investoituihin varoihin nähden. Työllistämispalvelujen sekä koulutusta ja täydennyskoulutusta koskevien säännösten osalta parannukset olivat huomattavia useissa jäsenvaltioissa. Rahoituksen avulla pystyttiin vahvistamaan tiettyjä ensisijaisia toiminnan tavoitteita, kuten yhtäläisiä mahdollisuuksia, työvoiman sopeuttamista ja vammaisille suunnattuja työllisyystoimia. ESR:n myötä työmarkkinaosapuolet ja alueelliset viranomaiset osallistuivat aiempaa enemmän toimintaan. Rahoituksella edistettiin hallinnointivalmiuksien kehittämistä ja työmarkkinatoimien täytäntöönpanoa kaikilla tasoilla.Kertomuksessa todettiin kuitenkin myös useita puutteita: Tukitoiminta riippui enemmän saatavilla olevista varoista kuin ensisijaisista toiminnan tavoitteista ja toteutettiin relevanttien toimintapoliittisten keskustelujen kanssa rinnakkain ja niistä erillään. Tukitoimet kohdistuivat lähinnä täydennyskoulutukseen, ja varat myönnettiin pääasiassa palveluntarjoajille, mikä ei yksinään käytettynä ole kaikkein tehokkain tapa auttaa pitkäaikaistyöttömiä; tästä johtuen on todennäköistä, että tukitoimintaan liittyi paljon hukkavaikutuksia. Hallinnollisia järjestelyjä pidettiin monimutkaisina ja arviointijärjestelyjä puutteellisina ja huonosti organisoituina. |
| --- | --- |

81.

Aluepolitiikan pääosaston tekemän tavoite 1 -alueiden arvioinnin yhteydessä arvioitiin myös työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston johdolla tavoitteita 1, 3 ja 4 koskevia ESR-tukitoimia sekä Employment- ja Adapt-yhteisöaloitteita. Jälkimmäistä jälkiarviointia koskevan toimeksiannon kuvauksen mukaan tarkoituksena oli hyödyntää tavoite 1 -alueita koskevasta arvioinnista saatuja tuloksia. Näiden organisatoristen järjestelyjen tavoitteena oli parantaa näiden kahden arvioinnin välistä koordinointia, mutta käytännössä koordinoinnin parantumisesta on vain vähäistä näyttöä.

Laatikko 2Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston arvioinnissa esitetyt yleiset päätelmätArvioinnin tarkoituksena oli arvioida ESR:n tukitoimien vaikutusta jäsenvaltioissa yksilöiden ja järjestelmien tasolla. Siinä pyrittiin myös analysoimaan yhteisön toiminnan vaikutusta ja vaikuttavuutta tiettyjen rakenneongelmien osalta ja varmistumaan yhteisön saamasta lisäarvosta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sovelletun metodologian mukaisesti arvioijia pyydettiin mm. ilmoittamaan, tukivatko heidän arvioimansa tapaukset tiettyjä oletuksia vai olivatko ne niiden kanssa ristiriidassa.Kertomuksessa todettiin useita vahvuuksia, joista seuraavassa lyhyt yhteenveto: Suuri osa ESR-rahoituksesta oli kohdistettu pitkäaikaistyöttömyyteen, mitä pidettiin asianmukaisena kohteena ongelman sitkeyden vuoksi. Edunsaajien työmarkkina-asemaan aikaansaadut parannukset olivat oikeassa suhteessa investoituihin varoihin nähden. Työllistämispalvelujen sekä koulutusta ja täydennyskoulutusta koskevien säännösten osalta parannukset olivat huomattavia useissa jäsenvaltioissa. Rahoituksen avulla pystyttiin vahvistamaan tiettyjä ensisijaisia toiminnan tavoitteita, kuten yhtäläisiä mahdollisuuksia, työvoiman sopeuttamista ja vammaisille suunnattuja työllisyystoimia. ESR:n myötä työmarkkinaosapuolet ja alueelliset viranomaiset osallistuivat aiempaa enemmän toimintaan. Rahoituksella edistettiin hallinnointivalmiuksien kehittämistä ja työmarkkinatoimien täytäntöönpanoa kaikilla tasoilla.Kertomuksessa todettiin kuitenkin myös useita puutteita: Tukitoiminta riippui enemmän saatavilla olevista varoista kuin ensisijaisista toiminnan tavoitteista ja toteutettiin relevanttien toimintapoliittisten keskustelujen kanssa rinnakkain ja niistä erillään. Tukitoimet kohdistuivat lähinnä täydennyskoulutukseen, ja varat myönnettiin pääasiassa palveluntarjoajille, mikä ei yksinään käytettynä ole kaikkein tehokkain tapa auttaa pitkäaikaistyöttömiä; tästä johtuen on todennäköistä, että tukitoimintaan liittyi paljon hukkavaikutuksia. Hallinnollisia järjestelyjä pidettiin monimutkaisina ja arviointijärjestelyjä puutteellisina ja huonosti organisoituina.

Tilintarkastustuomioistuimen arvio arvioinnin laadusta

Yhteenveto tietoihin ja analyysiin liittyvistä puutteista

| 82. | ESR:n tukitoiminnan vaikutus näkyy usein myötävaikutuksena tai potentiaalisena vaikutuksena, mikä on ”aineetonta” ja siksi vaikeaa ilmaista määrällisesti (73). Tästä ominaisongelmasta huolimatta arvioinnin päätavoitteena on yhä oltava vaikutuksen arviointi ja sen yhteydessä tehtävä vaikuttavuuden ja tehokkuuden arviointi. Tätä nimenomaan jälkiarvioinnilta edellytettiin. |
| --- | --- |

82.

ESR:n tukitoiminnan vaikutus näkyy usein myötävaikutuksena tai potentiaalisena vaikutuksena, mikä on ”aineetonta” ja siksi vaikeaa ilmaista määrällisesti (73). Tästä ominaisongelmasta huolimatta arvioinnin päätavoitteena on yhä oltava vaikutuksen arviointi ja sen yhteydessä tehtävä vaikuttavuuden ja tehokkuuden arviointi. Tätä nimenomaan jälkiarvioinnilta edellytettiin.

| 83. | Yhteenvetokertomuksessa esitettiin ESR:n tukitoimien vaikutuksen analyysin yhteydessä maa- ja tavoitekohtaiset arviot ESR:n edunsaajien määrästä (74). Kansallisia arviointikertomuksia täydentävässä jälkiarvioinnissa pyrittiin myös esittämään todisteita tiettyjen ennalta laadittujen oletusten tueksi (75). Näitä näkemyksiä käsitellään seuraavissa kohdissa. |
| --- | --- |

83.

Yhteenvetokertomuksessa esitettiin ESR:n tukitoimien vaikutuksen analyysin yhteydessä maa- ja tavoitekohtaiset arviot ESR:n edunsaajien määrästä (74). Kansallisia arviointikertomuksia täydentävässä jälkiarvioinnissa pyrittiin myös esittämään todisteita tiettyjen ennalta laadittujen oletusten tueksi (75). Näitä näkemyksiä käsitellään seuraavissa kohdissa.

| 84. | Yksi ESR:n tukitoimia koskevan jälkiarvioinnin keskeisistä perusvaatimuksista liittyy kaudella 1994–1999 toteutetun ohjelman edunsaajien määrään. Kertomukseen sisältyy taulukko, jossa edunsaajien määrän arvioidaan olevan 52 miljoonaa. Taulukkoa koskevat lisähuomautukset asettavat kyseiset määrät kyseenalaisiksi (76). Epävarmuus kyseisten tietojen tarkkuudesta vähentää niihin perustuvien, arvioinnin muissa osissa esitettyjen, hyödyllisten ja relevanttien huomautusten painoarvoa. |
| --- | --- |

84.

Yksi ESR:n tukitoimia koskevan jälkiarvioinnin keskeisistä perusvaatimuksista liittyy kaudella 1994–1999 toteutetun ohjelman edunsaajien määrään. Kertomukseen sisältyy taulukko, jossa edunsaajien määrän arvioidaan olevan 52 miljoonaa. Taulukkoa koskevat lisähuomautukset asettavat kyseiset määrät kyseenalaisiksi (76). Epävarmuus kyseisten tietojen tarkkuudesta vähentää niihin perustuvien, arvioinnin muissa osissa esitettyjen, hyödyllisten ja relevanttien huomautusten painoarvoa.

| 85. | Yhteenvetokertomuksessa (75) esitetään arviot ESR:n tukitoimien yksilöihin kohdistuvista vaikutuksista. Tämä tieto on mahdollisesti tärkeä useankin tekijän kannalta, kuten esimerkiksi silloin, kun lasketaan ohjelmien yksikkökustannuksia ja arvioidaan 12 kuukauden jälkeen yhä työssä käyvien edunsaajien määrää. On kuitenkin olemassa tekijöitä, jotka rajoittavat huomattavasti kyseisen tiedon käyttökelpoisuutta erityisesti siitä syystä, että kertomuksessa ei selitetä, mistä nämä tiedot ovat peräisin. Kertomuksessa vain yksinkertaisesti todetaan, että arvioiden tekemiseen sovelletut suhdeluvut perustuvat tarkastettuihin yksittäistapauksiin ja kirjallisuuskatsaukseen (74). Tällaisen toteamuksen ei voida katsoa riittävän, ja eri arvioiden alkuperästä olisi oltava yksityiskohtaisemmat tiedot, jotta ymmärrettäisiin, miten näitä lukuja – esimerkiksi yksikkökustannuksia koskevia vertailulukuja ja ohjelmien onnistumisastetta kuvaavia lukuja – voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

85.

Yhteenvetokertomuksessa (75) esitetään arviot ESR:n tukitoimien yksilöihin kohdistuvista vaikutuksista. Tämä tieto on mahdollisesti tärkeä useankin tekijän kannalta, kuten esimerkiksi silloin, kun lasketaan ohjelmien yksikkökustannuksia ja arvioidaan 12 kuukauden jälkeen yhä työssä käyvien edunsaajien määrää. On kuitenkin olemassa tekijöitä, jotka rajoittavat huomattavasti kyseisen tiedon käyttökelpoisuutta erityisesti siitä syystä, että kertomuksessa ei selitetä, mistä nämä tiedot ovat peräisin. Kertomuksessa vain yksinkertaisesti todetaan, että arvioiden tekemiseen sovelletut suhdeluvut perustuvat tarkastettuihin yksittäistapauksiin ja kirjallisuuskatsaukseen (74). Tällaisen toteamuksen ei voida katsoa riittävän, ja eri arvioiden alkuperästä olisi oltava yksityiskohtaisemmat tiedot, jotta ymmärrettäisiin, miten näitä lukuja – esimerkiksi yksikkökustannuksia koskevia vertailulukuja ja ohjelmien onnistumisastetta kuvaavia lukuja – voidaan soveltaa.

| 86. | Tietojen analyysi ei myöskään ollut tyydyttävä; arvioinnissa ja siihen liittyvässä taulukossa esitetyt tiedot eivät ole yhteneväisiä. Analyysissa todetaan, että yleisesti ottaen yksikkökustannukset olivat työttömien ja nuorten työttömien osalta alemmat eli noin 6 000 euroa työssä käyvää työntekijää kohden ja vammaisten ja pitkäaikaistyöttömien osalta ne olivat huomattavasti korkeampia ja vaihtelivat enemmän (74). Taulukossa kuitenkin esitetään, että yksikkökustannukset ovat korkeimmillaan työttömien täydennyskoulutuksen osalta (6 000 euroa) ja alimmillaan vammaisten sopeuttamisen osalta (4 000 euroa). Lisäksi yleisen käytännön mukaan ilmoitetaan vaihteluväli, silloin kun katsotaan, että ohjelman sisällä tai ohjelmien välillä esiintyy suurta vaihtelua. Kyseiseen osaan sisältyvällä analyysilla on vain vähän arvoa, koska siinä luotetaan liiaksi tuloksen esittämiseen yhtenä lukuna sen sijaan, että määriteltäisiin relevantti arvojen vaihteluväli ja tehtäisiin kattavampi analyysi näistä tutkituissa tapauksissa havaituista vaihteluväleistä. |
| --- | --- |

86.

Tietojen analyysi ei myöskään ollut tyydyttävä; arvioinnissa ja siihen liittyvässä taulukossa esitetyt tiedot eivät ole yhteneväisiä. Analyysissa todetaan, että yleisesti ottaen yksikkökustannukset olivat työttömien ja nuorten työttömien osalta alemmat eli noin 6 000 euroa työssä käyvää työntekijää kohden ja vammaisten ja pitkäaikaistyöttömien osalta ne olivat huomattavasti korkeampia ja vaihtelivat enemmän (74). Taulukossa kuitenkin esitetään, että yksikkökustannukset ovat korkeimmillaan työttömien täydennyskoulutuksen osalta (6 000 euroa) ja alimmillaan vammaisten sopeuttamisen osalta (4 000 euroa). Lisäksi yleisen käytännön mukaan ilmoitetaan vaihteluväli, silloin kun katsotaan, että ohjelman sisällä tai ohjelmien välillä esiintyy suurta vaihtelua. Kyseiseen osaan sisältyvällä analyysilla on vain vähän arvoa, koska siinä luotetaan liiaksi tuloksen esittämiseen yhtenä lukuna sen sijaan, että määriteltäisiin relevantti arvojen vaihteluväli ja tehtäisiin kattavampi analyysi näistä tutkituissa tapauksissa havaituista vaihteluväleistä.

| 87. | Tekstiosuuden ja lukujen välistä epäyhteneväisyyttä esiintyy luvun 3 muissa osissa (tästä esitetään joitakin esimerkkejä laatikossa 3).

  Laatikko 3Analyysissa esimerkiksi todetaan, että ESR-menot/asukas olivat korkeimmat Irlannissa, Kreikassa ja Portugalissa (tavoite 1 -ohjelma kattaa kyseiset jäsenvaltiot kokonaisuudessaan) ja Espanjassa (1). Taulukossa 3.1 kuitenkin esitetään, että vuotuiset ESR-menot/asukas olivat Portugalissa 2 086 euroa ja Saksassa 405 euroa; vastaavat luvut olivat Irlannissa 12 euroa ja Kreikassa 17 euroa. Taulukossa esitetyt luvut eivät selvästikään ole yhteneväisiä tekstiosuuden kanssa. Vielä merkittävämpi on toteamus, jonka mukaan kaikissa jäsenvaltioissa koulutusta koskevat ESR-menot suhteessa kansallisiin menoihin olivat alemmat kuin kyseiset menot suhteessa aktiiviseen työvoimapolitiikkaan liittyviin menoihin. Korkeimmat menot olivat Kreikassa ja Portugalissa (2). Tästä huolimatta Kreikan kohdalle ei taulukossa 3.1 ole merkitty lainkaan ESR-menoja sarakkeeseen, jossa ilmoitetaan koulutukseen liittyvät ESR-menot suhteessa kansallisiin menoihin.Esimerkiksi kohdassa 3.2.3 (3) todetaan, että työmarkkinakoulutukseen kohdistettujen kansallisten menojen BKT-osuus vaihteli Luxemburgin 0,2 prosentista Ruotsin 0,58 prosenttiin (4). Kuitenkin taulukosta 3.3 käy ilmi, että Tanskassa täydennyskoulutusmenojen BKT-osuus on 0,94 prosenttia, eli melkein kaksinkertainen Ruotsiin verrattuna. Toinen esimerkki löytyy kohdasta 3.2.6 (5), jossa käsitellään vammaisten sopeuttamiseen liittyviä menoja. Tekstiosuudessa todetaan, että ESR:lla oli erityisesti merkitystä Espanjassa, Itävallassa, Kreikassa ja Portugalissa. Kuitenkin taulukon 3.6 mukaan Espanjassa ja Kreikassa ei ollut vammaisiin kohdistuvia ESR-menoja. Yksi esimerkki löytyy vielä kohdasta 3.2.7, jossa käsitellään koulutusmenoja. Siinä todetaan, että ESR-rahoitusosuus oli merkittävin Irlannissa, Kreikassa ja Portugalissa (6). Taulukon 3.7 mukaan Kreikalla ei ollut lainkaan koulutukseen ja täydennyskoulutukseen liittyviä ESR-menoja.(Yhteenvetokertomus: (1) s. 78; (2) s. 79; (3) s. 81; (4) s. 81; (5) s. 84; (6) s. 85.) |
| --- | --- |

87.

Tekstiosuuden ja lukujen välistä epäyhteneväisyyttä esiintyy luvun 3 muissa osissa (tästä esitetään joitakin esimerkkejä laatikossa 3).

Laatikko 3Analyysissa esimerkiksi todetaan, että ESR-menot/asukas olivat korkeimmat Irlannissa, Kreikassa ja Portugalissa (tavoite 1 -ohjelma kattaa kyseiset jäsenvaltiot kokonaisuudessaan) ja Espanjassa (1). Taulukossa 3.1 kuitenkin esitetään, että vuotuiset ESR-menot/asukas olivat Portugalissa 2 086 euroa ja Saksassa 405 euroa; vastaavat luvut olivat Irlannissa 12 euroa ja Kreikassa 17 euroa. Taulukossa esitetyt luvut eivät selvästikään ole yhteneväisiä tekstiosuuden kanssa. Vielä merkittävämpi on toteamus, jonka mukaan kaikissa jäsenvaltioissa koulutusta koskevat ESR-menot suhteessa kansallisiin menoihin olivat alemmat kuin kyseiset menot suhteessa aktiiviseen työvoimapolitiikkaan liittyviin menoihin. Korkeimmat menot olivat Kreikassa ja Portugalissa (2). Tästä huolimatta Kreikan kohdalle ei taulukossa 3.1 ole merkitty lainkaan ESR-menoja sarakkeeseen, jossa ilmoitetaan koulutukseen liittyvät ESR-menot suhteessa kansallisiin menoihin.Esimerkiksi kohdassa 3.2.3 (3) todetaan, että työmarkkinakoulutukseen kohdistettujen kansallisten menojen BKT-osuus vaihteli Luxemburgin 0,2 prosentista Ruotsin 0,58 prosenttiin (4). Kuitenkin taulukosta 3.3 käy ilmi, että Tanskassa täydennyskoulutusmenojen BKT-osuus on 0,94 prosenttia, eli melkein kaksinkertainen Ruotsiin verrattuna. Toinen esimerkki löytyy kohdasta 3.2.6 (5), jossa käsitellään vammaisten sopeuttamiseen liittyviä menoja. Tekstiosuudessa todetaan, että ESR:lla oli erityisesti merkitystä Espanjassa, Itävallassa, Kreikassa ja Portugalissa. Kuitenkin taulukon 3.6 mukaan Espanjassa ja Kreikassa ei ollut vammaisiin kohdistuvia ESR-menoja. Yksi esimerkki löytyy vielä kohdasta 3.2.7, jossa käsitellään koulutusmenoja. Siinä todetaan, että ESR-rahoitusosuus oli merkittävin Irlannissa, Kreikassa ja Portugalissa (6). Taulukon 3.7 mukaan Kreikalla ei ollut lainkaan koulutukseen ja täydennyskoulutukseen liittyviä ESR-menoja.(Yhteenvetokertomus: (1) s. 78; (2) s. 79; (3) s. 81; (4) s. 81; (5) s. 84; (6) s. 85.)

ESR-tukitoimien vaikutuksen arviointi

| 88. | Selvityksen tekoon osallistuneita arvioijia pyydettiin ilmoittamaan, jos arvioidut tapaukset tukivat oletuksia, jotka perustuivat alkuvaiheen kirjallisuuskatsaukseen ja arvioinnin alkuvaiheen havaintoihin, tai olivat ristiriidassa niiden kanssa. Selvityksen mukaan neljän oletuksen paikkansapitävyydestä oli vahvaa näyttöä (ks. taulukko 3
   (77)). Tästä huolimatta esitetyt tiedot eivät tue väitettä vahvasta näytöstä. Esimerkiksi ainoastaan seitsemän 30 arvioijasta ilmoitti, että ensimmäisen oletuksen osalta on vahvaa näyttöä. Tulokset olisi ollut aiheellista arvioida objektiivisemmin. |
| --- | --- |

88.

Selvityksen tekoon osallistuneita arvioijia pyydettiin ilmoittamaan, jos arvioidut tapaukset tukivat oletuksia, jotka perustuivat alkuvaiheen kirjallisuuskatsaukseen ja arvioinnin alkuvaiheen havaintoihin, tai olivat ristiriidassa niiden kanssa. Selvityksen mukaan neljän oletuksen paikkansapitävyydestä oli vahvaa näyttöä (ks. taulukko 3
   (77)). Tästä huolimatta esitetyt tiedot eivät tue väitettä vahvasta näytöstä. Esimerkiksi ainoastaan seitsemän 30 arvioijasta ilmoitti, että ensimmäisen oletuksen osalta on vahvaa näyttöä. Tulokset olisi ollut aiheellista arvioida objektiivisemmin.

Taulukko 3

Yksilöihin kohdistuvaa vaikutusta koskevien tapausten tutkimisen yhteydessä esitettyjä oletuksia koskevat havainnot

| | Vahvaa näyttöä | Jonkin verran näyttöä | Ei oletusta tukevaa tai kumoavaa näyttöä | Jonkin verran kumoavaa näyttöä | Vahvaa kumoavaa näyttöä | Ei oteta kantaa tässä vaiheessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aikaan saadun vaikutuksen taso liittyy perustana oleviin kansallisiin ja alueellisiin markkinaolosuhteisiin (esim. tulokset riippuvat suhdannevaihtelusta tai kysynnän tasosta ja työttömyysasteesta). |

Vahvaa näyttöä

Jonkin verran näyttöä

Ei oletusta tukevaa tai kumoavaa näyttöä

Jonkin verran kumoavaa näyttöä

Vahvaa kumoavaa näyttöä

Ei oteta kantaa tässä vaiheessa

1.

Aikaan saadun vaikutuksen taso liittyy perustana oleviin kansallisiin ja alueellisiin markkinaolosuhteisiin (esim. tulokset riippuvat suhdannevaihtelusta tai kysynnän tasosta ja työttömyysasteesta).

7

14

8

0

1

0

| 2. | Vaikutuksen taso liittyy kohteina olleiden edunsaajaryhmien ominaispiirteisiin (esim. täydennyskoulutustoimet ovat tehokkaampia kun kyse on työmarkkinoille palaavista naisista ja koulutetuista maahanmuuttajista kuin matalasti koulutetuista työntekijöistä tai nuorisosta). |
| --- | --- |

2.

Vaikutuksen taso liittyy kohteina olleiden edunsaajaryhmien ominaispiirteisiin (esim. täydennyskoulutustoimet ovat tehokkaampia kun kyse on työmarkkinoille palaavista naisista ja koulutetuista maahanmuuttajista kuin matalasti koulutetuista työntekijöistä tai nuorisosta).

8

18

3

0

0

1

| 3. | Vaikutuksen taso liittyy toimenpidetyyppiin. Joidenkin toimenpiteiden kohdalla hukkavaikutus on suuri ja jotkin toimenpiteet ovat vaikuttavia, silloin kun niiden soveltamisala on pieni, mutta ne eivät ratkaise ongelmia yleisellä tasolla. |
| --- | --- |

3.

Vaikutuksen taso liittyy toimenpidetyyppiin. Joidenkin toimenpiteiden kohdalla hukkavaikutus on suuri ja jotkin toimenpiteet ovat vaikuttavia, silloin kun niiden soveltamisala on pieni, mutta ne eivät ratkaise ongelmia yleisellä tasolla.

5

17

6

1

0

1

| 4. | Vaikutuksen taso liittyy läheisesti ohjelmien rakenne- ja hallinnointitekijöihin sekä tukitoimien tarkan sisällön määrittävien analyysien laatuun (esim. pienet tarkkaan kohdistetut ohjelmat saattavat olla vaikuttavampia kuin laaja-alaiset ohjelmat). |
| --- | --- |

4.

Vaikutuksen taso liittyy läheisesti ohjelmien rakenne- ja hallinnointitekijöihin sekä tukitoimien tarkan sisällön määrittävien analyysien laatuun (esim. pienet tarkkaan kohdistetut ohjelmat saattavat olla vaikuttavampia kuin laaja-alaiset ohjelmat).

3

17

7

1

0

1

Yhtäläisten mahdollisuuksien arviointi

| 89. | Kaudella 1994–1999 toteutettavien ESR-tukitoimien vaikutusta koskevissa toimeksiannon kuvauksissa edellytettiin, että on analysoitava, missä määrin ESR-tukitoimilla tuetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia (78) koskevaa tavoitetta. Tätä näkökohtaa käsitellään yhteenvetokertomuksen luvussa 7. Tässä yhteydessä kuitenkin väitetään, että on tehty tärkeä havainto, jonka mukaan sukupuolikohtaisia tietoja ei kerätty järjestelmällisesti kunkin ESR:n tavoitteen ja yhteisön aloitteen osalta EU:n tasolla (79). Tämä on rajoittanut huomattavasti mahdollisuuksia arvioida kyseistä aihetta tässä selvityksessä. On vaikeaa hyväksyä, että kyseinen tulos olisi tärkeä havainto, koska ennakkoanalyysi olisi paljastunut kyseisen puutteen, jonka korjaaminen olisi pelkän sukupuolikohtaisten tietojen puuttumista koskevan toteamuksen sijaan edellyttänyt kenttätyötä ja otantatutkimuksia. |
| --- | --- |

89.

Kaudella 1994–1999 toteutettavien ESR-tukitoimien vaikutusta koskevissa toimeksiannon kuvauksissa edellytettiin, että on analysoitava, missä määrin ESR-tukitoimilla tuetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia (78) koskevaa tavoitetta. Tätä näkökohtaa käsitellään yhteenvetokertomuksen luvussa 7. Tässä yhteydessä kuitenkin väitetään, että on tehty tärkeä havainto, jonka mukaan sukupuolikohtaisia tietoja ei kerätty järjestelmällisesti kunkin ESR:n tavoitteen ja yhteisön aloitteen osalta EU:n tasolla (79). Tämä on rajoittanut huomattavasti mahdollisuuksia arvioida kyseistä aihetta tässä selvityksessä. On vaikeaa hyväksyä, että kyseinen tulos olisi tärkeä havainto, koska ennakkoanalyysi olisi paljastunut kyseisen puutteen, jonka korjaaminen olisi pelkän sukupuolikohtaisten tietojen puuttumista koskevan toteamuksen sijaan edellyttänyt kenttätyötä ja otantatutkimuksia.

Muut tutkitut näkökohdat

| 90. | ”Toimenpiteiden yhdistelmään” (80) liittyviä tukitoimia ei ole tutkittu erityisesti ESR-toimien yksilöihin kohdistuvien vaikutusten näkökulmasta siitä huolimatta, että niihin kohdistettujen ESR-varojen prosentuaalinen osuus (18 prosenttia) on huomattava. Tämän johdosta yhteenvetokertomuksessa esitetyt päätelmät ovat varsin vaatimattomia: suurin osa arviointityöstä osoittaa, että tulokset ovat olleet positiivisia. Suuntauksena on kuitenkin, että arviointimenetelmillä yksilöidään ohjelmien vaikuttavimmat osa-alueet eikä niinkään arvioida, ovatko toimenpiteiden yhdistelmät olleet yksittäisinä toimenpiteinä toteutettavia tukitoimia toimivampia (81). |
| --- | --- |

90.

”Toimenpiteiden yhdistelmään” (80) liittyviä tukitoimia ei ole tutkittu erityisesti ESR-toimien yksilöihin kohdistuvien vaikutusten näkökulmasta siitä huolimatta, että niihin kohdistettujen ESR-varojen prosentuaalinen osuus (18 prosenttia) on huomattava. Tämän johdosta yhteenvetokertomuksessa esitetyt päätelmät ovat varsin vaatimattomia: suurin osa arviointityöstä osoittaa, että tulokset ovat olleet positiivisia. Suuntauksena on kuitenkin, että arviointimenetelmillä yksilöidään ohjelmien vaikuttavimmat osa-alueet eikä niinkään arvioida, ovatko toimenpiteiden yhdistelmät olleet yksittäisinä toimenpiteinä toteutettavia tukitoimia toimivampia (81).

| 91. | Yhteenvetokertomuksessa tehdään erityisesti tavoite 1 -maissa harjoitettavan aktiivisen työvoimapolitiikan vaikutuksen osalta päätelmiä ilman, että asianmukaisesti selitetään, miten niihin on päädytty. |
| --- | --- |

91.

Yhteenvetokertomuksessa tehdään erityisesti tavoite 1 -maissa harjoitettavan aktiivisen työvoimapolitiikan vaikutuksen osalta päätelmiä ilman, että asianmukaisesti selitetään, miten niihin on päädytty.

| 92. | Yhteenvetokertomuksessa (82) todettiin ESR:n suhteellisen rahoitusosuuden osalta, että menojen muodostumisen mallit eivät tulleet maiden välillä yhtenäisemmiksi sen myötä, että samaan kohteeseen myönnettiin sekä kansallisia määrärahoja että ESR:n varoja eikä sen myötä, että hyväksyttiin normeja, joissa varojen myöntäminen liittyi tiettyihin taloudellisiin edellytyksiin ja työmarkkinaolosuhteisiin (83). On vaikeaa nähdä, miten tässä päätelmässä voidaan pitäytyä ottaen huomioon kyseisissä taulukoissa esiintyvien virheiden taso ja/tai virheelliset tekstiosuudet. Toisen merkittävän kyseisessä yhteenvetokertomuksen osassa tehdyn päätelmän mukaan nämä olosuhteet antavat viitteitä siitä, että kaikki ESR-tukitoimet eivät todennäköisesti ole olleet täydentäviä. Täydentävyyttä – siinä mielessä, että ESR:sta yhteisrahoitettuja tukitoimia ei todennäköisesti muutoin olisi toteutettu – esiintyi todennäköisemmin silloin, kun ESR-varat oli kohdistettu tietyntyyppisiin tukitoimiin ja kun niihin liittyvät kansalliset menot ja ohjelmat olivat suhteellisen pieniä ja vähemmän kehittyneitä verrattuna maihin, joissa vallitsevat samanlaiset työmarkkinaolosuhteet. Tässäkin yhteydessä on vaikeaa kyseessä olevassa luvussa esitetyn todisteaineiston perusteella nähdä, miten tähän päätelmään on päädytty erityisesti kun otetaan huomioon analyysin ja taulukoissa esitettyjen tietojen epäyhteneväisyydet. |
| --- | --- |

92.

Yhteenvetokertomuksessa (82) todettiin ESR:n suhteellisen rahoitusosuuden osalta, että menojen muodostumisen mallit eivät tulleet maiden välillä yhtenäisemmiksi sen myötä, että samaan kohteeseen myönnettiin sekä kansallisia määrärahoja että ESR:n varoja eikä sen myötä, että hyväksyttiin normeja, joissa varojen myöntäminen liittyi tiettyihin taloudellisiin edellytyksiin ja työmarkkinaolosuhteisiin (83). On vaikeaa nähdä, miten tässä päätelmässä voidaan pitäytyä ottaen huomioon kyseisissä taulukoissa esiintyvien virheiden taso ja/tai virheelliset tekstiosuudet. Toisen merkittävän kyseisessä yhteenvetokertomuksen osassa tehdyn päätelmän mukaan nämä olosuhteet antavat viitteitä siitä, että kaikki ESR-tukitoimet eivät todennäköisesti ole olleet täydentäviä. Täydentävyyttä – siinä mielessä, että ESR:sta yhteisrahoitettuja tukitoimia ei todennäköisesti muutoin olisi toteutettu – esiintyi todennäköisemmin silloin, kun ESR-varat oli kohdistettu tietyntyyppisiin tukitoimiin ja kun niihin liittyvät kansalliset menot ja ohjelmat olivat suhteellisen pieniä ja vähemmän kehittyneitä verrattuna maihin, joissa vallitsevat samanlaiset työmarkkinaolosuhteet. Tässäkin yhteydessä on vaikeaa kyseessä olevassa luvussa esitetyn todisteaineiston perusteella nähdä, miten tähän päätelmään on päädytty erityisesti kun otetaan huomioon analyysin ja taulukoissa esitettyjen tietojen epäyhteneväisyydet.

| 93. | ESR:n tukitoimien järjestelmiin kohdistuvaa vaikutusta koskevien pitkälle kehiteltyjen oletusten osalta esille tulee jo aiemmin kuvaillun kaltainen ongelma. Kertomuksessa väitetään tällä erää, että vahvaa näyttöä on seitsemän oletuksen osalta (84). Esitettyjen tietojen analyysi kuitenkin osoittaa samanaikaisesti, että päätelmä ei ole aiheellinen. |
| --- | --- |

93.

ESR:n tukitoimien järjestelmiin kohdistuvaa vaikutusta koskevien pitkälle kehiteltyjen oletusten osalta esille tulee jo aiemmin kuvaillun kaltainen ongelma. Kertomuksessa väitetään tällä erää, että vahvaa näyttöä on seitsemän oletuksen osalta (84). Esitettyjen tietojen analyysi kuitenkin osoittaa samanaikaisesti, että päätelmä ei ole aiheellinen.

Komission tekemää kokonaisarviointia koskevat huomiot

| 94. | Komission omasta jälkiarvioinnin arviosta, jonka mukaan kokonaisarviointi oli tyydyttävä, on kuitenkin arvioijien työssään kohtaamille ongelmatekijöille kuuluvaa painoarvoa unohtamatta esitettävä seuraavat kriittiset huomiot. |
| --- | --- |

94.

Komission omasta jälkiarvioinnin arviosta, jonka mukaan kokonaisarviointi oli tyydyttävä, on kuitenkin arvioijien työssään kohtaamille ongelmatekijöille kuuluvaa painoarvoa unohtamatta esitettävä seuraavat kriittiset huomiot.

| 95. | Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston laatiman kertomuksen arviointi perustuu kahdeksaan tuloskriteeriin ja neljään mahdolliseen laatutasoon: erinomainen, hyvä, hyväksyttävä ja ei-hyväksyttävä. Yhtäkään sovelletuista kriteereistä ei arvioitu erinomaiseksi tai ei-hyväksyttäväksi. Seuraavat neljä kriteeriä arvioitiin hyviksi: tarkoituksenmukaisuus (meeting needs), tarkoituksenmukainen soveltamisala (relevant scope), metodologian sopivuus (defensible design) ja kertomuksen selkeys (clear report). Muut tarkasteltavana olleet neljä kriteeriä arvioitiin hyväksyttäviksi. Kyseiset kriteerit koskivat tietojen luotettavuutta (reliable data), analyysin perusteellisuutta (sound analysis), tulosten uskottavuutta (credible results) ja päätelmien puolueettomuutta (impartial conclusions). |
| --- | --- |

95.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston laatiman kertomuksen arviointi perustuu kahdeksaan tuloskriteeriin ja neljään mahdolliseen laatutasoon: erinomainen, hyvä, hyväksyttävä ja ei-hyväksyttävä. Yhtäkään sovelletuista kriteereistä ei arvioitu erinomaiseksi tai ei-hyväksyttäväksi. Seuraavat neljä kriteeriä arvioitiin hyviksi: tarkoituksenmukaisuus (meeting needs), tarkoituksenmukainen soveltamisala (relevant scope), metodologian sopivuus (defensible design) ja kertomuksen selkeys (clear report). Muut tarkasteltavana olleet neljä kriteeriä arvioitiin hyväksyttäviksi. Kyseiset kriteerit koskivat tietojen luotettavuutta (reliable data), analyysin perusteellisuutta (sound analysis), tulosten uskottavuutta (credible results) ja päätelmien puolueettomuutta (impartial conclusions).

| 96. | On merkillepantavaa, että työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston arvion mukaan viimeksi mainitut neljä kriteeriä eivät ole yhtä tyydyttäviä kuin edellä mainitut neljä kriteeriä. Kuten tässä kertomuksessa on aiemmin jo todettu, pääosaston laatimassa kertomuksessa esiintyi ongelmia tietojen luotettavuuden osalta ja niistä johtuvia epäjohdonmukaisuuksia vastaavassa tekstiosuudessa, ja täten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että arviointikertomus oli epätyydyttävä erityisesti tietojen luotettavuuden, analyysin perusteellisuuden, tulosten uskottavuuden ja päätelmien puolueettomuuden osalta. |
| --- | --- |

96.

On merkillepantavaa, että työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston arvion mukaan viimeksi mainitut neljä kriteeriä eivät ole yhtä tyydyttäviä kuin edellä mainitut neljä kriteeriä. Kuten tässä kertomuksessa on aiemmin jo todettu, pääosaston laatimassa kertomuksessa esiintyi ongelmia tietojen luotettavuuden osalta ja niistä johtuvia epäjohdonmukaisuuksia vastaavassa tekstiosuudessa, ja täten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että arviointikertomus oli epätyydyttävä erityisesti tietojen luotettavuuden, analyysin perusteellisuuden, tulosten uskottavuuden ja päätelmien puolueettomuuden osalta.

Muita kansallisista raporteista peräisin olevia tietoja

| 97. | Kansallisista arviointikertomuksista voidaan myös esittää seuraavat arviointitavoitteita ja -tuloksia koskevat relevantit kommentit:






  a) | Yksilöihin kohdistuvien vaikutusten osalta arviointitulokset olivat usein laadullisia; hukkavaikutusta ei aina arvioitu. |
| --- | --- | --- |

97.

Kansallisista arviointikertomuksista voidaan myös esittää seuraavat arviointitavoitteita ja -tuloksia koskevat relevantit kommentit:

a)

Yksilöihin kohdistuvien vaikutusten osalta arviointitulokset olivat usein laadullisia; hukkavaikutusta ei aina arvioitu.

| b) | Pikemminkin laadullisiksi luokiteltavia vaikutustekijöitä (85) eli ns. määrällisesti vaikeasti ilmaistavissa olevia vaikutuksia (soft outcomes) ei tutkittu järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

b)

Pikemminkin laadullisiksi luokiteltavia vaikutustekijöitä (85) eli ns. määrällisesti vaikeasti ilmaistavissa olevia vaikutuksia (soft outcomes) ei tutkittu järjestelmällisesti.

| c) | Yksittäisten toimenpiteiden tuloksista voidaan arviointien perusteella esittää vain joitakuita yleisiä toteamuksia paitsi integroitujen tai useiden eri tekijöiden yhdistelmään perustuvien lähestymistapojen osalta. |
| --- | --- |

c)

Yksittäisten toimenpiteiden tuloksista voidaan arviointien perusteella esittää vain joitakuita yleisiä toteamuksia paitsi integroitujen tai useiden eri tekijöiden yhdistelmään perustuvien lähestymistapojen osalta.

| d) | Joitakin tärkeitä tekijöitä, kuten kestävän kehityksen sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden edistämistä, ei ole arvioitu järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

d)

Joitakin tärkeitä tekijöitä, kuten kestävän kehityksen sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden edistämistä, ei ole arvioitu järjestelmällisesti.

| e) | Tietyistä kohderyhmistä, kuten pitkäaikaistyöttömistä ja työmarkkinoille pyrkivistä nuorista, ei ole tehty järjestelmällisesti päätelmiä yhteisrahoitettuja toimenpiteitä koskevan arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

e)

Tietyistä kohderyhmistä, kuten pitkäaikaistyöttömistä ja työmarkkinoille pyrkivistä nuorista, ei ole tehty järjestelmällisesti päätelmiä yhteisrahoitettuja toimenpiteitä koskevan arvioinnin yhteydessä.

| f) | Odotuksia oli mahdollista verrata saavutettuihin tuloksiin ainoastaan muutamissa tapauksissa; arviointia haittasivat yleensä seuraavat seikat: tavoitteita ei ollut alun perin asetettu, indikaattorit puuttuivat ja tarkkoja tietoja ei ollut saatavilla. |
| --- | --- |

f)

Odotuksia oli mahdollista verrata saavutettuihin tuloksiin ainoastaan muutamissa tapauksissa; arviointia haittasivat yleensä seuraavat seikat: tavoitteita ei ollut alun perin asetettu, indikaattorit puuttuivat ja tarkkoja tietoja ei ollut saatavilla.

| g) | ESR:n ja muiden toimien täydentävyys otettiin vain harvoin huomioon tulosten tulkinnassa. Varsinaisena tutkimuskohteena ei ollut lähes koskaan yksittäisten ESR-rahoitusta saavien edunsaajien tuottavuuden kasvun merkitys heidät työllistäville yrityksille. |
| --- | --- |

g)

ESR:n ja muiden toimien täydentävyys otettiin vain harvoin huomioon tulosten tulkinnassa. Varsinaisena tutkimuskohteena ei ollut lähes koskaan yksittäisten ESR-rahoitusta saavien edunsaajien tuottavuuden kasvun merkitys heidät työllistäville yrityksille.

| 98. | Otokseen valittuihin kansallisiin raportteihin ei aina sisälly perusteellista analyysia ESR-tukitoimien vaikutuksesta kansallisiin toimintalinjoihin. Niissä kuitenkin yleensä esitetään, että ESR vaikutti aktiivisen työmarkkinapolitiikan kehittämiseen ja joissakin tapauksissa todettiin konkreettinen, suora vaikutus. Joissakin toisissa yhteyksissä päädyttiin toisenlaiseen arvioon: silloin todettiin, että oli vaikeaa osoittaa, että ESR olisi aikaansaanut aktiivisen työmarkkinapolitiikan muutoksia. |
| --- | --- |

98.

Otokseen valittuihin kansallisiin raportteihin ei aina sisälly perusteellista analyysia ESR-tukitoimien vaikutuksesta kansallisiin toimintalinjoihin. Niissä kuitenkin yleensä esitetään, että ESR vaikutti aktiivisen työmarkkinapolitiikan kehittämiseen ja joissakin tapauksissa todettiin konkreettinen, suora vaikutus. Joissakin toisissa yhteyksissä päädyttiin toisenlaiseen arvioon: silloin todettiin, että oli vaikeaa osoittaa, että ESR olisi aikaansaanut aktiivisen työmarkkinapolitiikan muutoksia.

| 99. | Sekä kaikissa kansallisissa arviointikertomuksissa että yhteenvetokertomuksessa kuvataan enemmän tai vähemmän laajasti seuraavien alojen järjestelmiin kohdistuvia vaikutuksia: työvoimapalvelut, peruskoulutus ja täydennyskoulutus, aikuiskoulutus ja täydennyskoulutus, akkreditointijärjestelmät ja tarpeiden ennakointimekanismit. Järjestelmiin kohdistuvat vaikutukset koskivat usein nimenomaan tiettyjä toiminnan aloja. ESR-tukitoimien nettovaikutuksia (86) oli yleensä vaikeaa yksilöidä ja ainoastaan poikkeustapauksissa nettovaikutus oli tosiasiassa määritetty (87). |
| --- | --- |

99.

Sekä kaikissa kansallisissa arviointikertomuksissa että yhteenvetokertomuksessa kuvataan enemmän tai vähemmän laajasti seuraavien alojen järjestelmiin kohdistuvia vaikutuksia: työvoimapalvelut, peruskoulutus ja täydennyskoulutus, aikuiskoulutus ja täydennyskoulutus, akkreditointijärjestelmät ja tarpeiden ennakointimekanismit. Järjestelmiin kohdistuvat vaikutukset koskivat usein nimenomaan tiettyjä toiminnan aloja. ESR-tukitoimien nettovaikutuksia (86) oli yleensä vaikeaa yksilöidä ja ainoastaan poikkeustapauksissa nettovaikutus oli tosiasiassa määritetty (87).

| 100. | Euroopan työllisyysstrategian osalta arviointikertomuksissa korostettiin ESR:n positiivista vaikutusta tietyissä jäsenvaltioissa (Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Portugalissa ja Ranskassa). Saksan osalta kuitenkin todettiin, että oli mahdollista, että Euroopan työllisyysstrategiassa sovellettu ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa olisi ristiriidassa ESR:ssa sovelletun alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan kanssa (88). Yleisemmällä tasolla yhteenvetokertomuksessa pääteltiin, että Euroopan työllisyysstrategia tarjosi lujemman strategisen kehyksen ESR-tukitoimien suunnittelua varten (89). |
| --- | --- |

100.

Euroopan työllisyysstrategian osalta arviointikertomuksissa korostettiin ESR:n positiivista vaikutusta tietyissä jäsenvaltioissa (Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Portugalissa ja Ranskassa). Saksan osalta kuitenkin todettiin, että oli mahdollista, että Euroopan työllisyysstrategiassa sovellettu ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa olisi ristiriidassa ESR:ssa sovelletun alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan kanssa (88). Yleisemmällä tasolla yhteenvetokertomuksessa pääteltiin, että Euroopan työllisyysstrategia tarjosi lujemman strategisen kehyksen ESR-tukitoimien suunnittelua varten (89).

| 101. | Yhteisön lisäarvon osalta kansalliset arviointikertomukset ovat edistäneet osaltaan joidenkin relevanttien tulosten saavuttamista (90), vaikka tiettyjä erityiskysymyksiä ei ole käsitelty joissakin kansallisissa kertomuksissa. |
| --- | --- |

101.

Yhteisön lisäarvon osalta kansalliset arviointikertomukset ovat edistäneet osaltaan joidenkin relevanttien tulosten saavuttamista (90), vaikka tiettyjä erityiskysymyksiä ei ole käsitelty joissakin kansallisissa kertomuksissa.

| 102. | Toimintapoliittisten valintojen taloudellista vaikutusta tarkasteltiin harvoin yksityiskohtaisesti. Yhteenvetokertomus sisältää yksikkökustannuslaskelmat joidenkin toimenpiteiden osalta, mutta ne perustuvat epätyydyttäviin tietoihin. Silloin kun kustannustekijöitä käsiteltiin, tarkastelussa ilmeni huolestuttaviksi mahdollisesti osoittautuvia havaintoja, joita kannattaisi analysoida lisää. Espanjan osalta esimerkiksi väitettiin, että ESR:n myötä resurssit ovat liki kaksinkertaistuneet, mikä on johtanut joidenkin asiantuntijoiden mukaan huomattavien rahamäärien tuhlaamiseen. Valtaosa varoista on käytetty tukitoimien soveltamisalan laajentamiseen eikä niinkään uusien toimenpiteiden toteuttamiseen. Myös Italian kohdalla havaittiin huomattavia täytäntöönpanoon liittyviä ESR:sta johtuvia transaktiokustannuksia ja kumppanuuden luomiseen ja uusiin hallinnointikäytäntöihin liittyviä kustannuksia (91). |
| --- | --- |

102.

Toimintapoliittisten valintojen taloudellista vaikutusta tarkasteltiin harvoin yksityiskohtaisesti. Yhteenvetokertomus sisältää yksikkökustannuslaskelmat joidenkin toimenpiteiden osalta, mutta ne perustuvat epätyydyttäviin tietoihin. Silloin kun kustannustekijöitä käsiteltiin, tarkastelussa ilmeni huolestuttaviksi mahdollisesti osoittautuvia havaintoja, joita kannattaisi analysoida lisää. Espanjan osalta esimerkiksi väitettiin, että ESR:n myötä resurssit ovat liki kaksinkertaistuneet, mikä on johtanut joidenkin asiantuntijoiden mukaan huomattavien rahamäärien tuhlaamiseen. Valtaosa varoista on käytetty tukitoimien soveltamisalan laajentamiseen eikä niinkään uusien toimenpiteiden toteuttamiseen. Myös Italian kohdalla havaittiin huomattavia täytäntöönpanoon liittyviä ESR:sta johtuvia transaktiokustannuksia ja kumppanuuden luomiseen ja uusiin hallinnointikäytäntöihin liittyviä kustannuksia (91).

Arviointikehyksen asianmukaisuus

| 103. | Toimeksiannon kuvauksissa määritettiin seuraavat pääasialliset arviointiaiheet: kauden 1994–1999 ohjelmasuunnittelun pääominaistekijät ja saavutukset, ESR:n vaikutus kansallisiin toimintalinjoihin sekä ESR:n tukitoimien vaikuttavuus ja yksilöihin ja järjestelmiin kohdistuvat vaikutukset. |
| --- | --- |

103.

Toimeksiannon kuvauksissa määritettiin seuraavat pääasialliset arviointiaiheet: kauden 1994–1999 ohjelmasuunnittelun pääominaistekijät ja saavutukset, ESR:n vaikutus kansallisiin toimintalinjoihin sekä ESR:n tukitoimien vaikuttavuus ja yksilöihin ja järjestelmiin kohdistuvat vaikutukset.

| 104. | Komissio laati kertomuksen, jossa tarkastellaan kriittisesti tulosten ja niiden yksilöihin ja järjestelmiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa sovellettuja menetelmiä; kertomus julkaistiin vuotta myöhemmin. Kertomuksella oli tarkoitus valmistella maaperää tuleville arvioinneille, mutta on kyseenalaista, saavutettiinko tämä tavoite tosiasiassa. Kertomuksessa on useita puutteita. Kertomuksen valmistelutöihin kuulunut kysely ei ollut riittävän kattava yksilöihin kohdistuvan nettovaikutuksen arviointiin sovellettujen lähestymistapojen osalta. Siinä tosin ehdotettiin järjestelmiin kohdistuvan vaikutuksen arvioinnin osalta ESR-menojen ja niihin liittyvien oletettujen vaikutusten luokittelumallia (valmiudet (capacity), kehitysmahdollisuudet (capability) ja reagointikyky (responsiveness) (92), mutta tietyt tekijät jäävät yhä käsittelemättä (ks. kertomuksen s. 35). |
| --- | --- |

104.

Komissio laati kertomuksen, jossa tarkastellaan kriittisesti tulosten ja niiden yksilöihin ja järjestelmiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa sovellettuja menetelmiä; kertomus julkaistiin vuotta myöhemmin. Kertomuksella oli tarkoitus valmistella maaperää tuleville arvioinneille, mutta on kyseenalaista, saavutettiinko tämä tavoite tosiasiassa. Kertomuksessa on useita puutteita. Kertomuksen valmistelutöihin kuulunut kysely ei ollut riittävän kattava yksilöihin kohdistuvan nettovaikutuksen arviointiin sovellettujen lähestymistapojen osalta. Siinä tosin ehdotettiin järjestelmiin kohdistuvan vaikutuksen arvioinnin osalta ESR-menojen ja niihin liittyvien oletettujen vaikutusten luokittelumallia (valmiudet (capacity), kehitysmahdollisuudet (capability) ja reagointikyky (responsiveness) (92), mutta tietyt tekijät jäävät yhä käsittelemättä (ks. kertomuksen s. 35).

| 105. | Siinä menetelmiä koskevan kertomuksen osuudessa, jossa käsiteltiin ESR:oon liittyvän toimintapoliittisen ja strategisen arvioinnin menetelmiä (93), ei esitetä konkreettisia toimintapoliittista analyysia koskevia suosituksia ja MEANS-ohjelmaan ainoastaan viitataan ohimennen. Siinä ei myöskään käsitellä lähestymistapaa, jota olisi sovellettava valittaessa eri strategisille tasoille sopivia indikaattoreita. |
| --- | --- |

105.

Siinä menetelmiä koskevan kertomuksen osuudessa, jossa käsiteltiin ESR:oon liittyvän toimintapoliittisen ja strategisen arvioinnin menetelmiä (93), ei esitetä konkreettisia toimintapoliittista analyysia koskevia suosituksia ja MEANS-ohjelmaan ainoastaan viitataan ohimennen. Siinä ei myöskään käsitellä lähestymistapaa, jota olisi sovellettava valittaessa eri strategisille tasoille sopivia indikaattoreita.

| 106. | Olisi syytä panna merkille, että toimeksiannon kuvauksissa ei aina ole määritetty tarkasti arviointitehtävien päätekijöitä. Esimerkiksi vaikuttavuutta koskevat tehtäväkuvaukset ovat varsin abstrakteja erityisesti niiden perustana olevien käsitteiden, vaikutuksen mittausmekanismien valinnan ja sovellettavien arviointitekniikoiden osalta. Niissä ei selitetä konkreettisesti, miten eri jäsenvaltioissa toteutettavien toimien tulosten pohjalta voidaan tehdä EU:n kattavia yleistyksiä yksilöön kohdistuvista vaikutuksista. Tehtävien määrittämisessä ei ole otettu asianmukaisella tavalla huomioon, että määrällisesti ilmaistavat tavoitteet ja saatavilla olevat tiedot ovat mahdollisesti epäyhteneväisiä. Suunnitelmissa ei ole myöskään ryhtyä konkreettisiin toimiin yksilöihin kohdistuvan vaikutuksen arvioimiseksi, kun konkreettisia indikaattoreita ei ole luotu tai kun erityisiä tilastollisia arviointeja ei ole viime aikoina tehty. Muihin menetelmiä koskeviin asiakirjoihin, jotka on laadittu toimeksiannon kuvauksen jälkeen, ei myöskään sisälly tarvittavia selityksiä. |
| --- | --- |

106.

Olisi syytä panna merkille, että toimeksiannon kuvauksissa ei aina ole määritetty tarkasti arviointitehtävien päätekijöitä. Esimerkiksi vaikuttavuutta koskevat tehtäväkuvaukset ovat varsin abstrakteja erityisesti niiden perustana olevien käsitteiden, vaikutuksen mittausmekanismien valinnan ja sovellettavien arviointitekniikoiden osalta. Niissä ei selitetä konkreettisesti, miten eri jäsenvaltioissa toteutettavien toimien tulosten pohjalta voidaan tehdä EU:n kattavia yleistyksiä yksilöön kohdistuvista vaikutuksista. Tehtävien määrittämisessä ei ole otettu asianmukaisella tavalla huomioon, että määrällisesti ilmaistavat tavoitteet ja saatavilla olevat tiedot ovat mahdollisesti epäyhteneväisiä. Suunnitelmissa ei ole myöskään ryhtyä konkreettisiin toimiin yksilöihin kohdistuvan vaikutuksen arvioimiseksi, kun konkreettisia indikaattoreita ei ole luotu tai kun erityisiä tilastollisia arviointeja ei ole viime aikoina tehty. Muihin menetelmiä koskeviin asiakirjoihin, jotka on laadittu toimeksiannon kuvauksen jälkeen, ei myöskään sisälly tarvittavia selityksiä.

| 107. | Ohjelmasuunnitteluun tehtyjä muutoksia ei ole aina tarkasteltu asianmukaisella tavalla. Esimerkiksi Espanjaa, Pohjois-Irlantia ja Merseysiden aluetta koskevissa selvityksissä ei käsitelty tätä aihetta lainkaan. Siinäkin tapauksessa, että kyseiset muutokset mainitaan, niiden käsittely on kaukana optimaalisesta. Joissakin tapauksissa arvioija ei ole arvioinut selkeästi relevantteja muutoksia eikä myöskään niiden asianmukaisuutta (94). |
| --- | --- |

107.

Ohjelmasuunnitteluun tehtyjä muutoksia ei ole aina tarkasteltu asianmukaisella tavalla. Esimerkiksi Espanjaa, Pohjois-Irlantia ja Merseysiden aluetta koskevissa selvityksissä ei käsitelty tätä aihetta lainkaan. Siinäkin tapauksessa, että kyseiset muutokset mainitaan, niiden käsittely on kaukana optimaalisesta. Joissakin tapauksissa arvioija ei ole arvioinut selkeästi relevantteja muutoksia eikä myöskään niiden asianmukaisuutta (94).

| 108. | Komissio ei tehnyt arviointia edeltävää kyselytutkimusta eikä esiselvitystä, mistä syystä arvioijien kohtaamia ongelmia oli vaikeampi etukäteen ennustaa. |
| --- | --- |

108.

Komissio ei tehnyt arviointia edeltävää kyselytutkimusta eikä esiselvitystä, mistä syystä arvioijien kohtaamia ongelmia oli vaikeampi etukäteen ennustaa.

| 109. | Ei ole olemassa selkeää näyttöä siitä, että johtoryhmä olisi ollut riittävän hyvin selvillä siitä, että kansallisilla arvioijilla ei ollut saatavilla tietoja eikä siitä, miten tämä vaikuttaisi lopullisten arviointien laatuun, eikä myöskään viipeisiin liittyvistä ongelmista. Johtoryhmä ei tehnyt mitään korjatakseen kyseisen puutteen. |
| --- | --- |

109.

Ei ole olemassa selkeää näyttöä siitä, että johtoryhmä olisi ollut riittävän hyvin selvillä siitä, että kansallisilla arvioijilla ei ollut saatavilla tietoja eikä siitä, miten tämä vaikuttaisi lopullisten arviointien laatuun, eikä myöskään viipeisiin liittyvistä ongelmista. Johtoryhmä ei tehnyt mitään korjatakseen kyseisen puutteen.

| 110. | Aivan kuten jo todettiin tavoite 1 -arvioinnin kohdalla, komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa (ks. kohta 75). |
| --- | --- |

110.

Aivan kuten jo todettiin tavoite 1 -arvioinnin kohdalla, komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa (ks. kohta 75).

Arvioinnin päätteeksi annetut suositukset

| 111. | Useiden jäsenvaltioiden kohdalla kautta 1994–1999 koskevan jälkiarvioinnin pohjalta annetut suositukset koskivat pääasiassa hallinnointijärjestelmiä ja -menettelyjä. Niissä käsiteltiin monia eri aiheita ja ne sopivat yleisesti ottaen hyvin eri tilanteisiin. |
| --- | --- |

111.

Useiden jäsenvaltioiden kohdalla kautta 1994–1999 koskevan jälkiarvioinnin pohjalta annetut suositukset koskivat pääasiassa hallinnointijärjestelmiä ja -menettelyjä. Niissä käsiteltiin monia eri aiheita ja ne sopivat yleisesti ottaen hyvin eri tilanteisiin.

| 112. | Kautta 2000–2006 koskevat suositukset koskivat harvemmin yhteisrahoitetun politiikan sisältöä. Siinä tapauksessa, että näitä suosituksia annettiin, ne osoittautuivat tarkoituksenmukaisiksi (95). |
| --- | --- |

112.

Kautta 2000–2006 koskevat suositukset koskivat harvemmin yhteisrahoitetun politiikan sisältöä. Siinä tapauksessa, että näitä suosituksia annettiin, ne osoittautuivat tarkoituksenmukaisiksi (95).

| 113. | Yhteenvetokertomuksessa luetteloitiin kunkin tavoitteen vahvuudet ja heikkoudet (96) ja pääasialliset kaudelle 2000–2006 ja sitä seuraavalle kaudelle annetut suositukset (97). Nämä toteamukset ovat aika yleisluontoisia, vaikka ne tuntuvatkin olevan valideja joissain tapauksissa, esimerkiksi silloin kun korostetaan 15 jäsenvaltion unionin ja 10 jäsenvaltion unionin välillä mahdollisesti vallitsevia eroja sekä eroavaisuuksia siinä, miten eri toiminnan aloilla on otettu huomioon alueelliset erot. |
| --- | --- |

113.

Yhteenvetokertomuksessa luetteloitiin kunkin tavoitteen vahvuudet ja heikkoudet (96) ja pääasialliset kaudelle 2000–2006 ja sitä seuraavalle kaudelle annetut suositukset (97). Nämä toteamukset ovat aika yleisluontoisia, vaikka ne tuntuvatkin olevan valideja joissain tapauksissa, esimerkiksi silloin kun korostetaan 15 jäsenvaltion unionin ja 10 jäsenvaltion unionin välillä mahdollisesti vallitsevia eroja sekä eroavaisuuksia siinä, miten eri toiminnan aloilla on otettu huomioon alueelliset erot.

PÄÄTELMÄT

| 114. | Arviointiprosessi on äärimmäisen tärkeä, koska sen kautta saadaan tietoa ja arvio EU-tukitoimien asianmukaisuudesta, tarkoituksenmukaisuudesta, taloudellisuudesta, tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja vaikutuksista. Arvioinnista voi myös täten olla apua ensisijaisia toimintapoliittisia tavoitteita koskevassa päätöksenteossa ja resurssien kohdentamisessa. Prosessin onnistuminen edellyttää kuitenkin tiettyjen ennakkoehtojen täyttymistä: Harjoitettavalle politiikalle ja ohjelmille asetetaan selkeät tavoitteet, tulosindikaattorit määritetään järjestelmällisesti, ja ne ovat kattavia, luotettavia ja asetettujen tavoitteiden mukaisia. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että prosessin täytäntöönpanoon on käytettävissä tarkoitusta vastaavat resurssit (riittävästi aikaa ja tarvittava asiantuntemus). |
| --- | --- |

114.

Arviointiprosessi on äärimmäisen tärkeä, koska sen kautta saadaan tietoa ja arvio EU-tukitoimien asianmukaisuudesta, tarkoituksenmukaisuudesta, taloudellisuudesta, tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja vaikutuksista. Arvioinnista voi myös täten olla apua ensisijaisia toimintapoliittisia tavoitteita koskevassa päätöksenteossa ja resurssien kohdentamisessa. Prosessin onnistuminen edellyttää kuitenkin tiettyjen ennakkoehtojen täyttymistä: Harjoitettavalle politiikalle ja ohjelmille asetetaan selkeät tavoitteet, tulosindikaattorit määritetään järjestelmällisesti, ja ne ovat kattavia, luotettavia ja asetettujen tavoitteiden mukaisia. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että prosessin täytäntöönpanoon on käytettävissä tarkoitusta vastaavat resurssit (riittävästi aikaa ja tarvittava asiantuntemus).

| 115. | Jälkiarviointia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin seuraavat merkittävät puutteet yleisessä lähestymistavassa ja arviointien laadussa:






  a) | ohjelmasuunnittelukauden 1994–1999 tavoitteet eivät olleet selkeitä eivätkä johdonmukaisia; |
| --- | --- | --- |

115.

Jälkiarviointia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin seuraavat merkittävät puutteet yleisessä lähestymistavassa ja arviointien laadussa:

a)

ohjelmasuunnittelukauden 1994–1999 tavoitteet eivät olleet selkeitä eivätkä johdonmukaisia;

| b) | tulosindikaattoreita oli käytettävissä vain muutamia, mutta siitä huolimatta puutteen korjaamiseksi ryhdyttiin vain vähäisiin toimenpiteisiin eikä esimerkiksi kerätty määrällisiä lisätietoja; |
| --- | --- |

b)

tulosindikaattoreita oli käytettävissä vain muutamia, mutta siitä huolimatta puutteen korjaamiseksi ryhdyttiin vain vähäisiin toimenpiteisiin eikä esimerkiksi kerätty määrällisiä lisätietoja;

| c) | tulosindikaattorien vähäisyys johti siihen, että määrällisten ja laadullisten analyysien välillä ei aina saavutettu asianmukaista tasapainoa; |
| --- | --- |

c)

tulosindikaattorien vähäisyys johti siihen, että määrällisten ja laadullisten analyysien välillä ei aina saavutettu asianmukaista tasapainoa;

| d) | tämän seurauksena tehtiin päätelmiä, joita asianmukaiset analyysit eivät tukeneet; |
| --- | --- |

d)

tämän seurauksena tehtiin päätelmiä, joita asianmukaiset analyysit eivät tukeneet;

| e) | samanaikaisesti arvioinnissa ei aina käsitelty aiheita, joita jälkiarvioinnissa olisi kannattanut käsitellä, kuten hukkavaikutusta, lähentymistä eikä jäsenvaltioiden ehdottamia aiheita. |
| --- | --- |

e)

samanaikaisesti arvioinnissa ei aina käsitelty aiheita, joita jälkiarvioinnissa olisi kannattanut käsitellä, kuten hukkavaikutusta, lähentymistä eikä jäsenvaltioiden ehdottamia aiheita.

| 116. | Tavoite 1 -arvioinnista voidaan arviointien eri aiheita koskien tehdä seuraavat päätelmät:






  a) | sovellettujen strategioiden asianmukaisuutta koskevassa analyysissa on rahoitussuunnitelmia ja todellisia menoja koskevissa vertailutiedoissa huomattavia poikkeamia, kuten yhteenvetokertomuksessa mainittiin. Vaikka nämä tietojen asettamat rajoitteet otettaisiin huomioon, perusteellisemmalla analyysilla olisi voitu yrittää saada enemmän tietoa rakennerahastoihin liittyvien menojen ja yksityisen sektorin investointien välisistä yhteyksistä; |
| --- | --- | --- |

116.

Tavoite 1 -arvioinnista voidaan arviointien eri aiheita koskien tehdä seuraavat päätelmät:

a)

sovellettujen strategioiden asianmukaisuutta koskevassa analyysissa on rahoitussuunnitelmia ja todellisia menoja koskevissa vertailutiedoissa huomattavia poikkeamia, kuten yhteenvetokertomuksessa mainittiin. Vaikka nämä tietojen asettamat rajoitteet otettaisiin huomioon, perusteellisemmalla analyysilla olisi voitu yrittää saada enemmän tietoa rakennerahastoihin liittyvien menojen ja yksityisen sektorin investointien välisistä yhteyksistä;

| b) | vaikuttavuuden tarkastus ei ollut tarpeeksi perusteellinen mm. siitä syystä, että analyysi ei ollut asianmukainen tai riittävä ja siksi, että joitakin tärkeitä ja relevantteja teemakohtaisiin selvityksiin sisältyviä päätelmiä ei ollut otettu huomioon; |
| --- | --- |

b)

vaikuttavuuden tarkastus ei ollut tarpeeksi perusteellinen mm. siitä syystä, että analyysi ei ollut asianmukainen tai riittävä ja siksi, että joitakin tärkeitä ja relevantteja teemakohtaisiin selvityksiin sisältyviä päätelmiä ei ollut otettu huomioon;

| c) | tehokkuuden tarkastus rajoittui joihinkin yleisiin huomautuksiin; arvioinnin tavoitteita – menoja koskevien vertailuperusteiden kehittäminen ja suurten hankkeiden hallinnoinnin laadun tarkastaminen – ei saavutettu; |
| --- | --- |

c)

tehokkuuden tarkastus rajoittui joihinkin yleisiin huomautuksiin; arvioinnin tavoitteita – menoja koskevien vertailuperusteiden kehittäminen ja suurten hankkeiden hallinnoinnin laadun tarkastaminen – ei saavutettu;

| d) | toimenpiteiden vaikutuksen arviointi perustui lähinnä vaikutukset yhteen kokoavien makrotaloudellisten mallien käyttöön, joihin liittyy tiettyjä rajoitteita. Kyseistä makrotaloudellista mallia (HERMIN) sovellettaessa ei voitu tehdä tarvittavia mukautuksia arvioitavina olevien talouksien ominaistekijöiden huomioon ottamiseksi (esimerkiksi, että matkailualan osuus taloudessa oli merkittävä). Lisäksi tiettyjen päämuuttujien arviointiin liittyi huomattavia rajoitteita (esimerkiksi ulkoisen joustavuuden laskeminen päätettiin tehdä Yhdysvaltojen taloutta koskevista selvityksistä peräisin olevien välillisten tietojen perusteella sen sijaan että olisi käytetty Euroopan alueita koskevia tosiasiallisia tietoja; tämä johtui siitä, että niitä ei ollut saatavilla). |
| --- | --- |

d)

toimenpiteiden vaikutuksen arviointi perustui lähinnä vaikutukset yhteen kokoavien makrotaloudellisten mallien käyttöön, joihin liittyy tiettyjä rajoitteita. Kyseistä makrotaloudellista mallia (HERMIN) sovellettaessa ei voitu tehdä tarvittavia mukautuksia arvioitavina olevien talouksien ominaistekijöiden huomioon ottamiseksi (esimerkiksi, että matkailualan osuus taloudessa oli merkittävä). Lisäksi tiettyjen päämuuttujien arviointiin liittyi huomattavia rajoitteita (esimerkiksi ulkoisen joustavuuden laskeminen päätettiin tehdä Yhdysvaltojen taloutta koskevista selvityksistä peräisin olevien välillisten tietojen perusteella sen sijaan että olisi käytetty Euroopan alueita koskevia tosiasiallisia tietoja; tämä johtui siitä, että niitä ei ollut saatavilla).

Tavoite 3 -arviointi perustui osittain epäluotettaviin tai epätäydellisiin tietoihin, sillä saatavilla olevien tietojen ja niistä esitettyjen huomioiden välillä oli huomattavia epäyhteneväisyyksiä. Lisäksi joidenkin oletusten tueksi ei ollut uskottavia todisteita, mikä asetti kyseenalaiseksi kyseisten oletusten tekemisessä sovelletut menettelyt.

| 117. | Monien arviointien puutteista voidaan katsoa johtuvan arviointiolosuhteista ja erityisesti siitä, että tietoja oli saatavilla rajallisesti ja että aika ei riittänyt. Nämä ongelmatekijät olisi pitänyt voida ennakoida ja arviointiprosessia varten olisi joko pitänyt myöntää tarvittavat resurssit tai arvioinnin soveltamisalaa olisi ollut rajoitettava sellaiseksi, että sen täytäntöönpano olisi mahdollista. Lisäksi komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa. |
| --- | --- |

117.

Monien arviointien puutteista voidaan katsoa johtuvan arviointiolosuhteista ja erityisesti siitä, että tietoja oli saatavilla rajallisesti ja että aika ei riittänyt. Nämä ongelmatekijät olisi pitänyt voida ennakoida ja arviointiprosessia varten olisi joko pitänyt myöntää tarvittavat resurssit tai arvioinnin soveltamisalaa olisi ollut rajoitettava sellaiseksi, että sen täytäntöönpano olisi mahdollista. Lisäksi komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa.

| 118. | Jälkiarvioinneista saatiin silti joitakin hyödyllisiä tietoja erityisesti rakennerahastojen ohjelmien täytäntöönpanon perustana olevista hallinnointijärjestelmistä. Komission oli kuitenkin erittäin vaikeaa tehdä tavoitteiden mukaista, perusteellista analyysiä rahastojen vaikuttavuudesta, tehokkuudesta ja vaikutuksesta; vaikeudet johtuivat suurelta osin sovelletun lähestymistavan rajoitteista sekä siitä, että tietoa ei ollut tarpeeksi saatavilla. Viimeksi mainittua tekijää ei ollut arviointiprosessin alkuvaiheessa ennakoitu asianmukaisesti. Näiden ongelmien lisäksi myös komission suorittamassa prosessin valvonnassa oli tiettyjä heikkouksia. Arviointien perusteella annettiin toki joitakin arvokkaita ja hyödyllisiä suosituksia rakennerahastojen tulevia ohjelmakausia ajatellen, mutta komissio ei voinut hyödyntää ohjelmakaudella 1994–1999 saatuja kokemuksia täysimääräisesti. |
| --- | --- |

118.

Jälkiarvioinneista saatiin silti joitakin hyödyllisiä tietoja erityisesti rakennerahastojen ohjelmien täytäntöönpanon perustana olevista hallinnointijärjestelmistä. Komission oli kuitenkin erittäin vaikeaa tehdä tavoitteiden mukaista, perusteellista analyysiä rahastojen vaikuttavuudesta, tehokkuudesta ja vaikutuksesta; vaikeudet johtuivat suurelta osin sovelletun lähestymistavan rajoitteista sekä siitä, että tietoa ei ollut tarpeeksi saatavilla. Viimeksi mainittua tekijää ei ollut arviointiprosessin alkuvaiheessa ennakoitu asianmukaisesti. Näiden ongelmien lisäksi myös komission suorittamassa prosessin valvonnassa oli tiettyjä heikkouksia. Arviointien perusteella annettiin toki joitakin arvokkaita ja hyödyllisiä suosituksia rakennerahastojen tulevia ohjelmakausia ajatellen, mutta komissio ei voinut hyödyntää ohjelmakaudella 1994–1999 saatuja kokemuksia täysimääräisesti.

SUOSITUKSET

| 119. | Jälkiarviointien soveltamisala ja niihin sovelletut menettelyt ja lähestymistapa vaativat uudelleenarviointia; tämän on tapahduttava suhteellisen nopeasti ennen kuin seuraavat jälkiarviointia koskevat sopimukset tehdään nykyisen ohjelmakauden 2000–2006 lopussa. |
| --- | --- |

119.

Jälkiarviointien soveltamisala ja niihin sovelletut menettelyt ja lähestymistapa vaativat uudelleenarviointia; tämän on tapahduttava suhteellisen nopeasti ennen kuin seuraavat jälkiarviointia koskevat sopimukset tehdään nykyisen ohjelmakauden 2000–2006 lopussa.

| 120. | Arviointiprosessin kehittämiseksi komission on otettava käyttöön paremmat laadunvalvontamenettelyt ja sovellettava niitä tehokkaasti, jotta tarkasteltavina olleissa arvioinneissa havaitut ongelmat eivät toistu tulevissa jälkiarvioinneissa. Kyseisillä menettelyillä tulisi varmistaa, että:






  a) | relevantteja ja luotettavia tietoja kerätään säännöllisesti ja että tiedot ovat saatavilla kaikissa arviointiprosessin vaiheissa; |
| --- | --- | --- |

120.

Arviointiprosessin kehittämiseksi komission on otettava käyttöön paremmat laadunvalvontamenettelyt ja sovellettava niitä tehokkaasti, jotta tarkasteltavina olleissa arvioinneissa havaitut ongelmat eivät toistu tulevissa jälkiarvioinneissa. Kyseisillä menettelyillä tulisi varmistaa, että:

a)

relevantteja ja luotettavia tietoja kerätään säännöllisesti ja että tiedot ovat saatavilla kaikissa arviointiprosessin vaiheissa;

| b) | toimeksiannon kuvaukset ovat asianmukaisia ja että niissä määrätään, että sopimuspuolten on sovellettava asianmukaisia menetelmiä; |
| --- | --- |

b)

toimeksiannon kuvaukset ovat asianmukaisia ja että niissä määrätään, että sopimuspuolten on sovellettava asianmukaisia menetelmiä;

| c) | arviointiprosesseja varten myönnetään riittävästi resursseja ja että arvioinnin toteuttamiseen on riittävästi aikaa; |
| --- | --- |

c)

arviointiprosesseja varten myönnetään riittävästi resursseja ja että arvioinnin toteuttamiseen on riittävästi aikaa;

| d) | komissio seuraa ja valvoo arviointiprosessia asianmukaisesti prosessin kokonaislaadun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

d)

komissio seuraa ja valvoo arviointiprosessia asianmukaisesti prosessin kokonaislaadun varmistamiseksi.

| 121. | Toiseksi erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että taloudellisen vaikutuksen arviointiin ja mittaamiseen valitut tekniikat ovat asianmukaisia. Jos rakennerahastojen vaikutuksen analysointiin sovelletaan makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistapaa, sitä on mukautettava, jotta tarkasteltavana olevan talouden ominaispiirteet otettaisiin asianmukaisesti huomioon. Tämä on erityisen relevanttia siinä tapauksessa, että arvioinnin olisi katettava myös kymmenen uutta jäsenvaltiota. Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin ollen, että vaikutukset yhteenkokoavan makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistavan (joka perustuu esimerkiksi HERMIN-malliin) asianmukaisuus olisi uudelleenarvioitava. Komission olisi tutkittava, olisiko pikemminkin painotettava malleja, joissa hyödynnetään hankkeista saatavia mikrotaloudellisia tietoja. On myös todennäköistä, että tiettyjen aiheiden perusteellisempi arviointi johtaisi varmemmin parhaiden käytäntöjen määrittämiseen ja tarjoaisi lisätietoja erityisaiheista kuten klusteroinnin vaikutuksesta ja kasvukeskusten merkityksestä aluekehityksessä lähentymistavoitteen näkökulmasta katsottuna. |
| --- | --- |

121.

Toiseksi erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että taloudellisen vaikutuksen arviointiin ja mittaamiseen valitut tekniikat ovat asianmukaisia. Jos rakennerahastojen vaikutuksen analysointiin sovelletaan makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistapaa, sitä on mukautettava, jotta tarkasteltavana olevan talouden ominaispiirteet otettaisiin asianmukaisesti huomioon. Tämä on erityisen relevanttia siinä tapauksessa, että arvioinnin olisi katettava myös kymmenen uutta jäsenvaltiota. Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin ollen, että vaikutukset yhteenkokoavan makrotaloudellisen mallintamisen lähestymistavan (joka perustuu esimerkiksi HERMIN-malliin) asianmukaisuus olisi uudelleenarvioitava. Komission olisi tutkittava, olisiko pikemminkin painotettava malleja, joissa hyödynnetään hankkeista saatavia mikrotaloudellisia tietoja. On myös todennäköistä, että tiettyjen aiheiden perusteellisempi arviointi johtaisi varmemmin parhaiden käytäntöjen määrittämiseen ja tarjoaisi lisätietoja erityisaiheista kuten klusteroinnin vaikutuksesta ja kasvukeskusten merkityksestä aluekehityksessä lähentymistavoitteen näkökulmasta katsottuna.

| 122. | Kolmanneksi painoarvoa olisi annettava enemmän jälkiarviointien ja teemakohtaisten selvitysten välisten yhtymäkohtien luomiselle ja varmistettava, että tulokset ovat yhteneväisiä keskenään. Mikäli tulokset näyttävät ristiriitaisilta, on kyseistä näkökohtaa käsiteltävä tarkemmin. Niissä tarkastetuissa arvioinneissa, joiden osalta arvioijat olivat ottaneet yhtymäkohdat huomioon, arvioinnin laatu oli huomattavasti parempi. |
| --- | --- |

122.

Kolmanneksi painoarvoa olisi annettava enemmän jälkiarviointien ja teemakohtaisten selvitysten välisten yhtymäkohtien luomiselle ja varmistettava, että tulokset ovat yhteneväisiä keskenään. Mikäli tulokset näyttävät ristiriitaisilta, on kyseistä näkökohtaa käsiteltävä tarkemmin. Niissä tarkastetuissa arvioinneissa, joiden osalta arvioijat olivat ottaneet yhtymäkohdat huomioon, arvioinnin laatu oli huomattavasti parempi.

| 123. | Neljänneksi voidaan erityisesti tavoite 1 -alueita koskevia tulevia arviointeja ajatellen esittää seuraavat suositukset:






  a) | Olisi suositeltavaa tutkia, miksi yksityisen sektorin rakennerahastojen hankkeisiin tekemissä investoinneissa on jäsenvaltioiden välillä huomattavia eroja. Tätä kautta voidaan ymmärtää paremmin tavoite 1 -alueiden talouskehityksen liikkeellepanevia tekijöitä. |
| --- | --- | --- |

123.

Neljänneksi voidaan erityisesti tavoite 1 -alueita koskevia tulevia arviointeja ajatellen esittää seuraavat suositukset:

a)

Olisi suositeltavaa tutkia, miksi yksityisen sektorin rakennerahastojen hankkeisiin tekemissä investoinneissa on jäsenvaltioiden välillä huomattavia eroja. Tätä kautta voidaan ymmärtää paremmin tavoite 1 -alueiden talouskehityksen liikkeellepanevia tekijöitä.

| b) | Kannattaisi myös tutkia, pitäisikö tulevaisuudessa siirtyä tukien maksamisesta uusiin rahoitusjärjestelyihin, kuten siemen- ja riskipääomarahastoihin, lainoihin ja korkotukiin, koska kyseiset metodit saattavat olla pitkällä tähtäimellä kestävämpiä ja tehokkaampia. |
| --- | --- |

b)

Kannattaisi myös tutkia, pitäisikö tulevaisuudessa siirtyä tukien maksamisesta uusiin rahoitusjärjestelyihin, kuten siemen- ja riskipääomarahastoihin, lainoihin ja korkotukiin, koska kyseiset metodit saattavat olla pitkällä tähtäimellä kestävämpiä ja tehokkaampia.

| c) | Yksikkökustannusten ja erityyppisten hankkeiden vertailuperusteiden kehittämiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

c)

Yksikkökustannusten ja erityyppisten hankkeiden vertailuperusteiden kehittämiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota.

| d) | Erityistä lisähuomiota on arvioijien näkemyksen mukaisesti kiinnitettävä myös hankehakemus- ja hyväksyntäprosessiin. |
| --- | --- |

d)

Erityistä lisähuomiota on arvioijien näkemyksen mukaisesti kiinnitettävä myös hankehakemus- ja hyväksyntäprosessiin.

| e) | Tulevissa jälkiarvioinneissa on painotettava enemmän asianomaisten ministeriöiden tai alueellisten viranomaisten tekemiä sisäisiä arviointeja. |
| --- | --- |

e)

Tulevissa jälkiarvioinneissa on painotettava enemmän asianomaisten ministeriöiden tai alueellisten viranomaisten tekemiä sisäisiä arviointeja.

| 124. | On tärkeää vahvistaa komission valmiuksia valvoa arviointiprosessia ja monimutkaisten makrotaloudellisten mallien soveltamista. Tässä yhteydessä olisi varteenotettavaa harkita, voisivatko asianomaiset pääosastot mahdollisesti pyrkiä läheisempään yhteistyöhön tähän arviointialaan erikoistuneiden tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa. Sopimussuhteisten konsulttien asianmukainen ja oikea-aikainen valvonta on välttämätöntä pyrittäessä varmistamaan, että tavoitteet on saavutettu ja että kyseiset jälkiarvioinnit johtavat kustannustehokkaaseen toimintaan. |
| --- | --- |

124.

On tärkeää vahvistaa komission valmiuksia valvoa arviointiprosessia ja monimutkaisten makrotaloudellisten mallien soveltamista. Tässä yhteydessä olisi varteenotettavaa harkita, voisivatko asianomaiset pääosastot mahdollisesti pyrkiä läheisempään yhteistyöhön tähän arviointialaan erikoistuneiden tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa. Sopimussuhteisten konsulttien asianmukainen ja oikea-aikainen valvonta on välttämätöntä pyrittäessä varmistamaan, että tavoitteet on saavutettu ja että kyseiset jälkiarvioinnit johtavat kustannustehokkaaseen toimintaan.

| 125. | Lopuksi voidaan todeta, että jälkiarvioinnissa on mentävä määrätyin aikavälein tehtävää erillisten arvioiden yhteenkokoamista pidemmälle; jälkiarviointi on nähtävä ja sitä on hallinnoitava olennaisena osana kokonaisprosessia. Tässä kohdin pitkäaikaisesta, tiiviistä yhteistyöstä tutkimuslaitosten tai yliopistojen kanssa voisi olla merkittävää etua, koska se tarjoaisi arviointiprosessin eri vaiheissa tehdyille yksittäisille kertomuksille ja suosituksille toimivamman kehyksen. |
| --- | --- |

125.

Lopuksi voidaan todeta, että jälkiarvioinnissa on mentävä määrätyin aikavälein tehtävää erillisten arvioiden yhteenkokoamista pidemmälle; jälkiarviointi on nähtävä ja sitä on hallinnoitava olennaisena osana kokonaisprosessia. Tässä kohdin pitkäaikaisesta, tiiviistä yhteistyöstä tutkimuslaitosten tai yliopistojen kanssa voisi olla merkittävää etua, koska se tarjoaisi arviointiprosessin eri vaiheissa tehdyille yksittäisille kertomuksille ja suosituksille toimivamman kehyksen.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 20. heinäkuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

Presidentti

---

(1)  SEK(2000) 1051: Communication to the Commission ”Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities”, 26.7.2000.

1

Communication to the Commission ”Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities”

(2)  Komissio pani alulle MEANS-ohjelman (Method of Evaluating Measures of a Structural Nature) vastatakseen tarpeeseen kehittää arviointimenetelmiä. MEANS-asiakirjat käsittävät kuusi sosioekonomisten ohjelmien arviointia koskevaa nidettä.

2

(3)  MEANS-asiakirjat, nro 1, s. 53.

3

(4)  Tähän sisältyvät Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR).

4

(5)  Yhteenvetokertomus, s. 53.

5

(6)  Jäljempänä ”kansalliset arvioijat”.

6

(7)  Tarkastetut kansalliset arvioinnit koskivat tavoitteen 1 osalta Belgiaa, Espanjaa, Irlantia, Italiaa, Kreikkaa, Portugalia ja Saksaa ja tavoitteiden 3 ja 1 (ESR) osalta Espanjaa, Italiaa, Ranskaa, Saksaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa.

7

(8)  Kokonaismäärät, ks. kohta 5.

8

(9)  Yhteenvetokertomus, s. 61–64.

9

(10)  Yhteenvetokertomus, s. 62.

10

(11)  Tässä tarkoitetaan työelämässä aktiivisesti olevan työvoiman prosentuaalista osuutta työiässä olevasta väestöstä.

11

(12)  Yhteenvetokertomus, taulukko 2.1, s. 75, taulukot 2.5 ja 2.6, s. 88–89.

12

(13)  Yhteenvetokertomus, s. 75.

13

(14)  Tässä yhteydessä asukaskohtaisten määrien laskemisessa on otettu huomioon koko maan väestömäärä.

14

(15)  Miljoonaa euroa.

15

(16)  Taulukko 2 perustuu yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin. Tästä syystä joidenkin taulukossa 1 lueteltujen jäsenvaltioiden osalta taulukon 2 kolmessa sarakkeessa esitettyjen määrien summa ei täsmää ”kokonaismäärä”-sarakkeessa esitetyn määrän kanssa.

16

(17)  Arvioinnissa olisi määritettävä tarpeet, strategiset tavoitteet, ohjelmien/alaohjelmien/toimenpiteiden tavoitteet ja varojen kohdentaminen sekä tarkasteltava niiden välisiä syy-yhteyksiä yleisellä tasolla. Tarpeet ja epätyydyttävät sosioekonomiset tilanteet, joihin yhteisön tukikehyksellä pyritään vaikuttamaan, olisi periaatteessa laitettava tärkeysjärjestykseen sekä luotava sellaisten tekijöiden hierarkia, jotka on otettava huomioon sen varmistamiseksi, että resurssit kohdennetaan mahdollisimman hyvin tarpeita vastaavasti.

17

(18)  Luku 3.

18

(19)  Teemakohtainen arviointi tarkoittaa arviointia, jossa tietystä aiheesta (”teemasta”) tehdään poikittaisanalyysi joko useiden vain yhteen ohjelmaan liittyvien tukitoimien osalta tai useamman eri jäsenvaltioissa tai eri alueilla toteuttavan ohjelman osalta.

19

(20)  Thematic Evaluation of the Impact of Structural Funds on Transport Infrastructures, lopullinen kertomus, marraskuu 2000, s. 8.

20

Thematic Evaluation of the Impact of Structural Funds on Transport Infrastructures

(21)  Esimerkiksi Irlannin tapauksessa tämä tulos tarkoittaa, että jokainen tien rakentamiseen tai ylläpitoon tehty 100 euron investointi tuotti 13 euroa/vuosi, mikä ilmenee matkoihin käytetyn ajan lyhenemisenä, ajoneuvojen käyttömenojen alenemisena ja lisääntyneinä turvallisuusetuina. Investointi siis itse asiassa maksoi itsensä takaisin kahdeksassa vuodessa. (Liikenteen alan teemakohtainen arviointikertomus, s. 8).

21

(22)  Ks. vaikutusta käsittelevä osa.

22

(23)  Yhteenvetokertomus, s. 105.

23

(24)  Jälkiarvioinnissa asiasta esitetyn kommentin mukaan kyseinen suositus tuntuu loogiselta ja merkittävän siitä tekee yhteys, jossa sitä sovelletaan. (Yhteenvetokertomus, s. 105).

24

(25)  Yhteenvetokertomus, s. 108.

25

(26)  Yhteenvetokertomus, s. 130.

26

(27)  Selvityksessä todetaan vielä, että vaikuttavimpana työpaikkojen luomiseen ja säilymiseen tähtäävänä mekanismina pidetään suoran tuen antamista tuottaviin investointeihin; tässä väitteessä ei tosin oteta huomioon hukka- ja korvautuvuusvaikutuksia, joten sen kokonaisvaikuttavuutta ei voida arvioida. (Yhteenvetokertomus, s. 130).

27

(28)  Puutteellisista tiedoista johtuvia vaikutuksia ja joitakin yleisiä huomioita käsitellään kertomuksessa jäljempänä.

28

(29)  Toimeksiannon kuvaus, s. 90.

29

(30)  Yhteenvetokertomus, s. 111.

30

(31)  Toimeksiannon kuvaus, s. 11.

31

(32)  Infrastruktuurihankkeet olivat arvoltaan yli 25 miljoonaa euroa ja tuottavat investointihankkeet yli 15 miljoonaa euroa.

32

(33)  Toimeksiannon kuvaus, s. 13.

33

(34)  Yhteenvetokertomus, s. 143.

34

(35)  Yhteenvetokertomus, taulukot 4.6, 4.7 ja 4.8.

35

(36)  Kuten edellä mainittiin.

36

(37)  Yhteenvetokertomus, s. 71.

37

(38)  Yhteenvetokertomus, s. 72.

38

(39)  On kyseenalaista, onko yksityisen sektorin osarahoituksen huomioon ottamisesta hyötyä vaikutusten arvioinnin kannalta, koska vaikutusten arviointi perustuu makrotaloudelliseen vakiomalliin ja koska yksityisen sektorin yhteisön tukikehysten yhteydessä myöntämään osarahoitukseen liittyvien menojen ohjausmekanismeihin liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä ja moniselitteisyyksiä; tästä syystä analyysissä ei oteta kyseisiä menoja huomioon. (Yhteenvetokertomus, s. 71).

39

(40)  UK-Speke Garston -hanke; tässä nimenomaisessa tapauksessa yksityisen sektorin lisäinvestointien määrä oli 223 miljoonaa Englannin puntaa ja niiden avulla luotiin 4 600 suoraan työllistävää työpaikkaa. (Yhteenvetokertomus, s. 204).

40

(41)  Nämä neljä maata täyttävät kokonaisuudessaan tavoite 1 -alueiden kelpoisuusehdot.

41

(42)  Italian tapauksessa HERMIN-mallia ei laadittu toimeksiannon kuvauksessa tarkoitetun suunnitelman mukaisesti ”sopimuksellisista vaikeuksista” johtuen. Niillä muilla alueilla, joilla HERMIN-malli ei ollut vielä saatavilla, tehtiin alhaalta ylöspäin suuntautuva arviointi.

42

(43)  Kertomuksessa todetaan, että optimaalisesti jälkiarvioinnin perustana olisi käytettävä yhteisön tukikehyksen yhteydessä aiheutuneita todellisia menoja. Kyseisiä ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti eriteltyjä vuosikohtaisia tietoja ei kuitenkaan ollut saatavilla kaikkien maiden tai alueiden osalta. Johdonmukaisuuden nimissä arvioinnissa hyödynnettiin kautta 1994–1999 koskeviin yhteisön tukikehysasiakirjoihin sisältyviä rahoitussuunnitelmia. Näissä suunnitelmissa tosin esitetään menojen kokonaismäärä melko tarkasti, mutta niistä ei jälkikäteen saa tarkkaa kuvaa siitä, milloin menot tosiasiallisesti aiheutuvat. (Yhteenvetokertomus, s. 150).

43

(44)  Yhteenvetokertomus, s. 161.

44

(45)  Joissakin selvityksissä itse asiassa väitetään, että EU-rahoitus vie tilaa kansallisilta investoinneilta; ilman yhteisön tukikehysrahoitusta talouden kulkusuunta näyttäisi HERMIN-simuloinnissa saatua kuvaa paremmalta.

45

(46)  Kyseinen herkkyysanalyysi tehtiin Espanjassa, Irlannissa, Itä-Saksassa, Kreikassa ja Portugalissa.

46

(47)  Yhteenvetokertomus, s. 183–184.

47

(48)  Kyseisissä arvioinneissa osoitetaan, miten myönteisesti rakennerahastot ovat vaikuttaneet monivuotisen ohjelmasuunnittelun kehittämiseen, ohjelma-käsitteen ja tavoiteperusteisen hallinnoinnin soveltamiseen, hallinnointirakenteiden ja -menettelyjen sekä erityisesti seurantajärjestelmien ja indikaattoreiden laadintaan, julkisten rakennusurakoiden laadunvarmennukseen, valtiontukea koskeviin tarjouskilpailumenettelyihin, arviointijärjestelmien, -valmiuksien ja -käytäntöjen kehittämiseen, hankkeiden valintamenettelyihin ja valvontajärjestelmiin. Rakennerahastojen avulla pyritään kehittämään tarkoituksenmukaisemman kehityshankkeiden käsittelyn edellyttämiä valmiuksia ja järjestelmiä.

48

(49)  Yhteenvetokertomus, osa 9.1.

49

(50)  Yhteenvetokertomus, s. 196.

50

(51)  Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (KOM(2004) 492 lopullinen, 14.7.2004) (EUVL C 121, 20.5.2005, s. 18); erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006, kohta 90 (EUVL C 174, 23.7.2003, s. 22).

51

(52)  Etua saatiin mm. seuraavista näkökohdista: ohjelmakehityksen ja seurannan vaikuttavuus on lisääntynyt, hankkeiden valikointi on aiempaa vaikuttavampaa, päätökset ja päätöksentekoprosessit ovat aiempaa avoimempia ja paremmin perusteltuja, ohjelmiin sitoudutaan aiempaa tiukemmin ja ohjelman tuotoksista kannetaan enemmän vastuuta. Ks. kumppanuusperiaatetta koskeva teemakohtainen arviointi, s. II.

52

(53)  Yhteenvetokertomus, s. 188.

53

(54)  Yhteenvetokertomus, s. 218.

54

(55)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 5.22, 5.32 d, 5.33 ja 5.34 (EUVL C 293, 30.11.2004, s. 162). Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 5.30 (EUVL C 301, 30.11.2005, s. 143).

55

(56)  Yhteenvetokertomus, s. 224.

56

(57)  Yhteenvetokertomus, s. 219.

57

(58)  Yhteenvetokertomus, s. 221.

58

(59)  Tässä yhteydessä on kyse meneillään olevista arvioinneista.

59

(60)  Yhteenvetokertomus, s. 222.

60

(61)  Esimerkiksi yhteenvetokertomuksessa (s. 246) todetaan, että on olemassa selvää näyttöä siitä, että kumppanuusjärjestelyistä on tullut aiempaa tiiviimpiä ja laajempia ja että vastuuta päätöksentekoprosessista on siirretty aiempaa enemmän ohjelmaan osallistuville kumppaneille.

61

(62)  Toimeksiannon kuvaus, s. 16.

62

(63)  Menettelyopas, s. 16 ja 17.

63

(64)  ”Nettovaikutukset” arvioidaan vähentämällä bruttovaikutuksista hukka- ja syrjäytymis-/korvautuvuusvaikutukset.

64

(65)  Huomiotta jäivät erityisesti vaikutusanalyysin tulosten ja strategian vaikuttavuutta ja tarkoituksenmukaisuutta koskevan analyysin tulosten väliset yhteydet.

65

(66)  Alkuvaiheen raportti, s. 7.

66

(67)  Toimeksiannon kuvaus, s. 102–109.

67

(68)  Alkuvaiheen raportti, s. 13. Myös menettelyopas sisältää seuraavanlaisia peruskysymyksiä: Mikä oli rakennerahastojen yleinen vaikutus alueellisen lähentymisen tukemiseen kaudella 1994–1999? Mitkä olivat rakennerahastojen rahoittamien investointien taloudelliset vaikutukset tulotasojen lähentymisen osalta? (s. 24).

68

(69)  Toimeksiannon kuvaus, s. 94 ja 95.

69

(70)  Yhteenvetokertomuksessa (s. 249) esitettiin vetoomus sen puolesta, että niiden jäsenvaltioiden, joilla on tehokkaat seurantajärjestelmät, annettaisiin paljon suuremmassa määrin itse päättää, soveltavatko ne kansallisia seurantavaatimuksiaan EU:n tukemien aloitteiden osalta. Tämän seurauksena seurantatoimiin liittyvät menot pienenisivät ja saatavat tiedot olisivat mahdollisesti aiempaa merkityksellisempiä.

70

(71)  Yhteenvetokertomus, s. 249.

71

(72)  Yhteenvetokertomus, s. 251.

72

(73)  Esimerkiksi täydennyskoulutuksen myötä lisääntynyt työvoiman ”joustavuus”.

73

(74)  Yhteenvetokertomus, s. 124.

74

(75)  Yhteenvetokertomus, s. 125–126.

75

(76)  Näissä huomautuksissa mainitaan muun muassa, että Ranskaa koskevat luvut, jotka ovat yhteensä 17 miljoonaa, tarkastettiin kahteen kertaan sen välttämiseksi, että samoja tekijöitä ei otettaisi huomioon kahteen kertaan; Alankomaita koskevat luvut, joiden kokonaismäärä on 8,7 miljoonaa, tarkastettiin myös kahteen kertaan kansallisten tiimien kanssa. Lisäksi todettiin, että Irlannin, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla suuri osa tiedoista puuttui, vaikka viimeksi mainitussa on 7,9 miljoonaa luetteloitua edunsaajaa ja Irlannissa 680 000 edunsaajaa.

76

(77)  Taulukossa 3 esitetään osa yhteenvetokertomuksen taulukossa 4.8 esitetyistä tiedoista.

77

Taulukossa 3

(78)  Tässä yhteydessä tarkoitetaan pääasiassa sukupuolten välistä tasa-arvoa.

78

(79)  Yhteenvetokertomus, s. 173.

79

(80)  Toimenpiteiden yhdistelmän muodostavat mm. intensiivinen neuvonta ja täydennyskoulutus, työkokemus ja täydennyskoulutus sekä työllisyyskannustimet ja täydennyskoulutus.

80

(81)  Yhteenvetokertomus, s. 122.

81

(82)  Kohdassa 3.2.8.

82

(83)  Yhteenvetokertomus, s. 86.

83

(84)  Yhteenvetokertomus, s. 144.

84

(85)  Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan laatimassa arviointikertomuksessa mainitut pätevyyden saavuttaminen ja määrällisesti vaikeasti ilmaistavissa olevat vaikutukset (jotka kuvastavat ”taitettua matkaa kohti työmarkkinoita”).

85

(86)  Myös tietyt arvioijat (Espanja, Italia) esittivät tämä toteamuksen.

86

(87)  Esimerkiksi Espanjassa tutkituissa tapauksissa.

87

(88)  Arviointikertomuksissa mainittiin yksi tällainen esimerkkitapaus, joka koski Saksaa.

88

(89)  Euroopan työllisyysstrategia edistää erityisesti EU-ohjelmien rahoitusmekanismien ja muiden toiminnan välineiden kuin myös säännösten ja kansallisten ohjelmien sekä passiivisen työmarkkinapolitiikan välisten yhteyksien vahvistamista.

89

(90)  Esimerkiksi Saksan osalta: vähäosaisille väestöryhmille suunnatuille tavoitteille annettava tuki, kestävä kehitys, yhtäläiset mahdollisuudet ja uusiin Saksan osavaltioihin (Länder) kohdistuvat kapitalisointivaikutukset. Muissa kansallisissa raporteissa otettiin vastaavasti esille monia muita aiheita.

90

(91)  Kansallinen raportti, s. 95.

91

(92)  Menetelmiä koskeva kertomus, s. 24–40.

92

(93)  Menetelmiä koskeva kertomus, s. 44–49.

93

(94)  Ks. Espanjaa, Italiaa ja Ranskaa koskevat arvioinnit.

94

(95)  Esimerkiksi: Suunniteltujen tavoitteiden ja paikallisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen tilanteen välistä yhteyttä olisi vahvistettava (Italia); edunsaajat olisi kohdennettava tarkemmin (Ranska); tukitoimia koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamisalaa olisi laajennettava (UK); ohjelmien soveltamisalaa olisi laajennettava innovatiivisempiin ja riskialttiisiin toimiin (Espanja); täydennyskoulutukseen liittyviä ennakoivia toimia olisi lisättävä (Espanja); heikommassa asemassa olevat alueet olisi otettava enemmän huomioon painottamalla enemmän työttömyyden, pitkäaikaistyöttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kaltaisia muuttujia (Espanja).

95

(96)  Yhteenvetokertomus, s. 188–189, tavoitteet 1 ja 3.

96

(97)  Yhteenvetokertomus, s. 198–204.

97

---

LIITE I

Rakennerahastojen antama tuki ohjelmittain – Yhteisön tukikehykseen liittyvät, vuosina 1994–1999 käytettävissä olleet varat

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Belgia | Tanska | Saksa | Kreikka | Espanja | Ranska | Irlanti | Italia | Luxemburg | Alankomaat | Portugali | Yhdistynyt kuningaskunta | Itävalta | Suomi | Ruotsi | Yhteensä |
| O1 | 748,50 | | 13 985,30 | 14 333,90 | 26 965,80 | 2 245,40 | 5 762,30 | 15 236,20 | | 153,80 | 14 333,90 | 2 419,70 | 171,50 | | | 96 356,30 |
| O2 | 349,40 | 123,00 | 1 604,80 | | 2 474,80 | 3 866,40 | | 1 498,20 | 15,40 | 666,20 | | 4 693,40 | 104,40 | 165,40 | 189,30 | 15 750,70 |
| O3/O4 | 476,50 | 308,40 | 1 990,00 | | 1 888,60 | 3 282,20 | | 1 757,40 | 23,60 | 1 105,70 | | 3 460,50 | 408,30 | 354,10 | 537,60 | 15 592,90 |
| O5a Kalatalous | 25,10 | 143,20 | 76,30 | | 122,20 | 194,40 | | 137,60 | 1,10 | 47,70 | | 90,80 | 2,10 | 23,80 | 41,40 | 905,70 |
| O5b | 78,90 | 55,30 | 1 257,30 | | 680,40 | 2 293,30 | | 923,30 | 6,10 | 153,70 | | 837,20 | 424,90 | 201,00 | 142,70 | 7 054,10 |
| O6 | | | | | | | | | | | | | | 475,90 | 260,70 | 736,60 |
| Yhteensä | 1 678,40 | 629,90 | 18 913,70 | 14 333,90 | 32 131,80 | 11 881,70 | 5 762,30 | 19 552,70 | 46,20 | 2 127,10 | 14 333,90 | 11 501,60 | 1 111,20 | 1 220,20 | 1 171,70 | 136 396,30 |
| Lähde: Erityiskertomus nro 16/98 (EYVL C 347, 16.11.1998). |

(miljoonaa euroa)

Belgia

Tanska

Saksa

Kreikka

Espanja

Ranska

Irlanti

Italia

Luxemburg

Alankomaat

Portugali

Yhdistynyt kuningaskunta

Itävalta

Suomi

Ruotsi

Yhteensä

O1

748,50

13 985,30

14 333,90

26 965,80

2 245,40

5 762,30

15 236,20

153,80

14 333,90

2 419,70

171,50

96 356,30

O2

349,40

123,00

1 604,80

2 474,80

3 866,40

1 498,20

15,40

666,20

4 693,40

104,40

165,40

189,30

15 750,70

O3/O4

476,50

308,40

1 990,00

1 888,60

3 282,20

1 757,40

23,60

1 105,70

3 460,50

408,30

354,10

537,60

15 592,90

O5a Kalatalous

25,10

143,20

76,30

122,20

194,40

137,60

1,10

47,70

90,80

2,10

23,80

41,40

905,70

O5b

78,90

55,30

1 257,30

680,40

2 293,30

923,30

6,10

153,70

837,20

424,90

201,00

142,70

7 054,10

O6

475,90

260,70

736,60

Yhteensä

1 678,40

629,90

18 913,70

14 333,90

32 131,80

11 881,70

5 762,30

19 552,70

46,20

2 127,10

14 333,90

11 501,60

1 111,20

1 220,20

1 171,70

136 396,30

Lähde: Erityiskertomus nro 16/98 (EYVL C 347, 16.11.1998).

Rakennerahastojen antama tuki ohjelmittain – Yhteisöaloitteisiin vuosina 1994–1999 käytettävissä olleet varat (1)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Interreg II | 3 562,3 |
| Leader II | 1 777,2 |
| ADAPT | 1 646,4 |
| PME | 1 092,5 |
| URBAN | 894,5 |
| PESCA | 301,5 |
| Rechar II | 465,0 |
| Resider II | 610,9 |
| RETEX | 609,2 |
| EMPLOI | 1 858,5 |
| Konver | 734,9 |
| REGIS II | 615,0 |
| PEACE | 303,1 |
| Yhteensä | 14 471,0 |
| Lähde: Erityiskertomus nro 16/98 (EY C 347, 16.11.1998). |

(miljoonaa euroa)

Interreg II

3 562,3

Leader II

1 777,2

ADAPT

1 646,4

PME

1 092,5

URBAN

894,5

PESCA

301,5

Rechar II

465,0

Resider II

610,9

RETEX

609,2

EMPLOI

1 858,5

Konver

734,9

REGIS II

615,0

PEACE

303,1

Yhteensä

14 471,0

Lähde: Erityiskertomus nro 16/98 (EY C 347, 16.11.1998).

---

(1)  Rakennerahastoihin liittyvien ohjelmien nimet; lisätietoja esitetään komission talousarviossa (alaluokka B2).

Lähde: Erityiskertomus nro 16/98 (EY C 347, 16.11.1998).

---

LIITE II

BKT ja työllisyysaste

| 1. | Usean selittäjän regressioanalyysissa testattiin yhteenvetokertomuksessa esitettyä toteamusta, jonka mukaan työpaikkojen luomisen ansiosta tapahtunut työllisyysasteen parantuminen ei yleensä johtanut asukasta kohti lasketun BKT:n kasvuun (1). |
| --- | --- |

1.

Usean selittäjän regressioanalyysissa testattiin yhteenvetokertomuksessa esitettyä toteamusta, jonka mukaan työpaikkojen luomisen ansiosta tapahtunut työllisyysasteen parantuminen ei yleensä johtanut asukasta kohti lasketun BKT:n kasvuun (1).

| 2. | Vertailtavuuden varmistamiseksi analyysi perustuu yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin. Riippuvana muuttujana on kullakin tavoite 1 -alueella vuosien 1993–2000 välisenä aikana asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtunut prosentuaalinen muutos ja pääasiallisina selittävinä muuttujina ovat yhteenvetokertomusta mukaillen vastaavilla alueilla työllisyys- ja työttömyysasteissa vuosina 1993 ja 1999 tapahtuneet prosentuaaliset muutokset. Tulokset esitetään taulukossa 1. |
| --- | --- |

2.

Vertailtavuuden varmistamiseksi analyysi perustuu yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin. Riippuvana muuttujana on kullakin tavoite 1 -alueella vuosien 1993–2000 välisenä aikana asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtunut prosentuaalinen muutos ja pääasiallisina selittävinä muuttujina ovat yhteenvetokertomusta mukaillen vastaavilla alueilla työllisyys- ja työttömyysasteissa vuosina 1993 ja 1999 tapahtuneet prosentuaaliset muutokset. Tulokset esitetään taulukossa 1.

Taulukko 1 (2)

Työllisyysasteessa (”change in employment”; CEMPL) ja työttömyysasteessa (”change in unemployment”; CUNEMP) tapahtuneiden muutosten ja asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneiden muutosten välinen regressio

| Riippumaton muuttuja | Kerroin | Keskivirhe | T-suhde | [Todennäköisyys] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C1 | 1,7615 | 1,2361 | 1,4251 | [0,161] |
| CEMPL | 0,24563 | 0,14237 | 1,7252 | [0,092] |
| CUNEMP | 0,051927 | 0,027418 | 1,8939 | [0,065] |
| BE | –16,8803 | 6,2156 | –2,7158 | [0,009] |
| IR | 38,2350 | 6,5314 | 5,8540 | [000] |
| DX | 26,9660 | 2,9504 | 9,1398 | [000] |

Riippumaton muuttuja

Kerroin

Keskivirhe

T-suhde

[Todennäköisyys]

C1

1,7615

1,2361

1,4251

[0,161]

CEMPL

0,24563

0,14237

1,7252

[0,092]

CUNEMP

0,051927

0,027418

1,8939

[0,065]

BE

–16,8803

6,2156

–2,7158

[0,009]

IR

38,2350

6,5314

5,8540

[000]

DX

26,9660

2,9504

9,1398

[000]

| Selitysaste | 0,74449 | Korjattu selitysaste | | 0,71546 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regression otantavirhe | 6,1411 | F-Stat (5,44) | 25,6414 | [000] |
| Riippuvan muuttujan keskiarvo | 6,3647 | Riippuvan muuttujan otosjakauma | | 11,5126 |
| Jäännösneliösumma | 1 659,4 | Yhtälön logaritminen uskottavuus | | – 158,5015 |
| Akaike’s Information Criterion (AIC) | – 164,5015 | Schwarz’s Bayesian Criterion (BIC) | | – 170,2376 |
| Durbin-Watson testisuure | 2,3210 | | | |

Selitysaste

0,74449

Korjattu selitysaste

0,71546

Regression otantavirhe

6,1411

F-Stat (5,44)

25,6414

[000]

Riippuvan muuttujan keskiarvo

6,3647

Riippuvan muuttujan otosjakauma

11,5126

Jäännösneliösumma

1 659,4

Yhtälön logaritminen uskottavuus

– 158,5015

Akaike’s Information Criterion (AIC)

– 164,5015

Schwarz’s Bayesian Criterion (BIC)

– 170,2376

Durbin-Watson testisuure

2,3210

| 3. | Tietojen alustavasta arvioinnista kävi ilmi, että kolmella alueella asukasta kohti lasketussa BKT:ssa esiintyneet muutokset erosivat huomattavasti kyseisellä kaudella muilla alueilla esiintyvistä muutoksista. Näitä alueita oli täten käsiteltävä regression yhteydessä erityisellä tavalla, sillä muutoin niiden perustana olevista yhteyksistä olisi ollut vaikeaa tehdä yleisiä päätelmiä. Kyse on seuraavista kolmesta alueesta: Irlannissa BKT/asukas kasvoi kyseisenä kautena EU:n keskiarvoon nähden 81 prosentista 115 prosenttiin; Belgiassa sijaitsevalla Hainaut-alueella BKT/asukas laski 82 prosentista 71 prosenttiin; Saksassa tavoite 1 -alueiden BKT/asukas kasvoi EU:n keskiarvoon nähden noin 50 prosentista lähes 70 prosenttiin kauden loppuun mennessä (esimerkiksi Thüringenin alueen BKT/asukas nousi vuosien 1993–2000 välisenä aikana 52 prosentista 70 prosenttiin). Jotta nämä suuret suhteelliset muutokset asukasta kohti lasketussa BKT:ssa otettaisiin huomioon, käytettiin erityisiä tilastollisia muuttujia (tai osoitinmuuttujia), joiden avulla funktiota voitiin näiden kolmen laajan alueen kohdalla muuttaa. |
| --- | --- |

3.

Tietojen alustavasta arvioinnista kävi ilmi, että kolmella alueella asukasta kohti lasketussa BKT:ssa esiintyneet muutokset erosivat huomattavasti kyseisellä kaudella muilla alueilla esiintyvistä muutoksista. Näitä alueita oli täten käsiteltävä regression yhteydessä erityisellä tavalla, sillä muutoin niiden perustana olevista yhteyksistä olisi ollut vaikeaa tehdä yleisiä päätelmiä. Kyse on seuraavista kolmesta alueesta: Irlannissa BKT/asukas kasvoi kyseisenä kautena EU:n keskiarvoon nähden 81 prosentista 115 prosenttiin; Belgiassa sijaitsevalla Hainaut-alueella BKT/asukas laski 82 prosentista 71 prosenttiin; Saksassa tavoite 1 -alueiden BKT/asukas kasvoi EU:n keskiarvoon nähden noin 50 prosentista lähes 70 prosenttiin kauden loppuun mennessä (esimerkiksi Thüringenin alueen BKT/asukas nousi vuosien 1993–2000 välisenä aikana 52 prosentista 70 prosenttiin). Jotta nämä suuret suhteelliset muutokset asukasta kohti lasketussa BKT:ssa otettaisiin huomioon, käytettiin erityisiä tilastollisia muuttujia (tai osoitinmuuttujia), joiden avulla funktiota voitiin näiden kolmen laajan alueen kohdalla muuttaa.

| 4. | Taulukossa 1 esitetyistä regressiotuloksista käy ilmi monia huomionarvoisia seikkoja. Yleisesti ottaen asukasta kohden lasketussa BKT:ssa ilmenevien muutosten vaihtelu johtuu 74-prosenttisesti selittävistä muuttujista. Molemmat pääasialliset selittävät muuttujat eli työllisyysastemuutokset (CEMPL) ja työttömyysastemuutokset (CUNEMP) ovat tilastollisesti merkittäviä. Työllisyysasteen osalta arvioitu kerroin oli 0,24, mikä antaa ymmärtää, että aina kun työllisyysaste tai työvoimaosuus kasvaa yhden prosenttiyksikön verran tavoite 1 -alueiden BKT/asukas paranee neljännesprosenttiyksikön verran; mikäli muita muutoksia ei tapahdu, alueiden välinen BKT-ero saadaan tämän verran häviämään. |
| --- | --- |

4.

Taulukossa 1 esitetyistä regressiotuloksista käy ilmi monia huomionarvoisia seikkoja. Yleisesti ottaen asukasta kohden lasketussa BKT:ssa ilmenevien muutosten vaihtelu johtuu 74-prosenttisesti selittävistä muuttujista. Molemmat pääasialliset selittävät muuttujat eli työllisyysastemuutokset (CEMPL) ja työttömyysastemuutokset (CUNEMP) ovat tilastollisesti merkittäviä. Työllisyysasteen osalta arvioitu kerroin oli 0,24, mikä antaa ymmärtää, että aina kun työllisyysaste tai työvoimaosuus kasvaa yhden prosenttiyksikön verran tavoite 1 -alueiden BKT/asukas paranee neljännesprosenttiyksikön verran; mikäli muita muutoksia ei tapahdu, alueiden välinen BKT-ero saadaan tämän verran häviämään.

| 5. | Kyseinen tulos on täysin päinvastainen yhteenvetokertomuksessa tehtyjen päätelmien kanssa. Tavoite 1 -alueilla kyseisellä kaudella saadut analyysin tulokset viittaavat siihen, että alueiden välinen BKT-ero olisi mahdollista hävittää työvoimaosuutta nostamalla. Tulos on toimintapoliittisesti merkittävä. |
| --- | --- |

5.

Kyseinen tulos on täysin päinvastainen yhteenvetokertomuksessa tehtyjen päätelmien kanssa. Tavoite 1 -alueilla kyseisellä kaudella saadut analyysin tulokset viittaavat siihen, että alueiden välinen BKT-ero olisi mahdollista hävittää työvoimaosuutta nostamalla. Tulos on toimintapoliittisesti merkittävä.

| 6. | Toinen huomionarvoinen taulukossa 1 esitettyihin tuloksiin liittyvä tekijä koskee työttömyysastemuutosten vaikutusta asukasta kohti lasketun BKT:n muutoksiin. Tämä määrällisesti arvioituna pieni, lähes mitätön vaikutus (jota käsitellään myös seuraavassa kohdassa) on niin ikään tilastollisesti merkittävä. Tulokseen on saattanut vaikuttaa myös se, että työttömyys laski kaikilla tavoite 1 -alueilla ainoastaan hieman. |
| --- | --- |

6.

Toinen huomionarvoinen taulukossa 1 esitettyihin tuloksiin liittyvä tekijä koskee työttömyysastemuutosten vaikutusta asukasta kohti lasketun BKT:n muutoksiin. Tämä määrällisesti arvioituna pieni, lähes mitätön vaikutus (jota käsitellään myös seuraavassa kohdassa) on niin ikään tilastollisesti merkittävä. Tulokseen on saattanut vaikuttaa myös se, että työttömyys laski kaikilla tavoite 1 -alueilla ainoastaan hieman.

| 7. | Jotta voitaisiin tarkastella lähemmin sitä, miten luotettava on taulukossa 1 esitetty tulos, joka koskee työllisyysasteessa ja asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneiden muutosten vaikutusta, huomattakoon, että taulukossa 2 esitetyt regressiotulokset eivät koske ainoastaan tavoite 1 -alueita vaan 15 jäsenvaltion unionin kaikkia alueita, joita koskevia tietoja on jatkuvasti saatavilla Eurostatilta. Tulokset perustuvat 145 alueen kohdalla tietoihin, jotka eroavat jossain määrin taulukossa 1 esitetyistä tiedoista. Sen sijaan, että otettaisiin huomioon ainoastaan kyseisen kauden alun ja lopun välillä tapahtuneen muutoksen aste, laskettiin koko kautta koskeva keskimääräinen muutosaste. Tämän katsottiin antavan edustavamman kuvan vuosien varrella ja tässä kyseisessä tapauksessa viisivuotiskaudella 1996–2000 tapahtuneesta kehityksestä. (Käytettävissä olevien tilastotietojen puutteellisuuden takia aikaisempi aloitusajankohta ei olisi ollut mahdollinen useiden alueiden kohdalla). |
| --- | --- |

7.

Jotta voitaisiin tarkastella lähemmin sitä, miten luotettava on taulukossa 1 esitetty tulos, joka koskee työllisyysasteessa ja asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneiden muutosten vaikutusta, huomattakoon, että taulukossa 2 esitetyt regressiotulokset eivät koske ainoastaan tavoite 1 -alueita vaan 15 jäsenvaltion unionin kaikkia alueita, joita koskevia tietoja on jatkuvasti saatavilla Eurostatilta. Tulokset perustuvat 145 alueen kohdalla tietoihin, jotka eroavat jossain määrin taulukossa 1 esitetyistä tiedoista. Sen sijaan, että otettaisiin huomioon ainoastaan kyseisen kauden alun ja lopun välillä tapahtuneen muutoksen aste, laskettiin koko kautta koskeva keskimääräinen muutosaste. Tämän katsottiin antavan edustavamman kuvan vuosien varrella ja tässä kyseisessä tapauksessa viisivuotiskaudella 1996–2000 tapahtuneesta kehityksestä. (Käytettävissä olevien tilastotietojen puutteellisuuden takia aikaisempi aloitusajankohta ei olisi ollut mahdollinen useiden alueiden kohdalla).

Taulukko 2 (3)

Työllisyysasteessa (”average change in employment”; ACEMPL) ja työttömyysasteessa (”average change in unemployment”; ACUNEMP) tapahtuneiden keskimääräisten muutosten ja asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneiden keskimääräisten muutosten välinen regressio

| Riippumaton muuttuja | Kerroin | Keskivirhe | T-suhde | [Todennäköisyys] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | 5,2110 | 0,12999 | 40,086 | [000] |
| ACEMPL | 0,24119 | 0,63540 | 3,7959 | [000] |
| ACUNEMP | –0,0019479 | 0,012260 | –0,1588 | [0,874] |
| ID | 4,7009 | 0,85873 | 5,4743 | [000] |
| LD | 5,4309 | 0,84670 | 6,4142 | [000] |
| BED | –0,64276 | 0,25885 | –2,4831 | [0,014] |
| DED | –1,3747 | 0,17517 | –7,8479 | [000] |

Riippumaton muuttuja

Kerroin

Keskivirhe

T-suhde

[Todennäköisyys]

C

5,2110

0,12999

40,086

[000]

ACEMPL

0,24119

0,63540

3,7959

[000]

ACUNEMP

–0,0019479

0,012260

–0,1588

[0,874]

ID

4,7009

0,85873

5,4743

[000]

LD

5,4309

0,84670

6,4142

[000]

BED

–0,64276

0,25885

–2,4831

[0,014]

DED

–1,3747

0,17517

–7,8479

[000]

| Selitysaste | 0,62600 | Korjattu selitysaste | 0,60974 |
| --- | --- | --- | --- |
| Regression otantavirhe | 0,84193 | F-Stat (6,138) | 38,4979
  [000] |
| Riippuvan muuttujan keskiarvo | 5,2359 | Riippuvan muuttujan otosjakauma | 1,3477 |
| Jäännösneliösumma | 97,8204 | Yhtälön logaritminen uskottavuus | – 177,2101 |
| Akaike’s Information Criterion (AIC) | – 184,2101 | Schwarz’s Bayesian Criterion (BIC) | – 194,6286 |
| Durbin-Watson testisuure | 1,6353 | | |

Selitysaste

0,62600

Korjattu selitysaste

0,60974

Regression otantavirhe

0,84193

F-Stat (6,138)

38,4979

[000]

Riippuvan muuttujan keskiarvo

5,2359

Riippuvan muuttujan otosjakauma

1,3477

Jäännösneliösumma

97,8204

Yhtälön logaritminen uskottavuus

– 177,2101

Akaike’s Information Criterion (AIC)

– 184,2101

Schwarz’s Bayesian Criterion (BIC)

– 194,6286

Durbin-Watson testisuure

1,6353

| 8. | Tulokset osoittavat, että keskimääräisen työllisyysastemuutoksen kerroin on käytännössä katsoen sama kuin edellisessä tapauksessa eli 0,24, mikä tarkoittaa sitä, että työllisyysasteessa havaittu yhden prosenttiyksikön kasvu näyttää kaikilla alueilla olevan yhteydessä 0,24 prosenttiyksikön kasvuun asukasta kohti lasketussa BKT:ssa. Tulos on tilastollisesti merkittävä, kuten on myös koko regressioyhtälö. (Luxemburgin kohdalle lisättiin ylimääräinen osoitinmuuttaja, koska sen BKT/asukas kasvoi vuoden 1996 161 prosentista vuoden 2000 199 prosenttiin, mikä eroaa huomattavasti muiden alueiden keskimääräisestä BKT-kasvusta). |
| --- | --- |

8.

Tulokset osoittavat, että keskimääräisen työllisyysastemuutoksen kerroin on käytännössä katsoen sama kuin edellisessä tapauksessa eli 0,24, mikä tarkoittaa sitä, että työllisyysasteessa havaittu yhden prosenttiyksikön kasvu näyttää kaikilla alueilla olevan yhteydessä 0,24 prosenttiyksikön kasvuun asukasta kohti lasketussa BKT:ssa. Tulos on tilastollisesti merkittävä, kuten on myös koko regressioyhtälö. (Luxemburgin kohdalle lisättiin ylimääräinen osoitinmuuttaja, koska sen BKT/asukas kasvoi vuoden 1996 161 prosentista vuoden 2000 199 prosenttiin, mikä eroaa huomattavasti muiden alueiden keskimääräisestä BKT-kasvusta).

| 9. | Työttömyysasteessa tapahtunutta muutosta kuvaavan muuttujan osalta vaikutus on edelleen vähäinen ja tässä tapauksessa negatiivinen eikä sillä ole tilastollista merkitystä. Näiden tulosten perusteella voidaan todeta, että työttömyysasteessa tapahtuneilla muutoksilla ei ole suurta vaikutusta asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneisiin muutoksiin; tämä johtuu mahdollisesti siitä, että työttömät lasketaan jo työvoimaan kuuluviksi ja heidät otetaan huomioon BKT-mittauksissa, ja siitä, että työttömien työllistymistä ei ole helppoa havaita tämänkaltaisissa tilastollisissa analyyseissa. Lisätutkimukset ovat varmasti tarpeen. |
| --- | --- |

9.

Työttömyysasteessa tapahtunutta muutosta kuvaavan muuttujan osalta vaikutus on edelleen vähäinen ja tässä tapauksessa negatiivinen eikä sillä ole tilastollista merkitystä. Näiden tulosten perusteella voidaan todeta, että työttömyysasteessa tapahtuneilla muutoksilla ei ole suurta vaikutusta asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneisiin muutoksiin; tämä johtuu mahdollisesti siitä, että työttömät lasketaan jo työvoimaan kuuluviksi ja heidät otetaan huomioon BKT-mittauksissa, ja siitä, että työttömien työllistymistä ei ole helppoa havaita tämänkaltaisissa tilastollisissa analyyseissa. Lisätutkimukset ovat varmasti tarpeen.

---

(1)  Yhteenvetokertomus, s. 62.

(2)  Arviointi perustuu 50 havaintoon. BE, IR ja DX ovat Belgiaa, Irlantia ja Saksaa koskevia osoitinmuuttujia. C1 on vakio (regressiosuora).

(3)  Arviointi perustuu 145 havaintoon. ID, LD, BED ja DED ovat Belgiaa, Irlantia, Luxemburgia ja Saksaa koskevia osoitinmuuttujia. C on vakio (regressiosuora).

---

LIITE III

BKT:n kasvu ja rakennerahastot

| 1. | Usean selittäjän regressioanalyysissa tutkittiin asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tavoite 1 -alueella tapahtuneen keskimääräisen vuotuisen muutoksen (riippuva muuttuja) ja kunkin jäsenvaltion tavoite 1 -alueilla asukasta kohti tosiasiallisesti kulutettujen EU-varojen välistä suhdetta. Analyysi perustui samoihin tietoihin ja tutkittavana oli sama aikaväli (1993–1999) kuin yhteenvetokertomuksessa. |
| --- | --- |

1.

Usean selittäjän regressioanalyysissa tutkittiin asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tavoite 1 -alueella tapahtuneen keskimääräisen vuotuisen muutoksen (riippuva muuttuja) ja kunkin jäsenvaltion tavoite 1 -alueilla asukasta kohti tosiasiallisesti kulutettujen EU-varojen välistä suhdetta. Analyysi perustui samoihin tietoihin ja tutkittavana oli sama aikaväli (1993–1999) kuin yhteenvetokertomuksessa.

| 2. | On pantava merkille, että muutosasteen mallintaminen on tilastollisesti vaativa tehtävä ja usein se selittää vain vähäisissä määrin riippuvassa muuttujassa ilmenevää vaihtelua. Tästä huolimatta taulukossa 1 esitetyt tulokset osoittavat, että 53 prosenttia riippuvassa muuttujassa ilmenevästä vaihtelusta johtuu asukasta kohti laskettujen EU-varojen määrien eroavaisuuksista. Tämä on tilastollisesti merkittävä tulos, ja se antaa ymmärtää, että alueilla, joilla on asukasta kohti laskettuna suuremmat EU:n rakennerahastoihin liittyvät menot, on samanaikaisesti yleensä havaittavissa, että BKT/asukas kasvaa kyseisellä kaudella keskimääräistä nopeammin. |
| --- | --- |

2.

On pantava merkille, että muutosasteen mallintaminen on tilastollisesti vaativa tehtävä ja usein se selittää vain vähäisissä määrin riippuvassa muuttujassa ilmenevää vaihtelua. Tästä huolimatta taulukossa 1 esitetyt tulokset osoittavat, että 53 prosenttia riippuvassa muuttujassa ilmenevästä vaihtelusta johtuu asukasta kohti laskettujen EU-varojen määrien eroavaisuuksista. Tämä on tilastollisesti merkittävä tulos, ja se antaa ymmärtää, että alueilla, joilla on asukasta kohti laskettuna suuremmat EU:n rakennerahastoihin liittyvät menot, on samanaikaisesti yleensä havaittavissa, että BKT/asukas kasvaa kyseisellä kaudella keskimääräistä nopeammin.

| 3. | Vaikka otos on pieni, mikä vaikeuttaa tilastollista arviointia, kaikissa näissä 11 havainnossa yhdistyvät useita eri alueita koskevat tiedot ja täten ne tarjoavat enemmän tietoa kuin mitä voisi ensi näkemältä ajatella. Tulos on ristiriidassa yhteenvetokertomuksessa esitetyn tuloksen kanssa, mikä tarkoittaa sitä, että lisätutkimukset ovat tällä alalla tarpeen. Kyseisen regression perusteella saatujen oikeiden ja sovitearvojen kuvio esitetään kaaviossa 1. |
| --- | --- |

3.

Vaikka otos on pieni, mikä vaikeuttaa tilastollista arviointia, kaikissa näissä 11 havainnossa yhdistyvät useita eri alueita koskevat tiedot ja täten ne tarjoavat enemmän tietoa kuin mitä voisi ensi näkemältä ajatella. Tulos on ristiriidassa yhteenvetokertomuksessa esitetyn tuloksen kanssa, mikä tarkoittaa sitä, että lisätutkimukset ovat tällä alalla tarpeen. Kyseisen regression perusteella saatujen oikeiden ja sovitearvojen kuvio esitetään kaaviossa 1.

Taulukko 1

Asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneen keskimääräisen muutoksen ja asukasta kohti laskettujen EU:n rakennerahastoista myönnettyjen varojen keskimääräisten määrien variaation välinen regressio

| Riippumaton muuttuja | Kerroin | Keskivirhe | T-suhde | [Todennäköisyys] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | –2,0780 | 0,90194 | –2,3040 | [0,047] |
| EUSFPC | 2,8192 | 0,88559 | 3,1834 | [0,011] |

Riippumaton muuttuja

Kerroin

Keskivirhe

T-suhde

[Todennäköisyys]

C

–2,0780

0,90194

–2,3040

[0,047]

EUSFPC

2,8192

0,88559

3,1834

[0,011]

| Selitysaste | 0,52963 | Korjattu selitysaste | | 0,47737 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regression otantavirhe | 1,2355 | F-stat (1,9) | 10,1340 | [0,011] |
| Riippuvan muuttujan keskiarvo | 0,53688 | Riippuvan muuttujan otosjakauma | | 1,7089 |
| Jäännösneliösumma | 13,7371 | Yhtälön logaritminen uskottavuus | | –16,8304 |
| Akaike's Information Criterion (AIC) | –18,8304 | Schwarz's Bayesian Criterion (BIC) | | –19,2283 |
| Durbin-Watson testisuure | 1,8219 | | | |

Selitysaste

0,52963

Korjattu selitysaste

0,47737

Regression otantavirhe

1,2355

F-stat (1,9)

10,1340

[0,011]

Riippuvan muuttujan keskiarvo

0,53688

Riippuvan muuttujan otosjakauma

1,7089

Jäännösneliösumma

13,7371

Yhtälön logaritminen uskottavuus

–16,8304

Akaike's Information Criterion (AIC)

–18,8304

Schwarz's Bayesian Criterion (BIC)

–19,2283

Durbin-Watson testisuure

1,8219

Image

---

LIITE IV

HERMIN-simuloinnit ja työttömyys

| 1. | HERMIN-mallia sovellettiin inhimillisen pääoman ja infrastruktuurin tarjontavaikutuksista tai joustavuudesta esitetyn ”keskimääräisen” (keskimääräinen-keskimääräinen) oletuksen pohjalta. Näiden tulosten luotettavuutta analysoitiin lisäksi herkkyysanalyysissa seuraavien kahden oletuksen perusteella:







  nolla-nolla | : | — | vähäisiä neoklassisia (hintamuutosten kautta aikaan saatuja) vaikutuksia, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

HERMIN-mallia sovellettiin inhimillisen pääoman ja infrastruktuurin tarjontavaikutuksista tai joustavuudesta esitetyn ”keskimääräisen” (keskimääräinen-keskimääräinen) oletuksen pohjalta. Näiden tulosten luotettavuutta analysoitiin lisäksi herkkyysanalyysissa seuraavien kahden oletuksen perusteella:

nolla-nolla

:

—

vähäisiä neoklassisia (hintamuutosten kautta aikaan saatuja) vaikutuksia,

| — | ei (infrastruktuurin ja inhimillisen pääoman kehittymiseen liittyviä) tarjontavaikutuksia tai vähäistä fyysiseen infrastruktuuriin ja inhimilliseen pääomaan liittyvien tuottavuustekijöiden ja tuotannon joustavuutta |
| --- | --- |

—

ei (infrastruktuurin ja inhimillisen pääoman kehittymiseen liittyviä) tarjontavaikutuksia tai vähäistä fyysiseen infrastruktuuriin ja inhimilliseen pääomaan liittyvien tuottavuustekijöiden ja tuotannon joustavuutta

vahva-vahva

:

| — | tarjontavaikutukset ovat selvästi näkyvämpiä (fyysisen infrastruktuurin ja inhimillisen pääoman osalta) ja tuntuvat myös yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanokauden jälkeen. |
| --- | --- |

—

tarjontavaikutukset ovat selvästi näkyvämpiä (fyysisen infrastruktuurin ja inhimillisen pääoman osalta) ja tuntuvat myös yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanokauden jälkeen.

| 2. | Työttömyyttä koskevissa HERMIN-simuloinneissa kävi ilmi, että vaihtelut eivät olleet samanlaisia edellä mainittujen kolmen oletuksen osalta Espanjassa, Irlannissa, Itä-Saksassa, Kreikassa ja Portugalissa. Voidakseen paremmin arvioida tulosten asianmukaisuutta tilintarkastustuomioistuin muunsi työttömyysasteen laskut (tai nousut) luoduiksi (tai menetetyiksi) nettotyöpaikoiksi. Muunnostulokset esitetään taulukossa 1. |
| --- | --- |

2.

Työttömyyttä koskevissa HERMIN-simuloinneissa kävi ilmi, että vaihtelut eivät olleet samanlaisia edellä mainittujen kolmen oletuksen osalta Espanjassa, Irlannissa, Itä-Saksassa, Kreikassa ja Portugalissa. Voidakseen paremmin arvioida tulosten asianmukaisuutta tilintarkastustuomioistuin muunsi työttömyysasteen laskut (tai nousut) luoduiksi (tai menetetyiksi) nettotyöpaikoiksi. Muunnostulokset esitetään taulukossa 1.

Taulukko 1

HERMIN-simuloinnit

| | Luodut nettotyöpaikat |
| --- | --- |
| Oletus ”nolla-nolla” | Oletus ”keskimääräinen-keskimääräinen” | Oletus ”vahva-vahva” |
| Itä-Saksa | 822 308 | 729 923 | 635 755 |
| Espanja | 1 051 135 | 241 789 | – 806 026 |
| Kreikka | 303 034 | 190 825 | 65 969 |
| Irlanti | 86 679 | 64 621 | 36 335 |
| Portugali | 497 445 | 250 502 | – 253 299 |

Luodut nettotyöpaikat

Oletus ”nolla-nolla”

Oletus ”keskimääräinen-keskimääräinen”

Oletus ”vahva-vahva”

Itä-Saksa

822 308

729 923

635 755

Espanja

1 051 135

241 789

– 806 026

Kreikka

303 034

190 825

65 969

Irlanti

86 679

64 621

36 335

Portugali

497 445

250 502

– 253 299

| 3. | Tulosten validiutta arvioitaessa on otettava huomioon seuraavat havainnot:






  a) | Uusien Saksan osavaltioiden (Länder) tapauksessa ylhäältä alaspäin suuntautuvassa arvioinnissa saadut tiedot olivat yhä epätäydellisiä, mutta silti voidaan päätellä, että luotujen nettotyöpaikkojen osalta HERMIN-simuloinnin avulla saadut luvut näyttävät kaikkien oletusten kohdalla olevan huomattavasti suurempia verrattuna tietoihin, jotka on saatu seuraamalla hankkeita suoraan (ero on noin 500 000 luotua tai säilytettyä työpaikkaa) (1). |
| --- | --- | --- |

3.

Tulosten validiutta arvioitaessa on otettava huomioon seuraavat havainnot:

a)

Uusien Saksan osavaltioiden (Länder) tapauksessa ylhäältä alaspäin suuntautuvassa arvioinnissa saadut tiedot olivat yhä epätäydellisiä, mutta silti voidaan päätellä, että luotujen nettotyöpaikkojen osalta HERMIN-simuloinnin avulla saadut luvut näyttävät kaikkien oletusten kohdalla olevan huomattavasti suurempia verrattuna tietoihin, jotka on saatu seuraamalla hankkeita suoraan (ero on noin 500 000 luotua tai säilytettyä työpaikkaa) (1).

| b) | Kun Irlantia koskevia tietoja vertailtiin muihin tietoihin näytti siltä, että yhteisön tukikehykseen liittyvää 64 621 luodun työpaikan nettomäärää on jonkin verran aliarvioitu muuhun todisteaineistoon verrattuna. Seurantatiedoista käy ilmi, että teollisuutta koskevan toimenpideohjelman avulla luotiin 212 000 bruttotyöpaikkaa ja 90 000 nettotyöpaikkaa. Lisäksi työpaikkojen kokonaismäärä kasvoi kaikkien talousalojen osalta 395 075 työpaikalla (2). Arvioijat huomauttavat lisäksi, että on tärkeää katsoa yhteisön tukikehystä pidemmälle, jotta otetaan huomioon mm. sellaiset toimintapoliittiset tekijät kuin suoria ulkomaisia investointeja koskevat kannustimet ja palkkainflaatiota hillitsevä politiikka, jotka liittyvät yhteisön tukikehykseen. Toisin sanoen mallissa ei oteta huomioon kyseisiä tekijöitä, jotka lisäävät yhteisön tukikehykseen liitettyä vaikutusta. |
| --- | --- |

b)

Kun Irlantia koskevia tietoja vertailtiin muihin tietoihin näytti siltä, että yhteisön tukikehykseen liittyvää 64 621 luodun työpaikan nettomäärää on jonkin verran aliarvioitu muuhun todisteaineistoon verrattuna. Seurantatiedoista käy ilmi, että teollisuutta koskevan toimenpideohjelman avulla luotiin 212 000 bruttotyöpaikkaa ja 90 000 nettotyöpaikkaa. Lisäksi työpaikkojen kokonaismäärä kasvoi kaikkien talousalojen osalta 395 075 työpaikalla (2). Arvioijat huomauttavat lisäksi, että on tärkeää katsoa yhteisön tukikehystä pidemmälle, jotta otetaan huomioon mm. sellaiset toimintapoliittiset tekijät kuin suoria ulkomaisia investointeja koskevat kannustimet ja palkkainflaatiota hillitsevä politiikka, jotka liittyvät yhteisön tukikehykseen. Toisin sanoen mallissa ei oteta huomioon kyseisiä tekijöitä, jotka lisäävät yhteisön tukikehykseen liitettyä vaikutusta.

| c) | Kun keskimääräistä oletusta sovellettiin Espanjaa koskevaan tavoite 1 -ohjelmaan liittyvään yhteisön tukikehykseen, joka on yhteisön tukikehyksistä suurin, tulokset olivat työpaikkojen luomisen osalta heikommat kuin Saksan uusia osavaltioita (Länder) koskevan tavoite 1 -ohjelmaan liittyvän yhteisön tukikehyksen kohdalla; jälkimmäisiä tuloksia parempia ne olivat tällä alalla ainoastaan siinä tapauksessa, että kysyntävaikutuksia pidettiin hallitsevina. Tämän oletuksen perusteella tavoite 1 -ohjelmaan liittyvän yhteisön tukikehyksen avulla vuosina 1994–1999 luotujen työpaikkojen nettomäärä on noin 40 prosenttia Espanjan työllisyyskasvusta vuosina 1995–2000; arvio vaikuttaa varsin optimistiselta. |
| --- | --- |

c)

Kun keskimääräistä oletusta sovellettiin Espanjaa koskevaan tavoite 1 -ohjelmaan liittyvään yhteisön tukikehykseen, joka on yhteisön tukikehyksistä suurin, tulokset olivat työpaikkojen luomisen osalta heikommat kuin Saksan uusia osavaltioita (Länder) koskevan tavoite 1 -ohjelmaan liittyvän yhteisön tukikehyksen kohdalla; jälkimmäisiä tuloksia parempia ne olivat tällä alalla ainoastaan siinä tapauksessa, että kysyntävaikutuksia pidettiin hallitsevina. Tämän oletuksen perusteella tavoite 1 -ohjelmaan liittyvän yhteisön tukikehyksen avulla vuosina 1994–1999 luotujen työpaikkojen nettomäärä on noin 40 prosenttia Espanjan työllisyyskasvusta vuosina 1995–2000; arvio vaikuttaa varsin optimistiselta.

| d) | Kun keskimääräistä oletusta ja hallitsevia kysyntävaikutuksia koskevaa oletusta sovellettiin Portugaliin, luotujen työpaikkojen nettomäärää koskevat arviot olivat paljon korkeampia kuin kansallisten viranomaisten laatimat arviot (3). Tätä kysymystä ei kuitenkaan käsitelty lainkaan. |
| --- | --- |

d)

Kun keskimääräistä oletusta ja hallitsevia kysyntävaikutuksia koskevaa oletusta sovellettiin Portugaliin, luotujen työpaikkojen nettomäärää koskevat arviot olivat paljon korkeampia kuin kansallisten viranomaisten laatimat arviot (3). Tätä kysymystä ei kuitenkaan käsitelty lainkaan.

| e) | Sama pätee myös Kreikkaan, jossa kansallisten viranomaisten arviot luotujen työpaikkojen nettomäärästä ovat työttömyysasteen alenemisen osalta huomattavasti korkeammat kuin HERMIN-mallin avulla saadut arviot (kaikkien oletusten kohdalla). Kansallisen raportissa todetaan, että yhteisön tukikehyksen ansiosta aktiivisen työvoiman työllisyyden vuotuinen nettomääräinen kasvu oli 1,7 prosenttia (4), mikä tarkoittaa sitä, että työpaikkoja luotiin vuosina 1994–1999 nettomääräisesti yli 400 000. |
| --- | --- |

e)

Sama pätee myös Kreikkaan, jossa kansallisten viranomaisten arviot luotujen työpaikkojen nettomäärästä ovat työttömyysasteen alenemisen osalta huomattavasti korkeammat kuin HERMIN-mallin avulla saadut arviot (kaikkien oletusten kohdalla). Kansallisen raportissa todetaan, että yhteisön tukikehyksen ansiosta aktiivisen työvoiman työllisyyden vuotuinen nettomääräinen kasvu oli 1,7 prosenttia (4), mikä tarkoittaa sitä, että työpaikkoja luotiin vuosina 1994–1999 nettomääräisesti yli 400 000.

| f) | Vahva-vahva-oletuksen perusteella saadut menetettyjen työpaikkojen määrät eivät Espanjaa ja Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen kohdalla näytä uskottavilta. |
| --- | --- |

f)

Vahva-vahva-oletuksen perusteella saadut menetettyjen työpaikkojen määrät eivät Espanjaa ja Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen kohdalla näytä uskottavilta.

---

(1)  Saksaa koskeva arviointikertomus (tavoite 1), (s. 42, 48, 70, 72, 85, 86).

(2)  Irlantia koskeva arviointikertomus (s. 61, 92).

(3)  Ennusteista ja suunnittelusta vastaava osasto (Portugali).

(4)  Kansallinen raportti, s. 210.

---

KOMISSION VASTAUKSET

YHTEENVETO

| VI. | Komissio on täysin tietoinen tutkimuksen rajoituksista, jotka suurelta osin johtuvat käytettävissä olevien tietojen rajallisuudesta. Se aikoo parantaa tulevien jälkiarviointien käyttökelpoisuutta. |
| --- | --- |

VI.

Komissio on täysin tietoinen tutkimuksen rajoituksista, jotka suurelta osin johtuvat käytettävissä olevien tietojen rajallisuudesta. Se aikoo parantaa tulevien jälkiarviointien käyttökelpoisuutta.

| VII. | Tietoihin liittyvistä vaikeuksista huolimatta arvioinnissa käytettiin useanlaista tietoa päätelmien tekemiseen (jäsenvaltioiden väli- ja loppuarviointiraportit, haastattelut, kansalliset seminaarit ja tapauskohtaiset tutkimukset). |
| --- | --- |

VII.

Tietoihin liittyvistä vaikeuksista huolimatta arvioinnissa käytettiin useanlaista tietoa päätelmien tekemiseen (jäsenvaltioiden väli- ja loppuarviointiraportit, haastattelut, kansalliset seminaarit ja tapauskohtaiset tutkimukset).

| VIII. | Komissio arvioi, että toimeksianto oli asianmukainen tavoitteen saavuttamiseksi, mutta arvioinnissa kohdattiin suuria haasteita erityisesti tietojen saatavuuden osalta. Komissio otti huomioon sekä myönteiset että kielteiset puolet tehdystä työstä.
  Komissio kuitenkin myöntää, että valmistava analyysi olisi auttanut yksilöimään joitakin tilintarkastustuomioistuimen kuvaamia tietoihin liittyviä vaikeuksia. |
| --- | --- |

VIII.

Komissio arvioi, että toimeksianto oli asianmukainen tavoitteen saavuttamiseksi, mutta arvioinnissa kohdattiin suuria haasteita erityisesti tietojen saatavuuden osalta. Komissio otti huomioon sekä myönteiset että kielteiset puolet tehdystä työstä.

Komissio kuitenkin myöntää, että valmistava analyysi olisi auttanut yksilöimään joitakin tilintarkastustuomioistuimen kuvaamia tietoihin liittyviä vaikeuksia.

| X. | Vaikeuksista huolimatta arviointien tuloksia on väliarviointiprosessin aikana pidetty ennakko-odotusten mukaisina. |
| --- | --- |

X.

Vaikeuksista huolimatta arviointien tuloksia on väliarviointiprosessin aikana pidetty ennakko-odotusten mukaisina.

| XI. | Komissio katsoo, että tulevien jälkiarviointien tulisi olla paremmin kohdennettuja ja niissä olisi otettava täysin huomioon tietojen ja resurssien rajallisuus.
  Komissio arvioi, että makrotaloudelliset mallit ovat olennainen väline laajojen tukimuotojen taloudellisen vaikutuksen mittaamisessa. Tarkasteltavina olevia maita varten kehitetyissä HERMIN-malleissa otettiin mahdollisuuksien mukaan huomioon vastaanottavien talouksien kansalliset erityispiirteet. Tätä arviointivälinettä voidaan kuitenkin parantaa rajoitusten käsittelemisessä, erityisesti kun on kyse mikrotason tiedosta.
  Komissio on samaa mieltä siitä, että jälkiarvioinneissa olisi otettava täysin huomioon olemassa olevat aihepiirikohtaiset tutkimukset.
  Tuleviin arviointeihin olisi otettava vähemmän arvioitavia kysymyksiä. Tämä mahdollistaa syvemmän analyysin tietyillä alueilla ja helpottaa komission suorittamaa valvontaa. |
| --- | --- |

XI.

Komissio katsoo, että tulevien jälkiarviointien tulisi olla paremmin kohdennettuja ja niissä olisi otettava täysin huomioon tietojen ja resurssien rajallisuus.

Komissio arvioi, että makrotaloudelliset mallit ovat olennainen väline laajojen tukimuotojen taloudellisen vaikutuksen mittaamisessa. Tarkasteltavina olevia maita varten kehitetyissä HERMIN-malleissa otettiin mahdollisuuksien mukaan huomioon vastaanottavien talouksien kansalliset erityispiirteet. Tätä arviointivälinettä voidaan kuitenkin parantaa rajoitusten käsittelemisessä, erityisesti kun on kyse mikrotason tiedosta.

Komissio on samaa mieltä siitä, että jälkiarvioinneissa olisi otettava täysin huomioon olemassa olevat aihepiirikohtaiset tutkimukset.

Tuleviin arviointeihin olisi otettava vähemmän arvioitavia kysymyksiä. Tämä mahdollistaa syvemmän analyysin tietyillä alueilla ja helpottaa komission suorittamaa valvontaa.

JOHDANTO

| 1. | Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tehnyt useita havaintoja arvioinnista yleisesti ja jälkiarvioinnista erityisesti, varsinkin erityiskertomuksessa nro 15/1998 rakennerahastojen toimista ohjelmakausina 1989–1993 ja 1994–1999 sekä erityiskertomuksessa nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta ohjelmakaudella 2000–2006. Tilintarkastustuomioistuin myönsi kyseisten arviointien erityisrajoitukset ja päätyi kokonaisuudessaan tyydyttävään arviointiin, vaikka kiinnittikin huomiota kehittämistä kaipaaviin kohtiin. Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen tästä aiheesta esittämän rakentavan arvostelun. |
| --- | --- |

1.

Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tehnyt useita havaintoja arvioinnista yleisesti ja jälkiarvioinnista erityisesti, varsinkin erityiskertomuksessa nro 15/1998 rakennerahastojen toimista ohjelmakausina 1989–1993 ja 1994–1999 sekä erityiskertomuksessa nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta ohjelmakaudella 2000–2006. Tilintarkastustuomioistuin myönsi kyseisten arviointien erityisrajoitukset ja päätyi kokonaisuudessaan tyydyttävään arviointiin, vaikka kiinnittikin huomiota kehittämistä kaipaaviin kohtiin. Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen tästä aiheesta esittämän rakentavan arvostelun.

| 4. | Komissio käy läpi tehdyn työn organisoinnin erityisesti tietojen keruun ja yhteenvetokertomuksen valmistelun osalta myöhempiä jälkiarviointeja varten.
  Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevassa jälkiarvioinnissa käytettiin jäsenvaltioiden ohjelmakauden 1994–1999 puolivälissä ja loppuvaiheissa tekemiä arviointikertomuksia. |
| --- | --- |

4.

Komissio käy läpi tehdyn työn organisoinnin erityisesti tietojen keruun ja yhteenvetokertomuksen valmistelun osalta myöhempiä jälkiarviointeja varten.

Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevassa jälkiarvioinnissa käytettiin jäsenvaltioiden ohjelmakauden 1994–1999 puolivälissä ja loppuvaiheissa tekemiä arviointikertomuksia.

ALUEPOLITIIKAN PÄÄOSASTON TEKEMÄ JÄLKIARVIOINTI TAVOITE 1 -ALUEESTA

| 15. Laatikko 1. | Jälkiarviointi ei ole komission virallinen kertomus. Komissio kuitenkin kannattaa kertomuksen yleispäätelmää, jota tukevat komission laatiman taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kolmannen väliraportin tiedot. |
| --- | --- |

15. Laatikko 1.

Jälkiarviointi ei ole komission virallinen kertomus. Komissio kuitenkin kannattaa kertomuksen yleispäätelmää, jota tukevat komission laatiman taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kolmannen väliraportin tiedot.

| 16. | Tilintarkastustuomioistuin myöntää jälkiarviointeja koskevat erityisongelmat, varsinkin määrällisten indikaattoritietojen puutteen. Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevissa jälkiarvioinneissa on parantamisen varaa. Tätä varten komissio aikoo käynnistää laajan metodologisen keskustelun jäsenvaltioiden ja tutkijoiden kanssa ennen seuraavaa jälkiarviointikierrosta. Yksi tärkeä pohdittava seikka on, onko keskityttävä muutamaan olennaiseen arvioitavaan kysymykseen. Työhön kohdistuu tällöin vähemmän tietojen saatavuudesta johtuvia rajoituksia. |
| --- | --- |

16.

Tilintarkastustuomioistuin myöntää jälkiarviointeja koskevat erityisongelmat, varsinkin määrällisten indikaattoritietojen puutteen. Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevissa jälkiarvioinneissa on parantamisen varaa. Tätä varten komissio aikoo käynnistää laajan metodologisen keskustelun jäsenvaltioiden ja tutkijoiden kanssa ennen seuraavaa jälkiarviointikierrosta. Yksi tärkeä pohdittava seikka on, onko keskityttävä muutamaan olennaiseen arvioitavaan kysymykseen. Työhön kohdistuu tällöin vähemmän tietojen saatavuudesta johtuvia rajoituksia.

| 17. | Vaikka lähentymisnopeus alueiden välillä vaihtelee, tavoite 1-alueiden kasvua vauhdittaa työllisyyden paranemisen lisäksi merkittävästi myös tuottavuuden kasvu. Muut empiiriset tutkimukset viittaavat siihen, että tuottavuudella on keskeinen merkitys kestävälle kasvunopeudelle pitkällä aikavälillä (ellei pysyvää maahanmuuttovirtaa ole). |
| --- | --- |

17.

Vaikka lähentymisnopeus alueiden välillä vaihtelee, tavoite 1-alueiden kasvua vauhdittaa työllisyyden paranemisen lisäksi merkittävästi myös tuottavuuden kasvu. Muut empiiriset tutkimukset viittaavat siihen, että tuottavuudella on keskeinen merkitys kestävälle kasvunopeudelle pitkällä aikavälillä (ellei pysyvää maahanmuuttovirtaa ole).

| 18. | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen tekemän regressioanalyysin. Se perustuu kuitenkin vain yhteen selittävään muuttujaan. Yksipuolisten tulosten välttämiseksi olisi tarpeellista tehdä valvonta-analyysi muiden selittävien muuttujien osalta. |
| --- | --- |

18.

Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen tekemän regressioanalyysin. Se perustuu kuitenkin vain yhteen selittävään muuttujaan. Yksipuolisten tulosten välttämiseksi olisi tarpeellista tehdä valvonta-analyysi muiden selittävien muuttujien osalta.

| 19. | Muissakin komission tekemissä tutkimuksissa, kuten kolmannessa koheesioraportissa, on päädytty yhteenvetokertomuksesta poikkeaviin päätelmiin. Yleiskuva onkin kahtalainen: joissakin jäsenvaltioissa pääkasvutekijä näyttää olevan työllisyyden kasvu, ja toisissa tuottavuuden kasvu (katso kolmas koheesioraportti, s. 3–4). |
| --- | --- |

19.

Muissakin komission tekemissä tutkimuksissa, kuten kolmannessa koheesioraportissa, on päädytty yhteenvetokertomuksesta poikkeaviin päätelmiin. Yleiskuva onkin kahtalainen: joissakin jäsenvaltioissa pääkasvutekijä näyttää olevan työllisyyden kasvu, ja toisissa tuottavuuden kasvu (katso kolmas koheesioraportti, s. 3–4).

| 20. | Komissio on samaa mieltä siitä, että arvioija olisi voinut paremmin hyödyntää saatavissa olevia tietoja työvoimaosuudesta, bruttokansantuotteesta ja tuottavuudesta. Näihin yhteyksiin on perehdytty kuitenkin myös muissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

20.

Komissio on samaa mieltä siitä, että arvioija olisi voinut paremmin hyödyntää saatavissa olevia tietoja työvoimaosuudesta, bruttokansantuotteesta ja tuottavuudesta. Näihin yhteyksiin on perehdytty kuitenkin myös muissa tutkimuksissa.

| 21. | Suunniteltuja ja todellisia menoja koskevia tietoja ei voida eritellä alueittain, koska merkittävä osa tuesta toimitetaan kansallisten ohjelmien kautta, joita ovat liikennettä, tutkimusta, kansallisia tukisuunnitelmia tai henkilöstöresursseja koskevat ohjelmat. Jäsenvaltiot eivät ylläpidä tilastoja siitä, miten tuki alueittain kohdistetaan. Regressioanalyysillä voidaan luonnollisesti kattaa vain osa EU:n menoista. Kyseessä oli tähän arviointiosaan olennaisesti kuuluva rajoitus. |
| --- | --- |

21.

Suunniteltuja ja todellisia menoja koskevia tietoja ei voida eritellä alueittain, koska merkittävä osa tuesta toimitetaan kansallisten ohjelmien kautta, joita ovat liikennettä, tutkimusta, kansallisia tukisuunnitelmia tai henkilöstöresursseja koskevat ohjelmat. Jäsenvaltiot eivät ylläpidä tilastoja siitä, miten tuki alueittain kohdistetaan. Regressioanalyysillä voidaan luonnollisesti kattaa vain osa EU:n menoista. Kyseessä oli tähän arviointiosaan olennaisesti kuuluva rajoitus.

| 23. | Komissio osoitti kolmannessa koheesioraportissaan, että annetun rakennetuen määrän ja BKT:n todellisen kasvun välillä on jonkinlainen yhteys tavoite 1 -alueilla. |
| --- | --- |

23.

Komissio osoitti kolmannessa koheesioraportissaan, että annetun rakennetuen määrän ja BKT:n todellisen kasvun välillä on jonkinlainen yhteys tavoite 1 -alueilla.

| 24. | Kuten edellä korostettiin, arvioinnissa koettiin vaikeita tiedon saatavuuden rajoituksia erityisesti kansallisten tietojen sekä julkisen että yksityisen sektorin rahoitusosuuksien osalta. Esitetyt tiedot perustuivat suurimmaksi osaksi arviointimenetelmiin, mikä joissakin tapauksissa aiheutti virheitä tai eroavuuksia. |
| --- | --- |

24.

Kuten edellä korostettiin, arvioinnissa koettiin vaikeita tiedon saatavuuden rajoituksia erityisesti kansallisten tietojen sekä julkisen että yksityisen sektorin rahoitusosuuksien osalta. Esitetyt tiedot perustuivat suurimmaksi osaksi arviointimenetelmiin, mikä joissakin tapauksissa aiheutti virheitä tai eroavuuksia.

| 26. | Yksityisen sektorin osuus riippuu maan yleisistä taloudellisista olosuhteista yleisesti sekä kyseisellä alueella. EU:n rakennerahastojen vaikuttavuus vaihtelee suuresti maiden välillä. |
| --- | --- |

26.

Yksityisen sektorin osuus riippuu maan yleisistä taloudellisista olosuhteista yleisesti sekä kyseisellä alueella. EU:n rakennerahastojen vaikuttavuus vaihtelee suuresti maiden välillä.

| 27. | Tämän kysymyksen tarkastelua vaikeutti yksityisen sektorin lukuihin liittyvä epävarmuus. |
| --- | --- |

27.

Tämän kysymyksen tarkastelua vaikeutti yksityisen sektorin lukuihin liittyvä epävarmuus.

| 28. | Markkinatappiot ovat ennakkoarvioinnissa ratkaiseva kysymys. Vaikka se mainitaan arvioijan laatimassa menetelmäoppaassa, toimeksiannossa ei vaadittu virallista ja yksityiskohtaista asianmukaisuuden arviointia. |
| --- | --- |

28.

Markkinatappiot ovat ennakkoarvioinnissa ratkaiseva kysymys. Vaikka se mainitaan arvioijan laatimassa menetelmäoppaassa, toimeksiannossa ei vaadittu virallista ja yksityiskohtaista asianmukaisuuden arviointia.

| 30. | Arvioijien täytyi perustaa arvionsa suurelta osin jäsenvaltioista saataviin tietoihin. Jos esimerkiksi hukkavaikutusta koskevia tietoja ei ollut saatavilla, toimeksiannossa ei vaadittu arvioijia itse hankkimaan tietoa, sillä käytettävissä oleva budjetti oli rajallinen.
  Komissio arvioi, että yhteisön lisäarvo -käsitteen sisältö riippuu asiayhteydestä eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi ohjelmasuunnittelu voi jossakin jäsenvaltiossa olla uusi asia. Näissä olosuhteissa vaikuttaa asianmukaisimmalta tehdä laadullinen arviointi. |
| --- | --- |

30.

Arvioijien täytyi perustaa arvionsa suurelta osin jäsenvaltioista saataviin tietoihin. Jos esimerkiksi hukkavaikutusta koskevia tietoja ei ollut saatavilla, toimeksiannossa ei vaadittu arvioijia itse hankkimaan tietoa, sillä käytettävissä oleva budjetti oli rajallinen.

Komissio arvioi, että yhteisön lisäarvo -käsitteen sisältö riippuu asiayhteydestä eri jäsenvaltioissa. Esimerkiksi ohjelmasuunnittelu voi jossakin jäsenvaltiossa olla uusi asia. Näissä olosuhteissa vaikuttaa asianmukaisimmalta tehdä laadullinen arviointi.

| 31. | Nämä rajoitukset johtuvat pääasiassa tieto- ja budjettirajoitteista. Vaikka muiden teemakohtaisten selvitystulosten arviointi on saattanut lisätä päätelmien painoarvoa, jälkiarviointi oli luonnollisesti laajempi. |
| --- | --- |

31.

Nämä rajoitukset johtuvat pääasiassa tieto- ja budjettirajoitteista. Vaikka muiden teemakohtaisten selvitystulosten arviointi on saattanut lisätä päätelmien painoarvoa, jälkiarviointi oli luonnollisesti laajempi.

| 32. | Näillä kahdella arvioinnilla on eri laajuus ja ne kattavat eri asioita. Esimerkiksi liikennettä koskeva teemakohtainen selvitys perustuu myös koheesiorahastoon ja kattaa kaikki tavoitteet. |
| --- | --- |

32.

Näillä kahdella arvioinnilla on eri laajuus ja ne kattavat eri asioita. Esimerkiksi liikennettä koskeva teemakohtainen selvitys perustuu myös koheesiorahastoon ja kattaa kaikki tavoitteet.

| 33. | Rakennerahastojen tukitoimien työllisyysvaikutuksen arviointi on tunnetusti vaikeaa ja menetelmistä riippuen voi osoittaa eri tuloksia. Niitä on sen vuoksi tulkittava huolellisesti. Komissio kehittää edelleen työllisyysvaikutusten arvioimia menetelmiä tulosten yhtenäisyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

33.

Rakennerahastojen tukitoimien työllisyysvaikutuksen arviointi on tunnetusti vaikeaa ja menetelmistä riippuen voi osoittaa eri tuloksia. Niitä on sen vuoksi tulkittava huolellisesti. Komissio kehittää edelleen työllisyysvaikutusten arvioimia menetelmiä tulosten yhtenäisyyden parantamiseksi.

| 34. | Yhteenvetokertomuksessa ja teemakohtaisessa selvityksessä käytetyt työllisyysvaikutusten arvioimat menetelmät eivät ole vertailukelpoisia. HERMIN-malli perustuu vakaampiin oletuksiin ja tuo esiin myös fyysiseen ja inhimilliseen pääomainvestointiin liittyvän tarjontapuolen vaikutukset; liikenneselvityksillä taas arvioidaan suorat ja epäsuorat vaikutukset lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

34.

Yhteenvetokertomuksessa ja teemakohtaisessa selvityksessä käytetyt työllisyysvaikutusten arvioimat menetelmät eivät ole vertailukelpoisia. HERMIN-malli perustuu vakaampiin oletuksiin ja tuo esiin myös fyysiseen ja inhimilliseen pääomainvestointiin liittyvän tarjontapuolen vaikutukset; liikenneselvityksillä taas arvioidaan suorat ja epäsuorat vaikutukset lyhyellä aikavälillä.

| 35.–36. | Kuten jo aikaisemmin todettiin, rakennerahastojen tukitoimien työllisyysvaikutuksen arviointi on tunnetusti vaikeaa ja menetelmistä riippuen voi osoittaa eri tuloksia. Teemakohtaisessa selvityksessä pk-yrityksistä tehtiin perusteellinen analyysi pk-yritysten tukitoimista ja se kattoi myös muut tukitoimet tavoite 1 -alueen ulkopuolella. |
| --- | --- |

35.–36.

Kuten jo aikaisemmin todettiin, rakennerahastojen tukitoimien työllisyysvaikutuksen arviointi on tunnetusti vaikeaa ja menetelmistä riippuen voi osoittaa eri tuloksia. Teemakohtaisessa selvityksessä pk-yrityksistä tehtiin perusteellinen analyysi pk-yritysten tukitoimista ja se kattoi myös muut tukitoimet tavoite 1 -alueen ulkopuolella.

| 37. | Jäsenvaltioiden seurantatiedot olivat tarpeellinen panos selvitykseen. Ottaen huomioon aika- ja budjettirajoitteet olisi ollut mahdotonta korvata tiedoissa esiintyvät aukot ja puutteet. |
| --- | --- |

37.

Jäsenvaltioiden seurantatiedot olivat tarpeellinen panos selvitykseen. Ottaen huomioon aika- ja budjettirajoitteet olisi ollut mahdotonta korvata tiedoissa esiintyvät aukot ja puutteet.

| 38. | Kun ottaa huomioon arvioinnin laajuuden, kaikkia kysymyksiä oli mahdotonta käsitellä perusteellisesti ad hoc -tarkastuksilla tai muulla kenttätyöllä. |
| --- | --- |

38.

Kun ottaa huomioon arvioinnin laajuuden, kaikkia kysymyksiä oli mahdotonta käsitellä perusteellisesti ad hoc -tarkastuksilla tai muulla kenttätyöllä.

| 39. | Komissio on samaa mieltä siitä, että arvioinneissa tulisi käyttää olemassa olevia selvityksiä ja kirjallista tietoa analyysin lähtökohtana. Teemakohtaiset selvitykset oli kuitenkin jo aloitettu toisessa yhteydessä, nimittäin osana vuosien 2000–2006 ohjelmien valmistelua, kun taas jälkiarvioinnit tehtiin myöhemmin. |
| --- | --- |

39.

Komissio on samaa mieltä siitä, että arvioinneissa tulisi käyttää olemassa olevia selvityksiä ja kirjallista tietoa analyysin lähtökohtana. Teemakohtaiset selvitykset oli kuitenkin jo aloitettu toisessa yhteydessä, nimittäin osana vuosien 2000–2006 ohjelmien valmistelua, kun taas jälkiarvioinnit tehtiin myöhemmin.

| 40. | Virallisten, määrään perustuvien menetelmien käyttö vaatii jäsenmaista saatavia luotettavia ja riittäviä tietoja. Kuten tilintarkastustuomioistuin muistuttaa, tällaiset tiedot usein puuttuivat ohjelmakaudelta 1994–1999. |
| --- | --- |

40.

Virallisten, määrään perustuvien menetelmien käyttö vaatii jäsenmaista saatavia luotettavia ja riittäviä tietoja. Kuten tilintarkastustuomioistuin muistuttaa, tällaiset tiedot usein puuttuivat ohjelmakaudelta 1994–1999.

| 41. | Toimeksiannossa asetettu tavoite tälle alueelle oli varsin suppea. |
| --- | --- |

41.

Toimeksiannossa asetettu tavoite tälle alueelle oli varsin suppea.

| 42. | Vaikka tietojen hankinnassa koettiin vaikeuksia, koska erityyppiset rakennustyöt liittyvät toisiinsa, arvioijat pyrkivät vahvistamaan vertailukelpoisia yksikkökustannuksia joillekin aloille, kuten teiden rakentamiseen, ympäristöhankkeisiin ja teollisissa hankkeissa luotuihin työpaikkoihin. |
| --- | --- |

42.

Vaikka tietojen hankinnassa koettiin vaikeuksia, koska erityyppiset rakennustyöt liittyvät toisiinsa, arvioijat pyrkivät vahvistamaan vertailukelpoisia yksikkökustannuksia joillekin aloille, kuten teiden rakentamiseen, ympäristöhankkeisiin ja teollisissa hankkeissa luotuihin työpaikkoihin.

| 43. | Komissio on samaa mieltä siitä, että yksityiskohtaisempi analyysi on toivottava. Myöhempi koheesiorahastoa koskeva jälkiarviointi auttoi paremmin ymmärtämään asiaa. Vuonna 1998 komissio laati oppaan infrastruktuurihankkeiden kustannuksiin vaikuttavista tekijöistä. |
| --- | --- |

43.

Komissio on samaa mieltä siitä, että yksityiskohtaisempi analyysi on toivottava. Myöhempi koheesiorahastoa koskeva jälkiarviointi auttoi paremmin ymmärtämään asiaa. Vuonna 1998 komissio laati oppaan infrastruktuurihankkeiden kustannuksiin vaikuttavista tekijöistä.

| 44. | Toimeksiannon sanamuodosta kävi selvästi ilmi, että nämä tehtävät olivat erityisen vaikeita ja niistä saattoi tehdä vain osittaisia johtopäätöksiä. Toimeksiannossa ei vaadittu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteiden ja tarjousmenettelyjen arviointia. Kysymystä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteista on käsitelty koheesiorahaston jälkiarvioinnissa. |
| --- | --- |

44.

Toimeksiannon sanamuodosta kävi selvästi ilmi, että nämä tehtävät olivat erityisen vaikeita ja niistä saattoi tehdä vain osittaisia johtopäätöksiä. Toimeksiannossa ei vaadittu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteiden ja tarjousmenettelyjen arviointia. Kysymystä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteista on käsitelty koheesiorahaston jälkiarvioinnissa.

| 46. | Arvioija jätti makroekonomisen mallintamisen ulkopuolelle yksityisen rahoitusosuuden. Mallissa pyritään esittämään määrällisesti EU:n ja julkisen sektorin rahoitusosuuden kokonaisvaikutuksen talouteen mukaan luettuna yksityiset investoinnit. Yksityisen sektorin investoinnit katsotaan tulokseksi eikä erilliseksi politiikan osaksi. Komissio viittaa kohtiin 24–27 antamiinsa vastauksiin. Komissio kantaa huolta tilintarkastustuomioistuimen tavoin ulkoisvaikutusten parametrien määrittämisen vaikeudesta. Valinta tehtiin kansainvälisten selvitysten perusteella, joista voitiin johtaa erilaisia joustavuusarvoja. Siinä vaiheessa kun selvitys tehtiin, vaikutusanalyysin tekemiselle ei ollut todellista vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

46.

Arvioija jätti makroekonomisen mallintamisen ulkopuolelle yksityisen rahoitusosuuden. Mallissa pyritään esittämään määrällisesti EU:n ja julkisen sektorin rahoitusosuuden kokonaisvaikutuksen talouteen mukaan luettuna yksityiset investoinnit. Yksityisen sektorin investoinnit katsotaan tulokseksi eikä erilliseksi politiikan osaksi. Komissio viittaa kohtiin 24–27 antamiinsa vastauksiin. Komissio kantaa huolta tilintarkastustuomioistuimen tavoin ulkoisvaikutusten parametrien määrittämisen vaikeudesta. Valinta tehtiin kansainvälisten selvitysten perusteella, joista voitiin johtaa erilaisia joustavuusarvoja. Siinä vaiheessa kun selvitys tehtiin, vaikutusanalyysin tekemiselle ei ollut todellista vaihtoehtoa.

| 48. | Eräät tilintarkastustuomioistuimen havainnoista kohdissa 48–49 olivat sen erityiskertomuksesta nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006. Komissio viittaa kyseiseen kertomukseen annettuihin vastauksiin.
  Tilintarkastustuomioistuimen ehdottama vaihtoehto ei ollut toteuttamiskelpoinen. Vaatimuksia mikrotaloudellisen aineiston keräämiselle ei ollut yhdenmukaistettu siinä määrin kuin olisi ollut tarpeellista tämäntyyppiselle analyysille. Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevaisuudessa makrotaloudellisten arviointien olisi perustuttava enemmän mikrotaloudellisten tietojen analyysiin. |
| --- | --- |

48.

Eräät tilintarkastustuomioistuimen havainnoista kohdissa 48–49 olivat sen erityiskertomuksesta nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006. Komissio viittaa kyseiseen kertomukseen annettuihin vastauksiin.

Tilintarkastustuomioistuimen ehdottama vaihtoehto ei ollut toteuttamiskelpoinen. Vaatimuksia mikrotaloudellisen aineiston keräämiselle ei ollut yhdenmukaistettu siinä määrin kuin olisi ollut tarpeellista tämäntyyppiselle analyysille. Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevaisuudessa makrotaloudellisten arviointien olisi perustuttava enemmän mikrotaloudellisten tietojen analyysiin.

| 49. | a) | Nämä olivat HERMIN-mallin oletuksia arvioinnin tekemisen aikaan. Mallin edelleen kehittämisessä olisi kiinnitettävä enemmän huomiota palvelusektorin merkitykseen tavoite 1-ohjelman talouksissa. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Nämä olivat HERMIN-mallin oletuksia arvioinnin tekemisen aikaan. Mallin edelleen kehittämisessä olisi kiinnitettävä enemmän huomiota palvelusektorin merkitykseen tavoite 1-ohjelman talouksissa.

| b) | Mallin rakenteellisen epävakauden ongelmaa tutkitaan huolellisesti tulevassa makrotaloudellisessa työssä. |
| --- | --- |

b)

Mallin rakenteellisen epävakauden ongelmaa tutkitaan huolellisesti tulevassa makrotaloudellisessa työssä.

| c) | Komissio myöntää, että mallintaminen olisi ollut tarkempaa, jos käytettävissä olisivat olleet tiedot todellisista menoista. Tiedot maksusitoumuksista olivat ainoat käytettävissä olevat tiedot kaikilla alueilla arvioinnin tekemisen aikaan. |
| --- | --- |

c)

Komissio myöntää, että mallintaminen olisi ollut tarkempaa, jos käytettävissä olisivat olleet tiedot todellisista menoista. Tiedot maksusitoumuksista olivat ainoat käytettävissä olevat tiedot kaikilla alueilla arvioinnin tekemisen aikaan.

| e) | Joustavuusarvot, jotka liittyvät HERMIN-mallissa käytettäviin, fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtäviin investointeihin, perustuvat useisiin tieteellisiin tutkimuksiin. Mallissa arvioidaan erilaisia korkeisiin, keskimääräisiin ja mataliin arvoihin perustuvia skenaarioita. Tästä herkkyystestistä saadaan erilaisia vaikutusarvoja.
  Kaikissa makrotaloudellisissa malleissa kohdataan tieto-ongelmia. Mallintamisessa käytettiin parhaita käytettävissä olevia tietoja. Komissio on samaa mieltä siitä, että mallissa käytettyjä joustavuustietoja on edelleen parannettava. |
| --- | --- |

e)

Joustavuusarvot, jotka liittyvät HERMIN-mallissa käytettäviin, fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtäviin investointeihin, perustuvat useisiin tieteellisiin tutkimuksiin. Mallissa arvioidaan erilaisia korkeisiin, keskimääräisiin ja mataliin arvoihin perustuvia skenaarioita. Tästä herkkyystestistä saadaan erilaisia vaikutusarvoja.

Kaikissa makrotaloudellisissa malleissa kohdataan tieto-ongelmia. Mallintamisessa käytettiin parhaita käytettävissä olevia tietoja. Komissio on samaa mieltä siitä, että mallissa käytettyjä joustavuustietoja on edelleen parannettava.

| f) | HERMIN-mallissa tosiasioiden vastainen skenaario määritetään tilanteeksi ilman yhteisön tukikehystä, jotta voidaan paremmin arvioida poikkeama verrattuna perusarvoon. Muita täydentävyysskenaarioita, esimerkiksi ainoastaan rakenne- ja koheesiorahastojen käytettävyyttä (ilman kansallista rahoitusosuutta), voitaisiin kuitenkin käyttää. |
| --- | --- |

f)

HERMIN-mallissa tosiasioiden vastainen skenaario määritetään tilanteeksi ilman yhteisön tukikehystä, jotta voidaan paremmin arvioida poikkeama verrattuna perusarvoon. Muita täydentävyysskenaarioita, esimerkiksi ainoastaan rakenne- ja koheesiorahastojen käytettävyyttä (ilman kansallista rahoitusosuutta), voitaisiin kuitenkin käyttää.

| 50. | Komissio katsoo, että mahdollisista puutteista huolimatta HERMIN-mallit ovat arvokas väline koheesiopolitiikan vaikutusten ymmärtämiseen ja mittaamiseen. Se, että yhä useammat jäsenvaltiot käyttävät tätä mallia ja että todelliset vaihtoehdot puuttuvat, vahvistaa tätä näkemystä. HERMIN-mallia voidaan parantaa ja komissio tekee sen kehittämistyötä ohjelmakautta 2007–2013 varten. |
| --- | --- |

50.

Komissio katsoo, että mahdollisista puutteista huolimatta HERMIN-mallit ovat arvokas väline koheesiopolitiikan vaikutusten ymmärtämiseen ja mittaamiseen. Se, että yhä useammat jäsenvaltiot käyttävät tätä mallia ja että todelliset vaihtoehdot puuttuvat, vahvistaa tätä näkemystä. HERMIN-mallia voidaan parantaa ja komissio tekee sen kehittämistyötä ohjelmakautta 2007–2013 varten.

| 51. | Komissio arvioi, että on vaikeaa osoittaa lineaarista vastaavuutta työttömyyslukujen pienenemisen tai kasvun sekä luotujen tai menetettyjen työpaikkojen välillä. Työmarkkinamekanismit ovat monimutkaisempia ja niitä tulisi tutkia huolellisesti ennen päätelmien tekemistä. |
| --- | --- |

51.

Komissio arvioi, että on vaikeaa osoittaa lineaarista vastaavuutta työttömyyslukujen pienenemisen tai kasvun sekä luotujen tai menetettyjen työpaikkojen välillä. Työmarkkinamekanismit ovat monimutkaisempia ja niitä tulisi tutkia huolellisesti ennen päätelmien tekemistä.

| 52. | Jälleen on todettava, että arviointi oli riippuvainen tietojen laadusta ja jäsenvaltioiden asettamista tavoitteista. Tällaisten tietojen puute teki arvioinnin monissa tapauksissa vaikeaksi tai mahdottomaksi. |
| --- | --- |

52.

Jälleen on todettava, että arviointi oli riippuvainen tietojen laadusta ja jäsenvaltioiden asettamista tavoitteista. Tällaisten tietojen puute teki arvioinnin monissa tapauksissa vaikeaksi tai mahdottomaksi.

| 56. | Osittain vastakkaiset tai eroavat suositukset eri kysymyksiä koskevissa erilaisissa arvioinneissa ja menetelmissä ovat tavanomainen ja antoisa ilmiö taloudellisessa ja sosiologisessa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

56.

Osittain vastakkaiset tai eroavat suositukset eri kysymyksiä koskevissa erilaisissa arvioinneissa ja menetelmissä ovat tavanomainen ja antoisa ilmiö taloudellisessa ja sosiologisessa tutkimuksessa.

| 57. | Jälkiarvioinnin suositus huomion kiinnittämisestä seurantakomiteoiden asianmukaiseen ja toimivaan kokoon on yhdenmukainen teemakohtaisessa selvityksessä annetun asianmukaista kokoonpanoa koskevan suosituksen kanssa. |
| --- | --- |

57.

Jälkiarvioinnin suositus huomion kiinnittämisestä seurantakomiteoiden asianmukaiseen ja toimivaan kokoon on yhdenmukainen teemakohtaisessa selvityksessä annetun asianmukaista kokoonpanoa koskevan suosituksen kanssa.

| 59. | Jälkiarviointi perustui tässä vain osittaisiin selvityksiin. Komissio on samaa mieltä siitä, että hallinnointijärjestelmiä koskevat havainnot olivat niin kiinnostavia, että niihin olisi ollut syytä kiinnittää enemmän huomiota. Komission yksiköt ryhtyivät tämän kysymyksen erityisarviointiin vuonna 2003 (The efficiency of the implementation methods for Structural Funds – December 2003). |
| --- | --- |

59.

Jälkiarviointi perustui tässä vain osittaisiin selvityksiin. Komissio on samaa mieltä siitä, että hallinnointijärjestelmiä koskevat havainnot olivat niin kiinnostavia, että niihin olisi ollut syytä kiinnittää enemmän huomiota. Komission yksiköt ryhtyivät tämän kysymyksen erityisarviointiin vuonna 2003 (The efficiency of the implementation methods for Structural Funds – December 2003).

| 60. | Kuten muutkin teemakohtaiset arvioinnit, myös kumppanuusperiaatetta koskeva arviointi suunniteltiin tuottamaan tietoja kauden 2000–2006 ohjelmatyöhön. Ohjelmatyö oli saatettu päätökseen jälkiarviointiin mennessä. Sen vuoksi laaja keskustelu tästä aiheesta ei ollut jälkiarvioinnissa olennaista, vaikka se olisi voinut olla toivottavaa. |
| --- | --- |

60.

Kuten muutkin teemakohtaiset arvioinnit, myös kumppanuusperiaatetta koskeva arviointi suunniteltiin tuottamaan tietoja kauden 2000–2006 ohjelmatyöhön. Ohjelmatyö oli saatettu päätökseen jälkiarviointiin mennessä. Sen vuoksi laaja keskustelu tästä aiheesta ei ollut jälkiarvioinnissa olennaista, vaikka se olisi voinut olla toivottavaa.

| 61. | Arvioinnin tehtävät ja budjetti olivat luonnollisesti rajoitettuja.
  Tilintarkastustuomioistuimen esille nostamat kysymykset olivat sen selvityksen aiheena, johon viitattiin kohdan 59 vastauksessa. Hankkeisiin liittyvät valintamenettelyt ovat myös osa hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä, joita tilintarkastuksissa tarkastetaan, koska ne ovat moitteettoman varainhoidon edellytys.
  Komissio katsoo, että tuleviin jälkiarviointeihin tulisi sisällyttää vähemmän arvioitavia asioita. |
| --- | --- |

61.

Arvioinnin tehtävät ja budjetti olivat luonnollisesti rajoitettuja.

Tilintarkastustuomioistuimen esille nostamat kysymykset olivat sen selvityksen aiheena, johon viitattiin kohdan 59 vastauksessa. Hankkeisiin liittyvät valintamenettelyt ovat myös osa hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä, joita tilintarkastuksissa tarkastetaan, koska ne ovat moitteettoman varainhoidon edellytys.

Komissio katsoo, että tuleviin jälkiarviointeihin tulisi sisällyttää vähemmän arvioitavia asioita.

| 62. | Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmät vuosina 1994–1999 rakennerahasto-ohjelmien osalta sisälsivät puutteita. Ne kuitenkin paranivat ohjelmakauden loppua kohden, kun valvonta-asetus 2064/97 otettiin käyttöön, ja kehitys on jatkunut ohjelmakaudella 2000–2006. |
| --- | --- |

62.

Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmät vuosina 1994–1999 rakennerahasto-ohjelmien osalta sisälsivät puutteita. Ne kuitenkin paranivat ohjelmakauden loppua kohden, kun valvonta-asetus 2064/97 otettiin käyttöön, ja kehitys on jatkunut ohjelmakaudella 2000–2006.

| 63. | Jäsenvaltiot ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että rakennerahasto-ohjelmien seuranta oli ohjelmakaudella 1994–1999 heikkoa. Ohjelmakaudella 2000–2006 tehtiin paljon töitä tämän ongelman ratkaisemiseksi. Ensimmäistä kertaa järjestelmälliset arvioinnit (mukaan luettuina ennakkoarvioinnit ja väliarvioinnit) tehtiin kaikista rakennerahasto-ohjelmista. Tämän tuloksena rakennerahastojen indikaattori- ja seurantajärjestelmää kehitettiin merkittävästi. |
| --- | --- |

63.

Jäsenvaltiot ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että rakennerahasto-ohjelmien seuranta oli ohjelmakaudella 1994–1999 heikkoa. Ohjelmakaudella 2000–2006 tehtiin paljon töitä tämän ongelman ratkaisemiseksi. Ensimmäistä kertaa järjestelmälliset arvioinnit (mukaan luettuina ennakkoarvioinnit ja väliarvioinnit) tehtiin kaikista rakennerahasto-ohjelmista. Tämän tuloksena rakennerahastojen indikaattori- ja seurantajärjestelmää kehitettiin merkittävästi.

| 64. | Järjestelmien tuottamat varainhoitoa koskevat tiedot olivat yleisesti ottaen luotettavia. Näin ei kuitenkaan ollut seurantatietojen osalta, vaikka sellaisten tietojen käytettävyys paranikin myöhemmin ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

64.

Järjestelmien tuottamat varainhoitoa koskevat tiedot olivat yleisesti ottaen luotettavia. Näin ei kuitenkaan ollut seurantatietojen osalta, vaikka sellaisten tietojen käytettävyys paranikin myöhemmin ohjelmakaudella.

| 65. | Ohjeissa ei ollut lakisääteisiä vaatimuksia ”sisäisistä arvioinneista”, mutta niitä suoritettiin jäsenmaiden erityistarpeiden mukaan. Nämä olivat jälkiarviointeihin liittyvä myönteinen ilmiö, jota nyt laajasti toistetaan. |
| --- | --- |

65.

Ohjeissa ei ollut lakisääteisiä vaatimuksia ”sisäisistä arvioinneista”, mutta niitä suoritettiin jäsenmaiden erityistarpeiden mukaan. Nämä olivat jälkiarviointeihin liittyvä myönteinen ilmiö, jota nyt laajasti toistetaan.

| 66. | Ohjelmakaudeksi 2000–2006 säädettiin ensimmäistä kertaa yksityiskohtaiset säännöt ja vaatimukset. Tämän pohjalta komissio laati yksityiskohtaiset valmisteluasiakirjat seurantaa ja arviointia varten. Järjestelmällisesti toteutetuissa kaikkia ohjelmia ja tavoitteita koskevissa jälkiarvioinneissa tarjoutui jäsenvaltioille merkittävä tilaisuus investoida indikaattorien ja määrällisten tavoitteiden luomiseen. Useimmat jäsenvaltiot ottivat käyttöön tietoteknisiä ratkaisuja määrälliseen tietoon perustuvaa säännöllistä ja järjestelmällistä raportointia varten. Väliarviointi antoi tilaisuuden tarkistaa ja parantaa indikaattoreita ja niiden käyttöä. |
| --- | --- |

66.

Ohjelmakaudeksi 2000–2006 säädettiin ensimmäistä kertaa yksityiskohtaiset säännöt ja vaatimukset. Tämän pohjalta komissio laati yksityiskohtaiset valmisteluasiakirjat seurantaa ja arviointia varten. Järjestelmällisesti toteutetuissa kaikkia ohjelmia ja tavoitteita koskevissa jälkiarvioinneissa tarjoutui jäsenvaltioille merkittävä tilaisuus investoida indikaattorien ja määrällisten tavoitteiden luomiseen. Useimmat jäsenvaltiot ottivat käyttöön tietoteknisiä ratkaisuja määrälliseen tietoon perustuvaa säännöllistä ja järjestelmällistä raportointia varten. Väliarviointi antoi tilaisuuden tarkistaa ja parantaa indikaattoreita ja niiden käyttöä.

| 67. | a) | Toimeksiannossa todettiin, että ”jäsenvaltioista saatavat tiedot eivät ehkä ole täydellisiä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että useimmat jäsenvaltiot eivät suunnittele jälkiarviointien toteuttamista”. |
| --- | --- | --- |

67.

a)

Toimeksiannossa todettiin, että ”jäsenvaltioista saatavat tiedot eivät ehkä ole täydellisiä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että useimmat jäsenvaltiot eivät suunnittele jälkiarviointien toteuttamista”.

| b) | Lisätietojen keräämisen laajuutta rajoittivat käytettävissä ollut aika ja voimavarat. |
| --- | --- |

b)

Lisätietojen keräämisen laajuutta rajoittivat käytettävissä ollut aika ja voimavarat.

| c) | Nettovaikutusten arvioinnissa mikrotaloudellisia menetelmiä käyttäen oli menetelmään liittyviä vaikeuksia. Lisätyöhön olisi kuitenkin tällä alalla ryhdyttävä. |
| --- | --- |

c)

Nettovaikutusten arvioinnissa mikrotaloudellisia menetelmiä käyttäen oli menetelmään liittyviä vaikeuksia. Lisätyöhön olisi kuitenkin tällä alalla ryhdyttävä.

| d) | Komissio on samaa mieltä siitä, että tämä on tärkeä kysymys tehokkuutta arvioitaessa. Se olisi kuitenkin vaatinut erityisiä lisäselvityksiä, jotka ovat kalliita. Komissio kannustaa kaikesta huolimatta jäsenvaltioita ryhtymään työhön. |
| --- | --- |

d)

Komissio on samaa mieltä siitä, että tämä on tärkeä kysymys tehokkuutta arvioitaessa. Se olisi kuitenkin vaatinut erityisiä lisäselvityksiä, jotka ovat kalliita. Komissio kannustaa kaikesta huolimatta jäsenvaltioita ryhtymään työhön.

| e) | Strategian, vaikuttavuuden ja vaikutusten mahdollisia yhteyksiä analysoidaan jälkiarvioinneissa. |
| --- | --- |

e)

Strategian, vaikuttavuuden ja vaikutusten mahdollisia yhteyksiä analysoidaan jälkiarvioinneissa.

| f) ja g) | Komissio katsoo, että tehtävänmäärityksessä on parempi asettaa vain arviointikysymyksiä ja jättää menetelmäehdotus tarjousten tekijöille. |
| --- | --- |

f) ja g)

Komissio katsoo, että tehtävänmäärityksessä on parempi asettaa vain arviointikysymyksiä ja jättää menetelmäehdotus tarjousten tekijöille.

| 68. | Lähentymisestä on tehty paljon tutkimuksia. Komission koheesioraporteissa on yhteenveto viimeaikaisen työn tuloksista. |
| --- | --- |

68.

Lähentymisestä on tehty paljon tutkimuksia. Komission koheesioraporteissa on yhteenveto viimeaikaisen työn tuloksista.

| 69. | Tämä olisi voinut olla mielenkiintoinen lähestymistapa, mutta se ei ollut tarpeen. Komissio katsoo, että tulevassa arvioinnissa täytyy asettaa selkeät ensisijaiset tavoitteet ja rajoittaa kysymysten laajuutta. |
| --- | --- |

69.

Tämä olisi voinut olla mielenkiintoinen lähestymistapa, mutta se ei ollut tarpeen. Komissio katsoo, että tulevassa arvioinnissa täytyy asettaa selkeät ensisijaiset tavoitteet ja rajoittaa kysymysten laajuutta.

| 70. | Komissio katsoo, että toimeksiannot ja menetelmäopas olivat riittäviä tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

70.

Komissio katsoo, että toimeksiannot ja menetelmäopas olivat riittäviä tähän tarkoitukseen.

| 72. | Jälkiarvioinnista saamansa kokemuksen perusteella komissio käyttää nykyisin asiantuntija-apua menetelmällisesti vaativissa arvioinneissa entistä varhaisemmassa vaiheessa. |
| --- | --- |

72.

Jälkiarvioinnista saamansa kokemuksen perusteella komissio käyttää nykyisin asiantuntija-apua menetelmällisesti vaativissa arvioinneissa entistä varhaisemmassa vaiheessa.

| 73. | Ohjelmakauden 1994–1999 jälkiarvioinnissa kohdattiin suuria haasteita erityisesti tietojen saatavuudessa. |
| --- | --- |

73.

Ohjelmakauden 1994–1999 jälkiarvioinnissa kohdattiin suuria haasteita erityisesti tietojen saatavuudessa.

| 75. | Komissio sovelsi tähän arviointiin tavanomaisia hallinnointitekniikoita, kuten virallista väliraportointia, ohjauskomitean valvontaa, säännöllisiä työkokouksia ja asiantuntijoiden mukanaoloa. Tämän prosessin tuloksena oli tasoltaan hyväksyttävä kertomus.
  Jälkiarviointi oli huomattavan monimutkainen. Komissio käyttää saamaansa kokemusta tämän kysymyksen ratkaisemiseksi paremmalla tavalla tulevaisuudessa.
  Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tuleviin arviointeihin tulisi sisällyttää vähemmän arvioitavia asioita. Tämä mahdollistaa syvemmän analyysin tietyillä alueilla ja helpottaa komission suorittamaa valvontaa. |
| --- | --- |

75.

Komissio sovelsi tähän arviointiin tavanomaisia hallinnointitekniikoita, kuten virallista väliraportointia, ohjauskomitean valvontaa, säännöllisiä työkokouksia ja asiantuntijoiden mukanaoloa. Tämän prosessin tuloksena oli tasoltaan hyväksyttävä kertomus.

Jälkiarviointi oli huomattavan monimutkainen. Komissio käyttää saamaansa kokemusta tämän kysymyksen ratkaisemiseksi paremmalla tavalla tulevaisuudessa.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tuleviin arviointeihin tulisi sisällyttää vähemmän arvioitavia asioita. Tämä mahdollistaa syvemmän analyysin tietyillä alueilla ja helpottaa komission suorittamaa valvontaa.

| 76. | Kyseisessä arvioinnissa sekä tiivistelmässä että 9. luvun suosituksissa annetaan paljon enemmän kuin hallinnointisuosituksia. Suositukset kohdistetaan rakennerahaston tukitoimiin tavoite 1 -alueilla ja ovat ymmärrettävästi yleisluontoisia. Niissä korostetaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, tarvetta kiinnittää enemmän huomiota eroavuuksiin suurten tavoite 1 -alueiden sisällä, tarvetta koordinoida paremmin rakennerahastojen tukitoimet maaseutualueilla, jne. |
| --- | --- |

76.

Kyseisessä arvioinnissa sekä tiivistelmässä että 9. luvun suosituksissa annetaan paljon enemmän kuin hallinnointisuosituksia. Suositukset kohdistetaan rakennerahaston tukitoimiin tavoite 1 -alueilla ja ovat ymmärrettävästi yleisluontoisia. Niissä korostetaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, tarvetta kiinnittää enemmän huomiota eroavuuksiin suurten tavoite 1 -alueiden sisällä, tarvetta koordinoida paremmin rakennerahastojen tukitoimet maaseutualueilla, jne.

| 77. | Komissio on arvioijan kanssa samaa mieltä siitä, että seurantakomiteoiden tulisi ottaa paremmin huomioon strategiset kysymykset. Tämä ei saa viedä huomiota pois komission muista lakisääteisistä tehtävistä. |
| --- | --- |

77.

Komissio on arvioijan kanssa samaa mieltä siitä, että seurantakomiteoiden tulisi ottaa paremmin huomioon strategiset kysymykset. Tämä ei saa viedä huomiota pois komission muista lakisääteisistä tehtävistä.

| 80. | Komissio on ottanut ohjelmakauteen 2007–2013 ne suositukset, joihin tilintarkastustuomioistuin on erityisesti viitannut. |
| --- | --- |

80.

Komissio on ottanut ohjelmakauteen 2007–2013 ne suositukset, joihin tilintarkastustuomioistuin on erityisesti viitannut.

TYÖLLISYYDEN PÄÄOSASTON TEKEMÄ JÄLKIARVIOINTI EUROOPAN SOSIAALIRAHASTON (ESR) TOIMISTA (TAVOITTEET 1 JA 3)

| 81. | Aluepolitiikan pääosaston, työllisyyden pääosaston ja ESR:n jälkiarvioinnin arvioijien välinen koordinointikokous pidettiin lokakuussa 2002. Kokouksessa oltiin yhtä mieltä siitä, että ESR:n jälkiarvioinnin tekijöiden käytettävissä olisi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) jälkiarvioinnin tekijöiden keräämä materiaali. Näin tapahtuikin myöhemmin. Jälkiarviointityön kaksi johtajaa olivat toistensa ohjausryhmien jäseniä ja saivat toisen ryhmän jäsenille jaettuja asiakirjoja. Euroopan sosiaalirahaston arvioijat käyttivät Euroopan aluekehitysrahaston arviointimateriaalia. |
| --- | --- |

81.

Aluepolitiikan pääosaston, työllisyyden pääosaston ja ESR:n jälkiarvioinnin arvioijien välinen koordinointikokous pidettiin lokakuussa 2002. Kokouksessa oltiin yhtä mieltä siitä, että ESR:n jälkiarvioinnin tekijöiden käytettävissä olisi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) jälkiarvioinnin tekijöiden keräämä materiaali. Näin tapahtuikin myöhemmin. Jälkiarviointityön kaksi johtajaa olivat toistensa ohjausryhmien jäseniä ja saivat toisen ryhmän jäsenille jaettuja asiakirjoja. Euroopan sosiaalirahaston arvioijat käyttivät Euroopan aluekehitysrahaston arviointimateriaalia.

| Laatikko 2. | ESR:n jälkiarvioinnin tekijät käyttivät erilaisia tietolähteitä. |
| --- | --- |

Laatikko 2.

ESR:n jälkiarvioinnin tekijät käyttivät erilaisia tietolähteitä.

| 82. | Pelkästään yhteenvetokertomuksessa on runsaasti tietoja ESR:n resurssien (luonne, laatu ja vaikutus) käytöstä eri kohderyhmissä ja jäsenvaltioissa tehtyjen toimenpiteiden mukaan (katso erityisesti yhteenvetokertomuksen 2. luku). |
| --- | --- |

82.

Pelkästään yhteenvetokertomuksessa on runsaasti tietoja ESR:n resurssien (luonne, laatu ja vaikutus) käytöstä eri kohderyhmissä ja jäsenvaltioissa tehtyjen toimenpiteiden mukaan (katso erityisesti yhteenvetokertomuksen 2. luku).

| 84. | Mainitussa taulukossa arvioitujen edunsaajien lukumäärä perustuu jäsenvaltioiden seurantajärjestelmistä saatuihin tietoihin. Joidenkin tietojen täsmällisyyden osalta kohdattiin vaikeuksia, mikä ei vaikuttanut merkittävästi julkaistuihin hyödyllisiin havaintoihin.
  Edunsaajien määrällä on merkitystä vain suhteessa i) tilivelvollisuuteen ja ii) rajoitettuun panos/tuotos-suhteen analyysiin.
  Jälkiarvioinnissa ei tukeuduttu yksittäisiin tietolähteisiin johtopäätösten ja suositusten tekemiseksi. |
| --- | --- |

84.

Mainitussa taulukossa arvioitujen edunsaajien lukumäärä perustuu jäsenvaltioiden seurantajärjestelmistä saatuihin tietoihin. Joidenkin tietojen täsmällisyyden osalta kohdattiin vaikeuksia, mikä ei vaikuttanut merkittävästi julkaistuihin hyödyllisiin havaintoihin.

Edunsaajien määrällä on merkitystä vain suhteessa i) tilivelvollisuuteen ja ii) rajoitettuun panos/tuotos-suhteen analyysiin.

Jälkiarvioinnissa ei tukeuduttu yksittäisiin tietolähteisiin johtopäätösten ja suositusten tekemiseksi.

| 85. | Komissio myöntää, että ESR:n edunsaajien määrän arviointiin liittyi ongelmia. Tästä huolimatta se arvioi, että taulukossa on päätöksentekijöille hyödyllisiä tietoja.
  Vaikka jälkiarvioinnin tekijä on aivan paikkansapitävästi lainannut kahta tietolähdettä, joita on käytetty taulukon kehittämiseen, täydellisempi selitys siitä, miten lukuihin on päädytty, olisi kuitenkin ollut hyödyllinen. |
| --- | --- |

85.

Komissio myöntää, että ESR:n edunsaajien määrän arviointiin liittyi ongelmia. Tästä huolimatta se arvioi, että taulukossa on päätöksentekijöille hyödyllisiä tietoja.

Vaikka jälkiarvioinnin tekijä on aivan paikkansapitävästi lainannut kahta tietolähdettä, joita on käytetty taulukon kehittämiseen, täydellisempi selitys siitä, miten lukuihin on päädytty, olisi kuitenkin ollut hyödyllinen.

| 86. | Tekstissä esiintyvät huomautukset viittaavat yksityiskohtaisempiin tietoihin kuin mitä liitteessä olevassa taulukossa on esitetty. Taulukosta käyvät ilmi keskiarvot, kun taas tekstissä on erittely alaryhmittäin.
  Komissio katsoo, ettei vaihteluvälin puuttuminen vähennä analyysin arvoa. |
| --- | --- |

86.

Tekstissä esiintyvät huomautukset viittaavat yksityiskohtaisempiin tietoihin kuin mitä liitteessä olevassa taulukossa on esitetty. Taulukosta käyvät ilmi keskiarvot, kun taas tekstissä on erittely alaryhmittäin.

Komissio katsoo, ettei vaihteluvälin puuttuminen vähennä analyysin arvoa.

| 87. | Kolmannen luvun tarkoituksena on antaa taustatietoja ESR:n toimille; 2. lukuun sisältyy suurin osa rahastoa koskevasta numerotiedosta. |
| --- | --- |

87.

Kolmannen luvun tarkoituksena on antaa taustatietoja ESR:n toimille; 2. lukuun sisältyy suurin osa rahastoa koskevasta numerotiedosta.

| Laatikko 3. | Muutamat tekstissä esiintyneet epäyhteneväisyydet eivät mitätöi taulukon tietojen täsmällisyyttä ja hyödyllisyyttä. |
| --- | --- |

Laatikko 3.

Muutamat tekstissä esiintyneet epäyhteneväisyydet eivät mitätöi taulukon tietojen täsmällisyyttä ja hyödyllisyyttä.

| 88. | Taulukosta käy selvästi ilmi yksilöityjen oletusten paikkansapitävyys.
  Taulukon 3 tarkastelu osoittaa, että






  a) | korkeintaan yksi 30 tapauksesta oli ristiriidassa jonkun esitetyn oletuksen kanssa. |
| --- | --- | --- |

88.

Taulukosta käy selvästi ilmi yksilöityjen oletusten paikkansapitävyys.

Taulukon 3 tarkastelu osoittaa, että

a)

korkeintaan yksi 30 tapauksesta oli ristiriidassa jonkun esitetyn oletuksen kanssa.

| b) | ainakin kaksi kolmesta oli luokiteltu kohtaan ”vahvaa näyttöä” tai ”jonkin verran näyttöä” (20/30, 21/30, 22/30 ja 26/30). |
| --- | --- |

b)

ainakin kaksi kolmesta oli luokiteltu kohtaan ”vahvaa näyttöä” tai ”jonkin verran näyttöä” (20/30, 21/30, 22/30 ja 26/30).

| 89. | Arvioinnissa on myös perusteltua yksilöidä tiedoissa esiintyvät puutteet.
  Toimeksiannossa todetaan selvästi, että arvioinnin tulisi olla ensisijaisesti asiakirjoihin perustuva tutkimus, jossa käytetään muista lähteistä saatuja tietoja (tiedot, jotka olivat käytettävissä väli- ja lopullisessa arvioinnissa sekä hallintoviranomaisten raporteissa ja hallinnointijärjestelmissä). Arvioijien ei tulisi ryhtyä laajaan alustavien tietojen keräämiseen. Huomattava lisätyö kentällä ja tutkimusotannat olisivat vaatineet ylimääräisiä voimavaroja ja luoneet merkittäviä lisäkustannuksia erityisesti, koska oli tarpeen kerätä koko ohjelmakautta koskevia tietoja. Tulevaa ESR:n jälkiarviointia ohjelmakaudelle 2000–2006 edeltää valmistava analyysi. |
| --- | --- |

89.

Arvioinnissa on myös perusteltua yksilöidä tiedoissa esiintyvät puutteet.

Toimeksiannossa todetaan selvästi, että arvioinnin tulisi olla ensisijaisesti asiakirjoihin perustuva tutkimus, jossa käytetään muista lähteistä saatuja tietoja (tiedot, jotka olivat käytettävissä väli- ja lopullisessa arvioinnissa sekä hallintoviranomaisten raporteissa ja hallinnointijärjestelmissä). Arvioijien ei tulisi ryhtyä laajaan alustavien tietojen keräämiseen. Huomattava lisätyö kentällä ja tutkimusotannat olisivat vaatineet ylimääräisiä voimavaroja ja luoneet merkittäviä lisäkustannuksia erityisesti, koska oli tarpeen kerätä koko ohjelmakautta koskevia tietoja. Tulevaa ESR:n jälkiarviointia ohjelmakaudelle 2000–2006 edeltää valmistava analyysi.

| 90. | Yhteenvetokertomuksessa on useita viittauksia ”toimenpiteiden yhdistelmän” merkitykseen vaikuttavuuden osalta. |
| --- | --- |

90.

Yhteenvetokertomuksessa on useita viittauksia ”toimenpiteiden yhdistelmän” merkitykseen vaikuttavuuden osalta.

| 92. | Ensinnäkin arvioijat valitsevat sanansa huolella ja korostavat, että heidän tekemänsä johtopäätökset ovat alustavia: ”Kansallisten määrärahojen ja ESR:n varojen myöntäminen samaan kohteeseen ei näytä johtaneen lähentymiseen...” Toiseksi, esitetyt luvut (3. luvun taulukot ja liite 2) osoittavat, että menojen muodostumisen mallit eivät tulleet maiden välillä yhtenäisemmiksi kansallisten määrärahojen yhdistämisen myötä. Kolmanneksi, kuten edellä mainittiin vastauksessa kohtaan 87 (mukaan luettuna laatikko 3), tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat 3. luvun taulukkojen tiedot ovat täsmällisiä ja tukevat arvioijien laadullisia havaintoja. Tämä havainto perustuu myös työmarkkinaolosuhteiden analyysiin, joka on esitetty yhteenvetokertomuksen liitteessä 2 (ei vain 3. luvussa). Komissio on jo todennut, että annetut esimerkit koskivat muutamia tekstissä esiintyneitä epäyhteneväisyyksiä, jotka eivät mitätöi taulukon tietojen täsmällisyyttä. |
| --- | --- |

92.

Ensinnäkin arvioijat valitsevat sanansa huolella ja korostavat, että heidän tekemänsä johtopäätökset ovat alustavia: ”Kansallisten määrärahojen ja ESR:n varojen myöntäminen samaan kohteeseen ei näytä johtaneen lähentymiseen...” Toiseksi, esitetyt luvut (3. luvun taulukot ja liite 2) osoittavat, että menojen muodostumisen mallit eivät tulleet maiden välillä yhtenäisemmiksi kansallisten määrärahojen yhdistämisen myötä. Kolmanneksi, kuten edellä mainittiin vastauksessa kohtaan 87 (mukaan luettuna laatikko 3), tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat 3. luvun taulukkojen tiedot ovat täsmällisiä ja tukevat arvioijien laadullisia havaintoja. Tämä havainto perustuu myös työmarkkinaolosuhteiden analyysiin, joka on esitetty yhteenvetokertomuksen liitteessä 2 (ei vain 3. luvussa). Komissio on jo todennut, että annetut esimerkit koskivat muutamia tekstissä esiintyneitä epäyhteneväisyyksiä, jotka eivät mitätöi taulukon tietojen täsmällisyyttä.

| 93. | Kuten kohdan 88 taulukko 3:ssa mainittujen henkilöiden osalta, tiedot osoittavat selvästi yksilöityjen oletusten paikkansapitävyyden. |
| --- | --- |

93.

Kuten kohdan 88 taulukko 3:ssa mainittujen henkilöiden osalta, tiedot osoittavat selvästi yksilöityjen oletusten paikkansapitävyyden.

| 95. | Komissio katsoo, että sen laadunarviointi oli täsmällistä ja tasapainoista, ja se ottaa huomioon sekä myönteisiä että kielteisiä puolia tehdystä työstä (ennemminkin kuin keskittyy yksinomaan joihinkin kielteisiin puoliin).
  Todetun perusteella, ja koska tulokset ja päätelmät perustuivat useisiin tietolähteisiin, komissio pitää kiinni laadunarvioinnistaan. |
| --- | --- |

95.

Komissio katsoo, että sen laadunarviointi oli täsmällistä ja tasapainoista, ja se ottaa huomioon sekä myönteisiä että kielteisiä puolia tehdystä työstä (ennemminkin kuin keskittyy yksinomaan joihinkin kielteisiin puoliin).

Todetun perusteella, ja koska tulokset ja päätelmät perustuivat useisiin tietolähteisiin, komissio pitää kiinni laadunarvioinnistaan.

| 97. | a) | Ei ole yllättävää, että osa arviointituloksista on luonteeltaan laadullista, koska arvioinnissa käytetään muista lähteistä saatuja, tiivistetyssä muodossa esitettyjä tietoja sekä ensisijaisia lähteitä, jotka ovat laadullisia (sidosryhmien haastattelut ja arviointituloksia käsittelevät kansalliset seminaarit). Joissakin tapauksissa tulosten kuvaus voi olla yksinomaan laadullinen. Ohjelmakaudella 1994–1999 jäsenvaltioiden ei ollut pakko analysoida hukkavaikutusta, eikä se myöskään ollut osa toimeksiantoa. Looginen seuraus tästä on, että jälkiarvioinneissa voitiin raportoida vain sellaisista hukkavaikutusarvioinnista, jotka olivat saatavilla. |
| --- | --- | --- |

97.

a)

Ei ole yllättävää, että osa arviointituloksista on luonteeltaan laadullista, koska arvioinnissa käytetään muista lähteistä saatuja, tiivistetyssä muodossa esitettyjä tietoja sekä ensisijaisia lähteitä, jotka ovat laadullisia (sidosryhmien haastattelut ja arviointituloksia käsittelevät kansalliset seminaarit). Joissakin tapauksissa tulosten kuvaus voi olla yksinomaan laadullinen. Ohjelmakaudella 1994–1999 jäsenvaltioiden ei ollut pakko analysoida hukkavaikutusta, eikä se myöskään ollut osa toimeksiantoa. Looginen seuraus tästä on, että jälkiarvioinneissa voitiin raportoida vain sellaisista hukkavaikutusarvioinnista, jotka olivat saatavilla.

| b) | Yhdistyneen kuningaskunnan arviointikertomuksessa on runsaasti näyttöä hankalasti mitattavissa olevista tuloksista.
  Muissakin kansallisissa kertomuksissa on viitteitä tähän käsitteeseen. |
| --- | --- |

b)

Yhdistyneen kuningaskunnan arviointikertomuksessa on runsaasti näyttöä hankalasti mitattavissa olevista tuloksista.

Muissakin kansallisissa kertomuksissa on viitteitä tähän käsitteeseen.

| c) | Yhteenvetokertomus ja kansalliset kertomukset, joihin yhteenvetokertomus perustuu, sisältävät useita havaintoja ESR:n toiminnan sisällöstä (varainhoidosta, kohderyhmistä tai toimenpidetyypeistä) ja tuloksista sekä kansallisista arviointikertomuksista tai sidosryhmien haastatteluista tehdyistä huomautuksista.
  Myös tapauskohtaisista selvityksistä on käytettävissä tietoja. |
| --- | --- |

c)

Yhteenvetokertomus ja kansalliset kertomukset, joihin yhteenvetokertomus perustuu, sisältävät useita havaintoja ESR:n toiminnan sisällöstä (varainhoidosta, kohderyhmistä tai toimenpidetyypeistä) ja tuloksista sekä kansallisista arviointikertomuksista tai sidosryhmien haastatteluista tehdyistä huomautuksista.

Myös tapauskohtaisista selvityksistä on käytettävissä tietoja.

| d) | Kun ohjelmakauden 1994–1999 ohjelmia luotiin, kestävä kehitys ei vielä ollut rakennerahastoille tärkeä poliittinen tavoite, ja sen vuoksi sitä ei toimeksiannossa yksilöity teemaksi.
  Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ei esiinny toimeksiannossa; sitä käsiteltiin koheesioraportissa. |
| --- | --- |

d)

Kun ohjelmakauden 1994–1999 ohjelmia luotiin, kestävä kehitys ei vielä ollut rakennerahastoille tärkeä poliittinen tavoite, ja sen vuoksi sitä ei toimeksiannossa yksilöity teemaksi.

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ei esiinny toimeksiannossa; sitä käsiteltiin koheesioraportissa.

| e) | Kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkistamat kansalliset kertomukset sisältävät runsaasti materiaalia pitkäaikaistyöttömistä ja työmarkkinoille pyrkivistä nuorista. Myös yhteenvetokertomuksessa on tietoja edellä mainituista kahdesta ”kohderyhmästä”. |
| --- | --- |

e)

Kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkistamat kansalliset kertomukset sisältävät runsaasti materiaalia pitkäaikaistyöttömistä ja työmarkkinoille pyrkivistä nuorista. Myös yhteenvetokertomuksessa on tietoja edellä mainituista kahdesta ”kohderyhmästä”.

| f) | Kuten edellä todettiin, jälkiarvioinnin tekijät olivat joiltakin osin riippuvaisia jäsenvaltioiden antamista tiedoista. Se, että joistakin ohjelmista puuttuivat ”erityiset alkuperäiset tavoitteet”, oli arvioijia edelleen rajoittava tekijä. |
| --- | --- |

f)

Kuten edellä todettiin, jälkiarvioinnin tekijät olivat joiltakin osin riippuvaisia jäsenvaltioiden antamista tiedoista. Se, että joistakin ohjelmista puuttuivat ”erityiset alkuperäiset tavoitteet”, oli arvioijia edelleen rajoittava tekijä.

| g) | Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan aluekehitysrahastoa koskevien jälkiarviointien tekijät toimivat yhteistyössä, ja ESR:n jälkiarvioijat käyttivät kertomuksia, joita tavoite 1 -arvioijat olivat heille toimittaneet. Jäsenvaltioita ei pyydetty arvioimaan ESR-rahoitusta saavien edunsaajien tuottavuuden kasvun merkitystä heidät työllistäville yrityksille, eikä se myöskään kuulunut toimeksiantoon. Niinpä ei olekaan yllättävää, että tämä aihe esiintyy vain satunnaisesti. |
| --- | --- |

g)

Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan aluekehitysrahastoa koskevien jälkiarviointien tekijät toimivat yhteistyössä, ja ESR:n jälkiarvioijat käyttivät kertomuksia, joita tavoite 1 -arvioijat olivat heille toimittaneet. Jäsenvaltioita ei pyydetty arvioimaan ESR-rahoitusta saavien edunsaajien tuottavuuden kasvun merkitystä heidät työllistäville yrityksille, eikä se myöskään kuulunut toimeksiantoon. Niinpä ei olekaan yllättävää, että tämä aihe esiintyy vain satunnaisesti.

| 98. | Yhteenvetokertomuksessa yksilöidään useita tekijöitä, jotka vaikuttavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan kehittymiseen, kuten ESR:n voimavarojen taso, rakennerahastojen suunnitteluprosessit ja ESR:n organisaatioon liittyvät järjestelyt. Siinä kuvattiin melko konkreettisesti ESR:n vaikutusta Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä.
  Kuten edellä korostettiin, ohjelmakaudella 1994–1999 jäsenvaltioilta ei edellytetty nettovaikutusten analysoimista. On siis ymmärrettävää, ettei aihe esiinny kaikkien jäsenvaltioiden arviointikertomuksissa. Koska arvioijilta pyydettiin, etteivät he suorittaisi laajaa alustavien tietojen keräämistä, jälkiarvioinnin tekijöitä ei voida arvostella siitä, että he eivät ole toimittaneet tätä materiaalia. |
| --- | --- |

98.

Yhteenvetokertomuksessa yksilöidään useita tekijöitä, jotka vaikuttavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan kehittymiseen, kuten ESR:n voimavarojen taso, rakennerahastojen suunnitteluprosessit ja ESR:n organisaatioon liittyvät järjestelyt. Siinä kuvattiin melko konkreettisesti ESR:n vaikutusta Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä.

Kuten edellä korostettiin, ohjelmakaudella 1994–1999 jäsenvaltioilta ei edellytetty nettovaikutusten analysoimista. On siis ymmärrettävää, ettei aihe esiinny kaikkien jäsenvaltioiden arviointikertomuksissa. Koska arvioijilta pyydettiin, etteivät he suorittaisi laajaa alustavien tietojen keräämistä, jälkiarvioinnin tekijöitä ei voida arvostella siitä, että he eivät ole toimittaneet tätä materiaalia.

| 100. | Euroopan työllisyysstrategia tarjoaa lujemman strategisen kehyksen, jota vasten edistymistä voidaan arvioida. Institutionaalisia rakenteita on kehitetty edistyksen mittaamiseksi. Euroopan työllisyysstrategia edistää vahvempia yhteyksiä EU:n ohjelmien rahoitusjärjestelmien ja muiden politiikan välineiden, asetusten ja kansallisten ohjelmien välillä. |
| --- | --- |

100.

Euroopan työllisyysstrategia tarjoaa lujemman strategisen kehyksen, jota vasten edistymistä voidaan arvioida. Institutionaalisia rakenteita on kehitetty edistyksen mittaamiseksi. Euroopan työllisyysstrategia edistää vahvempia yhteyksiä EU:n ohjelmien rahoitusjärjestelmien ja muiden politiikan välineiden, asetusten ja kansallisten ohjelmien välillä.

| 101. | Komissio uskoo, että kaikissa kansallisissa kertomuksissa on käsitelty toimeksiannon yksilöimän yhteisön lisäarvon eri puolia (taloudellinen ja kannustava vaikutus, toimintapolitiikan vaikutukset, sosiokulttuuriset vaikutukset sekä tavoitteiden vaihtelu). Komissio kuitenkin toteaa, että näitä puolia toisinaan käsiteltiin kansallisten kertomusten eri osioissa.
  Kansalliset jälkiarviointikertomukset (ja jälkiarvioinnin yhteenvetokertomus) sisällyttää nämä eri puolet yhteisön lisäarvon kokonaisanalyysiin. |
| --- | --- |

101.

Komissio uskoo, että kaikissa kansallisissa kertomuksissa on käsitelty toimeksiannon yksilöimän yhteisön lisäarvon eri puolia (taloudellinen ja kannustava vaikutus, toimintapolitiikan vaikutukset, sosiokulttuuriset vaikutukset sekä tavoitteiden vaihtelu). Komissio kuitenkin toteaa, että näitä puolia toisinaan käsiteltiin kansallisten kertomusten eri osioissa.

Kansalliset jälkiarviointikertomukset (ja jälkiarvioinnin yhteenvetokertomus) sisällyttää nämä eri puolet yhteisön lisäarvon kokonaisanalyysiin.

| 102. | Kansalliset kertomukset ja yhteenvetokertomus sisältävät runsaasti tietoja varoista, jotka on suunnattu ESR:n toimintaan.
  Espanjan ja Italian tapauksissa arvioijat tulivat kaiken kaikkiaan myönteisiin johtopäätöksiin.
  Jälkiarvioinnin tekijä totesi Espanjan osalta, että ”yleisesti ottaen näyttää siltä, että Espanjan viranomaiset ovat asiaankuuluvasti ja tehokkaasti käyttäneet ESR:n varoja ohjelmakaudella 1994–1999. Useimmat ohjelmat on toteutettu kokonaisuudessaan suunnitellulla tavalla”.
  Italian osalta arvioija toteaa lopuksi, että ”osaa näistä kustannuksista tarvitaan parantamaan suoritusta ja läpinäkyvyyttä toteuttamisprosessissa; joitain osia voitaisiin todennäköisesti vähentää menetelmää yksinkertaistamalla”. (Kysymys menetelmien yksinkertaistamisesta otettiin esille seuraavalla ohjelmakaudella 2000–2006). |
| --- | --- |

102.

Kansalliset kertomukset ja yhteenvetokertomus sisältävät runsaasti tietoja varoista, jotka on suunnattu ESR:n toimintaan.

Espanjan ja Italian tapauksissa arvioijat tulivat kaiken kaikkiaan myönteisiin johtopäätöksiin.

Jälkiarvioinnin tekijä totesi Espanjan osalta, että ”yleisesti ottaen näyttää siltä, että Espanjan viranomaiset ovat asiaankuuluvasti ja tehokkaasti käyttäneet ESR:n varoja ohjelmakaudella 1994–1999. Useimmat ohjelmat on toteutettu kokonaisuudessaan suunnitellulla tavalla”.

Italian osalta arvioija toteaa lopuksi, että ”osaa näistä kustannuksista tarvitaan parantamaan suoritusta ja läpinäkyvyyttä toteuttamisprosessissa; joitain osia voitaisiin todennäköisesti vähentää menetelmää yksinkertaistamalla”. (Kysymys menetelmien yksinkertaistamisesta otettiin esille seuraavalla ohjelmakaudella 2000–2006).

| 104. | Komissio katsoo, että kertomuksesta saa hyödyllistä aineistoa tulevien jälkiarviointien tekemiseen.
  Kertomuksessa on varsin kattavia tarkasteluja lähestymistavoista, joita on käytetty ESR:n toiminta-alojen arviointiin sekä yksilöihin että järjestelmiin kohdistettujen toimien osalta.
  Kertomuksessa on useita viittauksia tekniikoihin, joita käytetään arvioitaessa yksilöihin kohdistuvaa nettovaikutusta (katso erityisesti sivut 14–16, lisäviittauksia löytyy sivuilta 10, 12, 21 jne.). |
| --- | --- |

104.

Komissio katsoo, että kertomuksesta saa hyödyllistä aineistoa tulevien jälkiarviointien tekemiseen.

Kertomuksessa on varsin kattavia tarkasteluja lähestymistavoista, joita on käytetty ESR:n toiminta-alojen arviointiin sekä yksilöihin että järjestelmiin kohdistettujen toimien osalta.

Kertomuksessa on useita viittauksia tekniikoihin, joita käytetään arvioitaessa yksilöihin kohdistuvaa nettovaikutusta (katso erityisesti sivut 14–16, lisäviittauksia löytyy sivuilta 10, 12, 21 jne.).

| 105. | Menetelmäkertomus osoittaa selvästi, että arvioijat ovat yksilöineet useita konkreettisia suosituksia, jotka liittyvät toimintapolitiikan analyysiin, kuten ESR:n tukitoimien sekä kehittyvien kansallisten ja muiden paikallistason tukitoimien välisten suhteiden tiivis seuranta.
  Menetelmäkertomus käsittelee ”logiikkamalleja” toimintapolitiikan analysoitiin ja kehittää ESR:n toiminnan perusteluun liittyviä arviointikysymyksiä.
  Jälkiarvioinnin tekijöiden ei odotettu ehdottavan lähestymistapaa sopivien indikaattorien valinnalle eri strategisilla tasoilla, koska komission vuonna 2000 antamissa ohjeissa tällaiset indikaattorit oli jo asetettu koko ohjelmakaudelle. |
| --- | --- |

105.

Menetelmäkertomus osoittaa selvästi, että arvioijat ovat yksilöineet useita konkreettisia suosituksia, jotka liittyvät toimintapolitiikan analyysiin, kuten ESR:n tukitoimien sekä kehittyvien kansallisten ja muiden paikallistason tukitoimien välisten suhteiden tiivis seuranta.

Menetelmäkertomus käsittelee ”logiikkamalleja” toimintapolitiikan analysoitiin ja kehittää ESR:n toiminnan perusteluun liittyviä arviointikysymyksiä.

Jälkiarvioinnin tekijöiden ei odotettu ehdottavan lähestymistapaa sopivien indikaattorien valinnalle eri strategisilla tasoilla, koska komission vuonna 2000 antamissa ohjeissa tällaiset indikaattorit oli jo asetettu koko ohjelmakaudelle.

| 106. | Komissio arvioi, että arviointitehtävät on asianmukaisesti täsmennetty toimeksiannossa. Kansallisten jälkiarviointikertomusten päätelmät perustuvat eri lähteisiin (haastattelut, tapauskohtaiset tutkimukset, jne.). Yhteenvetokertomus tarjoaa kokonaisanalyysin kansallisten kertomusten sisältämistä tuloksista. Sopimuspuoli on selostanut, kuinka näitä tietolähteitä käytettiin kehittämään päätelmiä komissiolle annettuun ehdotukseen.
  Kaikkien ESR:n toiminnan osatekijöiden kuvaaminen ja kaikkien arvioitavien puolien määrääminen ennakolta johtaisi vaikeasti hallittavaan ja joustamattomaan toimeksiantoon.
  Mitä tulee ”konkreettisiin toimiin” yksilöihin kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi, kun indikaattoreita ei ole konkreettisesti määritetty tai kun erityisiä tilastollisia arviointeja ei ole äskettäin toteutettu, kuten edellä todettiin, jälkiarvioinnin tekijä noudatti koko arvioinnissa lähestymistapaa, jossa tarkoituksena oli tehdä päätelmiä eri tietolähteiden pohjalta (jäsenvaltioiden arviointikertomukset, kansalliset seminaarit, ohjelmien sidoshenkilöiden henkilökohtaiset haastattelut, tapauskohtaiset tutkimukset).
  Määrällisten tavoitteiden ja saatavilla olevien tietojen välisten epäyhteneväisyyksien laajuus ei ollut tiedossa toimeksiantoa laadittaessa, joten vaikuttaa epäjohdonmukaiselta odottaa, että toimeksianto olisi laadittu eri tavalla.
  Pääsopimuspuoli kehitti yhteistyössä kansallisten sopimuspuolien kanssa toimintaohjeita kansallisella tasolla tehtävälle työlle. |
| --- | --- |

106.

Komissio arvioi, että arviointitehtävät on asianmukaisesti täsmennetty toimeksiannossa. Kansallisten jälkiarviointikertomusten päätelmät perustuvat eri lähteisiin (haastattelut, tapauskohtaiset tutkimukset, jne.). Yhteenvetokertomus tarjoaa kokonaisanalyysin kansallisten kertomusten sisältämistä tuloksista. Sopimuspuoli on selostanut, kuinka näitä tietolähteitä käytettiin kehittämään päätelmiä komissiolle annettuun ehdotukseen.

Kaikkien ESR:n toiminnan osatekijöiden kuvaaminen ja kaikkien arvioitavien puolien määrääminen ennakolta johtaisi vaikeasti hallittavaan ja joustamattomaan toimeksiantoon.

Mitä tulee ”konkreettisiin toimiin” yksilöihin kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi, kun indikaattoreita ei ole konkreettisesti määritetty tai kun erityisiä tilastollisia arviointeja ei ole äskettäin toteutettu, kuten edellä todettiin, jälkiarvioinnin tekijä noudatti koko arvioinnissa lähestymistapaa, jossa tarkoituksena oli tehdä päätelmiä eri tietolähteiden pohjalta (jäsenvaltioiden arviointikertomukset, kansalliset seminaarit, ohjelmien sidoshenkilöiden henkilökohtaiset haastattelut, tapauskohtaiset tutkimukset).

Määrällisten tavoitteiden ja saatavilla olevien tietojen välisten epäyhteneväisyyksien laajuus ei ollut tiedossa toimeksiantoa laadittaessa, joten vaikuttaa epäjohdonmukaiselta odottaa, että toimeksianto olisi laadittu eri tavalla.

Pääsopimuspuoli kehitti yhteistyössä kansallisten sopimuspuolien kanssa toimintaohjeita kansallisella tasolla tehtävälle työlle.

| 107. | Toimeksiannossa ei edellytetty arvioijia määrittämään ohjelmasuunnitelman muuttamista koskevien päätösten asianmukaisuutta vaan pelkästään kuvaamaan niitä. Kaikissa mainituissa tapauksissa jälkiarviointien tekijä on kuvannut ohjelmasuunnitelman muutoksia käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

107.

Toimeksiannossa ei edellytetty arvioijia määrittämään ohjelmasuunnitelman muuttamista koskevien päätösten asianmukaisuutta vaan pelkästään kuvaamaan niitä. Kaikissa mainituissa tapauksissa jälkiarviointien tekijä on kuvannut ohjelmasuunnitelman muutoksia käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| 108. | Valmistavan analyysin mahdollisuutta harkitaan seuraavaa arviointikertaa varten. |
| --- | --- |

108.

Valmistavan analyysin mahdollisuutta harkitaan seuraavaa arviointikertaa varten.

| 109. | Komissio arvioi, että kansallisten arvioijien kokemat tietoon liittyvät vaikeudet eivät vieneet huomiota pois arvioinnin yleisestä laadusta. Arvioinnin suunnittelussa ennakoitiin useiden tietolähteiden käyttö. Jäsenvaltioiden arviointikertomusten sisällön tarkastelun lisäksi kansallisiin jälkiarviointikertomuksiin sisältyy materiaalia päätöskertomuksista, tapauskohtaisista tutkimuksista, kansallisista seminaareista ja henkilökohtaisista haastatteluista.
  Ohjausryhmällä ei ole viivytysten osalta mahdollisuutta nopeuttaa ESR:n yleisohjelmien päättämistä. Ne ovat riippuvaisia hallinnointiviranomaisten vastuulla olevasta täytäntöönpanosta.
  Arvioinnin alussa jälkiarvioinnin tekijälle annettiin kaikki jäsenvaltioiden vuosien 1994–1999 aikana toimittamat arviointikertomukset. Lisäksi jälkiarvioinnin tekijä sai käyttöönsä esittelykirjeitä yhteydenoton helpottamiseksi jäsenvaltioissa ESR:a hallinnoiviin viranomaisiin. |
| --- | --- |

109.

Komissio arvioi, että kansallisten arvioijien kokemat tietoon liittyvät vaikeudet eivät vieneet huomiota pois arvioinnin yleisestä laadusta. Arvioinnin suunnittelussa ennakoitiin useiden tietolähteiden käyttö. Jäsenvaltioiden arviointikertomusten sisällön tarkastelun lisäksi kansallisiin jälkiarviointikertomuksiin sisältyy materiaalia päätöskertomuksista, tapauskohtaisista tutkimuksista, kansallisista seminaareista ja henkilökohtaisista haastatteluista.

Ohjausryhmällä ei ole viivytysten osalta mahdollisuutta nopeuttaa ESR:n yleisohjelmien päättämistä. Ne ovat riippuvaisia hallinnointiviranomaisten vastuulla olevasta täytäntöönpanosta.

Arvioinnin alussa jälkiarvioinnin tekijälle annettiin kaikki jäsenvaltioiden vuosien 1994–1999 aikana toimittamat arviointikertomukset. Lisäksi jälkiarvioinnin tekijä sai käyttöönsä esittelykirjeitä yhteydenoton helpottamiseksi jäsenvaltioissa ESR:a hallinnoiviin viranomaisiin.

| 111. | Komissio ryhtyy tulevaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin arviointityön onnistuneen valmistelun sekä tiiviin seurannan ja valvonnan takaamiseksi. |
| --- | --- |

111.

Komissio ryhtyy tulevaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin arviointityön onnistuneen valmistelun sekä tiiviin seurannan ja valvonnan takaamiseksi.

PÄÄTELMÄT

| 115. | b) | Lisätietojen keräämisen laajuutta rajoittivat käytettävissä ollut aika ja voimavarat.
  Laatuun liittyvää lisätietoa kerättiin kaikesta huolimatta muun muassa haastatteluista ja seminaareista. Jäsenvaltioiden tekemiä kansallisia päätöskertomuksia ja arviointikertomuksia ohjelmakaudelta 1994–1999 tarkasteltiin myös. |
| --- | --- | --- |

115.

b)

Lisätietojen keräämisen laajuutta rajoittivat käytettävissä ollut aika ja voimavarat.

Laatuun liittyvää lisätietoa kerättiin kaikesta huolimatta muun muassa haastatteluista ja seminaareista. Jäsenvaltioiden tekemiä kansallisia päätöskertomuksia ja arviointikertomuksia ohjelmakaudelta 1994–1999 tarkasteltiin myös.

| c) | Eri tietolähteitä käytettiin, jotta päädyttäisiin tasapuolisiin ja harkittuihin päätelmiin.
  Joissakin tapauksissa tulosten kuvaus voi olla vain laadullista. Mutta näin ei ollut kaikissa tapauksissa: arviointituloksissa on myös merkittäviä määrällisiä tietoja. |
| --- | --- |

c)

Eri tietolähteitä käytettiin, jotta päädyttäisiin tasapuolisiin ja harkittuihin päätelmiin.

Joissakin tapauksissa tulosten kuvaus voi olla vain laadullista. Mutta näin ei ollut kaikissa tapauksissa: arviointituloksissa on myös merkittäviä määrällisiä tietoja.

| d) | Tehdyt johtopäätökset perustuivat arvioijien käyttämiin muihin lähteisiin (joista he tekivät tiivistelmän) ja laadullisiin ensisijaisiin lähteisiin (sidosryhmien haastattelut ja arviointituloksia käsittelevät kansalliset seminaarit).
  Katso myös vastaukset kohtiin 88, 92 ja 96. |
| --- | --- |

d)

Tehdyt johtopäätökset perustuivat arvioijien käyttämiin muihin lähteisiin (joista he tekivät tiivistelmän) ja laadullisiin ensisijaisiin lähteisiin (sidosryhmien haastattelut ja arviointituloksia käsittelevät kansalliset seminaarit).

Katso myös vastaukset kohtiin 88, 92 ja 96.

| e) | Toimeksiannossa ei ollut ennakoitu hukkavaikutuksen arviointia.
  Yleisenä huomiona sanottakoon, että arviointityössä ei voida kattaa kaikkia aiheita, ja sen täytyy keskittyä ensisijaisiin tavoitteisiin ja alueisiin ja ottaa huomioon lainsäädännölliset velvoitteet, aikaa ja voimavaroja koskevat rajoitteet sekä tulosten aiotun tarkoituksen. Tästä saatua kokemusta ja oppia käytetään ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarviointiin. |
| --- | --- |

e)

Toimeksiannossa ei ollut ennakoitu hukkavaikutuksen arviointia.

Yleisenä huomiona sanottakoon, että arviointityössä ei voida kattaa kaikkia aiheita, ja sen täytyy keskittyä ensisijaisiin tavoitteisiin ja alueisiin ja ottaa huomioon lainsäädännölliset velvoitteet, aikaa ja voimavaroja koskevat rajoitteet sekä tulosten aiotun tarkoituksen. Tästä saatua kokemusta ja oppia käytetään ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarviointiin.

| 116. | a) | Tämän kysymyksen tarkastelua vaikeutti yksityisen sektorin lukuihin liittyvä epävarmuus. |
| --- | --- | --- |

116.

a)

Tämän kysymyksen tarkastelua vaikeutti yksityisen sektorin lukuihin liittyvä epävarmuus.

| b) | Analyysia rajoitti käytettävissä olevan tiedon saatavuus ja vertailtavuuden puute, jotka johtuivat menetelmissä ja laajuudessa olleista eroista. |
| --- | --- |

b)

Analyysia rajoitti käytettävissä olevan tiedon saatavuus ja vertailtavuuden puute, jotka johtuivat menetelmissä ja laajuudessa olleista eroista.

| c) | Tehokkuutta yritettiin arvioida määrältään rajoitettujen hankkeiden perusteella. |
| --- | --- |

c)

Tehokkuutta yritettiin arvioida määrältään rajoitettujen hankkeiden perusteella.

| d) | HERMIN-malleissa todellakin otettiin huomioon talouksien kansalliset erityispiirteet, rajoitusten suhteen kuitenkin ryhdytään lisätyöhön. |
| --- | --- |

d)

HERMIN-malleissa todellakin otettiin huomioon talouksien kansalliset erityispiirteet, rajoitusten suhteen kuitenkin ryhdytään lisätyöhön.

Komissio katsoo, että kertomuksen 3. luvussa esiintyneet muutamat epäyhteneväisyydet eivät aseta kyseenalaisiksi tietojen täsmällisyyttä, pätevyyttä ja hyödyllisyyttä tehtyjen päätelmien tukemisessa. Taulukoissa esiintyvät tiedot, joista tilintarkastustuomioistuin esitti huomautuksia kohdissa 88 ja 92, tukevat merkittävästi näyttöä yksilöityjen oletusten paikkansapitävyydestä.

Joidenkin tietojen kattavuuden osalta kohdattiin vaikeuksia, mikä ei vaikuttanut merkittävästi esitettyihin hyödyllisiin havaintoihin.

| 117. | Komissio katsoo, että arviointi perustui perusteelliseen suunnitteluun, jossa käytettiin useita tietolähteitä, ja että sen päätelmät ovat hyvin perusteltuja.
  Komissio ryhtyy tulevaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin arviointityön onnistuneen valmistelun sekä tiiviin seurannan ja valvonnan takaamiseksi.
  Katso vastaus kohtaan 111. |
| --- | --- |

117.

Komissio katsoo, että arviointi perustui perusteelliseen suunnitteluun, jossa käytettiin useita tietolähteitä, ja että sen päätelmät ovat hyvin perusteltuja.

Komissio ryhtyy tulevaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin arviointityön onnistuneen valmistelun sekä tiiviin seurannan ja valvonnan takaamiseksi.

Katso vastaus kohtaan 111.

| 118. | Komissio ryhtyy tulevaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin arviointityön onnistuneen valmistelun sekä tiiviin seurannan ja valvonnan takaamiseksi. |
| --- | --- |

118.

Komissio ryhtyy tulevaisuudessa kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin arviointityön onnistuneen valmistelun sekä tiiviin seurannan ja valvonnan takaamiseksi.

SUOSITUKSET

| 119. | Tulevia jälkiarviointeja varten tehdään valmistavia analyyseja tai selvityksiä toteuttamiskelpoisuudesta tietojen saatavuuden sekä sen arvioimiseksi, mitä voidaan kohtuudella saada aikaan tietyssä budjetti- ja aikakehyksessä. |
| --- | --- |

119.

Tulevia jälkiarviointeja varten tehdään valmistavia analyyseja tai selvityksiä toteuttamiskelpoisuudesta tietojen saatavuuden sekä sen arvioimiseksi, mitä voidaan kohtuudella saada aikaan tietyssä budjetti- ja aikakehyksessä.

| 120. | Komissio on samaa mieltä siitä, että ohjelmakaudella 1994–1999 jälkiarviointeihin sovellettuja laadunvalvontamenetelmiä tulisi edelleen kehittää.
  Komissio toteaa, että tulevassa rakennerahastojen jälkiarvioinnissa valmistavaa analyysiä voitaisiin hyödyntää sopimuspuolten työn helpottamiseksi varsinaisten arviointien aikana.






  a) | Jäsenvaltiot keräävät ja toimittavat jälkiarvioinnissa käytetyt perustiedot seurantajärjestelmän kautta. Luotettavien tietojen saatavuus saattaa rajoittaa arviointia, mutta ohjelmakaudella 2000–2006 tällä alueella on tapahtunut edistymistä. |
| --- | --- | --- |

120.

Komissio on samaa mieltä siitä, että ohjelmakaudella 1994–1999 jälkiarviointeihin sovellettuja laadunvalvontamenetelmiä tulisi edelleen kehittää.

Komissio toteaa, että tulevassa rakennerahastojen jälkiarvioinnissa valmistavaa analyysiä voitaisiin hyödyntää sopimuspuolten työn helpottamiseksi varsinaisten arviointien aikana.

a)

Jäsenvaltiot keräävät ja toimittavat jälkiarvioinnissa käytetyt perustiedot seurantajärjestelmän kautta. Luotettavien tietojen saatavuus saattaa rajoittaa arviointia, mutta ohjelmakaudella 2000–2006 tällä alueella on tapahtunut edistymistä.

| b) | Komission on voitava toimeksiannon avulla arvioida arvioijaehdokkaan kyvykkyys tehtävän suorittamiseen sekä määrittämään, voidaanko ehdotetuilla menetelmillä ja tekniikoilla saada tarvittavat tulokset.
  Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että toimeksiannolla on tärkeä osuus laadukkaiden arviointitulosten saavuttamisessa. |
| --- | --- |

b)

Komission on voitava toimeksiannon avulla arvioida arvioijaehdokkaan kyvykkyys tehtävän suorittamiseen sekä määrittämään, voidaanko ehdotetuilla menetelmillä ja tekniikoilla saada tarvittavat tulokset.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että toimeksiannolla on tärkeä osuus laadukkaiden arviointitulosten saavuttamisessa.

| c) | Ottaen huomioon resurssien ja ajankäytön rajallisuuden tulevissa jälkiarvioinneissa keskitytään enemmän olennaisiin arviointikysymyksiin, ja ne valmistellaan ja käynnistetään aikaisemmin kuin ohjelmakaudella 1994–1999. |
| --- | --- |

c)

Ottaen huomioon resurssien ja ajankäytön rajallisuuden tulevissa jälkiarvioinneissa keskitytään enemmän olennaisiin arviointikysymyksiin, ja ne valmistellaan ja käynnistetään aikaisemmin kuin ohjelmakaudella 1994–1999.

Vuosien 1994–1999 kokemuksen perusteella seuranta- ja valvontajärjestelyjä vahvistetaan ja prosessi käynnistetään aikaisemmin.

| 121. | Komissio arvioi, että makrotaloudelliset mallit ovat olennainen väline laajamittaisten toimenpiteiden taloudellisen vaikutuksen mittaamisessa. HERMIN-malli suunniteltiin juuri tällaista tarkoitusta varten 1990-luvun alussa. Sitä on kuitenkin kehitettävä edelleen erityisesti mikrotason aineiston osalta fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtyjen investointien antaman taloudellisen tuoton arvioimiseksi. Komissio katsoo, että tulevien jälkiarviointien tulisi olla keskitetympiä. |
| --- | --- |

121.

Komissio arvioi, että makrotaloudelliset mallit ovat olennainen väline laajamittaisten toimenpiteiden taloudellisen vaikutuksen mittaamisessa. HERMIN-malli suunniteltiin juuri tällaista tarkoitusta varten 1990-luvun alussa. Sitä on kuitenkin kehitettävä edelleen erityisesti mikrotason aineiston osalta fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtyjen investointien antaman taloudellisen tuoton arvioimiseksi. Komissio katsoo, että tulevien jälkiarviointien tulisi olla keskitetympiä.

| 122. | Komissio on samaa mieltä siitä, että jälkiarvioinneissa tulisi täysin ottaa huomioon olemassa olevat aihepiirikohtaiset tutkimukset. Niitä käytettäessä on huomattava, että jälkiarvioinneilla ja teemakohtaisilla selvityksillä on eri tarkoitus ja ne saattavat siksi antaa erilaisen arviointituloksen. |
| --- | --- |

122.

Komissio on samaa mieltä siitä, että jälkiarvioinneissa tulisi täysin ottaa huomioon olemassa olevat aihepiirikohtaiset tutkimukset. Niitä käytettäessä on huomattava, että jälkiarvioinneilla ja teemakohtaisilla selvityksillä on eri tarkoitus ja ne saattavat siksi antaa erilaisen arviointituloksen.

| 123. | a) | Komissio on samaa mieltä siitä, että yksityisen sektorin investoinnit vaikuttavat keskeisesti taloudelliseen kehitykseen. Kokemus kuitenkin osoittaa, että yksityisen sektorin vaikuttavuus eroaa eri maiden kesken taloudellisten olosuhteiden mukaan. |
| --- | --- | --- |

123.

a)

Komissio on samaa mieltä siitä, että yksityisen sektorin investoinnit vaikuttavat keskeisesti taloudelliseen kehitykseen. Kokemus kuitenkin osoittaa, että yksityisen sektorin vaikuttavuus eroaa eri maiden kesken taloudellisten olosuhteiden mukaan.

| b) | Tätä lähestymistapaa ei voida yleisesti soveltaa, koska jäsenvaltioiden taloudellisissa olosuhteissa ja alueissa on suuria eroja. |
| --- | --- |

b)

Tätä lähestymistapaa ei voida yleisesti soveltaa, koska jäsenvaltioiden taloudellisissa olosuhteissa ja alueissa on suuria eroja.

| c) | Komissio on tietoinen siitä, että tällä erittäin monimutkaisella alueella tarvitaan järjestelmällistä lisätyötä. |
| --- | --- |

c)

Komissio on tietoinen siitä, että tällä erittäin monimutkaisella alueella tarvitaan järjestelmällistä lisätyötä.

| d) | Komissio on tietoinen siitä, että tällä alueella tarvitaan lisätyötä. |
| --- | --- |

d)

Komissio on tietoinen siitä, että tällä alueella tarvitaan lisätyötä.

| e) | Jäsenvaltioiden toimeksi antamat jälkiarviointiselvitykset olivat yksi ohjelmakauden 1994–1999 arvioinneissa käytettyjen tietojen ensisijaisista lähteistä. Vaikka komissio on ensisijaisesti vastuussa jälkiarvioinneista, yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa olisi tulevaisuudessa vahvistettava, ja sisäisillä arvioinneilla voisi olla tärkeämpi osuus. |
| --- | --- |

e)

Jäsenvaltioiden toimeksi antamat jälkiarviointiselvitykset olivat yksi ohjelmakauden 1994–1999 arvioinneissa käytettyjen tietojen ensisijaisista lähteistä. Vaikka komissio on ensisijaisesti vastuussa jälkiarvioinneista, yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa olisi tulevaisuudessa vahvistettava, ja sisäisillä arvioinneilla voisi olla tärkeämpi osuus.

| 124. | Komissio on ryhtynyt toimiin parantaakseen tämän prosessin valvontaa. |
| --- | --- |

124.

Komissio on ryhtynyt toimiin parantaakseen tämän prosessin valvontaa.

| 125. | Komissio on samaa mieltä siitä, että sosiaalirahaston jälkiarvioinneissa tulisi täysin hyödyntää koko ohjelmakaudella saatuja kokemuksia, ja tästä syystä se hyväksyy ajatuksen siitä, että valmistavalla analyysillä voitaisiin helpottaa sopimuspuolten työtä ja parantaa tulevien jälkiarviointien laatua.
  Komissio on jo mukana laajassa yhteistyössä tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa, ja se on halukas edelleen laajentamaan tätä toimintaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

125.

Komissio on samaa mieltä siitä, että sosiaalirahaston jälkiarvioinneissa tulisi täysin hyödyntää koko ohjelmakaudella saatuja kokemuksia, ja tästä syystä se hyväksyy ajatuksen siitä, että valmistavalla analyysillä voitaisiin helpottaa sopimuspuolten työtä ja parantaa tulevien jälkiarviointien laatua.

Komissio on jo mukana laajassa yhteistyössä tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa, ja se on halukas edelleen laajentamaan tätä toimintaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin tarkoituksiin.

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/41

---

LAUSUNTO nro 6/2006

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 804/2004/EY muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (Herkules II -ohjelma)

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 302/02)

EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 280 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi tehdyn päätöksen muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (1),

ottaa huomioon ehdotusta koskevan neuvoston lausuntopyynnön, joka esitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 14. heinäkuuta 2006,

ottaa huomioon alkuperäisestä yhteisön tukiohjelmasta 11. marraskuuta 2003 antamansa lausunnon nro 8/2003,

ottaa huomioon, että päätösehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan 4 kohtaan, jonka mukaan ”neuvosto toteuttaa [...] tilintarkastustuomioistuinta kuultuaan tarvittavat toimenpiteet yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petolliselta menettelyltä ja tällaisen menettelyn torjumiseksi”,

ottaa huomioon, että komission ehdotuksen päätarkoituksena on jatkaa Herkules-ohjelman (2) toteuttamista vielä seitsemällä vuodella (2007–2013). Alustavien määrärahojen ollessa 98,5 miljoonaa euroa vuotuisten erien määrä on keskimäärin noin 14 miljoonaa euroa. Ohjelman kautta Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) myönnetyillä varoilla rahoitetaan jäsenvaltioille suunnatun palvelukeskuksen toimintaa tarkoituksena koordinoida petostentorjuntaa Euroopan unionin tasolla (3),

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| 1. | Ohjelman pääasiallisia toiminnan aloja (tekninen apu, koulutustoimet ja viranomaisten välinen petostentorjunta-alan tietojen vaihto) ei ole arvioitu varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kyseisen säännöksen mukaan tavoitteiden saavuttamista on valvottava tulosindikaattoreiden avulla. Toiminnot on sen sijaan arvioitu pikemminkin toiminnan tason mukaisesti ilman mitattavissa olevia indikaattoreita. Tavoiteltujen tulosten saavuttamista ja ohjelman vaikutusta on täten yhä vaikeaa määrittää. |
| --- | --- |

1.

Ohjelman pääasiallisia toiminnan aloja (tekninen apu, koulutustoimet ja viranomaisten välinen petostentorjunta-alan tietojen vaihto) ei ole arvioitu varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kyseisen säännöksen mukaan tavoitteiden saavuttamista on valvottava tulosindikaattoreiden avulla. Toiminnot on sen sijaan arvioitu pikemminkin toiminnan tason mukaisesti ilman mitattavissa olevia indikaattoreita. Tavoiteltujen tulosten saavuttamista ja ohjelman vaikutusta on täten yhä vaikeaa määrittää.

| 2. | Ehdotuksen 7 artiklan a alakohdassa edellytetään, että OLAF antaa selonteon ohjelman täytäntöönpanosta ja sen jatkamisen tarkoituksenmukaisuudesta viimeistään 31. joulukuuta 2010. Ehdotuksen 7 artiklan b alakohdassa ohjelman tavoitteiden saavuttamisen arviointia lykätään 31 päivään joulukuuta 2014. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ajankohta on liian myöhäinen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että riippumaton arviointi olisi toimitettava viimeistään vuonna 2010 ja sen osana olisi toteutettava ohjelman tavoitteiden saavuttamista koskeva väliarviointi. Herkules II -ohjelman yhteydessä rahoitettuja toimia ja saavutettuja tuloksia koskevat tiedot olisi lisäksi esitettävä komissiolle perustamissopimuksen 280 artiklan 5 kohdan mukaisesti annettavassa vuosikertomuksessa. Ehdotuksen liitteeseen sisältyvät yleiset arviointiperusteet olisi esitettävä selkeämmin ja täsmällisemmin, jotta ohjelman arvioiminen olisi helpompaa. |
| --- | --- |

2.

Ehdotuksen 7 artiklan a alakohdassa edellytetään, että OLAF antaa selonteon ohjelman täytäntöönpanosta ja sen jatkamisen tarkoituksenmukaisuudesta viimeistään 31. joulukuuta 2010. Ehdotuksen 7 artiklan b alakohdassa ohjelman tavoitteiden saavuttamisen arviointia lykätään 31 päivään joulukuuta 2014. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ajankohta on liian myöhäinen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että riippumaton arviointi olisi toimitettava viimeistään vuonna 2010 ja sen osana olisi toteutettava ohjelman tavoitteiden saavuttamista koskeva väliarviointi. Herkules II -ohjelman yhteydessä rahoitettuja toimia ja saavutettuja tuloksia koskevat tiedot olisi lisäksi esitettävä komissiolle perustamissopimuksen 280 artiklan 5 kohdan mukaisesti annettavassa vuosikertomuksessa. Ehdotuksen liitteeseen sisältyvät yleiset arviointiperusteet olisi esitettävä selkeämmin ja täsmällisemmin, jotta ohjelman arvioiminen olisi helpompaa.

| 3. | Varainhoitoasetuksen V osastossa tarkoitetut julkisia hankintoja koskevat sopimukset mahdollistavat sen, että ohjelman hallinnoinnista vastaa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF). Kyseiseen menettelyyn olisi suhtauduttava myönteisesti, koska se parantaa OLAFin mahdollisuuksia valvoa ohjelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.

Varainhoitoasetuksen V osastossa tarkoitetut julkisia hankintoja koskevat sopimukset mahdollistavat sen, että ohjelman hallinnoinnista vastaa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF). Kyseiseen menettelyyn olisi suhtauduttava myönteisesti, koska se parantaa OLAFin mahdollisuuksia valvoa ohjelman täytäntöönpanoa.

| 4. | Ohjelman rakenne on lainsäädäntöesitykseen liitettävässä rahoitusselvityksessä esitetty toiminnallisina tavoitteina, jotka puolestaan on jaoteltu toimiin. Rakenne täyttää päällisin puolin varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Se ei kuitenkaan vastaa ohjelman (kolme eri osa-aluetta sisältävää) hallintorakennetta. Ohjelmakoordinoijan nimittämisellä ei todennäköisesti edesauteta sitä, että ohjelman viralliset ja monimuotoiset tavoitteet saavutettaisiin ja että toimet ja todellinen hallintokäytäntö vastaisivat toisiaan. Täten olisi suotavaa, että tavoitteiden sanamuotoa muutettaisiin ja että ne liittyisivät läheisemmin hallintoviranomaisten tosiasiallisesti tavoittelemiin päämääriin. Mikäli näin ei tehdä, tulosindikaattoreiden käyttöönotto osoittautuu todennäköisesti erittäin vaikeaksi. |
| --- | --- |

4.

Ohjelman rakenne on lainsäädäntöesitykseen liitettävässä rahoitusselvityksessä esitetty toiminnallisina tavoitteina, jotka puolestaan on jaoteltu toimiin. Rakenne täyttää päällisin puolin varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Se ei kuitenkaan vastaa ohjelman (kolme eri osa-aluetta sisältävää) hallintorakennetta. Ohjelmakoordinoijan nimittämisellä ei todennäköisesti edesauteta sitä, että ohjelman viralliset ja monimuotoiset tavoitteet saavutettaisiin ja että toimet ja todellinen hallintokäytäntö vastaisivat toisiaan. Täten olisi suotavaa, että tavoitteiden sanamuotoa muutettaisiin ja että ne liittyisivät läheisemmin hallintoviranomaisten tosiasiallisesti tavoittelemiin päämääriin. Mikäli näin ei tehdä, tulosindikaattoreiden käyttöönotto osoittautuu todennäköisesti erittäin vaikeaksi.

| 5. | OLAFin toteuttamat tupakan salakuljetuksen vastaiset toimet johtivat komission, kymmenen jäsenvaltion ja erään merkittävän tupakka-alan tuottajan (4) väliseen sopimukseen 9. kesäkuuta 2004. Tuottaja suostui sopimuksen mukaisesti maksamaan noin 1 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kahdentoista vuoden aikana. Kyseinen määrä, joka jaetaan komission ja sopimuksen allekirjoittaneiden maiden kesken, on tarkoitettu erityisesti ”tarjoamaan lisärahoitusta salakuljetuksen ja väärennösten torjuntaan tähtääville aloitteille”. Kyseisen sopimuksen osuus Herkules II -ohjelman vuotuisesta budjetista on näin ollen noin 6 miljoonaa euroa. Tupakka-alan petostentorjuntaan on toki suotavaa antaa lisävaroja, mutta asianmukaisiin toimenpiteisiin on ryhdyttävä myös sen varmistamiseksi, että muilla yhtä riskialttiilla aloilla harjoitettavaan petostentorjuntaan on käytettävissä riittävästi resursseja. |
| --- | --- |

5.

OLAFin toteuttamat tupakan salakuljetuksen vastaiset toimet johtivat komission, kymmenen jäsenvaltion ja erään merkittävän tupakka-alan tuottajan (4) väliseen sopimukseen 9. kesäkuuta 2004. Tuottaja suostui sopimuksen mukaisesti maksamaan noin 1 250 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kahdentoista vuoden aikana. Kyseinen määrä, joka jaetaan komission ja sopimuksen allekirjoittaneiden maiden kesken, on tarkoitettu erityisesti ”tarjoamaan lisärahoitusta salakuljetuksen ja väärennösten torjuntaan tähtääville aloitteille”. Kyseisen sopimuksen osuus Herkules II -ohjelman vuotuisesta budjetista on näin ollen noin 6 miljoonaa euroa. Tupakka-alan petostentorjuntaan on toki suotavaa antaa lisävaroja, mutta asianmukaisiin toimenpiteisiin on ryhdyttävä myös sen varmistamiseksi, että muilla yhtä riskialttiilla aloilla harjoitettavaan petostentorjuntaan on käytettävissä riittävästi resursseja.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 26. lokakuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

Presidentti

---

(1)  KOM(2006) 339, lopullinen, 28. kesäkuuta 2006.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 804/2004/EY (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 9).

2

(3)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 1/2005, kohdat 50 ja 76 (EUVL C 202, 18.8.2005).

3

(4)  Philip Morris International (PMI).

4

---