# Europos Sąjungos L 288/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 288 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. rugsėjo 3d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 288

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. rugsėjo 3d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos reglamentas (ES) 2020/1245, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1246, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepratęsiamas veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
  1
  ) | 18 |
| | * | 2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247, dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas | 21 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos reglamentas (ES) 2020/1245, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais (
  1
  )

1

1

*

2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1246, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepratęsiamas veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
  1
  )

1

18

*

2020 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1247, dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas

21

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2020 m. gegužės 25 d. ELPA priežiūros institucijos deleguotasis sprendimas Nr. 47/20/COL, kuriuo Norvegijai leidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnio 6 dalį nukrypti nuo tam tikrų bendrųjų aviacijos saugos taisyklių [2020/1248] | 26 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2020 m. gegužės 25 d. ELPA priežiūros institucijos deleguotasis sprendimas Nr. 47/20/COL, kuriuo Norvegijai leidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnio 6 dalį nukrypti nuo tam tikrų bendrųjų aviacijos saugos taisyklių [2020/1248]

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2020/1245

2020 m. rugsėjo 2 d.

kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantį direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalies a, d, e, h ir i punktus, 11 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 10/2011 (2) (toliau – Reglamentas) nustatytos konkrečios plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, taisyklės. Reglamento I priede visų pirma nustatytas Sąjungos cheminių medžiagų, kurios gali būti naudojamos su maistu besiliečiančioms plastikinėms medžiagoms ir gaminiams gaminti, sąrašas, o II priede nustatyti papildomi plastikinėms medžiagoms ir gaminiams taikomi apribojimai; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 10/2011 (2) (toliau – Reglamentas) nustatytos konkrečios plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, taisyklės. Reglamento I priede visų pirma nustatytas Sąjungos cheminių medžiagų, kurios gali būti naudojamos su maistu besiliečiančioms plastikinėms medžiagoms ir gaminiams gaminti, sąrašas, o II priede nustatyti papildomi plastikinėms medžiagoms ir gaminiams taikomi apribojimai;

| (2) | nuo paskutinio Reglamento pakeitimo Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) paskelbė naujų mokslinių nuomonių dėl tam tikrų cheminių medžiagų, kurios gali būti naudojamos su maistu besiliečiančiose medžiagose (toliau – MBM), ir dėl jau leidžiamų naudoti cheminių medžiagų naudojimo būdų. Be to, nustatyta tam tikrų Reglamento taikymo dviprasmybių. Siekiant užtikrinti, kad Reglamente būtų atsižvelgta į naujausias Tarnybos išvadas, ir panaikinti visas abejones dėl teisingo jo taikymo, Reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas ir ištaisytas; |
| --- | --- |

(2)

nuo paskutinio Reglamento pakeitimo Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) paskelbė naujų mokslinių nuomonių dėl tam tikrų cheminių medžiagų, kurios gali būti naudojamos su maistu besiliečiančiose medžiagose (toliau – MBM), ir dėl jau leidžiamų naudoti cheminių medžiagų naudojimo būdų. Be to, nustatyta tam tikrų Reglamento taikymo dviprasmybių. Siekiant užtikrinti, kad Reglamente būtų atsižvelgta į naujausias Tarnybos išvadas, ir panaikinti visas abejones dėl teisingo jo taikymo, Reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas ir ištaisytas;

| (3) | Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę (3) dėl tereftalio rūgšties izostruktūrinių druskos kompleksų (bendrai apibūdinamų kaip 1,4-benzendikarboksirūgštis, MBM Nr. 785) ir lantanoidų lantano (La), europio (Eu), gadolinio (Gd) ir terbio (Tb), naudojamų atskirai arba kartu su kita medžiaga ir įvairiomis proporcijomis kaip priedai plastikuose, skirtuose liestis su maisto produktais, naudojimo. Tarnyba padarė išvadą, kad šios druskos nekelia pavojaus vartotojų saugai, kai jos naudojamos kaip priedai polietileno, polipropileno ar polibuteno plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su visų rūšių maisto produktais, jeigu sąlytis trunka iki 4 valandų esant 100 °C temperatūrai, arba skirtuose ilgą laiką laikyti aplinkos temperatūroje. Ši išvada padaryta remiantis tuo, kad, jei iš su maistu besiliečiančios plastikinės medžiagos vyktų išsiskyrimas į maistą ar maistinį modelinį tirpalą, lantanoidai maiste ar maistiniame modeliniame tirpale turėtų būti disociavę į jonus, o keturių lantanoidų jonų (La, Eu, Gd, Tb) suminė išsiskyrimo ribinė vertė, kiekvieno atskirai arba visų kartu, neturėtų viršyti 0,05 mg/kg maisto; |
| --- | --- |

(3)

Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę (3) dėl tereftalio rūgšties izostruktūrinių druskos kompleksų (bendrai apibūdinamų kaip 1,4-benzendikarboksirūgštis, MBM Nr. 785) ir lantanoidų lantano (La), europio (Eu), gadolinio (Gd) ir terbio (Tb), naudojamų atskirai arba kartu su kita medžiaga ir įvairiomis proporcijomis kaip priedai plastikuose, skirtuose liestis su maisto produktais, naudojimo. Tarnyba padarė išvadą, kad šios druskos nekelia pavojaus vartotojų saugai, kai jos naudojamos kaip priedai polietileno, polipropileno ar polibuteno plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su visų rūšių maisto produktais, jeigu sąlytis trunka iki 4 valandų esant 100 °C temperatūrai, arba skirtuose ilgą laiką laikyti aplinkos temperatūroje. Ši išvada padaryta remiantis tuo, kad, jei iš su maistu besiliečiančios plastikinės medžiagos vyktų išsiskyrimas į maistą ar maistinį modelinį tirpalą, lantanoidai maiste ar maistiniame modeliniame tirpale turėtų būti disociavę į jonus, o keturių lantanoidų jonų (La, Eu, Gd, Tb) suminė išsiskyrimo ribinė vertė, kiekvieno atskirai arba visų kartu, neturėtų viršyti 0,05 mg/kg maisto;

| (4) | Tarnyba pažymėjo, kad, atsižvelgiant į tereftalio rūgšties izostruktūrinių lantanoidų druskų ir pačių keturių lantanoidų (La, Eu, Gd, Tb) chemines savybes, nebūtina apriboti šių priedų naudojimo trijų rūšių poliolefino plastikuose, pareiškėjo nurodytuose Tarnybai pateiktoje paraiškoje. Tarnyba argumentavo, kad nepageidaujamos sąveikos su plastikais (įskaitant poliolefinus, bet jais neapsiribojant), dėl kurios susidarytų ir galėtų išsiskirti nepageidaujami reakcijos ir virsmo produktai, nesitikima. Jei iš su maistu besiliečiančios plastikinės medžiagos vyktų išsiskyrimas į maistą ar maistinį modelinį tirpalą, lantanoidai, kaip ir poliolefinai, maiste ar maistiniame modeliniame tirpale turėtų būti disociavę į jonus, o keturių lantanoidų jonų (La, Eu, Gd, Tb) suminė išsiskyrimo ribinė vertė, kiekvieno atskirai arba visų kartu, neturėtų viršyti 0,05 mg/kg maisto, ir jokių kitų apribojimų taikyti nebereikėtų. Todėl tikslinga leisti naudoti lantanoidus visų rūšių plastikinėse medžiagose ir gaminiuose kaip jau leidžiamų naudoti medžiagų druskas, jei laikomasi minėtų apribojimų; |
| --- | --- |

(4)

Tarnyba pažymėjo, kad, atsižvelgiant į tereftalio rūgšties izostruktūrinių lantanoidų druskų ir pačių keturių lantanoidų (La, Eu, Gd, Tb) chemines savybes, nebūtina apriboti šių priedų naudojimo trijų rūšių poliolefino plastikuose, pareiškėjo nurodytuose Tarnybai pateiktoje paraiškoje. Tarnyba argumentavo, kad nepageidaujamos sąveikos su plastikais (įskaitant poliolefinus, bet jais neapsiribojant), dėl kurios susidarytų ir galėtų išsiskirti nepageidaujami reakcijos ir virsmo produktai, nesitikima. Jei iš su maistu besiliečiančios plastikinės medžiagos vyktų išsiskyrimas į maistą ar maistinį modelinį tirpalą, lantanoidai, kaip ir poliolefinai, maiste ar maistiniame modeliniame tirpale turėtų būti disociavę į jonus, o keturių lantanoidų jonų (La, Eu, Gd, Tb) suminė išsiskyrimo ribinė vertė, kiekvieno atskirai arba visų kartu, neturėtų viršyti 0,05 mg/kg maisto, ir jokių kitų apribojimų taikyti nebereikėtų. Todėl tikslinga leisti naudoti lantanoidus visų rūšių plastikinėse medžiagose ir gaminiuose kaip jau leidžiamų naudoti medžiagų druskas, jei laikomasi minėtų apribojimų;

| (5) | Reglamento 6 straipsnio 3 dalies a punktu leidžiama naudoti tam tikrų metalų ir amonio druskas iš leidžiamų naudoti rūgščių, alkoholių ir fenolių, remiantis išvada, kad tos druskos žmogaus skrandyje bus suskaidomos į atitinkamus katijonus, fenolius, alkoholius ir rūgštis (4). Šiuo reglamentu reikalaujama, kad šie keturi lantanoidai taip pat turėtų būti disociavę į jonus. Todėl siekiant šiuos keturis lantanoidus leisti naudoti kaip jau leidžiamų naudoti rūgščių, alkoholių ir fenolių priešjonius visų rūšių plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, taip pat supaprastinimo tikslais, šie keturi lantanoidai taip pat turėtų būti įtraukti į 6 straipsnio 3 dalies a punkto taikymo sritį. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti šį straipsnį, kad į jį būtų įtraukti minėti keturi lantanoidai; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento 6 straipsnio 3 dalies a punktu leidžiama naudoti tam tikrų metalų ir amonio druskas iš leidžiamų naudoti rūgščių, alkoholių ir fenolių, remiantis išvada, kad tos druskos žmogaus skrandyje bus suskaidomos į atitinkamus katijonus, fenolius, alkoholius ir rūgštis (4). Šiuo reglamentu reikalaujama, kad šie keturi lantanoidai taip pat turėtų būti disociavę į jonus. Todėl siekiant šiuos keturis lantanoidus leisti naudoti kaip jau leidžiamų naudoti rūgščių, alkoholių ir fenolių priešjonius visų rūšių plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, taip pat supaprastinimo tikslais, šie keturi lantanoidai taip pat turėtų būti įtraukti į 6 straipsnio 3 dalies a punkto taikymo sritį. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti šį straipsnį, kad į jį būtų įtraukti minėti keturi lantanoidai;

| (6) | Reglamento 10 straipsnyje nustatyti bendrieji apribojimai plastikinėms medžiagoms ir gaminiams; jie yra išdėstyti Reglamento II priede. Konkrečiai šio priedo 1 punktu ribojamas tam tikrų cheminių elementų išsiskyrimas iš plastikinių medžiagų ir gaminių į maistą ar maistinius modelinius tirpalus. Remiantis keliomis Reglamento II skyriuje išdėstytomis nuostatomis, plastikinėse medžiagose ir gaminiuose gali būti cheminių elementų, kuriems taikomos šios ribinės vertės. Jų plastike gali būti dėl to, kad jie yra specialiai naudojami kaip priedai ar pradinės medžiagos, įtrauktos į I priedą, arba dėl to, kad jų naudojimui taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 6 straipsnį, įskaitant atvejus, kai jų yra plastike kaip priemaišų ar kitų netyčia patekusių medžiagų. Taigi, Reglamento II priedo 1 punkte nustatytos išsiskyrimo ribinės vertės taip pat taikomos metalams, kurių yra plastikinėje medžiagoje ar gaminyje, remiantis Reglamento 6 straipsnio 3 dalies a punktu. Todėl, kai šie keturi lantanoidai įtraukiami į 6 straipsnio 3 dalies a punkte pateiktą metalų sąrašą, jų ribinės vertės taip pat turėtų būti įtrauktos į II priedo 1 punktą; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento 10 straipsnyje nustatyti bendrieji apribojimai plastikinėms medžiagoms ir gaminiams; jie yra išdėstyti Reglamento II priede. Konkrečiai šio priedo 1 punktu ribojamas tam tikrų cheminių elementų išsiskyrimas iš plastikinių medžiagų ir gaminių į maistą ar maistinius modelinius tirpalus. Remiantis keliomis Reglamento II skyriuje išdėstytomis nuostatomis, plastikinėse medžiagose ir gaminiuose gali būti cheminių elementų, kuriems taikomos šios ribinės vertės. Jų plastike gali būti dėl to, kad jie yra specialiai naudojami kaip priedai ar pradinės medžiagos, įtrauktos į I priedą, arba dėl to, kad jų naudojimui taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 6 straipsnį, įskaitant atvejus, kai jų yra plastike kaip priemaišų ar kitų netyčia patekusių medžiagų. Taigi, Reglamento II priedo 1 punkte nustatytos išsiskyrimo ribinės vertės taip pat taikomos metalams, kurių yra plastikinėje medžiagoje ar gaminyje, remiantis Reglamento 6 straipsnio 3 dalies a punktu. Todėl, kai šie keturi lantanoidai įtraukiami į 6 straipsnio 3 dalies a punkte pateiktą metalų sąrašą, jų ribinės vertės taip pat turėtų būti įtrauktos į II priedo 1 punktą;

| (7) | įtraukus šiuos keturis lantanoidus į 6 straipsnio 3 dalies a punktą, toje nuostatoje pateiktas medžiagų sąrašas dar labiau pailgėja. Dėl aiškumo ir geros projektų rengimo praktikos tokie sąrašai turėtų būti pateikiami ne Reglamento dėstomojoje dalyje, o priede. II priedo 1 punktas jau taikomas daugumai metalų, šiuo metu įtrauktų į 6 straipsnio 3 dalies a punkto sąrašą, todėl šiuo punktu taip pat galima remtis siekiant išaiškinti, ar pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą leidžiama naudoti tam tikras šių medžiagų druskas, nepapildant Reglamento kitu sąrašu. Todėl tikslinga Reglamentą paaiškinti ir supaprastinti, t. y. iš 6 straipsnio 3 dalies a punkto išbraukti metalų pavadinimus ir iš dalies pakeisti II priedą, kad tie metalai būtų įtraukti į II priedo 1 punktą. Šiuo tikslu dabartinį II priedo 1 punkte pateiktą ribinių verčių sąrašą tikslinga pakeisti lentele, kurioje būtų išvardyti visi metalai, šiuo metu įtraukti į 6 straipsnio 3 dalies a punktą, ir metalai, įtraukti į II priedo 1 punktą, taip pat konkrečios šių metalų naudojimo sąlygos bei išsiskyrimo ribinės vertės. 6 straipsnio 3 dalies a punkte taip pat nustatyta, kad leidžiamų naudoti rūgščių, alkoholių ir fenolių amonio druskas leidžiama naudoti taip pat, kaip ir nurodytus metalus, todėl tikslinga į II priedo 1 punktą įtraukti ir amonį; |
| --- | --- |

(7)

įtraukus šiuos keturis lantanoidus į 6 straipsnio 3 dalies a punktą, toje nuostatoje pateiktas medžiagų sąrašas dar labiau pailgėja. Dėl aiškumo ir geros projektų rengimo praktikos tokie sąrašai turėtų būti pateikiami ne Reglamento dėstomojoje dalyje, o priede. II priedo 1 punktas jau taikomas daugumai metalų, šiuo metu įtrauktų į 6 straipsnio 3 dalies a punkto sąrašą, todėl šiuo punktu taip pat galima remtis siekiant išaiškinti, ar pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą leidžiama naudoti tam tikras šių medžiagų druskas, nepapildant Reglamento kitu sąrašu. Todėl tikslinga Reglamentą paaiškinti ir supaprastinti, t. y. iš 6 straipsnio 3 dalies a punkto išbraukti metalų pavadinimus ir iš dalies pakeisti II priedą, kad tie metalai būtų įtraukti į II priedo 1 punktą. Šiuo tikslu dabartinį II priedo 1 punkte pateiktą ribinių verčių sąrašą tikslinga pakeisti lentele, kurioje būtų išvardyti visi metalai, šiuo metu įtraukti į 6 straipsnio 3 dalies a punktą, ir metalai, įtraukti į II priedo 1 punktą, taip pat konkrečios šių metalų naudojimo sąlygos bei išsiskyrimo ribinės vertės. 6 straipsnio 3 dalies a punkte taip pat nustatyta, kad leidžiamų naudoti rūgščių, alkoholių ir fenolių amonio druskas leidžiama naudoti taip pat, kaip ir nurodytus metalus, todėl tikslinga į II priedo 1 punktą įtraukti ir amonį;

| (8) | cheminė medžiaga 1,3-fenilendiaminas (CAS Nr. 0000108–45–2, MBM Nr. 236) yra pirminis aromatinis aminas, šiuo metu įtrauktas į Reglamento I priedą ir skirtas naudoti kaip pradinė medžiaga plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu, jei jis neišsiskiria. Tačiau siekiant patikrinti, ar laikomasi šio reikalavimo, maiste arba maistiniame modeliniame tirpale aptinkamas jo kiekis neturėtų viršyti 0,01 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje. Analitinių pajėgumų pažanga leidžia aptikti 1,3-fenilendiaminą, kai jo kiekis yra 0,002 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo. Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos padidėjusius analitinius pajėgumus ir kuo labiau padidinti vartotojų sveikatos apsaugą, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento I priedą, kad ši vertė būtų nustatyta kaip konkreti šios medžiagos aptikimo ribinė vertė; |
| --- | --- |

(8)

cheminė medžiaga 1,3-fenilendiaminas (CAS Nr. 0000108–45–2, MBM Nr. 236) yra pirminis aromatinis aminas, šiuo metu įtrauktas į Reglamento I priedą ir skirtas naudoti kaip pradinė medžiaga plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu, jei jis neišsiskiria. Tačiau siekiant patikrinti, ar laikomasi šio reikalavimo, maiste arba maistiniame modeliniame tirpale aptinkamas jo kiekis neturėtų viršyti 0,01 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje. Analitinių pajėgumų pažanga leidžia aptikti 1,3-fenilendiaminą, kai jo kiekis yra 0,002 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo. Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos padidėjusius analitinius pajėgumus ir kuo labiau padidinti vartotojų sveikatos apsaugą, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento I priedą, kad ši vertė būtų nustatyta kaip konkreti šios medžiagos aptikimo ribinė vertė;

| (9) | Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę (5) dėl cheminės medžiagos montmorilonito molio, modifikuoto heksadeciltrimetilamonio bromidu (MBM Nr. 1075), naudojimo kaip priedo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose. Toje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad cheminė medžiaga pavojaus vartotojų saugai nekelia, jei ji naudojama kaip priedas polilaktinės rūgšties plastikuose, skirtuose vandeniui laikyti aplinkos ar žemesnėje temperatūroje, neviršijant 4 % masės dalies. Tarnyba pažymėjo, kad dalelės, dispergavusios polilaktinės rūgšties plastike, gali sudaryti plokšteles, kurių vienas arba du matmenys gali būti nanodalelių intervale (< 100 nanometrų). Nemanoma, kad šios plokštelės išsiskirs, nes jos yra lygiagrečios su plastikiniu paviršiumi ir yra visiškai integruotos į polimerą. Todėl tas priedas turėtų būti įtrauktas į Sąjungos leidžiamų naudoti cheminių medžiagų sąrašą, nustatant apribojimą, kad minėti reikalavimai turėtų būti įvykdyti; |
| --- | --- |

(9)

Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę (5) dėl cheminės medžiagos montmorilonito molio, modifikuoto heksadeciltrimetilamonio bromidu (MBM Nr. 1075), naudojimo kaip priedo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose. Toje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad cheminė medžiaga pavojaus vartotojų saugai nekelia, jei ji naudojama kaip priedas polilaktinės rūgšties plastikuose, skirtuose vandeniui laikyti aplinkos ar žemesnėje temperatūroje, neviršijant 4 % masės dalies. Tarnyba pažymėjo, kad dalelės, dispergavusios polilaktinės rūgšties plastike, gali sudaryti plokšteles, kurių vienas arba du matmenys gali būti nanodalelių intervale (< 100 nanometrų). Nemanoma, kad šios plokštelės išsiskirs, nes jos yra lygiagrečios su plastikiniu paviršiumi ir yra visiškai integruotos į polimerą. Todėl tas priedas turėtų būti įtrauktas į Sąjungos leidžiamų naudoti cheminių medžiagų sąrašą, nustatant apribojimą, kad minėti reikalavimai turėtų būti įvykdyti;

| (10) | Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę (6) dėl cheminės medžiagos fosforo rūgšties, trifenilo esterio, polimero su alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etandiilu)], C10–16 alkilesterių (MBM Nr. 1076 ir CAS Nr. 1227937-46-3) naudojimo kaip priedo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose. Toje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad ši medžiaga nekelia pavojaus vartotojų saugai, jei ji naudojama kaip priedas smūgiams atsparaus polistireno (HIPS) medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su vandeniniais, rūgštiniais, mažo alkoholio kiekio ir riebiais maisto produktais, ilgą laiką laikyti kambario ir žemesnėje temperatūroje, įskaitant karšto užpildo sąlygas ir (arba) kaitinimą iki 100 °C ne ilgiau kaip 2 valandas, kai jos kiekis neviršija 0,2 % masės dalies, o jos išsiskyręs kiekis –0,05 mg/kg maisto. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijamos Tarnybos nustatytos išsiskyrimo ribinės vertės, ši medžiaga neturėtų būti naudojama, jei ji liečiasi su maisto produktais, kuriems Reglamento III priede priskirti maistiniai modeliniai tirpalai C ir (arba) D1. Todėl tas priedas turėtų būti įtrauktas į Sąjungos leidžiamų naudoti cheminių medžiagų sąrašą, nustatant apribojimą, kad minėti reikalavimai turėtų būti įvykdyti; |
| --- | --- |

(10)

Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę (6) dėl cheminės medžiagos fosforo rūgšties, trifenilo esterio, polimero su alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etandiilu)], C10–16 alkilesterių (MBM Nr. 1076 ir CAS Nr. 1227937-46-3) naudojimo kaip priedo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose. Toje nuomonėje Tarnyba padarė išvadą, kad ši medžiaga nekelia pavojaus vartotojų saugai, jei ji naudojama kaip priedas smūgiams atsparaus polistireno (HIPS) medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su vandeniniais, rūgštiniais, mažo alkoholio kiekio ir riebiais maisto produktais, ilgą laiką laikyti kambario ir žemesnėje temperatūroje, įskaitant karšto užpildo sąlygas ir (arba) kaitinimą iki 100 °C ne ilgiau kaip 2 valandas, kai jos kiekis neviršija 0,2 % masės dalies, o jos išsiskyręs kiekis –0,05 mg/kg maisto. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijamos Tarnybos nustatytos išsiskyrimo ribinės vertės, ši medžiaga neturėtų būti naudojama, jei ji liečiasi su maisto produktais, kuriems Reglamento III priede priskirti maistiniai modeliniai tirpalai C ir (arba) D1. Todėl tas priedas turėtų būti įtrauktas į Sąjungos leidžiamų naudoti cheminių medžiagų sąrašą, nustatant apribojimą, kad minėti reikalavimai turėtų būti įvykdyti;

| (11) | Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę dėl cheminės medžiagos titano dioksido, kurio paviršius padengtas fluoridu modifikuotu aliuminio oksidu (MBM Nr. 1077), naudojimo kaip priedo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose (7). Toje nuomonėje Tarnyba pažymėjo, kad cheminė medžiaga, kuri apibrėžta kaip dalelių, kurių tam tikras skaičius yra nanodalelių skersmens (< 100 nanometrų), mišinys, yra įterpta į polimerą ir neišsiskiria. Tarnyba padarė išvadą, kad ši cheminė medžiaga nekelia pavojaus vartotojų saugai, jei ji naudojama kaip priedas visų tipų polimeruose, besiliečiančiuose su visų tipų maisto produktais bet kuriuo metu ir bet kokiomis temperatūros sąlygomis, kai jos kiekis neviršija 25,0 % masės dalies. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad naudojant šią cheminę medžiagą poliniuose polimeruose, kurie, liesdamiesi su maisto produktais, kuriems Reglamento III priede priskirtas maistinis modelinis tirpalas B (3,0 % m/v acto rūgšties), brinksta, gali būti viršijamos atitinkamos 0,15 ir 1,0 mg fluorido ir aliuminio kilograme maisto ar maistinio modelinio tirpalo konkrečios išsiskyrimo ribinės vertės, jei tie poliniai polimerai naudojami tam tikromis sąlyčio sąlygomis. Buvo įrodyta, kad šios ribinės vertės viršijamos esant sąlygoms, kai sąlytis trunka daugiau nei 4 valandas esant 100 °C temperatūrai. Apie šią riziką turėtų būti pranešta tokių medžiagų naudotojams ir kontrolės institucijoms, įrašant pastabą dėl atitikties patikros. Todėl šį priedą tikslinga įtraukti į Sąjungos leidžiamų naudoti cheminių medžiagų sąrašą, kad jį būtų galima naudoti kaip priedą neviršijant 25,0 % masės dalies, įrašant pastabą dėl atitikties patikros ir įspėjant, kad tam tikromis sąlygomis gali būti viršytos išsiskyrimo ribinės vertės; |
| --- | --- |

(11)

Tarnyba priėmė palankią mokslinę nuomonę dėl cheminės medžiagos titano dioksido, kurio paviršius padengtas fluoridu modifikuotu aliuminio oksidu (MBM Nr. 1077), naudojimo kaip priedo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose (7). Toje nuomonėje Tarnyba pažymėjo, kad cheminė medžiaga, kuri apibrėžta kaip dalelių, kurių tam tikras skaičius yra nanodalelių skersmens (< 100 nanometrų), mišinys, yra įterpta į polimerą ir neišsiskiria. Tarnyba padarė išvadą, kad ši cheminė medžiaga nekelia pavojaus vartotojų saugai, jei ji naudojama kaip priedas visų tipų polimeruose, besiliečiančiuose su visų tipų maisto produktais bet kuriuo metu ir bet kokiomis temperatūros sąlygomis, kai jos kiekis neviršija 25,0 % masės dalies. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad naudojant šią cheminę medžiagą poliniuose polimeruose, kurie, liesdamiesi su maisto produktais, kuriems Reglamento III priede priskirtas maistinis modelinis tirpalas B (3,0 % m/v acto rūgšties), brinksta, gali būti viršijamos atitinkamos 0,15 ir 1,0 mg fluorido ir aliuminio kilograme maisto ar maistinio modelinio tirpalo konkrečios išsiskyrimo ribinės vertės, jei tie poliniai polimerai naudojami tam tikromis sąlyčio sąlygomis. Buvo įrodyta, kad šios ribinės vertės viršijamos esant sąlygoms, kai sąlytis trunka daugiau nei 4 valandas esant 100 °C temperatūrai. Apie šią riziką turėtų būti pranešta tokių medžiagų naudotojams ir kontrolės institucijoms, įrašant pastabą dėl atitikties patikros. Todėl šį priedą tikslinga įtraukti į Sąjungos leidžiamų naudoti cheminių medžiagų sąrašą, kad jį būtų galima naudoti kaip priedą neviršijant 25,0 % masės dalies, įrašant pastabą dėl atitikties patikros ir įspėjant, kad tam tikromis sąlygomis gali būti viršytos išsiskyrimo ribinės vertės;

| (12) | stibio trioksidas (CAS Nr. 001309-64-4, MBM Nr. 398) šiuo metu įtrauktas į Reglamento I priedą, kad būtų naudojamas kaip priedas arba polimerų gamybos pagalbinė medžiaga plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu; jo konkreti išsiskyrimo ribinė vertė (išreikšta stibio kiekiu) yra 0,04 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo, nustatyta 2004 m. priimtoje Tarnybos nuomonėje dėl šios medžiagos (8), o I priedo 3 lentelėje pateikta pastaba dėl atitikties patikros, kad ši konkreti išsiskyrimo ribinė vertė gali būti viršijama esant labai aukštai temperatūrai. 0,04 mg/kg išsiskyrimo ribinė vertė grindžiama stibio leidžiamąja paros doze (LPD) ir 10 % paskirstymo koeficientu, kad būtų atsižvelgta į stibio iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maisto produktais, poveikį. Todėl ši išsiskyrimo ribinė vertė kartu su pridedama pastaba dėl atitikties patikros turėtų būti taikoma iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskiriančiam stibiui. Taigi, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą, kad į jį būtų įtrauktas stibis, jei jo išsiskyręs kiekis neviršija 0,04 mg stibio kilograme maisto ar maistinio modelinio tirpalo, ir įtraukti pastabą dėl atitikties patikros pagal Reglamento I priedo 3 lentelę, taikomą konkrečiai stibio išsiskyrimo ribinei vertei; |
| --- | --- |

(12)

stibio trioksidas (CAS Nr. 001309-64-4, MBM Nr. 398) šiuo metu įtrauktas į Reglamento I priedą, kad būtų naudojamas kaip priedas arba polimerų gamybos pagalbinė medžiaga plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu; jo konkreti išsiskyrimo ribinė vertė (išreikšta stibio kiekiu) yra 0,04 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo, nustatyta 2004 m. priimtoje Tarnybos nuomonėje dėl šios medžiagos (8), o I priedo 3 lentelėje pateikta pastaba dėl atitikties patikros, kad ši konkreti išsiskyrimo ribinė vertė gali būti viršijama esant labai aukštai temperatūrai. 0,04 mg/kg išsiskyrimo ribinė vertė grindžiama stibio leidžiamąja paros doze (LPD) ir 10 % paskirstymo koeficientu, kad būtų atsižvelgta į stibio iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maisto produktais, poveikį. Todėl ši išsiskyrimo ribinė vertė kartu su pridedama pastaba dėl atitikties patikros turėtų būti taikoma iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskiriančiam stibiui. Taigi, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą, kad į jį būtų įtrauktas stibis, jei jo išsiskyręs kiekis neviršija 0,04 mg stibio kilograme maisto ar maistinio modelinio tirpalo, ir įtraukti pastabą dėl atitikties patikros pagal Reglamento I priedo 3 lentelę, taikomą konkrečiai stibio išsiskyrimo ribinei vertei;

| (13) | Tarnyba priėmė nuomones dėl arseno (As), kadmio (Cd), chromo (Cr), švino (Pb) ir gyvsidabrio (Hg). Šie metalai nėra įtraukti į Reglamento I priedą, todėl jų neleidžiama naudoti plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu. Neigiamas šių metalų poveikis sveikatai yra aiškiai nustatytas ir iš plastikinių medžiagų ir gaminių į maistą neturėtų patekti toks kiekis, kuris būtų žalingas žmonių sveikatai. Nors šių metalų kiekis paprastai kontroliuojamas tolesniuose plastikinių medžiagų ir gaminių gamybos etapuose pagal Reglamento 4 straipsnio d punktą, vis dėlto, remiantis 6 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, šių metalų gali pasitaikyti galutinėse plastikinėse medžiagose ir gaminiuose kaip priemaišų ir jie gali daryti neigiamą poveikį vartotojų sveikatai. Nors šių metalų sauga iš esmės turėtų būti kontroliuojama pagal Reglamento 19 straipsnį ir dokumentus, pateikiamus pagal Reglamento 15 ir 16 straipsnių nuostatas, tokio darbo negalima atlikti vienodai, jis yra apsunkinantis ir kompetentingoms institucijoms jį sunku patikrinti. Išsiskyrimo ribinės vertės, aiškiai apibrėžtos remiantis Tarnybos nuomonėmis, leistų atlikti vienodą analitinę atitikties patikrą. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą, siekiant nustatyti šių metalų išsiskyrimo ribines vertes, kad būtų užtikrintas vienodas atitikties patikros metodas, vienodas sveikatos apsaugos lygis ir tinkamas bendrosios rinkos veikimas; |
| --- | --- |

(13)

Tarnyba priėmė nuomones dėl arseno (As), kadmio (Cd), chromo (Cr), švino (Pb) ir gyvsidabrio (Hg). Šie metalai nėra įtraukti į Reglamento I priedą, todėl jų neleidžiama naudoti plastikinėse medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu. Neigiamas šių metalų poveikis sveikatai yra aiškiai nustatytas ir iš plastikinių medžiagų ir gaminių į maistą neturėtų patekti toks kiekis, kuris būtų žalingas žmonių sveikatai. Nors šių metalų kiekis paprastai kontroliuojamas tolesniuose plastikinių medžiagų ir gaminių gamybos etapuose pagal Reglamento 4 straipsnio d punktą, vis dėlto, remiantis 6 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, šių metalų gali pasitaikyti galutinėse plastikinėse medžiagose ir gaminiuose kaip priemaišų ir jie gali daryti neigiamą poveikį vartotojų sveikatai. Nors šių metalų sauga iš esmės turėtų būti kontroliuojama pagal Reglamento 19 straipsnį ir dokumentus, pateikiamus pagal Reglamento 15 ir 16 straipsnių nuostatas, tokio darbo negalima atlikti vienodai, jis yra apsunkinantis ir kompetentingoms institucijoms jį sunku patikrinti. Išsiskyrimo ribinės vertės, aiškiai apibrėžtos remiantis Tarnybos nuomonėmis, leistų atlikti vienodą analitinę atitikties patikrą. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą, siekiant nustatyti šių metalų išsiskyrimo ribines vertes, kad būtų užtikrintas vienodas atitikties patikros metodas, vienodas sveikatos apsaugos lygis ir tinkamas bendrosios rinkos veikimas;

| (14) | kai kurie metalai jau daro neigiamą poveikį sveikatai, kai jų kiekis maiste yra mažesnis už kiekį, kurį galima nustatyti atliekant bandymus, naudojant oficialios kontrolės laboratorijų taikomus metodus. Tokiu atveju aptikimo ribos metodas pagal Reglamento 11 straipsnio 4 dalį yra tinkamas būdas išsiskyrusiam kiekiui patikrinti. Europos Sąjungos etaloninė su maistu besiliečiančių medžiagų tyrimo laboratorija, paskirta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (9) (toliau – EURL-MBM), dirbo kartu su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis, o tai rodo, kad jau esama analizės metodų, kurie yra tinkami siekiant aptikti mažesnius iš plastikinių medžiagų išsiskyrusių metalų kiekius nei nustatytieji šiuo metu, ir kuriuos gali reguliariai naudoti dauguma susijusių laboratorijų. Nors kai kurios iš šių ribų dėl toliau tobulinamų analizės metodų ateityje gali pasikeisti, siekiant nustatyti didžiausią įmanomą ir vienodą saugos lygį, tikslinga nustatyti šiuo metu įmanomas šių metalų aptikimo ribas. Todėl tikslinga patikslinti Reglamento II priedo 1 skirsnyje nurodytas metalų aptikimo ribas ir pateikti tą sąrašą lentelės pavidalu, kad būtų nustatyta aiškesnė būsimų tokių ribų pakeitimų sistema; |
| --- | --- |

(14)

kai kurie metalai jau daro neigiamą poveikį sveikatai, kai jų kiekis maiste yra mažesnis už kiekį, kurį galima nustatyti atliekant bandymus, naudojant oficialios kontrolės laboratorijų taikomus metodus. Tokiu atveju aptikimo ribos metodas pagal Reglamento 11 straipsnio 4 dalį yra tinkamas būdas išsiskyrusiam kiekiui patikrinti. Europos Sąjungos etaloninė su maistu besiliečiančių medžiagų tyrimo laboratorija, paskirta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (9) (toliau – EURL-MBM), dirbo kartu su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis, o tai rodo, kad jau esama analizės metodų, kurie yra tinkami siekiant aptikti mažesnius iš plastikinių medžiagų išsiskyrusių metalų kiekius nei nustatytieji šiuo metu, ir kuriuos gali reguliariai naudoti dauguma susijusių laboratorijų. Nors kai kurios iš šių ribų dėl toliau tobulinamų analizės metodų ateityje gali pasikeisti, siekiant nustatyti didžiausią įmanomą ir vienodą saugos lygį, tikslinga nustatyti šiuo metu įmanomas šių metalų aptikimo ribas. Todėl tikslinga patikslinti Reglamento II priedo 1 skirsnyje nurodytas metalų aptikimo ribas ir pateikti tą sąrašą lentelės pavidalu, kad būtų nustatyta aiškesnė būsimų tokių ribų pakeitimų sistema;

| (15) | Tarnyba priėmė nuomonę dėl maiste esančio neorganinio arseno (10), kurioje nustatė lyginamosios dozės (BMDL01) verčių intervalą (esant 99 % pasikliautinajam lygmeniui) nuo 0,3 iki 8 μg arseno kilograme kūno masės per dieną dėl plaučių, odos ir šlapimo pūslės vėžio ir odos pažeidimų. Tarnyba taip pat įvertino, kad su maistu suvartojamo neorganinio arseno poveikis vidutinį ir didelį kiekį gaunantiems vartotojams patenka į BMDL01 verčių intervalą, todėl bet kokio papildomo poveikio riba yra maža arba jos iš viso nėra, ir negalima atmesti galimybės, kad kai kuriems vartotojams gali kilti rizika. Remiantis mažesne BMDL01 verte ir 10 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į arseno iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, kurių sudėtyje gali būti arseno, išsiskiriančio arseno kiekis neturėtų viršyti 0,002 mg arseno kilograme maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų arseno aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo palikti arseno aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto. Todėl tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą; |
| --- | --- |

(15)

Tarnyba priėmė nuomonę dėl maiste esančio neorganinio arseno (10), kurioje nustatė lyginamosios dozės (BMDL01) verčių intervalą (esant 99 % pasikliautinajam lygmeniui) nuo 0,3 iki 8 μg arseno kilograme kūno masės per dieną dėl plaučių, odos ir šlapimo pūslės vėžio ir odos pažeidimų. Tarnyba taip pat įvertino, kad su maistu suvartojamo neorganinio arseno poveikis vidutinį ir didelį kiekį gaunantiems vartotojams patenka į BMDL01 verčių intervalą, todėl bet kokio papildomo poveikio riba yra maža arba jos iš viso nėra, ir negalima atmesti galimybės, kad kai kuriems vartotojams gali kilti rizika. Remiantis mažesne BMDL01 verte ir 10 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į arseno iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, kurių sudėtyje gali būti arseno, išsiskiriančio arseno kiekis neturėtų viršyti 0,002 mg arseno kilograme maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų arseno aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo palikti arseno aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto. Todėl tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą;

| (16) | be to, Tarnyba priėmė nuomonę dėl maiste esančio kadmio (11), kurioje nustatė, kad kadmio toksinio poveikio inkstams leidžiama savaitės norma (LSN) yra 2,5 μg kadmio kilograme kūno masės per savaitę. Toje nuomonėje Tarnyba taip pat atkreipė dėmesį į kadmio suvartojamo kiekio sąsają su padidėjusia rizika susirgti plaučių, endometriumo, šlapimo pūslės ir krūties vėžiu. Tarnybos vertinimu, vidutinis poveikis suaugusiesiems beveik prilygsta LSN arba yra šiek tiek už ją didesnis, o vartotojų pogrupiai, pvz., vegetarai, vaikai, rūkantieji ir žmonės, gyvenantys labai užterštose vietovėse, LSN gali viršyti maždaug du kartus. Tarnyba padarė išvadą, kad nors neigiamo poveikio inkstų funkcijai rizika, atsižvelgiant į su maistu suvartojamą kiekį visoje Europoje, yra labai nedidelė, dabartinį kadmio poveikį reikėtų sumažinti. Remiantis LSN ir 10 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į kadmio iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, išsiskiriančio kadmio kiekis neturėtų viršyti 0,002 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Todėl maiste arba maistiniame modeliniame tirpale kadmio neturėtų būti nustatoma daugiau kaip 0,002 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Taigi, tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą; |
| --- | --- |

(16)

be to, Tarnyba priėmė nuomonę dėl maiste esančio kadmio (11), kurioje nustatė, kad kadmio toksinio poveikio inkstams leidžiama savaitės norma (LSN) yra 2,5 μg kadmio kilograme kūno masės per savaitę. Toje nuomonėje Tarnyba taip pat atkreipė dėmesį į kadmio suvartojamo kiekio sąsają su padidėjusia rizika susirgti plaučių, endometriumo, šlapimo pūslės ir krūties vėžiu. Tarnybos vertinimu, vidutinis poveikis suaugusiesiems beveik prilygsta LSN arba yra šiek tiek už ją didesnis, o vartotojų pogrupiai, pvz., vegetarai, vaikai, rūkantieji ir žmonės, gyvenantys labai užterštose vietovėse, LSN gali viršyti maždaug du kartus. Tarnyba padarė išvadą, kad nors neigiamo poveikio inkstų funkcijai rizika, atsižvelgiant į su maistu suvartojamą kiekį visoje Europoje, yra labai nedidelė, dabartinį kadmio poveikį reikėtų sumažinti. Remiantis LSN ir 10 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į kadmio iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, išsiskiriančio kadmio kiekis neturėtų viršyti 0,002 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Todėl maiste arba maistiniame modeliniame tirpale kadmio neturėtų būti nustatoma daugiau kaip 0,002 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Taigi, tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą;

| (17) | Tarnyba taip pat priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su maiste ir geriamajame vandenyje esančiu chromu (12). Šioje nuomonėje Tarnyba pripažino, kad trūksta duomenų apie šešiavalenčio chromo buvimą maiste, ir nutarė laikyti, kad iš esmės visas atliekant bandymą nustatytas chromo kiekis maiste gali būti trivalentis chromas, nes maistas daugiausia yra redukcinė terpė, kuri nebūtų palanki trivalenčio chromo oksidacijai į šešiavalentį chromą. Tačiau Tarnyba pridūrė, kad net jei nedidelė viso maiste esančio chromo dalis yra toksiškesnio šešiavalenčio pavidalo, ta dalis galėtų labai padidinti šešiavalenčio chromo poveikį. Šešiavalenčio chromo gali būti geriamajame vandenyje, įskaitant į butelius išpilstytą geriamąjį vandenį. Nors taikant pažangesnius tyrimų metodus galima atskirti trivalenčio ir šešiavalenčio chromo rūšis, šių rūšių analizinis diferencijavimas kompetentingoms institucijoms ir verslo subjektams gali būti sudėtingas ir gali sudaryti jiems per didelę naštą. Todėl tikslinga atsižvelgti į šiuos aspektus, užtikrinant plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, kuriame gali būti chromo, atitiktį Reglamentui; |
| --- | --- |

(17)

Tarnyba taip pat priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su maiste ir geriamajame vandenyje esančiu chromu (12). Šioje nuomonėje Tarnyba pripažino, kad trūksta duomenų apie šešiavalenčio chromo buvimą maiste, ir nutarė laikyti, kad iš esmės visas atliekant bandymą nustatytas chromo kiekis maiste gali būti trivalentis chromas, nes maistas daugiausia yra redukcinė terpė, kuri nebūtų palanki trivalenčio chromo oksidacijai į šešiavalentį chromą. Tačiau Tarnyba pridūrė, kad net jei nedidelė viso maiste esančio chromo dalis yra toksiškesnio šešiavalenčio pavidalo, ta dalis galėtų labai padidinti šešiavalenčio chromo poveikį. Šešiavalenčio chromo gali būti geriamajame vandenyje, įskaitant į butelius išpilstytą geriamąjį vandenį. Nors taikant pažangesnius tyrimų metodus galima atskirti trivalenčio ir šešiavalenčio chromo rūšis, šių rūšių analizinis diferencijavimas kompetentingoms institucijoms ir verslo subjektams gali būti sudėtingas ir gali sudaryti jiems per didelę naštą. Todėl tikslinga atsižvelgti į šiuos aspektus, užtikrinant plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, kuriame gali būti chromo, atitiktį Reglamentui;

| (18) | Tarnyba nustatė trivalenčio chromo LPD dėl difuzinės dvylikapirštės žarnos epitelinės hiperplazijos ir hematoksiškumo –0,3 mg kilograme kūno masės per dieną. Tarnybos vertinimu, su maistu suvartojamas trivalentis chromas vidutinį ir dideli kiekį gaunantiems vartotojams Europoje sudaro atitinkamai 5 ir 8 % LPD. Remiantis LPD ir 20 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į chromo iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, 3,6 mg trivalenčio chromo kilograme maisto arba maistinio modelinio tirpalo konkreti išsiskyrimo ribinė vertė yra tinkama. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą, kad į jį būtų įtrauktas trivalentis chromas, jei iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskyręs kiekis neviršija 3,6 mg trivalenčio chromo kilograme maisto ar maistinio modelinio tirpalo; |
| --- | --- |

(18)

Tarnyba nustatė trivalenčio chromo LPD dėl difuzinės dvylikapirštės žarnos epitelinės hiperplazijos ir hematoksiškumo –0,3 mg kilograme kūno masės per dieną. Tarnybos vertinimu, su maistu suvartojamas trivalentis chromas vidutinį ir dideli kiekį gaunantiems vartotojams Europoje sudaro atitinkamai 5 ir 8 % LPD. Remiantis LPD ir 20 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į chromo iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, 3,6 mg trivalenčio chromo kilograme maisto arba maistinio modelinio tirpalo konkreti išsiskyrimo ribinė vertė yra tinkama. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą, kad į jį būtų įtrauktas trivalentis chromas, jei iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskyręs kiekis neviršija 3,6 mg trivalenčio chromo kilograme maisto ar maistinio modelinio tirpalo;

| (19) | be to, Tarnyba taip pat nustatė šešiavalenčio chromo lyginamąją dozę (esant 90 % pasikliautinajam lygmeniui) (BMDL10) – 1,0 mg kilograme kūno masės per dieną. Kadangi šios rūšies chromas yra genotoksiškas ir kancerogeninis, Tarnyba laikėsi nuomonės, jog tam, kad poveikis būtų mažai pavojingas, poveikio riba (MOE) turi būti didesnė nei 10 000. Remiantis BMDL10, mažiausia poveikio riba –10 000, ir 20 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į šešiavalenčio chromo iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, kad būtų galima atmesti neigiamo poveikio sveikatai galimybę, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, išsiskiriančio šešiavalenčio chromo kiekis neturėtų viršyti 0,0012 mg šešiavalenčio chromo kilograme maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų suminio chromo aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo palikti chromo aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto; |
| --- | --- |

(19)

be to, Tarnyba taip pat nustatė šešiavalenčio chromo lyginamąją dozę (esant 90 % pasikliautinajam lygmeniui) (BMDL10) – 1,0 mg kilograme kūno masės per dieną. Kadangi šios rūšies chromas yra genotoksiškas ir kancerogeninis, Tarnyba laikėsi nuomonės, jog tam, kad poveikis būtų mažai pavojingas, poveikio riba (MOE) turi būti didesnė nei 10 000. Remiantis BMDL10, mažiausia poveikio riba –10 000, ir 20 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į šešiavalenčio chromo iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, kad būtų galima atmesti neigiamo poveikio sveikatai galimybę, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, išsiskiriančio šešiavalenčio chromo kiekis neturėtų viršyti 0,0012 mg šešiavalenčio chromo kilograme maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų suminio chromo aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo palikti chromo aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto;

| (20) | trivalenčio ir šešiavalenčio chromo toksiškumas labai skirtingas, be to, sunku atskirti dvi chromo rūšis nenaudojant sudėtingų analizės metodų. Todėl plastikinių medžiagų ir gaminių, kuriuose gali būti chromo, atitiktis reglamentui turėtų būti tikrinama pagal šešiavalentį chromą, nes ši rūšis toksiškiausia. Todėl Reglamento II priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų įtraukta aptikimo riba – chromo išsiskyrimo į maistą ar maisto modelinį tirpalą ribinė vertė. Todėl maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bendro chromo, neatsižvelgiant į jo oksidacijos laipsnį, išsiskiriančio iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, neturėtų būti aptinkama daugiau kaip 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo. Tačiau jei medžiagą rinkai pateikiantis verslo subjektas, remdamasis jau turimais dokumentais, gali įrodyti, kad šešiavalenčio chromo buvimo medžiagoje galimybė gali būti atmesta, nes jis nenaudojamas arba nesusidaro per visą gamybos procesą, turėtų būti laikoma, kad išsiskirianti rūšis yra tik trivalentis chromas, todėl pagal Reglamento 11 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą turėtų būti taikoma 3,6 mg/kg maisto išsiskyrimo ribinė vertė. Taigi, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą; |
| --- | --- |

(20)

trivalenčio ir šešiavalenčio chromo toksiškumas labai skirtingas, be to, sunku atskirti dvi chromo rūšis nenaudojant sudėtingų analizės metodų. Todėl plastikinių medžiagų ir gaminių, kuriuose gali būti chromo, atitiktis reglamentui turėtų būti tikrinama pagal šešiavalentį chromą, nes ši rūšis toksiškiausia. Todėl Reglamento II priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų įtraukta aptikimo riba – chromo išsiskyrimo į maistą ar maisto modelinį tirpalą ribinė vertė. Todėl maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bendro chromo, neatsižvelgiant į jo oksidacijos laipsnį, išsiskiriančio iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, neturėtų būti aptinkama daugiau kaip 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo. Tačiau jei medžiagą rinkai pateikiantis verslo subjektas, remdamasis jau turimais dokumentais, gali įrodyti, kad šešiavalenčio chromo buvimo medžiagoje galimybė gali būti atmesta, nes jis nenaudojamas arba nesusidaro per visą gamybos procesą, turėtų būti laikoma, kad išsiskirianti rūšis yra tik trivalentis chromas, todėl pagal Reglamento 11 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą turėtų būti taikoma 3,6 mg/kg maisto išsiskyrimo ribinė vertė. Taigi, tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento II priedą;

| (21) | Tarnyba priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su maiste esančiu švinu (13). Ji nustatė lyginamosios dozės (BMD) 95 procentilio apatinį pasikliautinąjį lygmenį pridedant 1 % papildomos rizikos (BMDL01) – 0,5 μg švino kilograme kūno masės, kaip atskaitos tašką švino rizikai apibūdinti vertinant vaikų intelektinių sutrikimų riziką, matuojamą pagal visą intelekto koeficiento (IQ) skalę. Per metus arba vidutiniškai visoje populiacijoje 1 % padidėjęs sistolinis kraujospūdis laikomas visuomenės sveikatos problema. Tuo remdamasi Tarnyba apskaičiavo vidutinę 36 μg/L BMDL01 vertę dėl sistolinio kraujospūdžio, – tai reiškia, kad 1,5 μg švino kilograme kūno masės per dieną daro poveikį sistoliniam kraujospūdžiui. Ji taip pat apskaičiavo BMDL10 vertę (esant 90 % pasikliautinajam lygmeniui) dėl poveikio lėtinės inkstų ligos paplitimui –0,63 μg švino kilograme kūno masės per dieną. Tarnyba padarė išvadą, kad poveikio suaugusiesiems, vaikams ir kūdikiams ribos buvo tokios, jog kai kuriems vartotojams, ypač vaikams, poveikį gali daryti bet koks švino kiekis, todėl nebuvo galima nustatyti sveikatos požiūriu pagrįstos orientacinės vertės. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad, apsaugojus vaikus nuo galimo poveikio nervų sistemos vystymuisi, visos gyventojų grupės būtų apsaugotos nuo bet kokio švino poveikio; |
| --- | --- |

(21)

Tarnyba priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su maiste esančiu švinu (13). Ji nustatė lyginamosios dozės (BMD) 95 procentilio apatinį pasikliautinąjį lygmenį pridedant 1 % papildomos rizikos (BMDL01) – 0,5 μg švino kilograme kūno masės, kaip atskaitos tašką švino rizikai apibūdinti vertinant vaikų intelektinių sutrikimų riziką, matuojamą pagal visą intelekto koeficiento (IQ) skalę. Per metus arba vidutiniškai visoje populiacijoje 1 % padidėjęs sistolinis kraujospūdis laikomas visuomenės sveikatos problema. Tuo remdamasi Tarnyba apskaičiavo vidutinę 36 μg/L BMDL01 vertę dėl sistolinio kraujospūdžio, – tai reiškia, kad 1,5 μg švino kilograme kūno masės per dieną daro poveikį sistoliniam kraujospūdžiui. Ji taip pat apskaičiavo BMDL10 vertę (esant 90 % pasikliautinajam lygmeniui) dėl poveikio lėtinės inkstų ligos paplitimui –0,63 μg švino kilograme kūno masės per dieną. Tarnyba padarė išvadą, kad poveikio suaugusiesiems, vaikams ir kūdikiams ribos buvo tokios, jog kai kuriems vartotojams, ypač vaikams, poveikį gali daryti bet koks švino kiekis, todėl nebuvo galima nustatyti sveikatos požiūriu pagrįstos orientacinės vertės. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad, apsaugojus vaikus nuo galimo poveikio nervų sistemos vystymuisi, visos gyventojų grupės būtų apsaugotos nuo bet kokio švino poveikio;

| (22) | švinas neturėtų būti specialiai naudojamas plastikinei medžiagai gaminti, tačiau jo gali būti kaip priemaišos. Kadangi jo buvimo neįmanoma visiškai išvengti ir bet koks jo kiekis gali daryti poveikį sveikatai, turėtų būti nustatytos vienodos taisyklės, užtikrinančios, kad jo buvimą būtų galima kontroliuoti. Todėl tikslinga nustatyti bendrą jo išsiskyrimo iš plastikinių medžiagų ribinę vertę. Nesant sveikatos požiūriu pagrįstos orientacinės vertės, ši ribinė vertė nustatoma remiantis 0,5 μg švino kilograme kūno masės per dieną BMDL01 verte. Tačiau poveikį gali padaryti iš daugelio šaltinių, o ne vien tik iš gaminių ir medžiagų, skirtų liestis su maistu, gaunamas švinas. Siekiant nustatyti švino išsiskyrimo iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ribinę vertę, tikslinga taikyti įprastinį 10 % paskirstymo koeficientą, kad būtų atsižvelgta į tai, kokią suminio švino poveikio dalį sudaro iš medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, gaunamas švinas. Atsižvelgiant į tokių medžiagų ir gaminių įprastinio poveikio prielaidas ir prielaidą, kad vidutinė kūno masė yra 60 kg, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskiriantis švino kiekis neturėtų viršyti 0,003 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo, kad neigiamo poveikio sveikatai tikimybė būtų sumažinta iki minimumo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų švino aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo švinui priskirti aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto. Taigi, tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą; |
| --- | --- |

(22)

švinas neturėtų būti specialiai naudojamas plastikinei medžiagai gaminti, tačiau jo gali būti kaip priemaišos. Kadangi jo buvimo neįmanoma visiškai išvengti ir bet koks jo kiekis gali daryti poveikį sveikatai, turėtų būti nustatytos vienodos taisyklės, užtikrinančios, kad jo buvimą būtų galima kontroliuoti. Todėl tikslinga nustatyti bendrą jo išsiskyrimo iš plastikinių medžiagų ribinę vertę. Nesant sveikatos požiūriu pagrįstos orientacinės vertės, ši ribinė vertė nustatoma remiantis 0,5 μg švino kilograme kūno masės per dieną BMDL01 verte. Tačiau poveikį gali padaryti iš daugelio šaltinių, o ne vien tik iš gaminių ir medžiagų, skirtų liestis su maistu, gaunamas švinas. Siekiant nustatyti švino išsiskyrimo iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ribinę vertę, tikslinga taikyti įprastinį 10 % paskirstymo koeficientą, kad būtų atsižvelgta į tai, kokią suminio švino poveikio dalį sudaro iš medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, gaunamas švinas. Atsižvelgiant į tokių medžiagų ir gaminių įprastinio poveikio prielaidas ir prielaidą, kad vidutinė kūno masė yra 60 kg, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskiriantis švino kiekis neturėtų viršyti 0,003 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo, kad neigiamo poveikio sveikatai tikimybė būtų sumažinta iki minimumo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų švino aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo švinui priskirti aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto. Taigi, tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą;

| (23) | Tarnyba priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su maiste esančiu gyvsidabriu ir metilo gyvsidabriu (14), kurioje nustatė, kad neorganinio gyvsidabrio (išreikšto elementiniu gyvsidabriu) toksinio poveikio inkstams LSN yra 4,0 μg/kg kūno masės per savaitę. Tarnyba padarė išvadą, kad apytikris vien tik su maistu suvartojamo neorganinio gyvsidabrio poveikis Europoje neviršija LSN. Remiantis LSN ir 20 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į gyvsidabrio iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, išsiskiriantis gyvsidabrio kiekis neturėtų viršyti 0,007 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų gyvsidabrio aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo palikti gyvsidabrio aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto. Taigi, tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą; |
| --- | --- |

(23)

Tarnyba priėmė nuomonę dėl pavojaus visuomenės sveikatai, susijusio su maiste esančiu gyvsidabriu ir metilo gyvsidabriu (14), kurioje nustatė, kad neorganinio gyvsidabrio (išreikšto elementiniu gyvsidabriu) toksinio poveikio inkstams LSN yra 4,0 μg/kg kūno masės per savaitę. Tarnyba padarė išvadą, kad apytikris vien tik su maistu suvartojamo neorganinio gyvsidabrio poveikis Europoje neviršija LSN. Remiantis LSN ir 20 % paskirstymo koeficientu, siekiant atsižvelgti į gyvsidabrio iš kitų šaltinių nei plastikinės medžiagos ir gaminiai, skirti liestis su maistu, poveikį, ir atsižvelgiant į įprastines su maistu besiliečiančių medžiagų poveikio prielaidas, iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais, išsiskiriantis gyvsidabrio kiekis neturėtų viršyti 0,007 mg/kg maisto arba maistinio modelinio tirpalo. Tačiau, remiantis EURL-MBM, nacionalinėse etaloninėse laboratorijose nebuvo atlikta patikimų gyvsidabrio aptikimo maiste ar maistiniame modeliniame tirpale bandymų, kai jo kiekis yra žemiau aptikimo ribos, kaip nustatyta Reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Todėl ji rekomendavo palikti gyvsidabrio aptikimo ribą –0,01 mg/kg maisto. Taigi, tikslinga atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento II priedą;

| (24) | pirminiai aromatiniai aminai (toliau – PAA) gali būti naudojami su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose kaip dažikliai arba jų gali būti kaip netyčia patekusių medžiagų pagal Reglamento 6 straipsnį. PAA yra didelė junginių šeima; kai kurie iš jų yra kancerogenai, o kiti – įtariami kancerogenai. Tam tikrų PAA atveju neigiamą poveikį gali turėti bet koks išsiskyręs kiekis, todėl jie neturėtų išsiskirti į maistą. Tačiau jų išsiskyrimo galimybės neįmanoma atmesti atliekant tyrimą, nes taikant analizės metodus galima atmesti tik aptikimo ribą viršijančio kiekio išsiskyrimo galimybę. Siekiant patikrinti atitiktį ir užtikrinti teisinį tikrumą, į maistą išsiskiriantis PAA kiekis buvo apribotas, kad neviršytų nustatyto konkretaus kiekio, kuris neaptinkamas maiste arba maistiniame modeliniame tirpale dažniausiai naudojamais analizės metodais. Tačiau, remiantis EURL-MBM, pažanga analitinių pajėgumų srityje užtikrina, kad šiuo metu būtų visuotinai prieinama įranga, leidžianti sumažinti 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo aptikimo ribą, kuri šiuo metu Reglamentu priskiriama atskiriems PAA, ir nustatyti naują 0,002 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo aptikimo ribą. Todėl Reglamente turėtų būti nustatyta žemesnė atskirų PAA aptikimo riba; |
| --- | --- |

(24)

pirminiai aromatiniai aminai (toliau – PAA) gali būti naudojami su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose kaip dažikliai arba jų gali būti kaip netyčia patekusių medžiagų pagal Reglamento 6 straipsnį. PAA yra didelė junginių šeima; kai kurie iš jų yra kancerogenai, o kiti – įtariami kancerogenai. Tam tikrų PAA atveju neigiamą poveikį gali turėti bet koks išsiskyręs kiekis, todėl jie neturėtų išsiskirti į maistą. Tačiau jų išsiskyrimo galimybės neįmanoma atmesti atliekant tyrimą, nes taikant analizės metodus galima atmesti tik aptikimo ribą viršijančio kiekio išsiskyrimo galimybę. Siekiant patikrinti atitiktį ir užtikrinti teisinį tikrumą, į maistą išsiskiriantis PAA kiekis buvo apribotas, kad neviršytų nustatyto konkretaus kiekio, kuris neaptinkamas maiste arba maistiniame modeliniame tirpale dažniausiai naudojamais analizės metodais. Tačiau, remiantis EURL-MBM, pažanga analitinių pajėgumų srityje užtikrina, kad šiuo metu būtų visuotinai prieinama įranga, leidžianti sumažinti 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo aptikimo ribą, kuri šiuo metu Reglamentu priskiriama atskiriems PAA, ir nustatyti naują 0,002 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo aptikimo ribą. Todėl Reglamente turėtų būti nustatyta žemesnė atskirų PAA aptikimo riba;

| (25) | šiuo metu II priede nustatytas PAA apribojimas taikomas visiems į Reglamento I priedo 1 lentelę neįtrauktiems PAA. Taikant naujai nustatytą žemesnę aptikimo ribą, kuri priskiriama šiuo reglamentu, reikėtų atlikti daug cheminių medžiagų bandymų, ir ne visi PAA, kurių kiekis viršija šią aptikimo ribą, padarytų neigiamą poveikį sveikatai. Problemiškiausi PAA yra išvardyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (15) XVII priedo 8 priedėlio 43 įraše „Azodažikliai“. Todėl naują aptikimo ribą tikslinga taikyti tik šioms cheminėms medžiagoms, atsižvelgiant į jų nustatytą toksiškumą. Kiti PAA, kuriems I priede ribinių verčių nenustatyta, turėtų būti vertinami pagal Reglamento 19 straipsnį. Tačiau tam, kad jų bendras toksiškumas nesukeltų sveikatos problemų, tikslinga apriboti jų suminį išsiskyrusį kiekį iki ne daugiau kaip 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo; |
| --- | --- |

(25)

šiuo metu II priede nustatytas PAA apribojimas taikomas visiems į Reglamento I priedo 1 lentelę neįtrauktiems PAA. Taikant naujai nustatytą žemesnę aptikimo ribą, kuri priskiriama šiuo reglamentu, reikėtų atlikti daug cheminių medžiagų bandymų, ir ne visi PAA, kurių kiekis viršija šią aptikimo ribą, padarytų neigiamą poveikį sveikatai. Problemiškiausi PAA yra išvardyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (15) XVII priedo 8 priedėlio 43 įraše „Azodažikliai“. Todėl naują aptikimo ribą tikslinga taikyti tik šioms cheminėms medžiagoms, atsižvelgiant į jų nustatytą toksiškumą. Kiti PAA, kuriems I priede ribinių verčių nenustatyta, turėtų būti vertinami pagal Reglamento 19 straipsnį. Tačiau tam, kad jų bendras toksiškumas nesukeltų sveikatos problemų, tikslinga apriboti jų suminį išsiskyrusį kiekį iki ne daugiau kaip 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo;

| (26) | Reglamento II priedo 2 punkte reikalaujama, kad PAA suminis kiekis neviršytų 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo, siekiant išvengti, kad jų bendras kiekis galėtų padaryti neigiamą poveikį sveikatai. Kadangi visų įraše „Azodažikliai“ išvardytų PAA aptikimo riba dabar sumažinta iki 0,002 mg/kg maisto produkto ar maistinio modelinio tirpalo, aptikus tokį PAA suminio PAA kiekio nereikėtų vertinti, nes tokiu atveju medžiaga vis vien neatitiktų Reglamento. Tačiau kai žinoma arba įtariama, kad gali būti tam tikrų I priede arba įraše „Azodažikliai“ neišvardytų PAA, jų buvimą galima įvertinti remiantis išsiskyrimo bandymais ir modeliavimu. Todėl tikslinga palikti galioti nuostatą, kad šių PAA suminis kiekis neviršija 0,01 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo; |
| --- | --- |

(26)

Reglamento II priedo 2 punkte reikalaujama, kad PAA suminis kiekis neviršytų 0,01 mg/kg maisto ar maistinio modelinio tirpalo, siekiant išvengti, kad jų bendras kiekis galėtų padaryti neigiamą poveikį sveikatai. Kadangi visų įraše „Azodažikliai“ išvardytų PAA aptikimo riba dabar sumažinta iki 0,002 mg/kg maisto produkto ar maistinio modelinio tirpalo, aptikus tokį PAA suminio PAA kiekio nereikėtų vertinti, nes tokiu atveju medžiaga vis vien neatitiktų Reglamento. Tačiau kai žinoma arba įtariama, kad gali būti tam tikrų I priede arba įraše „Azodažikliai“ neišvardytų PAA, jų buvimą galima įvertinti remiantis išsiskyrimo bandymais ir modeliavimu. Todėl tikslinga palikti galioti nuostatą, kad šių PAA suminis kiekis neviršija 0,01 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo;

| (27) | siekiant užtikrinti, kad verslo subjektai, naudojantys tarpinių tiekimo grandinės etapų produktus arba galutinius gaminius ar medžiagas, kuriuose gali būti šių cheminių medžiagų, galėtų gauti tinkamą informaciją apie šių cheminių medžiagų buvimą, tiekimo grandinėje turi būti teikiama aiški informacija apie naujus arba atnaujintus II priede nurodytų cheminių medžiagų apribojimus. Kai tokia informacija nepateikiama, jie negali būti tikri, ar tokių medžiagų yra ir koks jų kiekis, todėl jie turėtų tyrimus atlikti dažniau, nei tuo atveju, jei tokia informacija būtų pateikta. Tačiau jei šie verslo subjektai žino, kad šių medžiagų esama, ir žino jų kiekį, daugeliu atvejų gali pakakti paprastų skaičiavimo metodų, kad būtų galima nustatyti, ar ribinė vertė gali būti viršyta, o analitinių tyrimų atlikti iš viso nereikėtų. Be to, taip pat reikalaujama, kad informacija apie šių medžiagų kiekį būtų pateikiama vėlesniais tiekimo grandinės etapais. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento IV priedo 6 punktą, siekiant patikslinti, kad cheminių medžiagų, kurioms taikomi II priede nustatyti apribojimai, kiekis turėtų būti įtrauktas į atitikties deklaraciją; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti, kad verslo subjektai, naudojantys tarpinių tiekimo grandinės etapų produktus arba galutinius gaminius ar medžiagas, kuriuose gali būti šių cheminių medžiagų, galėtų gauti tinkamą informaciją apie šių cheminių medžiagų buvimą, tiekimo grandinėje turi būti teikiama aiški informacija apie naujus arba atnaujintus II priede nurodytų cheminių medžiagų apribojimus. Kai tokia informacija nepateikiama, jie negali būti tikri, ar tokių medžiagų yra ir koks jų kiekis, todėl jie turėtų tyrimus atlikti dažniau, nei tuo atveju, jei tokia informacija būtų pateikta. Tačiau jei šie verslo subjektai žino, kad šių medžiagų esama, ir žino jų kiekį, daugeliu atvejų gali pakakti paprastų skaičiavimo metodų, kad būtų galima nustatyti, ar ribinė vertė gali būti viršyta, o analitinių tyrimų atlikti iš viso nereikėtų. Be to, taip pat reikalaujama, kad informacija apie šių medžiagų kiekį būtų pateikiama vėlesniais tiekimo grandinės etapais. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento IV priedo 6 punktą, siekiant patikslinti, kad cheminių medžiagų, kurioms taikomi II priede nustatyti apribojimai, kiekis turėtų būti įtrauktas į atitikties deklaraciją;

| (28) | prieš pateikdamas tarpinį arba galutinį produktą rinkai, to produkto gamintojas turi įvertinti, ar jis atitinka Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 3 straipsnį, ir (arba) Reglamento 19 straipsnį. Atliekant tokį vertinimą turėtų būti taikomi įvairūs vienas kitą papildantys metodai. Bendras ir ekonomiškai efektyvus bandymų metodas – nustatyti tik medžiagų, kurių koncentracija viršija 10 ppb, saugą, atliekant išsiskyrimo bandymus su maistiniu modeliniu tirpalu. Šios ribinės vertės neviršijančios cheminės medžiagos laikomos saugiomis. Tačiau cheminės medžiagos, kurių išsiskyrusi koncentracija yra 10 ppb, gali būti laikomos saugiomis tik tuo atveju, jei galima atmesti galimybę, kad jos genotoksiškos. Todėl toks bandymo metodas visada turėtų būti naudojamas kartu papildomai atliekant vertinimą, ar yra cheminių medžiagų, kurios galėtų būti genotoksiškos. Todėl tarpinės arba galutinės medžiagos tolesni naudotojai turėtų būti informuojami, kad joje gali būti cheminių medžiagų, kurių genotoksiškumo galimybė nebuvo atmesta. Tarpinių medžiagų gamintojai žino, kad šių cheminių medžiagų gali būti jų produktuose, nes jie naudoja preparatus, kurių sudėtyje yra šių cheminių medžiagų, arba turėtų gauti šią informaciją iš savo tiekėjų. Todėl IV priedo 6 punktas taip pat turėtų būti patikslintas, kad būtų reikalaujama pateikti informaciją apie medžiagose ar gaminiuose esančias chemines medžiagas, kurių genotoksiškumo galimybė nebuvo atmesta; |
| --- | --- |

(28)

prieš pateikdamas tarpinį arba galutinį produktą rinkai, to produkto gamintojas turi įvertinti, ar jis atitinka Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 3 straipsnį, ir (arba) Reglamento 19 straipsnį. Atliekant tokį vertinimą turėtų būti taikomi įvairūs vienas kitą papildantys metodai. Bendras ir ekonomiškai efektyvus bandymų metodas – nustatyti tik medžiagų, kurių koncentracija viršija 10 ppb, saugą, atliekant išsiskyrimo bandymus su maistiniu modeliniu tirpalu. Šios ribinės vertės neviršijančios cheminės medžiagos laikomos saugiomis. Tačiau cheminės medžiagos, kurių išsiskyrusi koncentracija yra 10 ppb, gali būti laikomos saugiomis tik tuo atveju, jei galima atmesti galimybę, kad jos genotoksiškos. Todėl toks bandymo metodas visada turėtų būti naudojamas kartu papildomai atliekant vertinimą, ar yra cheminių medžiagų, kurios galėtų būti genotoksiškos. Todėl tarpinės arba galutinės medžiagos tolesni naudotojai turėtų būti informuojami, kad joje gali būti cheminių medžiagų, kurių genotoksiškumo galimybė nebuvo atmesta. Tarpinių medžiagų gamintojai žino, kad šių cheminių medžiagų gali būti jų produktuose, nes jie naudoja preparatus, kurių sudėtyje yra šių cheminių medžiagų, arba turėtų gauti šią informaciją iš savo tiekėjų. Todėl IV priedo 6 punktas taip pat turėtų būti patikslintas, kad būtų reikalaujama pateikti informaciją apie medžiagose ar gaminiuose esančias chemines medžiagas, kurių genotoksiškumo galimybė nebuvo atmesta;

| (29) | Reglamento V priedo 2.1.6 punkte reikalaujama, kad, jeigu gaminys ar medžiagos skirtos liestis su maistu daug kartų, bandymas atliekamas tris kartus. Išsiskyrimo ribinės vertės atitiktis tikrinama pagal trečiojo išsiskyrimo bandymo rezultatus. Tačiau jei išsiskyręs kiekis atliekant pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį bandymą didėja, bandymai nebūtų tinkami atitikčiai patikrinti net ir tais atvejais, kai nė per vieną iš trijų bandymų konkreti išsiskyrimo ribinė vertė nebuvo viršyta, nes jie nebus tinkami siekiant prognozuoti galutinį išsiskiriantį kiekį po nuolatinio sąlyčio su maistu. Todėl, atliekant tolesnius bandymus, išsiskyręs kiekis turėtų labai mažėti. Nors į šį principą jau atsižvelgta 2.1.6 punkto antroje pastraipoje dėl pirmojo bandymo rezultatų naudojimo sąlygų ir 3.3.2 punkte dėl suminio išsiskyrimo bandymų, tačiau 2.1.6 punkto pirmoje pastraipoje nebuvo nustatyta reikalavimo, kad išsiskyręs kiekis per vėlesnius bandymus neturėtų didėti. Todėl būtų tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą ir įtraukti šį reikalavimą. Tačiau kai kuriais atvejais, pvz., kai išsiskyręs kiekis yra nedidelis palyginti su matavimo paklaida, gali būti sunku analitiškai nustatyti mažėjimo tendenciją ir tam reikėtų sudėtingų taisyklių. Todėl tikslinga reikalauti tik to, kad per vėlesnį bandymą nustatytas išsiskyręs kiekis neviršytų per pirmesnį bandymą išsiskyrusio kiekio, taip pat tikslinga paaiškinti šį principą Reglamente ir nustatyti, kad medžiaga, iš kurios išsiskyręs kiekis per paskesnius bandymus didėja, niekada neturėtų būti laikoma atitinkančia reikalavimus; |
| --- | --- |

(29)

Reglamento V priedo 2.1.6 punkte reikalaujama, kad, jeigu gaminys ar medžiagos skirtos liestis su maistu daug kartų, bandymas atliekamas tris kartus. Išsiskyrimo ribinės vertės atitiktis tikrinama pagal trečiojo išsiskyrimo bandymo rezultatus. Tačiau jei išsiskyręs kiekis atliekant pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį bandymą didėja, bandymai nebūtų tinkami atitikčiai patikrinti net ir tais atvejais, kai nė per vieną iš trijų bandymų konkreti išsiskyrimo ribinė vertė nebuvo viršyta, nes jie nebus tinkami siekiant prognozuoti galutinį išsiskiriantį kiekį po nuolatinio sąlyčio su maistu. Todėl, atliekant tolesnius bandymus, išsiskyręs kiekis turėtų labai mažėti. Nors į šį principą jau atsižvelgta 2.1.6 punkto antroje pastraipoje dėl pirmojo bandymo rezultatų naudojimo sąlygų ir 3.3.2 punkte dėl suminio išsiskyrimo bandymų, tačiau 2.1.6 punkto pirmoje pastraipoje nebuvo nustatyta reikalavimo, kad išsiskyręs kiekis per vėlesnius bandymus neturėtų didėti. Todėl būtų tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą ir įtraukti šį reikalavimą. Tačiau kai kuriais atvejais, pvz., kai išsiskyręs kiekis yra nedidelis palyginti su matavimo paklaida, gali būti sunku analitiškai nustatyti mažėjimo tendenciją ir tam reikėtų sudėtingų taisyklių. Todėl tikslinga reikalauti tik to, kad per vėlesnį bandymą nustatytas išsiskyręs kiekis neviršytų per pirmesnį bandymą išsiskyrusio kiekio, taip pat tikslinga paaiškinti šį principą Reglamente ir nustatyti, kad medžiaga, iš kurios išsiskyręs kiekis per paskesnius bandymus didėja, niekada neturėtų būti laikoma atitinkančia reikalavimus;

| (30) | V priede pateikiamos taisyklės dėl bandymų, kuriais įrodoma, kad iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskyręs kiekis atitinka išsiskyrimo ribines vertes, nurodytas Reglamento 11 ir 12 straipsniuose. Tam tikrų rūšių plastikinės medžiagos ir gaminiai yra skirti liestis su maistu tik šaltoje ar aplinkos temperatūroje ir tik trumpą laiką (trumpiau nei 30 minučių). Nors tokio numatomo sąlyčio konkrečių išsiskyrimo ribinių verčių bandymų sąlygos yra nustatytos, atitinkamos suminio išsiskyrimo bandymų sąlygos Reglamento V priedo 3 lentelėje nėra nurodytos. Suminio išsiskyrimo (toliau – OM) bandymo sąlyga Nr. 2 (OM2), pagal kurią bandymas turi būti atliekamas 10 dienų 40 °C temperatūroje, ir OM3, pagal kurią bandymas turi būti atliekamas dvi valandas 70 °C temperatūroje, yra dvi OM bandymo sąlygos, kuriomis beveik idealiai sumodeliuojamos šių rūšių virtuvės reikmenų numatomos sąlyčio su maistu sąlygos, tačiau jos yra daug griežtesnės nei realios gyvenimo sąlygos, kurios, kaip galima numatyti, gali susidaryti faktiškai naudojant tokius virtuvės reikmenis. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento V priedo 3 lentelę ir po ja esantį atitinkamą tekstą, kad būtų nustatytos suminio išsiskyrimo per 30 minučių 40 °C temperatūroje sąlygos, vadinamos OM0, taikomos atliekant plastikinių virtuvės reikmenų ir gaminių suminio išsiskyrimo bandymus tik šaltoje arba aplinkos temperatūroje ir tik trumpą laiką; |
| --- | --- |

(30)

V priede pateikiamos taisyklės dėl bandymų, kuriais įrodoma, kad iš plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, išsiskyręs kiekis atitinka išsiskyrimo ribines vertes, nurodytas Reglamento 11 ir 12 straipsniuose. Tam tikrų rūšių plastikinės medžiagos ir gaminiai yra skirti liestis su maistu tik šaltoje ar aplinkos temperatūroje ir tik trumpą laiką (trumpiau nei 30 minučių). Nors tokio numatomo sąlyčio konkrečių išsiskyrimo ribinių verčių bandymų sąlygos yra nustatytos, atitinkamos suminio išsiskyrimo bandymų sąlygos Reglamento V priedo 3 lentelėje nėra nurodytos. Suminio išsiskyrimo (toliau – OM) bandymo sąlyga Nr. 2 (OM2), pagal kurią bandymas turi būti atliekamas 10 dienų 40 °C temperatūroje, ir OM3, pagal kurią bandymas turi būti atliekamas dvi valandas 70 °C temperatūroje, yra dvi OM bandymo sąlygos, kuriomis beveik idealiai sumodeliuojamos šių rūšių virtuvės reikmenų numatomos sąlyčio su maistu sąlygos, tačiau jos yra daug griežtesnės nei realios gyvenimo sąlygos, kurios, kaip galima numatyti, gali susidaryti faktiškai naudojant tokius virtuvės reikmenis. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento V priedo 3 lentelę ir po ja esantį atitinkamą tekstą, kad būtų nustatytos suminio išsiskyrimo per 30 minučių 40 °C temperatūroje sąlygos, vadinamos OM0, taikomos atliekant plastikinių virtuvės reikmenų ir gaminių suminio išsiskyrimo bandymus tik šaltoje arba aplinkos temperatūroje ir tik trumpą laiką;

| (31) | kai kuriais atvejais išsiskyrimo bandymas esant 100 °C temperatūrai gali būti techniškai sudėtingas dėl didelio vandens garavimo. Siekiant įveikti šį sunkumą ir užtikrinti, kad išsiskyrimo bandymus būtų galima atlikti tinkamai, vietoj konkretaus ir suminio išsiskyrimo bandymo 100 °C temperatūroje gali būti taikoma grįžtamojo srauto sąlyga. Tokia grįžtamojo srauto sąlyga yra numatyta kaip alternatyva Reglamento V priedo 3 lentelėje nurodytose OM5 ir OM6 bandymo sąlygose, pagal kurias bandymas turi būti atliekamas 100 °C temperatūroje. OM4 bandymo sąlygai, pagal kurią bandymas taip pat turi būti atliekamas 100 °C temperatūroje, alternatyvios grįžtamojo srauto bandymo sąlygos nėra numatyta. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento V priedo 3 lentelės įrašą, skirtą OM4 sąlygai, kad būtų nustatyta grįžtamojo srauto sąlyga tais atvejais, kai atlikti bandymą 100 °C temperatūroje yra techniškai sudėtinga; |
| --- | --- |

(31)

kai kuriais atvejais išsiskyrimo bandymas esant 100 °C temperatūrai gali būti techniškai sudėtingas dėl didelio vandens garavimo. Siekiant įveikti šį sunkumą ir užtikrinti, kad išsiskyrimo bandymus būtų galima atlikti tinkamai, vietoj konkretaus ir suminio išsiskyrimo bandymo 100 °C temperatūroje gali būti taikoma grįžtamojo srauto sąlyga. Tokia grįžtamojo srauto sąlyga yra numatyta kaip alternatyva Reglamento V priedo 3 lentelėje nurodytose OM5 ir OM6 bandymo sąlygose, pagal kurias bandymas turi būti atliekamas 100 °C temperatūroje. OM4 bandymo sąlygai, pagal kurią bandymas taip pat turi būti atliekamas 100 °C temperatūroje, alternatyvios grįžtamojo srauto bandymo sąlygos nėra numatyta. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento V priedo 3 lentelės įrašą, skirtą OM4 sąlygai, kad būtų nustatyta grįžtamojo srauto sąlyga tais atvejais, kai atlikti bandymą 100 °C temperatūroje yra techniškai sudėtinga;

| (32) | šiuo metu pagal Reglamentą neleidžiama atlikti išsiskyrimo bandymų naudojant maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangą ar prietaisą kaip visumą. Tačiau kai maisto perdirbimo įranga arba prietaisai pagaminti iš kelių plastikinių dalių arba jų sudėtyje yra plastikinių dalių ir kitų medžiagų, gali būti sudėtinga, o kai kuriais atvejais – neįmanoma patikrinti šių plastikinių dalių atitikties Reglamentui. Todėl atitiktį turėtų būti įmanoma patikrinti atliekant išsiskyrimo į maistą ar maistinį modelinį tirpalą, pagamintą ar apdorotą naudojant visą įrangą ar prietaisą arba jų sąrankas ar modulius pagal eksploatavimo instrukcijas, bandymą, užuot bandžius nustatyti iš kiekvienos įrangoje ar prietaise naudojamos plastikinės dalies ar medžiagos išsiskiriantį kiekį. Jei toks išsiskyrimo bandymas atliekamas blogiausiomis numatomomis naudojimo maiste arba tam tikrais atvejais maistiniame modeliniame tirpale sąlygomis, kurios gali būti sudarytos pagal eksploatavimo instrukcijas, ir iš įrangos arba prietaiso sudedamųjų dalių kaip visumos išsiskyręs kiekis neviršija konkrečių išsiskyrimo ribinių verčių, maisto perdirbimo įrangos plastikinės dalys turėtų būti laikomos atitinkančiomis Reglamento 11 straipsnio 1 dalies reikalavimus, jei plastikinės dalys atitinka Reglamento nuostatas dėl sudėties. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento V priedą, kad į jį būtų įtrauktos nuostatos, pagal kurias būtų galima atlikti išsiskyrimo bandymus naudojant maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangą ar prietaisą kaip visumą, užuot tikrinus kiekvienos atskiros jos dalies atitiktį; |
| --- | --- |

(32)

šiuo metu pagal Reglamentą neleidžiama atlikti išsiskyrimo bandymų naudojant maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangą ar prietaisą kaip visumą. Tačiau kai maisto perdirbimo įranga arba prietaisai pagaminti iš kelių plastikinių dalių arba jų sudėtyje yra plastikinių dalių ir kitų medžiagų, gali būti sudėtinga, o kai kuriais atvejais – neįmanoma patikrinti šių plastikinių dalių atitikties Reglamentui. Todėl atitiktį turėtų būti įmanoma patikrinti atliekant išsiskyrimo į maistą ar maistinį modelinį tirpalą, pagamintą ar apdorotą naudojant visą įrangą ar prietaisą arba jų sąrankas ar modulius pagal eksploatavimo instrukcijas, bandymą, užuot bandžius nustatyti iš kiekvienos įrangoje ar prietaise naudojamos plastikinės dalies ar medžiagos išsiskiriantį kiekį. Jei toks išsiskyrimo bandymas atliekamas blogiausiomis numatomomis naudojimo maiste arba tam tikrais atvejais maistiniame modeliniame tirpale sąlygomis, kurios gali būti sudarytos pagal eksploatavimo instrukcijas, ir iš įrangos arba prietaiso sudedamųjų dalių kaip visumos išsiskyręs kiekis neviršija konkrečių išsiskyrimo ribinių verčių, maisto perdirbimo įrangos plastikinės dalys turėtų būti laikomos atitinkančiomis Reglamento 11 straipsnio 1 dalies reikalavimus, jei plastikinės dalys atitinka Reglamento nuostatas dėl sudėties. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Reglamento V priedą, kad į jį būtų įtrauktos nuostatos, pagal kurias būtų galima atlikti išsiskyrimo bandymus naudojant maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangą ar prietaisą kaip visumą, užuot tikrinus kiekvienos atskiros jos dalies atitiktį;

| (33) | viso įrenginio ar prietaiso arba jo dalių naudojimas pagal jo eksploatavimo instrukcijas ruošiant maistą negali būti reprezentatyvus visų jo dalių atžvilgiu. Tam tikroms dalims, visų pirma toms, kurios naudojamos laikyti (kai kuriais atvejais ilgą laiką), pavyzdžiui, talpykloms, rezervuarams, kapsulėms ir pagalvėlėms, bus taikomos skirtingos sąlyčio sąlygos. Šias dalis taip pat reikėtų išbandyti atskirai, siekiant užtikrinti, kad jos būtų saugios ir tomis laikymo sąlygomis; |
| --- | --- |

(33)

viso įrenginio ar prietaiso arba jo dalių naudojimas pagal jo eksploatavimo instrukcijas ruošiant maistą negali būti reprezentatyvus visų jo dalių atžvilgiu. Tam tikroms dalims, visų pirma toms, kurios naudojamos laikyti (kai kuriais atvejais ilgą laiką), pavyzdžiui, talpykloms, rezervuarams, kapsulėms ir pagalvėlėms, bus taikomos skirtingos sąlyčio sąlygos. Šias dalis taip pat reikėtų išbandyti atskirai, siekiant užtikrinti, kad jos būtų saugios ir tomis laikymo sąlygomis;

| (34) | išsiskyrimo iš maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangos ar prietaisų bandymais galima nustatyti tik įrangos atitiktį Reglamentui. Tačiau jei atliekant maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangos ar prietaisų bandymus pastebimas reikalavimų neatitinkantis išsiskyręs kiekis, reikėtų patikrinti, ar jis nėra išsiskyręs iš medžiagų, kurioms šis Reglamentas netaikomas. Todėl tikslinga reikalauti, kad būtų nustatoma, ar neatitikties priežastis yra įrangos ar prietaiso plastikinė dalis, ar tai kita medžiaga, kuriai šis Reglamentas netaikomas. Tokiu atveju įrangos neatitiktis Reglamentui turėtų būti nustatoma tik tuo atveju, jei ji reikalavimų neatitinka dėl plastikinės dalies; |
| --- | --- |

(34)

išsiskyrimo iš maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangos ar prietaisų bandymais galima nustatyti tik įrangos atitiktį Reglamentui. Tačiau jei atliekant maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangos ar prietaisų bandymus pastebimas reikalavimų neatitinkantis išsiskyręs kiekis, reikėtų patikrinti, ar jis nėra išsiskyręs iš medžiagų, kurioms šis Reglamentas netaikomas. Todėl tikslinga reikalauti, kad būtų nustatoma, ar neatitikties priežastis yra įrangos ar prietaiso plastikinė dalis, ar tai kita medžiaga, kuriai šis Reglamentas netaikomas. Tokiu atveju įrangos neatitiktis Reglamentui turėtų būti nustatoma tik tuo atveju, jei ji reikalavimų neatitinka dėl plastikinės dalies;

| (35) | Reglamento V priedo 3 skyriaus 3.2 skirsnio pirmoje pastraipoje nustatytos pakaitinių V priedo 3 lentelėje nurodytų suminio išsiskyrimo bandymų (OM1–OM6) maistiniame modeliniame tirpale D2 naudojant 95 % etanolį ir izooktaną, sąlygos, kai techniškai neįmanoma atlikti vieno ar daugiau OM1–OM6 bandymų maistiniame modeliniame tirpale D2. Tos pastraipos trečiame sakinyje klaidingai daroma nuoroda į konkretų išsiskyrimą, o ne į suminį išsiskyrimą. Todėl šis sakinys turi būti ištaisytas; |
| --- | --- |

(35)

Reglamento V priedo 3 skyriaus 3.2 skirsnio pirmoje pastraipoje nustatytos pakaitinių V priedo 3 lentelėje nurodytų suminio išsiskyrimo bandymų (OM1–OM6) maistiniame modeliniame tirpale D2 naudojant 95 % etanolį ir izooktaną, sąlygos, kai techniškai neįmanoma atlikti vieno ar daugiau OM1–OM6 bandymų maistiniame modeliniame tirpale D2. Tos pastraipos trečiame sakinyje klaidingai daroma nuoroda į konkretų išsiskyrimą, o ne į suminį išsiskyrimą. Todėl šis sakinys turi būti ištaisytas;

| (36) | Reglamento V priedo 3 skyriaus 3.2 skirsnio antroje pastraipoje nustatytos suminio išsiskyrimo OM7 bandymo pakeitimo OM8 arba OM9 bandymais sąlygos, kai techniškai neįmanoma atlikti OM7 bandymo su maisto modeliniu tirpalu D2. Tos dalies formuluotėje nėra aiškiai nurodyta, kuriuo bandymu OM7 bandymas turėtų būti pakeistas, o paskutiniame sakinyje daroma nuoroda į didžiausią suminį išsiskyrimą galėtų būti klaidingai aiškinama taip, kad turėtų būti atlikti daugiau nei du OM bandymai. Todėl tikslinga tą pastraipą patikslinti, nustatant, kad turėtų būti pasirinktas vienas bandymas, ir darant nuorodą į didesnį suminį išsiskyrimą, gautą dviem bandymo sąlygomis, kurių reikalaujama tame bandyme; |
| --- | --- |

(36)

Reglamento V priedo 3 skyriaus 3.2 skirsnio antroje pastraipoje nustatytos suminio išsiskyrimo OM7 bandymo pakeitimo OM8 arba OM9 bandymais sąlygos, kai techniškai neįmanoma atlikti OM7 bandymo su maisto modeliniu tirpalu D2. Tos dalies formuluotėje nėra aiškiai nurodyta, kuriuo bandymu OM7 bandymas turėtų būti pakeistas, o paskutiniame sakinyje daroma nuoroda į didžiausią suminį išsiskyrimą galėtų būti klaidingai aiškinama taip, kad turėtų būti atlikti daugiau nei du OM bandymai. Todėl tikslinga tą pastraipą patikslinti, nustatant, kad turėtų būti pasirinktas vienas bandymas, ir darant nuorodą į didesnį suminį išsiskyrimą, gautą dviem bandymo sąlygomis, kurių reikalaujama tame bandyme;

| (37) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas; |
| --- | --- |

(37)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas;

| (38) | Reglamento (ES) Nr. 10/2011 reikalavimus, taikytus iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, atitinkančias plastikines medžiagas ir gaminius, kurie buvo pateikti rinkai iki tos dienos, turėtų būti leidžiama pateikti rinkai dar dvejus metus ir palikti rinkoje, kol baigsis jų atsargos. Tačiau per šį ilgą laikotarpį neturėtų būti kuriamos naujos medžiagos ir gaminiai, kurie šio reglamento įsigaliojimo metu dar nebuvo pateikti rinkai ir jo dar neatitinka. Jei verslo subjektai jau buvo pradėję planuoti pateikti tokias naujas medžiagas rinkai iki šio reglamento įsigaliojimo, jie gali būti dar nevisiškai pasirengę šio reglamento įsigaliojimui. Todėl tikslinga šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo leisti pateikti rinkai naujas medžiagas ir gaminius remiantis senosiomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

(38)

Reglamento (ES) Nr. 10/2011 reikalavimus, taikytus iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, atitinkančias plastikines medžiagas ir gaminius, kurie buvo pateikti rinkai iki tos dienos, turėtų būti leidžiama pateikti rinkai dar dvejus metus ir palikti rinkoje, kol baigsis jų atsargos. Tačiau per šį ilgą laikotarpį neturėtų būti kuriamos naujos medžiagos ir gaminiai, kurie šio reglamento įsigaliojimo metu dar nebuvo pateikti rinkai ir jo dar neatitinka. Jei verslo subjektai jau buvo pradėję planuoti pateikti tokias naujas medžiagas rinkai iki šio reglamento įsigaliojimo, jie gali būti dar nevisiškai pasirengę šio reglamento įsigaliojimui. Todėl tikslinga šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo leisti pateikti rinkai naujas medžiagas ir gaminius remiantis senosiomis taisyklėmis;

| (39) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(39)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 10/2011 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | visos cheminių medžiagų, kurioms II priedo 1 lentelės 2 skiltyje nurodyta „taip“, druskos iš leidžiamų naudoti rūgščių, fenolių arba alkoholių, taikant tos lentelės 3 ir 4 skiltyse nustatytus apribojimus“. |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

visos cheminių medžiagų, kurioms II priedo 1 lentelės 2 skiltyje nurodyta „taip“, druskos iš leidžiamų naudoti rūgščių, fenolių arba alkoholių, taikant tos lentelės 3 ir 4 skiltyse nustatytus apribojimus“.

| 2) | I, II, IV ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

2)

I, II, IV ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Plastikinės medžiagos ir gaminiai, kurie atitinka Reglamento (ES) Nr. 10/2011 reikalavimus, taikytus iki šio reglamento įsigaliojimo, ir kurie buvo pirmą kartą pateikti rinkai iki 2021 m. kovo 23 d., gali būti toliau pateikiami rinkai iki 2022 m. rugsėjo 23 d. ir likti rinkoje, kol baigsis jų atsargos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. rugsėjo 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 338, 2004 11 13, p. 4.

1

(2)  
  2011 m. sausio 14 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 10/2011 dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maisto produktais (OL L 12, 2011 1 15, p. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2018; 16(11)5449.

3

Journal

(4)  EFSA Journal 2009; 7(10):1364.

4

Journal

(5)  EFSA Journal 2019; 17(1):5552.

5

Journal

(6)  EFSA Journal 2019; 17(5):5679.

6

Journal

(7)  EFSA Journal 2019; 17(6):5737.

7

Journal

(8)  EFSA Journal 2004; 24 (1–13):2903.

8

(9)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

9

(10)  EFSA Journal 2009; 7(10):1351.

10

Journal

(11)  EFSA Journal 2009; 980 (1–131).

11

Journal

(12)  EFSA Journal 2014;12(3):3595.

12

Journal

(13)  EFSA Journal 2010; 8(4):1570.

13

Journal

(14)  EFSA Journal 2012;10(12):2985.

14

Journal

(15)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

15

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 10/2011 I, II, IV ir V priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 punkto 1 lentelė iš dalies keičiama taip:






  i) | 236 įrašas, skirtas 1,3-fenilendiaminui, pakeičiamas taip:















  „236 | 23050 | 0000108-45-2 | 1,3-fenilendiaminas | ne | taip | ne | NA | | | (28)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 punkto 1 lentelė iš dalies keičiama taip:

i)

236 įrašas, skirtas 1,3-fenilendiaminui, pakeičiamas taip:

„236

23050

0000108-45-2

1,3-fenilendiaminas

ne

taip

ne

NA

(28)“

| ii) | 398 įrašas, skirtas stibio trioksidui, pakeičiamas taip:















  „398 | 35760 | 0001309-64-4 | stibio trioksidas | taip | ne | ne | | | | (6)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

398 įrašas, skirtas stibio trioksidui, pakeičiamas taip:

„398

35760

0001309-64-4

stibio trioksidas

taip

ne

ne

(6)“

| iii) | eilės tvarka įterpiami šie įrašai:















  „1075 | | | montmorilonito molis, modifikuotas heksadeciltrimetilamonio bromidu | taip | ne | ne | | | Gali būti naudojamas tik kaip priedas polilaktinės rūgšties plastikuose, skirtuose vandeniui laikyti aplinkos ar žemesnėje temperatūroje, neviršijant 4,0 % masės dalies.
  Gali sudaryti nanoformos plokšteles, kurios vieno ar dviejų matmenų yra plonesnės nei 100 nm. Tokios plokštelės turi būti orientuotos lygiagrečiai su polimero paviršiumi ir visiškai įterptos į polimerą. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1076 | | 1227937-46-3 | fosforo rūgštis, trifenilo esteris, polimeras su alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etandiilu)], C10–16 alkilesteriu | taip | ne | ne | 0,05 | | Gali būti naudojamas tik kaip priedas smūgiams atsparaus polistireno medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu, ilgą laiką laikyti kambario ir žemesnėje temperatūroje, įskaitant karšto užpildo sąlygas ir (arba) kaitinimą iki 100 °C ne ilgiau kaip 2 valandas, jei jo kiekis neviršija 0,2 % masės dalies. Jis neturi būti naudojamas, jei liečiasi su maisto produktais, kuriems III priede priskirti maistiniai modeliniai tirpalai C ir (arba) D1. | |
| 1077 | | | titano dioksidas, kurio paviršius padengtas fluoridu modifikuotu aliuminio oksidu | taip | ne | ne | | | Gali būti naudojamas tik neviršijant 25,0 % masės dalies, įskaitant nanoformą. | 29“ |

iii)

eilės tvarka įterpiami šie įrašai:

„1075

montmorilonito molis, modifikuotas heksadeciltrimetilamonio bromidu

taip

ne

ne

Gali būti naudojamas tik kaip priedas polilaktinės rūgšties plastikuose, skirtuose vandeniui laikyti aplinkos ar žemesnėje temperatūroje, neviršijant 4,0 % masės dalies.

Gali sudaryti nanoformos plokšteles, kurios vieno ar dviejų matmenų yra plonesnės nei 100 nm. Tokios plokštelės turi būti orientuotos lygiagrečiai su polimero paviršiumi ir visiškai įterptos į polimerą.

1076

1227937-46-3

fosforo rūgštis, trifenilo esteris, polimeras su alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etandiilu)], C10–16 alkilesteriu

taip

ne

ne

0,05

Gali būti naudojamas tik kaip priedas smūgiams atsparaus polistireno medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu, ilgą laiką laikyti kambario ir žemesnėje temperatūroje, įskaitant karšto užpildo sąlygas ir (arba) kaitinimą iki 100 °C ne ilgiau kaip 2 valandas, jei jo kiekis neviršija 0,2 % masės dalies. Jis neturi būti naudojamas, jei liečiasi su maisto produktais, kuriems III priede priskirti maistiniai modeliniai tirpalai C ir (arba) D1.

1077

titano dioksidas, kurio paviršius padengtas fluoridu modifikuotu aliuminio oksidu

taip

ne

ne

Gali būti naudojamas tik neviršijant 25,0 % masės dalies, įskaitant nanoformą.

29“

| b) | 3 lentelės 3 punktas papildomas šiais įrašais:






  „28 | Taikoma 0,002 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo aptikimo riba. |
| --- | --- | --- |
| 29 | Naudojant šią medžiagą poliniuose polimeruose, kurie, liesdamiesi su maisto produktais, kuriems III priede priskirtas maistinis modelinis tirpalas B, brinksta, esant blogiausioms sąlyčio sąlygoms, gali būti viršijamos fluorido ir aliuminio konkrečios išsiskyrimo ribinės vertės. Kai sąlytis trunka ilgiau nei 4 valandas 100 °C temperatūroje, ši vertė gali būti stipriai viršyta.“ |

b)

3 lentelės 3 punktas papildomas šiais įrašais:

„28

Taikoma 0,002 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo aptikimo riba.

29

Naudojant šią medžiagą poliniuose polimeruose, kurie, liesdamiesi su maisto produktais, kuriems III priede priskirtas maistinis modelinis tirpalas B, brinksta, esant blogiausioms sąlyčio sąlygoms, gali būti viršijamos fluorido ir aliuminio konkrečios išsiskyrimo ribinės vertės. Kai sąlytis trunka ilgiau nei 4 valandas 100 °C temperatūroje, ši vertė gali būti stipriai viršyta.“

| 2) | Visas II priedas pakeičiamas taip:


  „II PRIEDAS

  Plastikinėms medžiagoms ir gaminiams taikomi apribojimai

  Plastikinėms medžiagoms ir gaminiams taikomi šie apribojimai:






  1. | Iš plastikinių medžiagų ir gaminių šių 1 lentelėje nurodytų cheminių medžiagų negali išsiskirti kiekis, viršijantis toliau nurodytas konkrečias išsiskyrimo ribines vertes, išreikštas mg/kg maisto ar modelinio tirpalo ir nurodytas 3 skiltyje, atsižvelgiant į 4 skiltyje pateiktas pastabas.
  1 lentelėje išvardytos cheminės medžiagos naudojamos tik laikantis II skyriuje nustatytų sudėties reikalavimų. Jei II skyriuje nenurodytas tokios cheminės medžiagos leidžiamo naudojimo pagrindas, tos medžiagos gali būti tik kaip priemaišos, kuriai taikomi 1 lentelėje nurodyti apribojimai.

  1 lentelė


  Bendras cheminių medžiagų, išsiskiriančių iš plastikinių medžiagų ir gaminių, išsiskyrimo ribinių verčių sąrašas









  (1) | (2) | (3) | (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Druskos, leidžiamos naudoti pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą | SML [mg/kg maisto produkto ar maisto modelinio tirpalo] | Pastaba |
| Aliuminis | taip | 1 | |
| Amonis | taip | – | (1) |
| Stibis | ne | 0,04 | (2) |
| Arsenas | ne | NA | |
| Baris | taip | 1 | |
| Kadmis | ne | NA (AR 0,002) | |
| Kalcis | taip | – | (1) |
| Chromas | ne | NA | (3) |
| Kobaltas | taip | 0,05 | |
| Varis | taip | 5 | |
| Europis | taip | 0,05 | (4) |
| Gadolinis | taip | 0,05 | (4) |
| Geležis | taip | 48 | |
| Lantanas | taip | 0,05 | (4) |
| Švinas | ne | NA | |
| Litis | taip | 0,6 | |
| Magnis | taip | – | (1) |
| Manganas | taip | 0,6 | |
| Gyvsidabris | ne | NA | |
| Nikelis | ne | 0,02 | |
| Kalis | taip | – | (1) |
| Natris | taip | – | (1) |
| Terbis | taip | 0,05 | (4) |
| Cinkas | taip | 5 | |
| NA | – neaptinkama; aptikimo riba, priskirta pagal 11 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą; AR – nurodyta aptikimo riba. |

2)

Visas II priedas pakeičiamas taip:

„II PRIEDAS

Plastikinėms medžiagoms ir gaminiams taikomi apribojimai

Plastikinėms medžiagoms ir gaminiams taikomi šie apribojimai:

1.

Iš plastikinių medžiagų ir gaminių šių 1 lentelėje nurodytų cheminių medžiagų negali išsiskirti kiekis, viršijantis toliau nurodytas konkrečias išsiskyrimo ribines vertes, išreikštas mg/kg maisto ar modelinio tirpalo ir nurodytas 3 skiltyje, atsižvelgiant į 4 skiltyje pateiktas pastabas.

1 lentelėje išvardytos cheminės medžiagos naudojamos tik laikantis II skyriuje nustatytų sudėties reikalavimų. Jei II skyriuje nenurodytas tokios cheminės medžiagos leidžiamo naudojimo pagrindas, tos medžiagos gali būti tik kaip priemaišos, kuriai taikomi 1 lentelėje nurodyti apribojimai.

1 lentelė

Bendras cheminių medžiagų, išsiskiriančių iš plastikinių medžiagų ir gaminių, išsiskyrimo ribinių verčių sąrašas

(1)

(2)

(3)

(4)

Pavadinimas

Druskos, leidžiamos naudoti pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą

SML [mg/kg maisto produkto ar maisto modelinio tirpalo]

Pastaba

Aliuminis

taip

1

Amonis

taip

–

(1)

Stibis

ne

0,04

(2)

Arsenas

ne

NA

Baris

taip

1

Kadmis

ne

NA (AR 0,002)

Kalcis

taip

–

(1)

Chromas

ne

NA

(3)

Kobaltas

taip

0,05

Varis

taip

5

Europis

taip

0,05

(4)

Gadolinis

taip

0,05

(4)

Geležis

taip

48

Lantanas

taip

0,05

(4)

Švinas

ne

NA

Litis

taip

0,6

Magnis

taip

–

(1)

Manganas

taip

0,6

Gyvsidabris

ne

NA

Nikelis

ne

0,02

Kalis

taip

–

(1)

Natris

taip

–

(1)

Terbis

taip

0,05

(4)

Cinkas

taip

5

NA

– neaptinkama; aptikimo riba, priskirta pagal 11 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą; AR – nurodyta aptikimo riba.

Pastabos

| (1) | Išsiskyrimui taikoma 11 straipsnio 3 dalis ir 12 straipsnis. |
| --- | --- |

(1)

Išsiskyrimui taikoma 11 straipsnio 3 dalis ir 12 straipsnis.

| (2) | Taikoma I priedo 1 lentelės MBM Nr. 398 pastaba: konkreti išsiskyrimo ribinė vertė gali būti viršijama esant labai aukštai temperatūrai. |
| --- | --- |

(2)

Taikoma I priedo 1 lentelės MBM Nr. 398 pastaba: konkreti išsiskyrimo ribinė vertė gali būti viršijama esant labai aukštai temperatūrai.

| (3) | Siekiant patikrinti atitiktį reglamentui, suminiam chromui taikoma 0,01 mg/kg aptikimo riba. Tačiau jei medžiagą rinkai pateikęs verslo subjektas, remdamasis jau turimais dokumentais, gali įrodyti, kad medžiagoje negali būti šešiavalenčio chromo, nes jis nenaudojamas arba nesusidaro viso gamybos proceso metu, taikoma 3,6 mg/kg maisto suminio chromo ribinė vertė. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant patikrinti atitiktį reglamentui, suminiam chromui taikoma 0,01 mg/kg aptikimo riba. Tačiau jei medžiagą rinkai pateikęs verslo subjektas, remdamasis jau turimais dokumentais, gali įrodyti, kad medžiagoje negali būti šešiavalenčio chromo, nes jis nenaudojamas arba nesusidaro viso gamybos proceso metu, taikoma 3,6 mg/kg maisto suminio chromo ribinė vertė.

| (4) | Lantanoidai europis, gadolinis, lantanas ir (arba) terbis gali būti naudojami pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą, jeigu:






  a) | visų į maistą ar maisto modelinį tirpalą išsiskiriančių lantanoidų suminis kiekis neviršija 0,05 mg/kg konkrečios išsiskyrimo ribinės vertės ir |
| --- | --- | --- |

(4)

Lantanoidai europis, gadolinis, lantanas ir (arba) terbis gali būti naudojami pagal 6 straipsnio 3 dalies a punktą, jeigu:

a)

visų į maistą ar maisto modelinį tirpalą išsiskiriančių lantanoidų suminis kiekis neviršija 0,05 mg/kg konkrečios išsiskyrimo ribinės vertės ir

| b) | 16 straipsnyje nurodytuose dokumentuose yra pateikti taikant gerai apibūdintą metodiką gauti analitiniai įrodymai, kad naudotas (-i) lantanoidas (-ai) maiste ar maistiniame modeliniame tirpale yra disocijuotas (-i) į jonus. |
| --- | --- |

b)

16 straipsnyje nurodytuose dokumentuose yra pateikti taikant gerai apibūdintą metodiką gauti analitiniai įrodymai, kad naudotas (-i) lantanoidas (-ai) maiste ar maistiniame modeliniame tirpale yra disocijuotas (-i) į jonus.

| 2. | Pirminiai aromatiniai aminai (PAA), kurie yra išvardyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (*1) XVII priedo 8 priedėlio 43 įraše ir kurių išsiskyrimo ribinė vertė nenurodyta I priedo 1 lentelėje, neturi išsiskirti į maistą ar maisto modelinį tirpalą ar būti kitaip išskiriami iš plastikinių medžiagų ir gaminių. Vadovaujantis 11 straipsnio 4 dalimi, jų neturi būti aptinkama naudojant analizės įrangą, kurios aptikimo riba yra 0,002 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo, naudojamo kiekvienam atskiram pirminiam aromatiniam aminui (PAA).
  Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo 8 priedėlio 43 įraše neišvardytų PAA, kurių konkreti išsiskyrimo ribinė vertė nėra nurodyta I priede, atitiktis Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 3 straipsniui tikrinama pagal 19 straipsnį. Tačiau šių PAA suminis kiekis neturi viršyti 0,01 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo. |
| --- | --- |

2.

Pirminiai aromatiniai aminai (PAA), kurie yra išvardyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (*1) XVII priedo 8 priedėlio 43 įraše ir kurių išsiskyrimo ribinė vertė nenurodyta I priedo 1 lentelėje, neturi išsiskirti į maistą ar maisto modelinį tirpalą ar būti kitaip išskiriami iš plastikinių medžiagų ir gaminių. Vadovaujantis 11 straipsnio 4 dalimi, jų neturi būti aptinkama naudojant analizės įrangą, kurios aptikimo riba yra 0,002 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo, naudojamo kiekvienam atskiram pirminiam aromatiniam aminui (PAA).

Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo 8 priedėlio 43 įraše neišvardytų PAA, kurių konkreti išsiskyrimo ribinė vertė nėra nurodyta I priede, atitiktis Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 3 straipsniui tikrinama pagal 19 straipsnį. Tačiau šių PAA suminis kiekis neturi viršyti 0,01 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo.

(*1)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1)."

*1

| 3) | IV priedo 6 punktas pakeičiamas taip:






  „6. | tinkama informacija dėl naudojamų cheminių medžiagų ar jų skilimo produktų, kuriems taikomi apribojimai ir (arba) specifikacijos pagal šio reglamento I ir II priedą, siekiant tolesnės grandies verslo subjektams sudaryti galimybę užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento nuostatų.
  Tarpiniais etapais ši informacija apima tarpinėje medžiagoje esančių cheminių medžiagų,






  — | kurioms taikomi II priede nustatyti apribojimai, arba |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IV priedo 6 punktas pakeičiamas taip:

„6.

tinkama informacija dėl naudojamų cheminių medžiagų ar jų skilimo produktų, kuriems taikomi apribojimai ir (arba) specifikacijos pagal šio reglamento I ir II priedą, siekiant tolesnės grandies verslo subjektams sudaryti galimybę užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento nuostatų.

Tarpiniais etapais ši informacija apima tarpinėje medžiagoje esančių cheminių medžiagų,

—

kurioms taikomi II priede nustatyti apribojimai, arba

| — | kurių genotoksiškumo galimybė neatmesta, kurios atsiranda dėl tos tarpinės medžiagos specialaus naudojimo gamybos etape ir kurių kiekis galėtų būti toks, kad dėl to iš galutinės medžiagos, kaip numatoma, išsiskirtų kiekis, viršijantis 0,00015 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo, identifikacinius duomenis ir kiekį.“ |
| --- | --- |

—

kurių genotoksiškumo galimybė neatmesta, kurios atsiranda dėl tos tarpinės medžiagos specialaus naudojimo gamybos etape ir kurių kiekis galėtų būti toks, kad dėl to iš galutinės medžiagos, kaip numatoma, išsiskirtų kiekis, viršijantis 0,00015 mg/kg maisto ar maisto modelinio tirpalo, identifikacinius duomenis ir kiekį.“

| 4) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 skyrius iš dalies keičiamas taip:






  i) | 2.1.3 punkto antra dalis papildoma šia pastraipa:






  „iv) | jeigu plastikinė medžiaga ar gaminys, skirtas liestis su maistu, kurio atitiktis turi būti patikrinta, galiausiai tampa maisto perdirbimo įrangos, prietaiso ar jų dalies dalimi, išsiskyrimo bandymai gali būti atliekami nustatant konkretų išsiskyrimą į maisto produktą ar maisto modelinį tirpalą, pagamintą ar perdirbtą atitinkamai su visa įranga, prietaisu arba jų dalimi, laikantis šių sąlygų:






  — | atliekant bandymą maisto produktas ar maisto modelinis tirpalas perdirbamas naudojant įrangą ar jos dalį blogiausiomis iš anksto numatomomis sąlygomis, kurios gali susidaryti, jei įranga ar jos dalis naudojama pagal jos eksploatavimo instrukcijas, ir |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2 skyrius iš dalies keičiamas taip:

i)

2.1.3 punkto antra dalis papildoma šia pastraipa:

„iv)

jeigu plastikinė medžiaga ar gaminys, skirtas liestis su maistu, kurio atitiktis turi būti patikrinta, galiausiai tampa maisto perdirbimo įrangos, prietaiso ar jų dalies dalimi, išsiskyrimo bandymai gali būti atliekami nustatant konkretų išsiskyrimą į maisto produktą ar maisto modelinį tirpalą, pagamintą ar perdirbtą atitinkamai su visa įranga, prietaisu arba jų dalimi, laikantis šių sąlygų:

—

atliekant bandymą maisto produktas ar maisto modelinis tirpalas perdirbamas naudojant įrangą ar jos dalį blogiausiomis iš anksto numatomomis sąlygomis, kurios gali susidaryti, jei įranga ar jos dalis naudojama pagal jos eksploatavimo instrukcijas, ir

| — | iš laikymui naudojamų dalių, pvz., iš rezervuarų, talpyklų, kapsulių ar pagalvėlių, kurios yra įrangos dalis maisto perdirbimo metu, išsiskyręs kiekis nustatomas pagal jų naudojimo sąlygas, išskyrus atvejus, kai išbandytai įrangai ar prietaisui kaip visumai taikomos bandymų sąlygos atitinka ir jų naudojimo sąlygas. |
| --- | --- |

—

iš laikymui naudojamų dalių, pvz., iš rezervuarų, talpyklų, kapsulių ar pagalvėlių, kurios yra įrangos dalis maisto perdirbimo metu, išsiskyręs kiekis nustatomas pagal jų naudojimo sąlygas, išskyrus atvejus, kai išbandytai įrangai ar prietaisui kaip visumai taikomos bandymų sąlygos atitinka ir jų naudojimo sąlygas.

Kai išsiskyrimo bandymas atliekamas pirmiau nurodytomis sąlygomis ir išsiskyrimas iš visos įrangos ar prietaiso sudedamųjų dalių neviršija išsiskyrimo ribinių verčių, laikoma, kad įrangoje ar prietaise esančios plastikinės dalys ar medžiagos atitinka 11 straipsnio 1 dalį.

Laikymui arba tiekimui naudojamų dalių, pvz., rezervuarų, talpyklų, kapsulių ar pagalvėlių, bandymai atliekami jų naudojimo sąlygomis ir apima numatomas maisto produktų laikymo tose dalyse sąlygas.

16 straipsnyje nurodytuose patvirtinamuosiuose dokumentuose aiškiai dokumentuojamas visos maisto perdirbimo ir (arba) maisto gamybos įrangos ar prietaiso arba jų dalių bandymas. Jais įrodoma, kad bandymas atitinka numatomą naudojimą, be to, juose nurodoma, kurių cheminių medžiagų išsiskyrimo bandymai buvo atlikti, ir pateikiami visi bandymų rezultatai. Atskirų plastikinių dalių gamintojas užtikrina, kad iš jų neišsiskirtų cheminės medžiagos, kurių, kaip nurodyta Reglamente, aptinkamas išsiskyręs kiekis neturi viršyti nurodytos aptikimo ribos pagal 11 straipsnio 4 dalį.

Galutinės įrangos, prietaiso ar jų dalies gamintojui pagal Reglamentą pateikiamuose atitikties dokumentuose išvardijamos visos cheminės medžiagos, kurioms taikomos išsiskyrimo ribinės vertės, kurios galėtų būti viršytos, jei tiekiama dalis ar medžiaga bus naudojama pagal numatomą paskirtį.

Jei rezultatas neatitinka Reglamento, remiantis dokumentiniais įrodymais arba analitiniais bandymais, nustatoma, ar neatitikties priežastis yra plastikinė dalis, kuriai taikomas Reglamentas, ar dalis, pagaminta iš kitos medžiagos, kuriai Reglamentas netaikomas. Nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1935/2004 3 straipsniui, neatitiktis Reglamentui nustatoma tik tuo atveju, jei cheminė (-ės) medžiaga (-os) yra išsiskyrusi (-ios) iš plastikinės dalies.“

| ii) | visas 2.1.6 punktas pakeičiamas taip:






  „2.1.6. | Daugkartinio naudojimo medžiagos ir gaminiai

  Jeigu medžiaga ar gaminys skirti liestis su maistu daug kartų, išsiskyrimo bandymas (-ai) atliekamas (-i) tris kartus su tuo pačiu bandiniu, kiekvieną kartą naudojant skirtingas maistinio modelinio tirpalo dalis. Konkretus išsiskyręs kiekis per antrąjį bandymą neturi viršyti per pirmąjį bandymą nustatyto kiekio, o konkretus išsiskyręs kiekis per trečiąjį bandymą neturi viršyti per antrąjį bandymą nustatyto kiekio.
  Medžiagos ar gaminio atitiktis tikrinama remiantis išsiskyrimo verte, nustatyta atliekant trečiąjį bandymą, ir medžiagos ar gaminio stabilumu nuo pirmojo iki trečiojo išsiskyrimo bandymo. Jei per bet kurį iš trijų išsiskyrimo bandymų nustatytas išsiskyręs kiekis yra didesnis už aptikimo ribą ir didėja nuo pirmojo išsiskyrimo bandymo iki trečiojo išsiskyrimo bandymo, laikoma, kad medžiaga nepakankamai stabili. Tokiu atveju medžiagos atitiktis nenustatoma net ir tuo atveju, jei nė per vieną iš trijų bandymų konkreti išsiskyrimo ribinė vertė nėra viršyta.
  Tačiau jei yra įtikinamas mokslinis įrodymas, kad išsiskyręs kiekis atliekant antrąjį ir trečiąjį bandymą mažėja, o atliekant pirmąjį bandymą išsikyrimo ribinė (-ės) vertė nebuvo viršyta (-os), tolesni bandymai nebūtini.
  Nepaisant pirmiau pateiktų taisyklių, jei atliekant pirmąjį bandymą aptinkama cheminė medžiaga, kuri pagal 11 straipsnio 4 dalį neturi išsiskirti ar būti kitaip išskirta tokiais kiekiais, kurie gali būti aptinkami, medžiaga ar gaminys niekada neturėtų būti laikomi atitinkančiais šį reglamentą.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

visas 2.1.6 punktas pakeičiamas taip:

„2.1.6.

Daugkartinio naudojimo medžiagos ir gaminiai

Daugkartinio naudojimo medžiagos ir gaminiai

Jeigu medžiaga ar gaminys skirti liestis su maistu daug kartų, išsiskyrimo bandymas (-ai) atliekamas (-i) tris kartus su tuo pačiu bandiniu, kiekvieną kartą naudojant skirtingas maistinio modelinio tirpalo dalis. Konkretus išsiskyręs kiekis per antrąjį bandymą neturi viršyti per pirmąjį bandymą nustatyto kiekio, o konkretus išsiskyręs kiekis per trečiąjį bandymą neturi viršyti per antrąjį bandymą nustatyto kiekio.

Medžiagos ar gaminio atitiktis tikrinama remiantis išsiskyrimo verte, nustatyta atliekant trečiąjį bandymą, ir medžiagos ar gaminio stabilumu nuo pirmojo iki trečiojo išsiskyrimo bandymo. Jei per bet kurį iš trijų išsiskyrimo bandymų nustatytas išsiskyręs kiekis yra didesnis už aptikimo ribą ir didėja nuo pirmojo išsiskyrimo bandymo iki trečiojo išsiskyrimo bandymo, laikoma, kad medžiaga nepakankamai stabili. Tokiu atveju medžiagos atitiktis nenustatoma net ir tuo atveju, jei nė per vieną iš trijų bandymų konkreti išsiskyrimo ribinė vertė nėra viršyta.

Tačiau jei yra įtikinamas mokslinis įrodymas, kad išsiskyręs kiekis atliekant antrąjį ir trečiąjį bandymą mažėja, o atliekant pirmąjį bandymą išsikyrimo ribinė (-ės) vertė nebuvo viršyta (-os), tolesni bandymai nebūtini.

Nepaisant pirmiau pateiktų taisyklių, jei atliekant pirmąjį bandymą aptinkama cheminė medžiaga, kuri pagal 11 straipsnio 4 dalį neturi išsiskirti ar būti kitaip išskirta tokiais kiekiais, kurie gali būti aptinkami, medžiaga ar gaminys niekada neturėtų būti laikomi atitinkančiais šį reglamentą.“

| b) | 3 skyrius iš dalies keičiamas taip:






  i) | 3.1 punkte 3 lentelė ir keturios pastraipos po 3 lentele pakeičiami taip:

  „3 lentelė


  Standartizuotos suminio išsiskyrimo bandymų sąlygos








  1 skiltis | 2 skiltis | 3 skiltis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bandymo numeris | Bandymo sąlyčio trukmė dienomis [d] arba valandomis [h] [°C] sąlyčio temperatūroje | Numatomos sąlyčio su maistu sąlygos |
| OM0 | 30 min. 40 °C temperatūroje | Bet koks sąlytis su maistu trumpą laiką (≤ 30 minučių) šaltoje ar aplinkos temperatūroje. |
| OM1 | 10 d. 20 °C temperatūroje | Bet koks sąlytis su maistu užšaldymo ar šaldymo sąlygomis. |
| OM2 | 10 d. 40 °C temperatūroje | Bet koks laikymas ilgą laiką kambario ar žemesnėje temperatūroje, taip pat supakavus karšto užpildo sąlygomis ir (arba) kaitinant iki 70 °C ≤ T ≤ 100 °C ne ilgiau kaip t = 120/2^((T – 70)/10) minutes (-čių). |
| OM3 | 2 h 70 °C temperatūroje | Bet kokios sąlyčio su maistu sąlygos, įskaitant karšto užpildo sąlygas ir (arba) kaitinimą iki 70 °C ≤ T ≤ 100 °C ne ilgiau kaip t = 120/2^((T – 70)/10) minutes (-čių), kai bandinys po to nelaikomas ilgą laiką kambario temperatūroje arba šaldytuve. |
| OM4 | 1 h 100 °C temperatūroje ar grįžtamojo srauto sąlygomis | Bandymas su visų rūšių maisto produktais aukštoje temperatūroje (iki 100 °C). |
| OM5 | 2 h 100 °C temperatūroje ar grįžtamojo srauto sąlygomis, arba 1 h 121 °C temperatūroje | Bandymas aukštoje temperatūroje (iki 121 °C). |
| OM6 | 4 h 100 °C temperatūroje ar grįžtamojo srauto sąlygomis | Bet kokios sąlyčio su maistu aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje ir su maisto produktais, kuriems pagal III priedo 4 punktą priskiriami maistiniai modeliniai tirpalai A, B, C arba D1, sąlygos. |
| OM7 | 2 h 175 °C temperatūroje | Aukštos temperatūros riebių maisto produktų gaminiai, kai viršijamos OM5 bandymo sąlygos. |
| OM 7 bandymas apima ir OM0, OM1, OM2, OM3, OM4 bei OM5 sąlyčio su maistu bandymų sąlygas. Tai atitinka blogiausias sąlygas riebių maisto produktų modeliniams tirpalams, besiliečiantiems su ne poliolefinais. Jeigu techniškai neįmanoma OM7 bandymo atlikti su maistiniu modeliniu tirpalu D2, atliekamas pakaitinis bandymas, kaip nustatyta 3.2 punkte.
  OM6 bandymas apima ir OM0, OM1, OM2, OM3, OM4 bei OM5 sąlyčio su maistu sąlygas. Tai atitinka blogiausias sąlygas riebių maistiniams modeliniams tirpalams, besiliečiantiems ne su poliolefinais.
  OM5 bandymas apima ir OM0, OM1, OM2, OM3 bei OM4 sąlyčio su maistu sąlygas. Tai atitinka blogiausias sąlygas visiems maistiniams modeliniams tirpalams, besiliečiantiems su poliolefinais.
  OM2 bandymas apima ir OM0, OM1 bei OM3 sąlyčio su maistu sąlygas.“ |

b)

3 skyrius iš dalies keičiamas taip:

i)

3.1 punkte 3 lentelė ir keturios pastraipos po 3 lentele pakeičiami taip:

„3 lentelė

„3 lentelė

Standartizuotos suminio išsiskyrimo bandymų sąlygos

Standartizuotos suminio išsiskyrimo bandymų sąlygos

1 skiltis

2 skiltis

3 skiltis

Bandymo numeris

Bandymo sąlyčio trukmė dienomis [d] arba valandomis [h] [°C] sąlyčio temperatūroje

Numatomos sąlyčio su maistu sąlygos

OM0

30 min. 40 °C temperatūroje

Bet koks sąlytis su maistu trumpą laiką (≤ 30 minučių) šaltoje ar aplinkos temperatūroje.

OM1

10 d. 20 °C temperatūroje

Bet koks sąlytis su maistu užšaldymo ar šaldymo sąlygomis.

OM2

10 d. 40 °C temperatūroje

Bet koks laikymas ilgą laiką kambario ar žemesnėje temperatūroje, taip pat supakavus karšto užpildo sąlygomis ir (arba) kaitinant iki 70 °C ≤ T ≤ 100 °C ne ilgiau kaip t = 120/2^((T – 70)/10) minutes (-čių).

OM3

2 h 70 °C temperatūroje

Bet kokios sąlyčio su maistu sąlygos, įskaitant karšto užpildo sąlygas ir (arba) kaitinimą iki 70 °C ≤ T ≤ 100 °C ne ilgiau kaip t = 120/2^((T – 70)/10) minutes (-čių), kai bandinys po to nelaikomas ilgą laiką kambario temperatūroje arba šaldytuve.

OM4

1 h 100 °C temperatūroje ar grįžtamojo srauto sąlygomis

Bandymas su visų rūšių maisto produktais aukštoje temperatūroje (iki 100 °C).

OM5

2 h 100 °C temperatūroje ar grįžtamojo srauto sąlygomis, arba 1 h 121 °C temperatūroje

Bandymas aukštoje temperatūroje (iki 121 °C).

OM6

4 h 100 °C temperatūroje ar grįžtamojo srauto sąlygomis

Bet kokios sąlyčio su maistu aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje ir su maisto produktais, kuriems pagal III priedo 4 punktą priskiriami maistiniai modeliniai tirpalai A, B, C arba D1, sąlygos.

OM7

2 h 175 °C temperatūroje

Aukštos temperatūros riebių maisto produktų gaminiai, kai viršijamos OM5 bandymo sąlygos.

OM 7 bandymas apima ir OM0, OM1, OM2, OM3, OM4 bei OM5 sąlyčio su maistu bandymų sąlygas. Tai atitinka blogiausias sąlygas riebių maisto produktų modeliniams tirpalams, besiliečiantiems su ne poliolefinais. Jeigu techniškai neįmanoma OM7 bandymo atlikti su maistiniu modeliniu tirpalu D2, atliekamas pakaitinis bandymas, kaip nustatyta 3.2 punkte.

OM6 bandymas apima ir OM0, OM1, OM2, OM3, OM4 bei OM5 sąlyčio su maistu sąlygas. Tai atitinka blogiausias sąlygas riebių maistiniams modeliniams tirpalams, besiliečiantiems ne su poliolefinais.

OM5 bandymas apima ir OM0, OM1, OM2, OM3 bei OM4 sąlyčio su maistu sąlygas. Tai atitinka blogiausias sąlygas visiems maistiniams modeliniams tirpalams, besiliečiantiems su poliolefinais.

OM2 bandymas apima ir OM0, OM1 bei OM3 sąlyčio su maistu sąlygas.“

| ii) | 3.2 punkte prieš lentelę esančios pastraipos pakeičiamos taip:

  „Jei techniškai neįmanoma atlikti vieno ar daugiau OM0–OM6 bandymų maistiniame modeliniame tirpale D2, išsiskyrimo bandymai atliekami naudojant 95 % etanolį ir izooktaną. Be to, jeigu temperatūra blogiausiomis iš anksto numatomomis naudojimo sąlygomis viršija 100 °C, bandymas atliekamas naudojant maistinį modelinį tirpalą E. Siekiant nustatyti, ar laikomais Reglamento reikalavimų, atliekamas bandymas, kurio rezultatas – didžiausias suminis išsiskyrimas.
  Jeigu techniškai neįmanoma atlikti OM7 bandymo su maisto modeliniu tirpalu D2, bandymas pakeičiamas OM8 arba OM9 bandymu, pasirenkant tinkamiausią iš šių dviejų bandymų, atsižvelgiant į numatytą arba iš anksto numatomą bandomos medžiagos ar gaminio naudojimą. Paskui išsiskyrimo bandymas atliekamas esant kiekvienai iš dviejų pasirinktam bandymui nustatytų bandymo sąlygų, kiekvienai bandymo sąlygai naudojant naują bandinį. Reglamento atitikčiai nustatyti naudojamos bandymo sąlygos, kuriomis bandymo rezultatas – didžiausias suminis išsiskyrimas.“ |
| --- | --- |

ii)

3.2 punkte prieš lentelę esančios pastraipos pakeičiamos taip:

„Jei techniškai neįmanoma atlikti vieno ar daugiau OM0–OM6 bandymų maistiniame modeliniame tirpale D2, išsiskyrimo bandymai atliekami naudojant 95 % etanolį ir izooktaną. Be to, jeigu temperatūra blogiausiomis iš anksto numatomomis naudojimo sąlygomis viršija 100 °C, bandymas atliekamas naudojant maistinį modelinį tirpalą E. Siekiant nustatyti, ar laikomais Reglamento reikalavimų, atliekamas bandymas, kurio rezultatas – didžiausias suminis išsiskyrimas.

Jeigu techniškai neįmanoma atlikti OM7 bandymo su maisto modeliniu tirpalu D2, bandymas pakeičiamas OM8 arba OM9 bandymu, pasirenkant tinkamiausią iš šių dviejų bandymų, atsižvelgiant į numatytą arba iš anksto numatomą bandomos medžiagos ar gaminio naudojimą. Paskui išsiskyrimo bandymas atliekamas esant kiekvienai iš dviejų pasirinktam bandymui nustatytų bandymo sąlygų, kiekvienai bandymo sąlygai naudojant naują bandinį. Reglamento atitikčiai nustatyti naudojamos bandymo sąlygos, kuriomis bandymo rezultatas – didžiausias suminis išsiskyrimas.“

| iii) | visas 3.3.2 punktas pakeičiamas taip:






  „3.3.2. | Daugkartinio naudojimo gaminiai ir medžiagos

  Taikytinas suminio išsiskyrimo bandymas atliekamas tris kartus su tuo pačiu bandiniu, kiekvieną kartą naudojant skirtingas maistinio modelinio tirpalo dalis. Išsiskyręs kiekis nustatomas naudojant analizės metodą, atitinkantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (*2) 34 straipsnio reikalavimus. Suminis išsiskyręs kiekis per antrąjį bandymą turi būti mažesnis nei per pirmąjį bandymą, o suminis išsiskyręs kiekis per trečiąjį bandymą turi būti mažesnis nei per antrąjį bandymą. Suminės išsiskyrimo ribinės vertės atitiktis tikrinama pagal trečiojo bandymo suminį išsiskyrusį kiekį.
  Jeigu techniškai neįmanoma to paties bandinio išbandyti tris kartus, pvz., bandant aliejuje, suminio išsiskyrimo bandymas gali būti atliekamas išbandant skirtingus bandinius per tris skirtingus laikotarpius, kurių vienas truktų tiek pat, kiek trunka taikytinas sąlyčio bandymas, antras būtų dvigubai, o trečias – trigubai ilgesnis. Laikoma, kad skirtumas tarp trečiojo ir antrojo bandymų rezultatų atitinka suminį išsiskyrusį kiekį. Atitiktis tikrinama remiantis šiuo skirtumu, ir jis neturi viršyti suminės išsiskyrimo ribinės vertės. Be to, skirtumas tarp antrojo ir pirmojo bandymų rezultatų turi būti mažesnis už pirmojo bandymo rezultatus, o skirtumas tarp trečiojo ir antrojo bandymų rezultatų turi būti mažesnis už skirtumą tarp antrojo ir pirmojo bandymų rezultatų.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, jeigu remiantis moksliniais įrodymais nustatyta, kad bandant medžiagą ar gaminį suminis išsiskyrimas per antrąjį ir trečiąjį bandymą sumažėja, ir jeigu per pirmąjį bandymą neviršijama suminė išsiskyrimo ribinė vertė, pakanka vien tik pirmojo bandymo. |
| --- | --- | --- |

iii)

visas 3.3.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.3.2.

Daugkartinio naudojimo gaminiai ir medžiagos

Daugkartinio naudojimo gaminiai ir medžiagos

Taikytinas suminio išsiskyrimo bandymas atliekamas tris kartus su tuo pačiu bandiniu, kiekvieną kartą naudojant skirtingas maistinio modelinio tirpalo dalis. Išsiskyręs kiekis nustatomas naudojant analizės metodą, atitinkantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (*2) 34 straipsnio reikalavimus. Suminis išsiskyręs kiekis per antrąjį bandymą turi būti mažesnis nei per pirmąjį bandymą, o suminis išsiskyręs kiekis per trečiąjį bandymą turi būti mažesnis nei per antrąjį bandymą. Suminės išsiskyrimo ribinės vertės atitiktis tikrinama pagal trečiojo bandymo suminį išsiskyrusį kiekį.

*2

Jeigu techniškai neįmanoma to paties bandinio išbandyti tris kartus, pvz., bandant aliejuje, suminio išsiskyrimo bandymas gali būti atliekamas išbandant skirtingus bandinius per tris skirtingus laikotarpius, kurių vienas truktų tiek pat, kiek trunka taikytinas sąlyčio bandymas, antras būtų dvigubai, o trečias – trigubai ilgesnis. Laikoma, kad skirtumas tarp trečiojo ir antrojo bandymų rezultatų atitinka suminį išsiskyrusį kiekį. Atitiktis tikrinama remiantis šiuo skirtumu, ir jis neturi viršyti suminės išsiskyrimo ribinės vertės. Be to, skirtumas tarp antrojo ir pirmojo bandymų rezultatų turi būti mažesnis už pirmojo bandymo rezultatus, o skirtumas tarp trečiojo ir antrojo bandymų rezultatų turi būti mažesnis už skirtumą tarp antrojo ir pirmojo bandymų rezultatų.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, jeigu remiantis moksliniais įrodymais nustatyta, kad bandant medžiagą ar gaminį suminis išsiskyrimas per antrąjį ir trečiąjį bandymą sumažėja, ir jeigu per pirmąjį bandymą neviršijama suminė išsiskyrimo ribinė vertė, pakanka vien tik pirmojo bandymo.

(*2)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).“
  "

*2

---

(*1)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

*1

(*2)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).“
  “

*2

---

| 2020 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/18

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/1246

2020 m. rugsėjo 2 d.

kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepratęsiamas veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 20 straipsnio 1 dalį ir 78 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos direktyva 2006/85/EB (2) fenamifosas įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (3) I priedą kaip veiklioji medžiaga; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos direktyva 2006/85/EB (2) fenamifosas įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (3) I priedą kaip veiklioji medžiaga;

| (2) | į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtrauktos veikliosios medžiagos laikomos patvirtintomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir yra išvardytos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (4) priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(2)

į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtrauktos veikliosios medžiagos laikomos patvirtintomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir yra išvardytos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (4) priedo A dalyje;

| (3) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo A dalyje nustatyta, kad veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimas nustoja galioti 2021 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo A dalyje nustatyta, kad veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimas nustoja galioti 2021 m. liepos 31 d.;

| (4) | paraiška dėl veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo pratęsimo buvo pateikta pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012 (5) 1 straipsnį per tame straipsnyje nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

(4)

paraiška dėl veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo pratęsimo buvo pateikta pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012 (5) 1 straipsnį per tame straipsnyje nustatytą laikotarpį;

| (5) | pareiškėjas pateikė papildomus dokumentų rinkinius, kurių reikalaujama pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012 6 straipsnį. Valstybė narė ataskaitos rengėja nustatė, kad paraiška išsami; |
| --- | --- |

(5)

pareiškėjas pateikė papildomus dokumentų rinkinius, kurių reikalaujama pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012 6 straipsnį. Valstybė narė ataskaitos rengėja nustatė, kad paraiška išsami;

| (6) | valstybė narė ataskaitos rengėja, konsultuodamasi su antrąja tą pačią ataskaitą rengiančia valstybe nare, parengė patvirtinimo galiojimo pratęsimo vertinimo ataskaitą ir 2017 m. spalio 2 d. pateikė ją Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai; |
| --- | --- |

(6)

valstybė narė ataskaitos rengėja, konsultuodamasi su antrąja tą pačią ataskaitą rengiančia valstybe nare, parengė patvirtinimo galiojimo pratęsimo vertinimo ataskaitą ir 2017 m. spalio 2 d. pateikė ją Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) ir Komisijai;

| (7) | Tarnyba viešai paskelbė papildomo dokumentų rinkinio santrauką. Tarnyba patvirtinimo galiojimo pratęsimo vertinimo ataskaitą taip pat išplatino pareiškėjams ir valstybėms narėms, kad jie pateiktų pastabų, ir pradėjo viešas konsultacijas dėl šio vertinimo. Tarnyba gautas pastabas persiuntė Komisijai; |
| --- | --- |

(7)

Tarnyba viešai paskelbė papildomo dokumentų rinkinio santrauką. Tarnyba patvirtinimo galiojimo pratęsimo vertinimo ataskaitą taip pat išplatino pareiškėjams ir valstybėms narėms, kad jie pateiktų pastabų, ir pradėjo viešas konsultacijas dėl šio vertinimo. Tarnyba gautas pastabas persiuntė Komisijai;

| (8) | 2018 m. gruodžio 10 d. Tarnyba pateikė Komisijai išvadas (6), ar galima manyti, kad fenamifosas atitinka patvirtinimo kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(8)

2018 m. gruodžio 10 d. Tarnyba pateikė Komisijai išvadas (6), ar galima manyti, kad fenamifosas atitinka patvirtinimo kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje;

| (9) | Tarnyba nustatė keletą susirūpinimą keliančių aspektų. visų pirma bendras rizikos vartotojams vertinimas buvo laikomas preliminariu, kadangi metabolitų M01 ir M02 genotoksiškumo duomenų rinkinys buvo neišsamus, todėl buvo nustatyta preliminari liekanų apibrėžtis, taikoma atliekant rizikos vertinimą dėl kultūrinių augalų, kuriems ketinama naudoti fenamifosą. Tačiau, nors ir nebuvo įmanoma užbaigti rizikos vartotojams vertinimo, buvo nustatyta, kad vartotojams kyla ūmi rizika medžiagą naudojant vaisinėms daržovėms pagal visas tipiškas paskirtis; |
| --- | --- |

(9)

Tarnyba nustatė keletą susirūpinimą keliančių aspektų. visų pirma bendras rizikos vartotojams vertinimas buvo laikomas preliminariu, kadangi metabolitų M01 ir M02 genotoksiškumo duomenų rinkinys buvo neišsamus, todėl buvo nustatyta preliminari liekanų apibrėžtis, taikoma atliekant rizikos vertinimą dėl kultūrinių augalų, kuriems ketinama naudoti fenamifosą. Tačiau, nors ir nebuvo įmanoma užbaigti rizikos vartotojams vertinimo, buvo nustatyta, kad vartotojams kyla ūmi rizika medžiagą naudojant vaisinėms daržovėms pagal visas tipiškas paskirtis;

| (10) | be to, kalbant apie ilgalaikį suvartojimo poveikį vartotojams, jei apskaičiuota didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija, gauta iš turimų duomenų apie liekanas, pateiktų pratęsimo procedūrai, naudojama poveikio vertinimui, didžiausia teorinė paros dozė sudarytų 172 proc. leidžiamos paros dozės; |
| --- | --- |

(10)

be to, kalbant apie ilgalaikį suvartojimo poveikį vartotojams, jei apskaičiuota didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija, gauta iš turimų duomenų apie liekanas, pateiktų pratęsimo procedūrai, naudojama poveikio vertinimui, didžiausia teorinė paros dozė sudarytų 172 proc. leidžiamos paros dozės;

| (11) | be to, kalbant apie kitas medžiagos naudojimo paskirtis dekoratyviniams augalams ir daigynams, atsižvelgiant į tai, kad tie augalai gali būti auginami sėjomainos būdu su maistiniais pasėliais, turint omenyje galimą liekanų įsisavinimą sėjomainos būdu auginamuose pasėliuose, negalima atmesti galimybės, kad dėl tokio naudojimo kyla ūmus pavojus vartotojams; |
| --- | --- |

(11)

be to, kalbant apie kitas medžiagos naudojimo paskirtis dekoratyviniams augalams ir daigynams, atsižvelgiant į tai, kad tie augalai gali būti auginami sėjomainos būdu su maistiniais pasėliais, turint omenyje galimą liekanų įsisavinimą sėjomainos būdu auginamuose pasėliuose, negalima atmesti galimybės, kad dėl tokio naudojimo kyla ūmus pavojus vartotojams;

| (12) | galiausiai nebuvo galima užbaigti rizikos unikaliems žmonių metabolitams vertinimo, nes nebuvo pateiktas in vitro lyginamasis metabolizmo tyrimas; |
| --- | --- |

(12)

galiausiai nebuvo galima užbaigti rizikos unikaliems žmonių metabolitams vertinimo, nes nebuvo pateiktas in vitro lyginamasis metabolizmo tyrimas;

| (13) | Komisija paprašė pareiškėjo pateikti pastabų dėl Tarnybos išvadų. Be to, remdamasi Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012 14 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa, Komisija paragino pareiškėją pateikti pastabų dėl patvirtinimo galiojimo pratęsimo ataskaitos projekto. Pareiškėjas pateikė savo pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos; |
| --- | --- |

(13)

Komisija paprašė pareiškėjo pateikti pastabų dėl Tarnybos išvadų. Be to, remdamasi Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012 14 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa, Komisija paragino pareiškėją pateikti pastabų dėl patvirtinimo galiojimo pratęsimo ataskaitos projekto. Pareiškėjas pateikė savo pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos;

| (14) | vis dėlto, nepaisant pareiškėjo argumentų, su veikliąja medžiaga susijusių problemų pašalinti nepavyko; |
| --- | --- |

(14)

vis dėlto, nepaisant pareiškėjo argumentų, su veikliąja medžiaga susijusių problemų pašalinti nepavyko;

| (15) | dėl šių priežasčių nebuvo nustatyta, kad yra laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje nustatytų patvirtinimo kriterijų, kai bent vienas augalų apsaugos produktas naudojamas pagal vieną ar kelias tipiškas paskirtis. Todėl, remiantis to reglamento 20 straipsnio 1 dalies b punktu, tikslinga nepratęsti veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo galiojimo; |
| --- | --- |

(15)

dėl šių priežasčių nebuvo nustatyta, kad yra laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje nustatytų patvirtinimo kriterijų, kai bent vienas augalų apsaugos produktas naudojamas pagal vieną ar kelias tipiškas paskirtis. Todėl, remiantis to reglamento 20 straipsnio 1 dalies b punktu, tikslinga nepratęsti veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo galiojimo;

| (16) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(16)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (17) | valstybėms narėms turėtų būti skirta pakankamai laiko augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra fenamifoso, registracijai panaikinti; |
| --- | --- |

(17)

valstybėms narėms turėtų būti skirta pakankamai laiko augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra fenamifoso, registracijai panaikinti;

| (18) | tais atvejais, kai valstybės narės augalų apsaugos produktams, kurių sudėtyje yra fenamifoso, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį nustato kokį nors lengvatinį laikotarpį, šis laikotarpis neturėtų būti ilgesnis nei 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos; |
| --- | --- |

(18)

tais atvejais, kai valstybės narės augalų apsaugos produktams, kurių sudėtyje yra fenamifoso, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį nustato kokį nors lengvatinį laikotarpį, šis laikotarpis neturėtų būti ilgesnis nei 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos;

| (19) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/869 (7) fenamifoso patvirtinimo galiojimas pratęstas iki 2021 m. liepos 31 d., kad šios medžiagos patvirtinimo galiojimo pratęsimo procedūra būtų užbaigta iki pasibaigiant medžiagos patvirtinimo galiojimui. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad sprendimas dėl patvirtinimo galiojimo nepratęsimo bus priimtas prieš pasibaigiant pratęstam patvirtinimo galiojimo terminui, šis reglamentas turėtų būti taikomas kuo greičiau; |
| --- | --- |

(19)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/869 (7) fenamifoso patvirtinimo galiojimas pratęstas iki 2021 m. liepos 31 d., kad šios medžiagos patvirtinimo galiojimo pratęsimo procedūra būtų užbaigta iki pasibaigiant medžiagos patvirtinimo galiojimui. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad sprendimas dėl patvirtinimo galiojimo nepratęsimo bus priimtas prieš pasibaigiant pratęstam patvirtinimo galiojimo terminui, šis reglamentas turėtų būti taikomas kuo greičiau;

| (20) | šiuo reglamentu nepanaikinama galimybė pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnį pateikti dar vieną paraišką dėl fenamifoso patvirtinimo; |
| --- | --- |

(20)

šiuo reglamentu nepanaikinama galimybė pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnį pateikti dar vieną paraišką dėl fenamifoso patvirtinimo;

| (21) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(21)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimo nepratęsimas

Veikliosios medžiagos fenamifoso patvirtinimo galiojimas nepratęsiamas.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimas

Iš Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo A dalies išbraukiama 141 eilutė (fenamifosas).

3 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Valstybės narės panaikina augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos fenamifoso, registraciją ne vėliau kaip 2021 m. kovo 23 d.

4 straipsnis

Lengvatinis laikotarpis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį valstybių narių nustatomas lengvatinis laikotarpis baigiasi ne vėliau kaip 2021 m. rugsėjo 23 d.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. rugsėjo 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  
  2006 m. spalio 23 d. Komisijos direktyva 2006/85/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, įtraukiant veikliąsias medžiagas fenamifosą ir etefoną (OL L 293, 2006 10 24, p. 3).

2

(3)  
  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1).

3

(4)  
  2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 153, 2011 6 11, p. 1).

4

(5)  
  2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 252, 2012 9 19, p. 26).

5

(6)  EFSA (Europos maisto saugos tarnyba), 2019. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenamiphos.
  EFSA Journal 2019;17(1):5557, 26 p. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5557.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenamiphos.

EFSA Journal

(7)  
  2020 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/869, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 201, 2020 6 25, p. 7).

7

---

| 2020 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/1247

2020 m. rugsėjo 2 d.

dėl tam tikrų žuvų išteklių 2020 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 105 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | 2019 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:






  — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/1628 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

2019 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/1628 (2),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025 (3), |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025 (3),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/2058 (4) ir |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/2058 (4) ir

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2019/124 (5); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2019/124 (5);

| (2) | 2020 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:






  — | Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025, |
| --- | --- | --- |

(2)

2020 metų žvejybos kvotos nustatytos šiais reglamentais:

—

Tarybos reglamentu (ES) 2018/2025,

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2019/1838 (6), |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2019/1838 (6),

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2019/2236 (7) ir |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2019/2236 (7) ir

| — | Tarybos reglamentu (ES) 2020/123 (8); |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentu (ES) 2020/123 (8);

| (3) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalimi, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, ji turi perviršį išskaityti iš būsimų tos valstybės narės žvejybos kvotų; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 1 dalimi, kai Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtas žvejybos kvotas, ji turi perviršį išskaityti iš būsimų tos valstybės narės žvejybos kvotų;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad tas perviršis iš žvejybos kvotų turi būti išskaitomas kitais metais ar per kelerius ateinančius metus taikant atitinkamus tose dalyse nustatytus daugiklius; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad tas perviršis iš žvejybos kvotų turi būti išskaitomas kitais metais ar per kelerius ateinančius metus taikant atitinkamus tose dalyse nustatytus daugiklius;

| (5) | kai kurios valstybės narės viršijo savo 2019 metų žvejybos kvotas. Todėl peržvejotų išteklių kvotas, skirtas toms valstybėms narėms 2020 m. ir, kai tinkama, vėlesniems metams, reikėtų sumažinti; |
| --- | --- |

(5)

kai kurios valstybės narės viršijo savo 2019 metų žvejybos kvotas. Todėl peržvejotų išteklių kvotas, skirtas toms valstybėms narėms 2020 m. ir, kai tinkama, vėlesniems metams, reikėtų sumažinti;

| (6) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1726 (9) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/112 (10) numatyta sumažinti tam tikrų valstybių tam tikrų rūšių išteklių 2019 m. žvejybos kvotas. Tačiau iš tam tikrų valstybių narių kvotų išskaitytini kai kurių rūšių žuvų kiekiai buvo didesni už atitinkamas jų 2019 m. kvotas, todėl išskaityti viso reikiamo kiekio tais metais nebuvo galima. Siekiant užtikrinti, kad tokiais atvejais būtų išskaitytas visas reikiamas atitinkamų išteklių žuvų kiekis, į likusius neišskaitytus kiekius reikėtų atsižvelgti nustatant kiekius, išskaitytinus iš 2020 m. ir, kai tinkama, iš vėlesnių metų kvotų; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1726 (9) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/112 (10) numatyta sumažinti tam tikrų valstybių tam tikrų rūšių išteklių 2019 m. žvejybos kvotas. Tačiau iš tam tikrų valstybių narių kvotų išskaitytini kai kurių rūšių žuvų kiekiai buvo didesni už atitinkamas jų 2019 m. kvotas, todėl išskaityti viso reikiamo kiekio tais metais nebuvo galima. Siekiant užtikrinti, kad tokiais atvejais būtų išskaitytas visas reikiamas atitinkamų išteklių žuvų kiekis, į likusius neišskaitytus kiekius reikėtų atsižvelgti nustatant kiekius, išskaitytinus iš 2020 m. ir, kai tinkama, iš vėlesnių metų kvotų;

| (7) | šiame reglamente numatyti išskaitymai iš žvejybos kvotų turėtų būti taikomi nedarant poveikio pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 185/2013 (11) taikytiniems išskaitymams iš 2020 m. kvotų; |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente numatyti išskaitymai iš žvejybos kvotų turėtų būti taikomi nedarant poveikio pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 185/2013 (11) taikytiniems išskaitymams iš 2020 m. kvotų;

| (8) | kvotos išreikštos tonomis, todėl į mažesnius už vieną toną peržvejotus kiekius neturėtų būti atsižvelgiama, |
| --- | --- |

(8)

kvotos išreikštos tonomis, todėl į mažesnius už vieną toną peržvejotus kiekius neturėtų būti atsižvelgiama,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamentuose (ES) 2018/2025, (ES) 2019/1838, (ES) 2019/2236 ir (ES) 2020/123 nustatytos 2020 metų žvejybos kvotos sumažinamos, kaip nustatyta šio reglamento priede.

2.   1 dalis taikoma nedarant poveikio Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 185/2013 numatytiems išskaitymams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. rugsėjo 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1628, kuriuo nustatomos 2019 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2018/120 nuostatos dėl tam tikrų žvejybos galimybių kituose vandenyse (OL L 272, 2018 10 31, p. 1).

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/2025, kuriuo 2019 ir 2020 m. Sąjungos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės (OL L 325, 2018 12 20, p. 7).

3

(4)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/2058, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės (OL L 329, 2018 12 27, p. 8).

4

(5)  
  2019 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/124, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 29, 2019 1 31, p. 1).

5

(6)  
  2019 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/1838, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos kituose vandenyse galimybėmis (OL L 281, 2019 10 31, p. 1).

6

(7)  
  2019 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/2236, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Viduržemio ir Juodojoje jūrose (OL L 336, 2019 12 30, p. 14).

7

(8)  
  2020 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/123, kuriuo 2020 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 25, 2020 1 30, p. 1).

8

(9)  
  2019 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1726 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2019 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas (OL L 263, 2019 10 16, p. 3).

9

(10)  
  2020 m. sausio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/112 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2019 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas kitų išteklių žvejybos kvotas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1726 (OL L 21, 2020 1 27, p. 6).

10

(11)  
  2013 m. kovo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 185/2013, kuriuo iš tam tikrų 2013 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų žvejybos kvotų numatoma išskaityti tam tikrus kiekius dėl 2009 m. pereikvotos tam tikros atlantinių skumbrių kvotos (OL L 62, 2013 3 6, p. 1).

11

---

PRIEDAS

2020 M. IŠSKAITYMAI IŠ PERŽVEJOTŲ IŠTEKLIŲ ŽVEJYBOS KVOTŲ

| Valstybė narė | Rūšies kodas | Rajono kodas | Rūšies pavadinimas | Rajono pavadinimas | Pradinė 2019 m. kvota (kilogramais) | 2019 m. leidžiamas iškrauti kiekis (bendras patikslintas kiekis kilogramais) (1) | Bendras 2019 m. laimikis
  (kilogramais) | Panaudotas kvotos kiekis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu | Žvejybos kvotos perviršis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kilogramais) | Daugiklis  (2) | Papildomas daugiklis
   (3)

  ,

   (4) | Išskaitytino kiekio likutis iš ankstesnių metų
   (5)
  (kilogramais) | 2020 m. išskaitytinas kiekis (kilogramais) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Atlantinės silkės | 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 |
| DE | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 |
| DK | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 |
| DK | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 |
| DK | MAC | 2A4A-N | Atlantinės skumbrės | 2a ir 4a kvadratų Norvegijos vandenys | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 |
| DK | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 |
| ES | BET | ATLANT | Didžiaakiai tunai | Atlanto vandenynas | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 095 090 | 101,72 % | 153 939 | / | C (6) | / | 153 939 |
| ES | COD | 1/2B. | Atlantinės menkės | 1 parajonis ir 2b kvadratas | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Juodieji paltusai | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Kitų rūšių žuvys | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | Ledjūrio menkės | 1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 |
| ES | RED | N3LN. | Paprastieji jūriniai ešeriai | NAFO 3LN zona | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 |
| ES | RJU | 9-C. | Marmurinės rombinės rajos | 9 parajonio Sąjungos vandenys | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511 (7) | Netaikoma | Netaikoma | 2 067 | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | Didžiaakiai tunai | Atlanto vandenynas | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 |
| FR | RJE | 7FG. | Šlakuotosios rajos | 7f ir 7g kvadratų Sąjungos vandenys | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 |
| FR | RJU | 7DE. | Marmurinės rombinės rajos | 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 |
| FR | SWO | AS05N | Paprastosios durklažuvės | Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos | / | / | 3 500 | Netaikoma | 3 500 | / | / | / | 3 500 |
| GB | COD | N1GL14 | Atlantinės menkės | NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 |
| GB | HER | 4AB. | Atlantinės silkės | 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 |
| GB | MAC | 2CX14- | Atlantinės skumbrės | 6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (6) | / | 8 304 059 |
| GB | RJU | 7DE. | Marmurinės rombinės rajos | 7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 |
| EL | BFT | AE45WM | Paprastieji tunai | Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (6) | / | 8 580 |
| IE | ALB | AN05N | Ilgapelekiai tunai | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (6) | / | 97 750 |
| NL | HER | 4CXB7D | Atlantinės silkės | 4c, 7d kvadratai, išskyrus Blakvoterio išteklius | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 |
| NL | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 |
| PT | ALB | AN05N | Ilgapelekiai tunai | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 |
| PT | ALF | 3X14- | Paprastieji beriksai | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (6) | / | 7 722 |
| PT | BUM | ATLANT | Atlantiniai marlinai | Atlanto vandenynas | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 |
| PT | RJU | 9-C. | Marmurinės rombinės rajos | 9 parajonio Sąjungos vandenys | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 |
| PT | SWO | AN05N | Paprastosios durklažuvės | Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 |
| SE | MAC | 2A34. | Atlantinės skumbrės | 3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 |

Valstybė narė

Rūšies kodas

Rajono kodas

Rūšies pavadinimas

Rajono pavadinimas

Pradinė 2019 m. kvota (kilogramais)

2019 m. leidžiamas iškrauti kiekis (bendras patikslintas kiekis kilogramais) (1)

Bendras 2019 m. laimikis
  (kilogramais)

Panaudotas kvotos kiekis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu

Žvejybos kvotos perviršis, palyginti su leidžiamu iškrauti kiekiu (kilogramais)

Daugiklis  (2)

Papildomas daugiklis
   (3)

  ,

   (4)

Išskaitytino kiekio likutis iš ankstesnių metų
   (5)
  (kilogramais)

2020 m. išskaitytinas kiekis (kilogramais)

DE

HER

4AB.

Atlantinės silkės

4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

DE

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

DK

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

DK

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

DK

MAC

2A4A-N

Atlantinės skumbrės

2a ir 4a kvadratų Norvegijos vandenys

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

DK

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

ES

BET

ATLANT

Didžiaakiai tunai

Atlanto vandenynas

9 415 300

8 941 151

9 095 090

101,72 %

153 939

/

C (6)

/

153 939

ES

COD

1/2B.

Atlantinės menkės

1 parajonis ir 2b kvadratas

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

ES

GHL

1N2AB.

Juodieji paltusai

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

ES

OTH

1N2AB.

Kitų rūšių žuvys

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

ES

POK

1N2AB.

Ledjūrio menkės

1 ir 2 parajonių Norvegijos vandenys

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

ES

RED

N3LN.

Paprastieji jūriniai ešeriai

NAFO 3LN zona

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

ES

RJU

9-C.

Marmurinės rombinės rajos

9 parajonio Sąjungos vandenys

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511 (7)

Netaikoma

Netaikoma

2 067

2 067

FR

BET

ATLANT

Didžiaakiai tunai

Atlanto vandenynas

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

FR

RJE

7FG.

Šlakuotosios rajos

7f ir 7g kvadratų Sąjungos vandenys

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

FR

RJU

7DE.

Marmurinės rombinės rajos

7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

FR

SWO

AS05N

Paprastosios durklažuvės

Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos

/

/

3 500

Netaikoma

3 500

/

/

/

3 500

GB

COD

N1GL14

Atlantinės menkės

NAFO 1F kvadrato Grenlandijos vandenys ir 5, 12 ir 14 parajonių Grenlandijos vandenys

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

GB

HER

4AB.

Atlantinės silkės

4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

GB

MAC

2CX14-

Atlantinės skumbrės

6, 7 parajoniai, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratai; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; 2a kvadrato, 12 ir 14 parajonių tarptautiniai vandenys

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (6)

/

8 304 059

GB

RJU

7DE.

Marmurinės rombinės rajos

7d ir 7e kvadratų Sąjungos vandenys

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

EL

BFT

AE45WM

Paprastieji tunai

Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (6)

/

8 580

IE

ALB

AN05N

Ilgapelekiai tunai

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (6)

/

97 750

NL

HER

4CXB7D

Atlantinės silkės

4c, 7d kvadratai, išskyrus Blakvoterio išteklius

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

NL

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

PT

ALB

AN05N

Ilgapelekiai tunai

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

PT

ALF

3X14-

Paprastieji beriksai

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (6)

/

7 722

PT

BUM

ATLANT

Atlantiniai marlinai

Atlanto vandenynas

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

PT

RJU

9-C.

Marmurinės rombinės rajos

9 parajonio Sąjungos vandenys

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

PT

SWO

AN05N

Paprastosios durklažuvės

Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

SE

MAC

2A34.

Atlantinės skumbrės

3a kvadratas ir 4 parajonis; 2a, 3b, 3c kvadratų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

---

(1)  Valstybėms narėms pagal atitinkamus žvejybos galimybių reglamentus skirtos žvejybos kvotos, atsižvelgus į pasikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (OL L 354, 2013 12 28, p. 22) 16 straipsnio 8 dalį, kvotų iš 2018 m. į 2019 m. perkėlimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (OL L 115, 1996 5 9, p. 3) 4 straipsnio 2 dalį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį arba žvejybos galimybių perskirstymą ir išskaitymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsnius.

(2)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 dalyje. Visais atvejais, kai perviršis yra ne didesnis nei 100 tonų, išskaitytinas kiekis lygus perviršiui, padaugintam iš 1,00.

(3)  Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 3 dalyje, su sąlyga, kad perviršis yra didesnis nei 10 %.

(4)  Raidė „A“ reiškia, kad dėl 2017, 2018 ir 2019 m. iš eilės viršytų kvotų taikytas papildomas 1,5 daugiklis. Raidė „C“ reiškia, kad taikytas papildomas 1,5 daugiklis, nes ištekliams taikomas daugiametis planas.

(5)  Iš ankstesnių metų likęs kiekis.

(6)  Papildomas daugiklis netaikomas, nes perviršis yra ne didesnis nei 10 % leidžiamo iškrauti kiekio.

(7)  Į mažesnius už vieną toną kiekius neatsižvelgiama.

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2020 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 288/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 288/26

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS DELEGUOTASIS SPRENDIMAS Nr. 47/20/COL

2020 m. gegužės 25 d.

kuriuo Norvegijai leidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnio 6 dalį nukrypti nuo tam tikrų bendrųjų aviacijos saugos taisyklių [2020/1248]

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į EEE susitarimo XIII priedo 66n punkte nurodytą teisės aktą,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (1), su pakeitimais (toliau – teisės aktas), kuris su EEE susitarimu suderintas 1 protokolu ir EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 163/2011, ypač to sprendimo priedo 3 punkto e papunkčiu,

atsižvelgdama visų pirma į teisės akto 14 straipsnio 6 ir 7 dalis,

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 6 d. nebylaus pritarimo forma pateiktą ELPA transporto komiteto nuomonę, kurios pateikimo pirminis terminas dėl koronaviruso krizės išimties tvarka buvo pratęstas vienam mėnesiui,

kadangi:

Norvegija pranešė ELPA priežiūros institucijai (toliau – Institucija) ir Europos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra) apie ketinimą nukrypti nuo Komisijos reglamento (ES) Nr. 1178/2011 (2) I priedo FCL.905.SFI dalies reikalavimų, suteikiant kompleksinio skrydžio instruktoriams (toliau – SFI) išimtinę teisę rengti mokymus prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjams, neatitinkantiems reikalavimo turėti bent 3 metų tipo kvalifikacijos instruktoriaus (TRI) patirtį;

teisės akto 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad tais atvejais, kai apsaugos lygį, lygiavertį tokiam, kuris pasiekiamas taikant reglamento įgyvendinimo taisykles, galima pasiekti kitomis priemonėmis, valstybės narės, nediskriminuodamos dėl pilietybės, gali suteikti patvirtinimą, kuriuo nukrypstama nuo tų įgyvendinimo taisyklių;

pagal teisės akto 14 straipsnio 7 dalį Institucija, remdamasi 2019 m. spalio 29 d. priimta (dok. Nr. 1094402) ir 2019 m. lapkričio 6 d. patikslinta (dok. Nr. 1095781) Agentūros rekomendacija, įvertino prašomos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo poreikį ir ja užtikrinamą apsaugos lygį. Tarnyba taip pat atkreipė dėmesį į panašią nukrypti leidžiančią nuostatą, kurią Europos Komisija teigiamai įvertino Komisijos sprendime 2014/69/ES (3), ir padarė išvadą, kad jei bus laikomasi tam tikrų sąlygų, šiuo pakeitimu bus pasiektas apsaugos lygis, lygiavertis tam, kuris užtikrinamas taikant bendrąsias aviacijos saugos taisykles;

pagal EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. 163/2011 1 straipsnį ir jo priedo 3 punkto a papunkčio nuostatą dėl suderinimo terminas „valstybė(s) narė(s)“, be reglamente vartojamos prasmės, įgyja papildomą prasmę ir reiškia ELPA valstybes;

vadovaujantis teisės akto 14 straipsnio 7 dalimi, apie leidžiančią nukrypti nuostatą, kurią leista taikyti vienai ELPA valstybei, pranešama visoms ELPA valstybėms ir joms taip pat suteikiama teisė taikyti tą nukrypti leidžiančią nuostatą. Todėl šis sprendimas turėtų būti skirtas visoms ELPA valstybėms. Kiekviena nukrypti leidžianti nuostata ir jos taikymo sąlygos turėtų būti aprašytos taip, kad tokioje pačioje padėtyje esančios kitos ELPA valstybės galėtų taikyti tą priemonę be papildomo Institucijos pritarimo. Tačiau ELPA valstybės turėtų pranešti apie leidžiančių nukrypti nuostatų taikymą, nes tai gali turėti pasekmių ir už tos ELPA valstybės ribų;

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka ELPA transporto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

| 1. | Norvegijai leidžiama nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 I priedo FCL.905.SFI dalies reikalavimų, kaip nurodyta šio sprendimo priede, jei laikomasi šio sprendimo priedo 4 punkte nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teisė taikyti tokią pačią priemonę suteikiama visoms ELPA valstybėms, kaip nurodyta šio sprendimo priede. ELPA valstybės praneša apie tai Institucijai, Agentūrai ir nacionalinėms aviacijos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šis sprendimas skirtas ELPA valstybėms. Jo tekstas autentiškas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apie šį sprendimą pranešama Norvegijai, Islandijai ir Lichtenšteinui. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 25 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu, veikdami pagal Deleguotąjį sprendimą Nr. 103/13/COL

Högni KRISTJÁNSSON

Atsakingasis kolegijos narys

Carsten ZATSCHLER

Už teisinius ir vykdomuosius

reikalus atsakingas direktorius, kontrasignuojantis sprendimą

---

(1)  
  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 311, 2011 11 25, p. 1), kuris su EEE susitarimu suderintas 1 protokolu.

2

(3)  
  2014 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimas 2014/69/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnio 6 dalį Švedijai ir Jungtinei Karalystei leidžiama nukrypti nuo tam tikrų bendrųjų aviacijos saugos taisyklių (OL L 39, 2014 2 8, p. 60).

3

---

PRIEDAS

Nuostata, kuria ELPA valstybėms leidžiama nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 nuostatų dėl kompleksinio skrydžio instruktoriaus teisių ir jam taikomų sąlygų

1.   Prašymo aprašymas

Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 I priedo FCL.905.SFI dalyje nustatomos kompleksinio skrydžio instruktoriaus (SFI) teisės ir SFI nesuteikiama teisė rengti mokymų prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjams. FCL dalyje teisė rengti šiuos mokymus suteikta tik tipo kvalifikacijos instruktoriaus (TRI) pažymėjimo turėtojams, turintiems ne mažesnę kaip 3 metų TRI darbo patirtį.

2019 m. liepos 11 d. raštu (dok. Nr. 1080642) Norvegijos Vyriausybė pranešė Institucijai apie ketinimą nukrypti nuo I priedo FCL.905.SFI reikalavimų. 2019 m. rugpjūčio 20 d. raštu (dok. Nr. 1084282) Norvegijos Vyriausybė apie tai pranešė Europos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra).

Norvegija pasiūlė suteikti SFI teisę rengti mokymus prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjams, netaikant reikalavimo turėti ne mažesnę kaip 3 metų TRI darbo patirtį.

2.   Prašymo vertinimas

2.1.   Poreikis

Pasak Norvegijos, pagal dabartinę Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 I priedo FCL.905.SFI dalies nuostatą SFI neleidžiama rengti mokymų prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjams. FCL dalyje teisė rengti šiuos mokymus suteikta TRI pažymėjimo turėtojams, turintiems ne mažesnę kaip 3 metų TRI darbo patirtį. Daugelis SFI, Norvegijoje rengiančių SFI mokymus, negali atitikti reikalavimo tapti TRI, turinčiu 3 metų patirtį. Todėl tie SFI nebegalės toliau rengti SFI mokymų. Be to, daugelis dabartinių SFI negalėtų atitikti TRI keliamų reikalavimų dėl medicininių priežasčių.

Įvertinusi esamą padėtį, Norvegija padarė išvadą, jog nėra pakankamo skaičiaus TRI, kad būtų galima rengti mokymus pakankamam prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjų skaičiui ir patenkinti šio sektoriaus mokymosi poreikius. Todėl pristigs kvalifikuotų šiuos mokymus galinčių rengti instruktorių, taigi, jei nebus leista taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, tai sukeltų pilotų rengimo trukdžių, visų pirma verslo klasės orlaivių srityje.

2.2.   Apsaugos lygio lygiavertiškumas

Norvegija pasiūlė leisti SFI, kurie neatitinka reikalavimo turėti bent 3 metų TRI darbo patirtį, rengti mokymus prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjams. Tokie SFI turi turėti ne mažesnę kaip 3 metų SFI darbo patirtį, būti baigę specialų 2 dienų SFI mokytojo dėstomą SFI mokytojų rengimo kursą ir būti išlaikę gebėjimų patikrinimo egzaminą. Be to, Norvegija pasiūlė taikyti reikalavimą, kad šie SFI išlaikytų kompetencijos egzaminą per SFI mokymo kursą, kad jų SFI mokytojo teisės galiotų toliau.

Agentūra pritarė Norvegijos vertinimui, jog numatyta nukrypti leidžiančia nuostata, ypač siūlomais papildomais mokymo ir tikrinimo reikalavimais, pasiekiamas apsaugos lygis yra lygiavertis tam, kuris užtikrinamas taikant bendrąsias aviacijos saugos taisykles.

3.   Nukrypti leidžiančios nuostatos aprašymas

Norvegija gali, nukrypdama nuo Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 I priedo FCL.905.SFI dalies, suteikti teisę SFI, kurie neatitinka reikalavimo turėti bent 3 metų TRI darbo patirtį, rengti mokymus prašymo išduoti SFI pažymėjimą teikėjams.

4.   Nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sąlygos

Tokie SFI turi turėti ne mažesnę kaip 3 metų SFI darbo patirtį, būti baigę specialų 2 dienų SFI mokytojo dėstomą SFI mokytojų rengimo kursą ir būti išlaikę gebėjimų patikrinimo egzaminą.

5.   Visuotinis nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas

Šią nukrypti leidžiančią nuostatą gali taikyti visos ELPA valstybės, jei tenkinamos 4 punkte išdėstytos sąlygos.

---