# Euroopa Liidu C 297E/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 297E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide7. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 297E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide7. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Euroopa Parlament |
| | Esmaspäev, 15. mai 2006 |
| 2006/C 297E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD | 1 |
| Istungjärgu jätkamine | 1 |
| In memoriam | 1 |
| Eelmise istungi protokolli kinnitamine | 1 |
| Esitatud dokumendid | 1 |
| Petitsioonid | 7 |
| Parlamendi koosseis | 8 |
| Fraktsioonide koosseis | 9 |
| Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus | 9 |
| Majanduslike huvide deklaratsioon | 9 |
| Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid | 9 |
| Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine | 9 |
| Tööplaan | 10 |
| Pidulik istung — Boliivia | 11 |
| Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel | 11 |
| Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus (arutelu) | 11 |
| Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II — Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II (arutelu) | 12 |
| Euroopa angerja varude taastamine * (arutelu) | 12 |
| EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping * (arutelu) | 13 |
| Järgmise istungi päevakord | 13 |
| Istungi lõpp | 13 |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 14 |
| | Teisipäev, 16. mai 2006 |
| 2006/C 297E/2 | PROTOKOLL | 16 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD | 16 |
| Istungi algus | 16 |
| Esitatud dokumendid | 16 |
| Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine) | 16 |
| Komisjoni panus 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogul (arutelu) | 17 |
| Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I (arutelu) | 17 |
| Päevakord | 18 |
| Fraktsioonide koosseis | 18 |
| Hääletused | 18 |
| Riisi impordikord * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 18 |
| Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 18 |
| EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 19 |
| EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 19 |
| EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 19 |
| EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 19 |
| EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 20 |
| EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 20 |
| São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokolli pikendamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 20 |
| EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 20 |
| Teenuste osutamise koht (käibemaks) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 21 |
| Tobias Pflügerilt puutumatuse võtmise taotlus (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 21 |
| Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II (hääletus) | 21 |
| Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II (hääletus) | 21 |
| Euroopa angerja varude taastamine * (hääletus) | 22 |
| EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping * (hääletus) | 22 |
| Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003, 2004) (hääletus) | 22 |
| Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine (hääletus) | 22 |
| Pidulik istung — Palestiina Omavalitsus | 23 |
| Hääletused (jätkamine) | 23 |
| Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju (hääletus) | 23 |
| Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia (hääletus) | 23 |
| Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus (hääletus) | 23 |
| Selgitused hääletuse kohta | 24 |
| Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused | 24 |
| Eelmise istungi protokolli kinnitamine | 25 |
| Bulgaaria ja Rumeenia liitumise eduraport (arutelu) | 25 |
| Infotund (küsimused komisjonile) | 26 |
| Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis | 27 |
| Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I (arutelu) | 27 |
| Euroopa standardimise rahastamine ***I (arutelu) | 27 |
| Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine * (arutelu) | 27 |
| Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus (arutelu) | 28 |
| Järgmise istungi päevakord | 28 |
| Istungi lõpp | 28 |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 29 |
| I LISA | 31 |
| II LISA | 39 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 66 |
| P6_TA(2006)0186Riisi impordikord *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0187Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetuse osas ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi osas (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0188EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)) | 67 |
| P6_TA(2006)0189EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)) | 67 |
| P6_TA(2006)0190EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2006)0191EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2006)0192EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2006)0193EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2006)0194São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokoll *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsuse vahelises São Tomé ja Príncipe rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006 (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)) | 70 |
| P6_TA(2006)0195EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)) | 72 |
| P6_TA(2006)0196Teenuste osutamise koht (käibemaks) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)) | 72 |
| P6_TA(2006)0197Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotlusEuroopa Parlamendi otsus Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotluse kohta (2006/2030(IMM)) | 74 |
| P6_TA(2006)0198Toidu kohta esitatavad toitumis- ja tervisealased väited ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (9858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)) | 75 |
| P6_TC2-COD(2003)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta | 76 |
| LISATOITUMISALASED VÄITED JA NENDE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED | 95 |
| P6_TA(2006)0199Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (9857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)) | 98 |
| P6_TC2-COD(2003)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta | 98 |
| I LISAVITAMIINID JA MINERAALTOITAINED, MIDA VÕIB TOIDULE LISADA | 109 |
| II LISAVITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE ÜHENDID, MIDA VÕIB TOIDULE LISADA | 109 |
| III LISAAINED, MILLE KASUTAMINE TOIDUS ON KEELATUD, PIIRATUD VÕI AINED, MIS ON ÜHENDUSES UURIMISEL/KONTROLLIMISEL | 112 |
| P6_TA(2006)0200Euroopa angerja varude taastamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)) | 113 |
| P6_TA(2006)0201EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2006)0202Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003–2004)Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 21. ja 22. aastaaruande: ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003 ja 2004) kohta (2005/2150(INI)) | 122 |
| P6_TA(2006)0203Parem õigusloome 2004Euroopa Parlamendi resolutsioon Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine (12. aastaaruanne) (2005/2055(INI)) | 128 |
| P6_TA(2006)0204Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõjuEuroopa Parlamendi resolutsioon siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise, tagajärgede ja mõju kohta (2004/2224(INI)) | 132 |
| P6_TA(2006)0205Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta (2006/2006(INI)) | 136 |
| P6_TA(2006)0206Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemusEuroopa Parlamendi resolutsioon õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (2005/2214(INI)) | 140 |
| | Kolmapäev, 17. mai 2006 |
| 2006/C 297E/3 | PROTOKOLL | 144 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD | 144 |
| Istungi algus | 144 |
| Presidentuuri teadaanne | 144 |
| Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta — Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine (arutelu) | 144 |
| Hääletused | 145 |
| Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 145 |
| Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 145 |
| Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemise jõustamise meetmed * (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 146 |
| Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine (hääletus) | 146 |
| Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (hääletus) | 146 |
| Pidulik istung — Kreeka | 147 |
| Hääletused (jätkamine) | 147 |
| Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I (hääletus) | 147 |
| Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I (hääletus) | 147 |
| Euroopa standardimise rahastamine ***I (hääletus) | 147 |
| Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus (hääletus) | 148 |
| Selgitused hääletuse kohta | 148 |
| Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused | 148 |
| Eelmise istungi protokolli kinnitamine | 149 |
| Inimõigused maailmas 2005. aastal, ELi poliitika (arutelu) | 149 |
| Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I — Euroopa naabruse ja partnerluse vahend ***I — Stabiliseerimisvahend ***I — Ühinemiseelse abi rahastamisvahend * (arutelu) | 150 |
| Infotund (küsimused nõukogule) | 151 |
| Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt *** — Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (arutelu) | 151 |
| Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (eelarve 2007) (arutelu) | 152 |
| Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013 (arutelu) | 152 |
| Järgmise istungi päevakord | 153 |
| Istungi lõpp | 153 |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 154 |
| I LISA | 156 |
| II LISA | 162 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 180 |
| P6_TA(2006)0207Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi otsus nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)) | 180 |
| P6_TA(2006)0208Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine 2. juulil 1999. aastal Genfis vastu võetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)) | 180 |
| P6_TA(2006)0209Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi jõustamise meetmed *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)) | 181 |
| P6_TA(2006)0210Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohtaEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2004/2099(ACI) — 2006/2028(ACI)) | 182 |
| LISA | 185 |
| I LISA | 196 |
| II LISAINSITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ EELARVESEKTORIS | 196 |
| III LISAKULUDE LIIGENDUS | 198 |
| IV LISAKALANDUSLEPINGUTEST TULENEVATE KULUDE RAHASTAMINE | 199 |
| DEKLARATSIOONID | 199 |
| P6_TA(2006)0211Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD)) | 202 |
| P6_TC1-COD(2004)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1382/2003 | 203 |
| I LISARAHASTAMISTINGIMUSED JA -NÕUDED VASTAVALT ARTIKLI 5 LÕIKELE 2 | 211 |
| II LISALISAINFRASTRUKTUURI RAHASTAMISTINGIMUSED VASTAVALT MÄÄRUSE ARTIKLI 2 PUNKTILE C JA ARTIKLI 5 LÕIKELE 2 | 218 |
| P6_TA(2006)0212Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)) | 218 |
| P6_TC1-COD(2004)0270BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad | 219 |
| P6_TA(2006)0213Euroopa standardimise rahastamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa standardimise rahastamise kohta (KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD)) | 227 |
| P6_TC1-COD(2005)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ Euroopa standardimise rahastamise kohta | 228 |
| P6_TA(2006)0214Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidusEuroopa Parlamendi resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahandusliidus (EMU) (2005/2166(INI)) | 233 |
| | Neljapäev, 18. mai 2006 |
| 2006/C 297E/4 | PROTOKOLL | 237 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD | 237 |
| Istungi algus | 237 |
| Esitatud dokumendid | 237 |
| Assigneeringute ümberpaigutamine | 237 |
| Looduskatastroofide põllumajandusaspektid — Looduskatastroofide regionaalarengu aspektid — Looduskatastroofide keskkonnaaspektid — Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I (arutelu) | 238 |
| Hääletused | 239 |
| Paranduseelarve nr 2/2006 projekt (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 239 |
| Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013 (kodukorra artikkel 131) (hääletus) | 239 |
| Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I (hääletus) | 239 |
| Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I (hääletus) | 239 |
| Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt *** (hääletus) | 240 |
| Inimõigused maailmas 2005. aastal, ELi poliitika (hääletus) | 240 |
| Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (eelarve 2007) (hääletus) | 240 |
| Looduskatastroofide põllumajandusaspektid (hääletus) | 240 |
| Looduskatastroofide regionaalarengu aspektid (hääletus) | 241 |
| Looduskatastroofide keskkonnaaspektid (hääletus) | 241 |
| Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (hääletus) | 241 |
| Selgitused hääletuse kohta | 241 |
| Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused | 241 |
| Eelmise istungi protokolli kinnitamine | 242 |
| Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu) | 243 |
| Nepal | 243 |
| Sri Lanka | 243 |
| Taiwan | 243 |
| Päevakord | 243 |
| Parlamendi koosseis | 244 |
| Fraktsioonide koosseis | 244 |
| Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis | 244 |
| Hääletused | 244 |
| Nepal (hääletus) | 244 |
| Sri Lanka (hääletus) | 245 |
| Taiwan (hääletus) | 245 |
| Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused | 245 |
| Teatud dokumente puudutavad otsused | 246 |
| Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116) | 248 |
| Istungil vastuvõetud tekstide edastamine | 248 |
| Järgmiste istungite ajakava | 249 |
| Istungjärgu vaheaeg | 249 |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 250 |
| I LISA | 252 |
| II LISA | 266 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 305 |
| P6_TA(2006)0215Paranduseelarve nr 2/2006 projektEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu — Komisjon (8513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) | 305 |
| P6_TA(2006)0216Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomiseleEuroopa Parlamendi resolutsioon nõusolekumenetluse ettevalmistamiseks ühenduse strateegiliste suuniste kohta aastateks 2007–2013 (ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele) (2006/2086(INI)) | 306 |
| P6_TA(2006)0217Arengu- ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument (KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2004)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega kehtestatakse arengukoostöö finantseerimisinstrument | 313 |
| P6_TA(2006)0218Euroopa Liidu solidaarsusfond ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2005)0033Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta | 331 |
| P6_TA(2006)0219Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)) | 340 |
| P6_TA(2006)0220Inimõigused maailmas 2005. aastal, Euroopa Liidu poliitikaEuroopa Parlamendi resolutsioon inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas (2005/2203(INI)) | 341 |
| P6_TA(2006)0221Komisjoni poliitilise strateegia aastaaruanne (2007)Euroopa Parlamendi resolutsioon 2007. aasta eelarve: komisjoni poliitilise strateegia aastaaruande kohta (APS) (2006/2020(BUD)) | 357 |
| P6_TA(2006)0222Looduskatastroofid — põllumajandusaspektidEuroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta — põllumajanduslikud aspektid (2005/2195(INI)) | 363 |
| P6_TA(2006)0223Looduskatastroofid — regionaalarengu aspektidEuroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta — regionaalarengu aspektid (2005/2193(INI)) | 369 |
| P6_TA(2006)0224Looduskatastroofid — keskkonnaaspektidEuroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, üleujutused ja põuad) — keskkonnaaspektid — kohta (2005/2192(INI)) | 375 |
| P6_TA(2006)0225Energiaühenduse lepingEuroopa Parlamendi resolutsioon energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt | 379 |
| P6_TA(2006)0226NepalEuroopa Parlamendi resolutsioon Nepali kohta | 381 |
| P6_TA(2006)0227Sri LankaEuroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Sri Lankal | 384 |
| P6_TA(2006)0228TaiwanEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon Taiwani kohta | 387 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 15. mai 2006

2006/C 297E/1

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

1

Istungjärgu jätkamine

1

In memoriam

1

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

1

Esitatud dokumendid

1

Petitsioonid

7

Parlamendi koosseis

8

Fraktsioonide koosseis

9

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

9

Majanduslike huvide deklaratsioon

9

Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid

9

Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

9

Tööplaan

10

Pidulik istung — Boliivia

11

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

11

Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus (arutelu)

11

Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II — Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II (arutelu)

12

Euroopa angerja varude taastamine * (arutelu)

12

EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping * (arutelu)

13

Järgmise istungi päevakord

13

Istungi lõpp

13

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

14

Teisipäev, 16. mai 2006

2006/C 297E/2

PROTOKOLL

16

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

16

Istungi algus

16

Esitatud dokumendid

16

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

16

Komisjoni panus 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogul (arutelu)

17

Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I (arutelu)

17

Päevakord

18

Fraktsioonide koosseis

18

Hääletused

18

Riisi impordikord * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

18

Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

18

EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

19

EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

19

EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

19

EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

19

EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

20

EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

20

São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokolli pikendamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

20

EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

20

Teenuste osutamise koht (käibemaks) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

21

Tobias Pflügerilt puutumatuse võtmise taotlus (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

21

Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II (hääletus)

21

Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II (hääletus)

21

Euroopa angerja varude taastamine * (hääletus)

22

EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping * (hääletus)

22

Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003, 2004) (hääletus)

22

Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine (hääletus)

22

Pidulik istung — Palestiina Omavalitsus

23

Hääletused (jätkamine)

23

Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju (hääletus)

23

Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia (hääletus)

23

Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus (hääletus)

23

Selgitused hääletuse kohta

24

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

24

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

25

Bulgaaria ja Rumeenia liitumise eduraport (arutelu)

25

Infotund (küsimused komisjonile)

26

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

27

Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I (arutelu)

27

Euroopa standardimise rahastamine ***I (arutelu)

27

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine * (arutelu)

27

Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus (arutelu)

28

Järgmise istungi päevakord

28

Istungi lõpp

28

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

29

I LISA

31

II LISA

39

VASTUVÕETUD TEKSTID

66

P6_TA(2006)0186Riisi impordikord *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS))

66

P6_TA(2006)0187Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetuse osas ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi osas (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS))

66

P6_TA(2006)0188EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS))

67

P6_TA(2006)0189EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS))

67

P6_TA(2006)0190EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS))

68

P6_TA(2006)0191EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS))

68

P6_TA(2006)0192EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS))

69

P6_TA(2006)0193EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS))

69

P6_TA(2006)0194São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokoll *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsuse vahelises São Tomé ja Príncipe rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006 (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS))

70

P6_TA(2006)0195EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS))

72

P6_TA(2006)0196Teenuste osutamise koht (käibemaks) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS))

72

P6_TA(2006)0197Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotlusEuroopa Parlamendi otsus Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotluse kohta (2006/2030(IMM))

74

P6_TA(2006)0198Toidu kohta esitatavad toitumis- ja tervisealased väited ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (9858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD))

75

P6_TC2-COD(2003)0165Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

(EÜ) nr .../2006

76

LISATOITUMISALASED VÄITED JA NENDE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED

95

P6_TA(2006)0199Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (9857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD))

98

P6_TC2-COD(2003)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

(EÜ) nr .../2006

98

I LISAVITAMIINID JA MINERAALTOITAINED, MIDA VÕIB TOIDULE LISADA

109

II LISAVITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE ÜHENDID, MIDA VÕIB TOIDULE LISADA

109

III LISAAINED, MILLE KASUTAMINE TOIDUS ON KEELATUD, PIIRATUD VÕI AINED, MIS ON ÜHENDUSES UURIMISEL/KONTROLLIMISEL

112

P6_TA(2006)0200Euroopa angerja varude taastamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS))

113

P6_TA(2006)0201EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS))

119

P6_TA(2006)0202Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003–2004)Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 21. ja 22. aastaaruande: ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003 ja 2004) kohta (2005/2150(INI))

122

P6_TA(2006)0203Parem õigusloome 2004Euroopa Parlamendi resolutsioon Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine (12. aastaaruanne) (2005/2055(INI))

128

P6_TA(2006)0204Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõjuEuroopa Parlamendi resolutsioon siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise, tagajärgede ja mõju kohta (2004/2224(INI))

132

P6_TA(2006)0205Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta (2006/2006(INI))

136

P6_TA(2006)0206Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemusEuroopa Parlamendi resolutsioon õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (2005/2214(INI))

140

Kolmapäev, 17. mai 2006

2006/C 297E/3

PROTOKOLL

144

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

144

Istungi algus

144

Presidentuuri teadaanne

144

Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta — Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine (arutelu)

144

Hääletused

145

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

145

Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

145

Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemise jõustamise meetmed * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

146

Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine (hääletus)

146

Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (hääletus)

146

Pidulik istung — Kreeka

147

Hääletused (jätkamine)

147

Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I (hääletus)

147

Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I (hääletus)

147

Euroopa standardimise rahastamine ***I (hääletus)

147

Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus (hääletus)

148

Selgitused hääletuse kohta

148

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

148

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

149

Inimõigused maailmas 2005. aastal, ELi poliitika (arutelu)

149

Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I — Euroopa naabruse ja partnerluse vahend ***I — Stabiliseerimisvahend ***I — Ühinemiseelse abi rahastamisvahend * (arutelu)

150

Infotund (küsimused nõukogule)

151

Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt *** — Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (arutelu)

151

Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (eelarve 2007) (arutelu)

152

Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013 (arutelu)

152

Järgmise istungi päevakord

153

Istungi lõpp

153

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

154

I LISA

156

II LISA

162

VASTUVÕETUD TEKSTID

180

P6_TA(2006)0207Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamineEuroopa Parlamendi otsus nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS))

180

P6_TA(2006)0208Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine 2. juulil 1999. aastal Genfis vastu võetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS))

180

P6_TA(2006)0209Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi jõustamise meetmed *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS))

181

P6_TA(2006)0210Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohtaEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2004/2099(ACI) — 2006/2028(ACI))

182

LISA

185

I LISA

196

II LISAINSITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ EELARVESEKTORIS

196

III LISAKULUDE LIIGENDUS

198

IV LISAKALANDUSLEPINGUTEST TULENEVATE KULUDE RAHASTAMINE

199

DEKLARATSIOONID

199

P6_TA(2006)0211Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD))

202

P6_TC1-COD(2004)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1382/2003

203

I LISARAHASTAMISTINGIMUSED JA -NÕUDED VASTAVALT ARTIKLI 5 LÕIKELE 2

211

II LISALISAINFRASTRUKTUURI RAHASTAMISTINGIMUSED VASTAVALT MÄÄRUSE ARTIKLI 2 PUNKTILE C JA ARTIKLI 5 LÕIKELE 2

218

P6_TA(2006)0212Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD))

218

P6_TC1-COD(2004)0270BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

219

P6_TA(2006)0213Euroopa standardimise rahastamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa standardimise rahastamise kohta (KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD))

227

P6_TC1-COD(2005)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ Euroopa standardimise rahastamise kohta

nr .../2006/EÜ

228

P6_TA(2006)0214Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidusEuroopa Parlamendi resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahandusliidus (EMU) (2005/2166(INI))

233

Neljapäev, 18. mai 2006

2006/C 297E/4

PROTOKOLL

237

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

237

Istungi algus

237

Esitatud dokumendid

237

Assigneeringute ümberpaigutamine

237

Looduskatastroofide põllumajandusaspektid — Looduskatastroofide regionaalarengu aspektid — Looduskatastroofide keskkonnaaspektid — Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I (arutelu)

238

Hääletused

239

Paranduseelarve nr 2/2006 projekt (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

239

Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013 (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

239

Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I (hääletus)

239

Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I (hääletus)

239

Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt *** (hääletus)

240

Inimõigused maailmas 2005. aastal, ELi poliitika (hääletus)

240

Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (eelarve 2007) (hääletus)

240

Looduskatastroofide põllumajandusaspektid (hääletus)

240

Looduskatastroofide regionaalarengu aspektid (hääletus)

241

Looduskatastroofide keskkonnaaspektid (hääletus)

241

Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (hääletus)

241

Selgitused hääletuse kohta

241

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

241

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

242

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

243

Nepal

243

Sri Lanka

243

Taiwan

243

Päevakord

243

Parlamendi koosseis

244

Fraktsioonide koosseis

244

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

244

Hääletused

244

Nepal (hääletus)

244

Sri Lanka (hääletus)

245

Taiwan (hääletus)

245

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

245

Teatud dokumente puudutavad otsused

246

Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

248

Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

248

Järgmiste istungite ajakava

249

Istungjärgu vaheaeg

249

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

250

I LISA

252

II LISA

266

VASTUVÕETUD TEKSTID

305

P6_TA(2006)0215Paranduseelarve nr 2/2006 projektEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu — Komisjon (8513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD))

305

P6_TA(2006)0216Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomiseleEuroopa Parlamendi resolutsioon nõusolekumenetluse ettevalmistamiseks ühenduse strateegiliste suuniste kohta aastateks 2007–2013 (ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele) (2006/2086(INI))

306

P6_TA(2006)0217Arengu- ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument (KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD))

312

P6_TC1-COD(2004)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega kehtestatakse arengukoostöö finantseerimisinstrument

(EÜ)

.../2006

kehtestatakse arengukoostöö finantseerimisinstrument

313

P6_TA(2006)0218Euroopa Liidu solidaarsusfond ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD))

331

P6_TC1-COD(2005)0033Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta

(EÜ) nr .../2006

331

P6_TA(2006)0219Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt ***Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC))

340

P6_TA(2006)0220Inimõigused maailmas 2005. aastal, Euroopa Liidu poliitikaEuroopa Parlamendi resolutsioon inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas (2005/2203(INI))

341

P6_TA(2006)0221Komisjoni poliitilise strateegia aastaaruanne (2007)Euroopa Parlamendi resolutsioon 2007. aasta eelarve: komisjoni poliitilise strateegia aastaaruande kohta (APS) (2006/2020(BUD))

357

P6_TA(2006)0222Looduskatastroofid — põllumajandusaspektidEuroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta — põllumajanduslikud aspektid (2005/2195(INI))

363

P6_TA(2006)0223Looduskatastroofid — regionaalarengu aspektidEuroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta — regionaalarengu aspektid (2005/2193(INI))

369

P6_TA(2006)0224Looduskatastroofid — keskkonnaaspektidEuroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, üleujutused ja põuad) — keskkonnaaspektid — kohta (2005/2192(INI))

375

P6_TA(2006)0225Energiaühenduse lepingEuroopa Parlamendi resolutsioon energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

379

P6_TA(2006)0226NepalEuroopa Parlamendi resolutsioon Nepali kohta

381

P6_TA(2006)0227Sri LankaEuroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Sri Lankal

384

P6_TA(2006)0228TaiwanEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon Taiwani kohta

387

---

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 297E/5 | | s18 |

2006/C 297E/5

s18

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 15. mai 2006

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 297/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 17.00.

2.   In memoriam

President mälestas parlamendi nimel Rolandas Pavilionist, kes suri 10. mail 2006.

Parlament pidas minutilise leinaseisaku.

3.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Jean-Louis Bourlanges ja Michael Gahler teatasid, et vaatamata nende kohalolekule 27.04.2006 istungil ei ole nende nime kohalolijate nimekirja kantud.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

4.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

| 1) | nõukogu ja komisjon:






  — | Muudetud ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava ja rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestava protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2005)0503 [01] — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | FEMM |

1)

nõukogu ja komisjon:

—

Muudetud ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava ja rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestava protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2005)0503 [01] — C6-0129/2006 — 2003/0196(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

LIBE

nõuandvad komisjonid

:

FEMM

| — | Muudetud ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava ja inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2005)0503 [02] — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | FEMM |

—

Muudetud ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava ja inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2005)0503 [02] — C6-0130/2006 — 2003/0197(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

LIBE

nõuandvad komisjonid

:

FEMM

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (KOM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | INTA, CONT, ECON, REGI |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (KOM(2006)0099 — C6-0132/2006 — 2006/0039(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

BUDG

nõuandvad komisjonid

:

INTA, CONT, ECON, REGI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 [01] — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | AFET, BUDG |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 [01] — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

AGRI

nõuandvad komisjonid

:

AFET, BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 [02] — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | AFET, BUDG |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 [02] — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

AGRI

nõuandvad komisjonid

:

AFET, BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus glükoosi ja laktoosi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0116 — C6-0135/2006 — 2006/0038(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus glükoosi ja laktoosi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0116 — C6-0135/2006 — 2006/0038(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

JURI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv San José kilptäi tõrje kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0123 — C6-0136/2006 — 2006/0040(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv San José kilptäi tõrje kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0123 — C6-0136/2006 — 2006/0040(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

JURI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2006)0154 — C6-0137/2006 — 2006/0056(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | ENVI |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2006)0154 — C6-0137/2006 — 2006/0056(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

PECH

nõuandvad komisjonid

:

ENVI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühenduse ühinemise kohta Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsiga (07591/2006 — C6-0138/2006 — 2005/0251(AVC)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | ECON, LIBE |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühenduse ühinemise kohta Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsiga (07591/2006 — C6-0138/2006 — 2005/0251(AVC)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

JURI

nõuandvad komisjonid

:

ECON, LIBE

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (KOM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | TRAN |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (KOM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

TRAN

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Norral vahel sellise lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahelises Norra osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös käsitlevas lepingus sätestatud Norra osamaksu suuruse läbivaatamist (KOM(2006)0115 — C6-0140/2006 — 2006/0037(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Norral vahel sellise lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahelises Norra osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös käsitlevas lepingus sätestatud Norra osamaksu suuruse läbivaatamist (KOM(2006)0115 — C6-0140/2006 — 2006/0037(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

LIBE

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 12/2006 — III jagu — komisjon (SEK(2006)0470 — C6-0143/2006 — 2006/2100(GBD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise ettepanek DEC 12/2006 — III jagu — komisjon (SEK(2006)0470 — C6-0143/2006 — 2006/2100(GBD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | ENVI |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

AGRI

nõuandvad komisjonid

:

ENVI

| 2) | parlamendi komisjonid:






  2.1) | raportid






  — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Costa Paolo (A6-0125/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendi komisjonid:

2.1)

raportid

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Costa Paolo (A6-0125/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Costa Paolo (A6-0126/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Costa Paolo (A6-0126/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Costa Paolo (A6-0127/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Costa Paolo (A6-0127/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Costa Paolo (A6-0128/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Costa Paolo (A6-0128/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Costa Paolo (A6-0129/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Costa Paolo (A6-0129/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon
  Raportöör Costa Paolo (A6-0130/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)) — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör Costa Paolo (A6-0130/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsuse vahelises São Tomé ja Príncipe rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006. (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)) — Kalanduskomisjon
  Raportöör Freitas Duarte (A6-0132/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsuse vahelises São Tomé ja Príncipe rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006. (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)) — Kalanduskomisjon

Raportöör Freitas Duarte (A6-0132/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)) — Kalanduskomisjon
  Raportöör Guerreiro Pedro (A6-0133/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)) — Kalanduskomisjon

Raportöör Guerreiro Pedro (A6-0133/2006).

| — | *** Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)) — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
  Raportöör Chichester Giles (A6-0134/2006). |
| --- | --- |

—

*** Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)) — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

Raportöör Chichester Giles (A6-0134/2006).

| — | * Raport nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametissenimetamise kohta (N6-0015/2006 — C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)) — Majandus- ja rahanduskomisjon
  Raportöör Berès Pervenche (A6-0136/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametissenimetamise kohta (N6-0015/2006 — C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)) — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör Berès Pervenche (A6-0136/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)) — Kalanduskomisjon
  Raportöör Maat Albert Jan (A6-0140/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)) — Kalanduskomisjon

Raportöör Maat Albert Jan (A6-0140/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)) — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
  Raportöör Daul Joseph (A6-0142/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)) — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör Daul Joseph (A6-0142/2006).

| — | Raport õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (2005/2214(INI)) — Põhiseaduskomisjon
  Raportöör Kaufmann Sylvia-Yvonne (A6-0143/2006). |
| --- | --- |

—

Raport õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (2005/2214(INI)) — Põhiseaduskomisjon

Raportöör Kaufmann Sylvia-Yvonne (A6-0143/2006).

| — | Raport eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (IIA) sõlmimise kohta (2006/2028(ACI)) — Põhiseaduskomisjon
  Raportöör Sousa Pinto Sérgio (A6-0144/2006). |
| --- | --- |

—

Raport eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (IIA) sõlmimise kohta (2006/2028(ACI)) — Põhiseaduskomisjon

Raportöör Sousa Pinto Sérgio (A6-0144/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi kohta (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)) — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
  Raportöör Daul Joseph (A6-0145/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi kohta (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)) — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör Daul Joseph (A6-0145/2006).

| — | Raport: Looduskatastroofid (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — regionaalarengu aspektid (2005/2193(INI)) — Regionaalarengukomisjon
  Raportöör Galeote Quecedo Gerardo (A6-0147/2006). |
| --- | --- |

—

Raport: Looduskatastroofid (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — regionaalarengu aspektid (2005/2193(INI)) — Regionaalarengukomisjon

Raportöör Galeote Quecedo Gerardo (A6-0147/2006).

| — | Raport loodusõnnetuste (tulekahjud, üleujutused ja põuad) — keskkonnaaspektid — kohta (2005/2192(INI)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  Raportöör Estrela Edite (A6-0149/2006). |
| --- | --- |

—

Raport loodusõnnetuste (tulekahjud, üleujutused ja põuad) — keskkonnaaspektid — kohta (2005/2192(INI)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Estrela Edite (A6-0149/2006).

| — | Raport eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta (KOM(2006)0036 — 2004/2099(ACI)) — Eelarvekomisjon
  Raportöör Böge Reimer (A6-0150/2006). |
| --- | --- |

—

Raport eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta (KOM(2006)0036 — 2004/2099(ACI)) — Eelarvekomisjon

Raportöör Böge Reimer (A6-0150/2006).

| — | Raport: looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) põllumajanduslikud aspektid (2005/2195(INI)) — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
  Raportöör Capoulas Santos Luis Manuel (A6-0152/2006). |
| --- | --- |

—

Raport: looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) põllumajanduslikud aspektid (2005/2195(INI)) — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör Capoulas Santos Luis Manuel (A6-0152/2006).

| — | * Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)) — Majandus- ja rahanduskomisjon
  Raportöör Karas Othmar (A6-0153/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)) — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör Karas Othmar (A6-0153/2006).

| — | Raport: 2007. aasta eelarve: komisjoni poliitilise strateegia aastaaruanne (APS) (2006/2020(BUD)) — Eelarvekomisjon
  Raportöör Elles James (A6-0154/2006). |
| --- | --- |

—

Raport: 2007. aasta eelarve: komisjoni poliitilise strateegia aastaaruanne (APS) (2006/2020(BUD)) — Eelarvekomisjon

Raportöör Elles James (A6-0154/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (KOM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)) — Välisasjade komisjon
  Raportöör Szent-Iványi István (A6-0155/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (KOM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)) — Välisasjade komisjon

Raportöör Szent-Iványi István (A6-0155/2006).

| — | Raport Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotluse kohta (2006/2030(IMM)) — Õigusasjade komisjon
  Raportöör Speroni Francesco Enrico (A6-0156/2006). |
| --- | --- |

—

Raport Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotluse kohta (2006/2030(IMM)) — Õigusasjade komisjon

Raportöör Speroni Francesco Enrico (A6-0156/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (KOM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)) — Välisasjade komisjon
  Raportöör Beer Angelika (A6-0157/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (KOM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)) — Välisasjade komisjon

Raportöör Beer Angelika (A6-0157/2006).

| — | Raport: 2005. aasta aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas ja ELi poliitika antud küsimuses (2005/2203(INI)) — Välisasjade komisjon
  Raportöör Howitt Richard (A6-0158/2006). |
| --- | --- |

—

Raport: 2005. aasta aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas ja ELi poliitika antud küsimuses (2005/2203(INI)) — Välisasjade komisjon

Raportöör Howitt Richard (A6-0158/2006).

| — | ***I Raport: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  Raportöör Roth-Behrendt Dagmar (A6-0161/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Roth-Behrendt Dagmar (A6-0161/2006).

| — | Raport riigi rahanduse kohta majandus- ja rahandusliidus (2005/2166(INI)) — Majandus- ja rahanduskomisjon
  Raportöör Rosati Dariusz (A6-0162/2006). |
| --- | --- |

—

Raport riigi rahanduse kohta majandus- ja rahandusliidus (2005/2166(INI)) — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör Rosati Dariusz (A6-0162/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)) — Kalanduskomisjon
  Raportöör Varela Suanzes-Carpegna Daniel (A6-0163/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)) — Kalanduskomisjon

Raportöör Varela Suanzes-Carpegna Daniel (A6-0163/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi loomiseks (KOM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)) — Välisasjade komisjon
  Raportöörid: Szymański Konrad, Fotyga Anna Elzbieta (A6-0164/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi loomiseks (KOM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)) — Välisasjade komisjon

Raportöörid: Szymański Konrad, Fotyga Anna Elzbieta (A6-0164/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine 2. juulil 1999. aastal Genfis vastu võetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)) — Õigusasjade komisjon
  Raportöör Rocard Michel (A6-0166/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine 2. juulil 1999. aastal Genfis vastu võetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)) — Õigusasjade komisjon

Raportöör Rocard Michel (A6-0166/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)) — Õigusasjade komisjon
  Raportöör Rocard Michel (A6-0167/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)) — Õigusasjade komisjon

Raportöör Rocard Michel (A6-0167/2006).

| — | Raport nõusolekumenetluse ettevalmistamiseks ühenduse strateegiliste suuniste kohta aastateks 2007—2013 (ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele) (2006/2086(INI)) — Regionaalarengukomisjon
  Raportöör Krehl Constanze Angela (A6-0175/2006). |
| --- | --- |

—

Raport nõusolekumenetluse ettevalmistamiseks ühenduse strateegiliste suuniste kohta aastateks 2007—2013 (ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele) (2006/2086(INI)) — Regionaalarengukomisjon

Raportöör Krehl Constanze Angela (A6-0175/2006).

| 2.2) | soovitused teisele lugemisele:






  — | ***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  Raportöör Scheele Karin (A6-0078/2006). |
| --- | --- | --- |

2.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Scheele Karin (A6-0078/2006).

| — | ***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  Raportöör Poli Bortone Adriana (A6-0122/2006). |
| --- | --- |

—

***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)) — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Poli Bortone Adriana (A6-0122/2006).

| 3) | parlamendiliikmed:






  3.1) | infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0207/2006):






  — | Posselt Bernd, Casaca Paulo, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Andrikienė Laima Liucija, McGuinness Mairead, Batzeli Katerina, Ryan Eoin, Evans Robert, Mitchell Gay, Karas Othmar, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Mölzer Andreas, Hennicot-Schoepges Erna, Ó Neachtain Seán, Pirker Hubert, Budreikaitė Danutė, Gentvilas Eugenijus, Seeber Richard, Aylward Liam, Medina Ortega Manuel, Davies Chris, Crowley Brian, Rübig Paul, Rack Reinhard, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Moraes Claude, Koch Dieter-Lebrecht, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Trakatellis Antonios, Newton Dunn Bill, De Rossa Proinsias, Beglitis Panagiotis, Isler Béguin Marie Anne, Nicholson of Winterbourne, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Sakalas Aloyzas, Schierhuber Agnes, Zappalà Stefano, Manolakou Diamanto, Sjöstedt Jonas, Lundgren Nils, Martin Hans-Peter, Kallenbach Gisela, Adamou Adamos- Ebner Michl, Nicholson of Winterbourne, Gill Neena, Badia I Cutchet Maria, Ó Neachtain Seán, Mitchell Gay, Crowley Brian, Guardans Cambó Ignasi, McGuinness Mairead, Weber Manfred, Alvaro Alexander, Davies Chris, Starkevičiūtė Margarita, Staes Bart, Posselt Bernd, Vakalis Nikolaos, Andrikienė Laima Liucija, Doyle Avril, Karim Sajjad, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Aylward Liam, De Rossa Proinsias, Montoro Romero Cristobal, Lundgren Nils, Paleckis Justas Vincas, Rutowicz Leopold Józef, Medina Ortega Manuel, Herczog Edit, Sjöstedt Jonas, Mavrommatis Manolis, Higgins Jim, Beglitis Panagiotis, Mayer Hans-Peter, Liberadzki Bogusław, Moraes Claude, Martin David, Ryan Eoin, López-Istúriz White Antonio, Podkański Zdzisław Zbigniew, van Nistelrooij Lambert, Matsis Yiannakis, Karatzaferis Georgios, Markov Helmuth, Casaca Paulo, Belohorská Irena, Kinnock Glenys, Vanhecke Frank, Sakalas Aloyzas, Zappalà Stefano, Bowis John, Belet Ivo, Evans Jill, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Manolakou Diamanto, Christensen Ole, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Martin Hans-Peter, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Jordan Cizelj Romana, Adamou Adamos |
| --- | --- | --- | --- |

3)

parlamendiliikmed:

3.1)

infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0207/2006):

—

Posselt Bernd, Casaca Paulo, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Andrikienė Laima Liucija, McGuinness Mairead, Batzeli Katerina, Ryan Eoin, Evans Robert, Mitchell Gay, Karas Othmar, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Mölzer Andreas, Hennicot-Schoepges Erna, Ó Neachtain Seán, Pirker Hubert, Budreikaitė Danutė, Gentvilas Eugenijus, Seeber Richard, Aylward Liam, Medina Ortega Manuel, Davies Chris, Crowley Brian, Rübig Paul, Rack Reinhard, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Moraes Claude, Koch Dieter-Lebrecht, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Trakatellis Antonios, Newton Dunn Bill, De Rossa Proinsias, Beglitis Panagiotis, Isler Béguin Marie Anne, Nicholson of Winterbourne, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Sakalas Aloyzas, Schierhuber Agnes, Zappalà Stefano, Manolakou Diamanto, Sjöstedt Jonas, Lundgren Nils, Martin Hans-Peter, Kallenbach Gisela, Adamou Adamos- Ebner Michl, Nicholson of Winterbourne, Gill Neena, Badia I Cutchet Maria, Ó Neachtain Seán, Mitchell Gay, Crowley Brian, Guardans Cambó Ignasi, McGuinness Mairead, Weber Manfred, Alvaro Alexander, Davies Chris, Starkevičiūtė Margarita, Staes Bart, Posselt Bernd, Vakalis Nikolaos, Andrikienė Laima Liucija, Doyle Avril, Karim Sajjad, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Aylward Liam, De Rossa Proinsias, Montoro Romero Cristobal, Lundgren Nils, Paleckis Justas Vincas, Rutowicz Leopold Józef, Medina Ortega Manuel, Herczog Edit, Sjöstedt Jonas, Mavrommatis Manolis, Higgins Jim, Beglitis Panagiotis, Mayer Hans-Peter, Liberadzki Bogusław, Moraes Claude, Martin David, Ryan Eoin, López-Istúriz White Antonio, Podkański Zdzisław Zbigniew, van Nistelrooij Lambert, Matsis Yiannakis, Karatzaferis Georgios, Markov Helmuth, Casaca Paulo, Belohorská Irena, Kinnock Glenys, Vanhecke Frank, Sakalas Aloyzas, Zappalà Stefano, Bowis John, Belet Ivo, Evans Jill, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Manolakou Diamanto, Christensen Ole, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Martin Hans-Peter, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Jordan Cizelj Romana, Adamou Adamos

| 3.2) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):






  — | Corbett Richard — Resolutsiooni ettepanek Euroopa Parlamendi istungite kohta Brüsselis ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste kohta Strasbourgis (B6-0277/2006).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | AFCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | CONT |

3.2)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):

—

Corbett Richard — Resolutsiooni ettepanek Euroopa Parlamendi istungite kohta Brüsselis ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste kohta Strasbourgis (B6-0277/2006).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

AFCO

nõuandvad komisjonid

:

CONT

| 3.3) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):






  — | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko ja Caroline Lucas: Hülgetoodete keelustamine Euroopa Liidus (38/2006); |
| --- | --- | --- |

3.3)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko ja Caroline Lucas: Hülgetoodete keelustamine Euroopa Liidus (38/2006);

| — | Cristiana Muscardini: Diferentseeritud navigeerimissüsteem alaealiste kaitseks Internetis (39/2006); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini: Diferentseeritud navigeerimissüsteem alaealiste kaitseks Internetis (39/2006);

| — | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir ja Caroline Lucas: Sunniviisiline töö Hiina vanglates (40/2006); |
| --- | --- |

—

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir ja Caroline Lucas: Sunniviisiline töö Hiina vanglates (40/2006);

| — | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder ja Nicholson of Winterbourne: Naiste suguelundite moonutamine (41/2006). |
| --- | --- |

—

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder ja Nicholson of Winterbourne: Naiste suguelundite moonutamine (41/2006).

5.   Petitsioonid

Alltoodud kuupäevadel kanti registrisse järgmised petitsioonid, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 191 lõikele 5 edasi vastutavale parlamendikomisjonile:

20.04.2006

| | Robert Buxton (Kensington Red Route Action Group) (lisaks 800 allkirja) (nr 131/2006); |
| --- | --- |

Robert Buxton (Kensington Red Route Action Group) (lisaks 800 allkirja) (nr 131/2006);

| | Fred Krieger (nr 132/2006); |
| --- | --- |

Fred Krieger (nr 132/2006);

| | Philipp Hummer (Nathan: Network: Netzkunst & Kultur) (nr 133/2006); |
| --- | --- |

Philipp Hummer (Nathan: Network: Netzkunst & Kultur) (nr 133/2006);

| | Philipp Lampel (nr 134/2006); |
| --- | --- |

Philipp Lampel (nr 134/2006);

| | Christian Vach (nr 135/2006); |
| --- | --- |

Christian Vach (nr 135/2006);

| | Hans-Dieter Ripperger (nr 136/2006); |
| --- | --- |

Hans-Dieter Ripperger (nr 136/2006);

| | Hans Werner Schulz (nr 137/2006); |
| --- | --- |

Hans Werner Schulz (nr 137/2006);

| | Ulrich Sczech (nr 138/2006); |
| --- | --- |

Ulrich Sczech (nr 138/2006);

| | Julia Ovchinski (RAe Engelmann Gorev-Drozd) (nr 139/2006); |
| --- | --- |

Julia Ovchinski (RAe Engelmann Gorev-Drozd) (nr 139/2006);

| | Hans-Helmut Zimmermann (nr 140/2006); |
| --- | --- |

Hans-Helmut Zimmermann (nr 140/2006);

| | Jean-Nöel ja Gaby Hantscher (nr 141/2006); |
| --- | --- |

Jean-Nöel ja Gaby Hantscher (nr 141/2006);

| | Wasilios Katsioulis (nr 142/2006); |
| --- | --- |

Wasilios Katsioulis (nr 142/2006);

| | Charalampos Psarros (nr 143/2006); |
| --- | --- |

Charalampos Psarros (nr 143/2006);

| | Elissabet Angelidou (nr 144/2006); |
| --- | --- |

Elissabet Angelidou (nr 144/2006);

| | S. Efstratiadis (nr 145/2006); |
| --- | --- |

S. Efstratiadis (nr 145/2006);

| | Georgios Klonaris (nr 146/2006); |
| --- | --- |

Georgios Klonaris (nr 146/2006);

| | Athanassios Tsiokos Plapoutas (lisaks 233 allkirja) (nr 147/2006); |
| --- | --- |

Athanassios Tsiokos Plapoutas (lisaks 233 allkirja) (nr 147/2006);

| | Andreas Papamihail (nr 148/2006); |
| --- | --- |

Andreas Papamihail (nr 148/2006);

| | Anthony Craven (National Support Group For Victims of Failed Home Income Plans) (nr 149/2006); |
| --- | --- |

Anthony Craven (National Support Group For Victims of Failed Home Income Plans) (nr 149/2006);

| | Jean-Claude Ruppert (Parents for Fair School Fees) (nr 150/2006); |
| --- | --- |

Jean-Claude Ruppert (Parents for Fair School Fees) (nr 150/2006);

| | Stefanos Samakas (Center for the protection of the classic vehicle — Skaraveos Athens Volkswagen Club) (nr 151/2006); |
| --- | --- |

Stefanos Samakas (Center for the protection of the classic vehicle — Skaraveos Athens Volkswagen Club) (nr 151/2006);

| | Christina Karlsson (nr 152/2006); |
| --- | --- |

Christina Karlsson (nr 152/2006);

| | Dimitris Nikolakis (nr 153/2006); |
| --- | --- |

Dimitris Nikolakis (nr 153/2006);

| | Edward McGarr (nr 154/2006); |
| --- | --- |

Edward McGarr (nr 154/2006);

| | Robert Twiss (Purcellsinch Business & Residents Group) (nr 155/2006); |
| --- | --- |

Robert Twiss (Purcellsinch Business & Residents Group) (nr 155/2006);

| | Teodor Vallo (nr 156/2006); |
| --- | --- |

Teodor Vallo (nr 156/2006);

| | Reg Fraser (Plymouth Senior Citizens Forum) (nr 157/2006); |
| --- | --- |

Reg Fraser (Plymouth Senior Citizens Forum) (nr 157/2006);

| | Amir Ripon (nr 158/2006); |
| --- | --- |

Amir Ripon (nr 158/2006);

| | Ashley Binamungu (Brides without borders) (nr 159/2006); |
| --- | --- |

Ashley Binamungu (Brides without borders) (nr 159/2006);

| | Raimundas Kubilius (Board of the Community of Old Citizens of Palanga Town) (nr 160/2006); |
| --- | --- |

Raimundas Kubilius (Board of the Community of Old Citizens of Palanga Town) (nr 160/2006);

| | Dan Brennan (nr 161/2006); |
| --- | --- |

Dan Brennan (nr 161/2006);

| | Pedro Nieto Iglesia (nr 162/2006); |
| --- | --- |

Pedro Nieto Iglesia (nr 162/2006);

| | Rosa Dolores Valles Martinez (Foro Social contra el Trasvase Fuensanta-Taibilla) (nr 163/2006); |
| --- | --- |

Rosa Dolores Valles Martinez (Foro Social contra el Trasvase Fuensanta-Taibilla) (nr 163/2006);

| | Liene Apine (Latvian National Front) (nr 164/2006); |
| --- | --- |

Liene Apine (Latvian National Front) (nr 164/2006);

| | Ángel Arozamena Sierra (nr 165/2006); |
| --- | --- |

Ángel Arozamena Sierra (nr 165/2006);

| | Iñaki Reyero Castro (nr 166/2006); |
| --- | --- |

Iñaki Reyero Castro (nr 166/2006);

| | Manuel Munoz Carrasco (nr 167/2006); |
| --- | --- |

Manuel Munoz Carrasco (nr 167/2006);

| | Abdelkrim Qassoui (HEMROD, S.L.) (nr 168/2006); |
| --- | --- |

Abdelkrim Qassoui (HEMROD, S.L.) (nr 168/2006);

| | María Eugenia Callejón de la Sal (Plataforma en defensa de agua amarga) (nr 169/2006); |
| --- | --- |

María Eugenia Callejón de la Sal (Plataforma en defensa de agua amarga) (nr 169/2006);

| | Pedro Pablo Herrero Ruiz (lisaks 311 allkirja) (nr 170/2006); |
| --- | --- |

Pedro Pablo Herrero Ruiz (lisaks 311 allkirja) (nr 170/2006);

| | Miguel García Cacho (nr 171/2006); |
| --- | --- |

Miguel García Cacho (nr 171/2006);

| | Zainib Ben Aissa (nr 172/2006); |
| --- | --- |

Zainib Ben Aissa (nr 172/2006);

| | Raymond di Mascio (nr 173/2006); |
| --- | --- |

Raymond di Mascio (nr 173/2006);

| | Jean-Claude Pasquier (nr 174/2006); |
| --- | --- |

Jean-Claude Pasquier (nr 174/2006);

| | Etienne Triau (SCEA TRIAU) (nr 175/2006); |
| --- | --- |

Etienne Triau (SCEA TRIAU) (nr 175/2006);

| | Elsa Villa (nr 176/2006); |
| --- | --- |

Elsa Villa (nr 176/2006);

| | Claude Karsenti (Défense des Citoyens) (nr 177/2006); |
| --- | --- |

Claude Karsenti (Défense des Citoyens) (nr 177/2006);

| | Xavier Dirand (nr 178/2006); |
| --- | --- |

Xavier Dirand (nr 178/2006);

| | Giuseppe De Simone (Comitato MOSAICO — Movimento Spontaneo d'Autotutela Intercomunale) (lisaks 15 allkirja) (nr 179/2006); |
| --- | --- |

Giuseppe De Simone (Comitato MOSAICO — Movimento Spontaneo d'Autotutela Intercomunale) (lisaks 15 allkirja) (nr 179/2006);

| | Adriana Palleni (Comitati Cittadini Indipendenti) (nr 180/2006); |
| --- | --- |

Adriana Palleni (Comitati Cittadini Indipendenti) (nr 180/2006);

| | Matteo Ugliola (nr 181/2006); |
| --- | --- |

Matteo Ugliola (nr 181/2006);

| | Edmondo Infantino (nr 182/2006); |
| --- | --- |

Edmondo Infantino (nr 182/2006);

| | Salvatore Maio (CISL — Struttura transfrontaliera Eurazur) (nr 183/2006); |
| --- | --- |

Salvatore Maio (CISL — Struttura transfrontaliera Eurazur) (nr 183/2006);

| | Remo Mortara (Gruppo di Medici) (lisaks 62 allkirja) (nr 184/2006); |
| --- | --- |

Remo Mortara (Gruppo di Medici) (lisaks 62 allkirja) (nr 184/2006);

| | Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 185/2006); |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 185/2006);

| | Zorica Grujič (LIFS- Jugoslavisk-Svenska Föreningen “Jedinstvo-Enighet ”Lunds Invandrarföreningars Samarbetsorganisation) (lisaks 166 allkirja) (nr 186/2006); |
| --- | --- |

Zorica Grujič (LIFS- Jugoslavisk-Svenska Föreningen “Jedinstvo-Enighet ”Lunds Invandrarföreningars Samarbetsorganisation) (lisaks 166 allkirja) (nr 186/2006);

| | Antonin Zelenka (nr 187/2006); |
| --- | --- |

Antonin Zelenka (nr 187/2006);

| | Anna Krazucka (Izba Pracodawców Polskich) (nr 188/2006); |
| --- | --- |

Anna Krazucka (Izba Pracodawców Polskich) (nr 188/2006);

| | Marian Grzywnowicz (Zaklad Uslugowo-Handlowy “Marionex”) (nr 189/2006); |
| --- | --- |

Marian Grzywnowicz (Zaklad Uslugowo-Handlowy “Marionex”) (nr 189/2006);

| | Michal Szyszka (nr 190/2006); |
| --- | --- |

Michal Szyszka (nr 190/2006);

| | Manfred Zippel (nr 191/2006) |
| --- | --- |

Manfred Zippel (nr 191/2006)

28.04.2006

| | Rosemarie Hennecke-Gramatzki (nr 192/2006); |
| --- | --- |

Rosemarie Hennecke-Gramatzki (nr 192/2006);

| | Peter Hagspiel (nr 193/2006); |
| --- | --- |

Peter Hagspiel (nr 193/2006);

| | Martin Mieschendahl (nr 194/2006); |
| --- | --- |

Martin Mieschendahl (nr 194/2006);

| | Tobias Neubacher (nr 195/2006); |
| --- | --- |

Tobias Neubacher (nr 195/2006);

| | Martina Liepert (nr 196/2006); |
| --- | --- |

Martina Liepert (nr 196/2006);

| | konfidentsiaalne nimi (nr 197/2006); |
| --- | --- |

konfidentsiaalne nimi (nr 197/2006);

| | Michael Stolz (nr 198/2006); |
| --- | --- |

Michael Stolz (nr 198/2006);

| | Rainer Lorenz (nr 199/2006); |
| --- | --- |

Rainer Lorenz (nr 199/2006);

| | Peter Bergelt (nr 200/2006); |
| --- | --- |

Peter Bergelt (nr 200/2006);

| | Bodo Staron (nr 201/2006); |
| --- | --- |

Bodo Staron (nr 201/2006);

| | Denitsa Dimitrova Göbel (nr 202/2006); |
| --- | --- |

Denitsa Dimitrova Göbel (nr 202/2006);

| | Frank Bergmann (nr 203/2006); |
| --- | --- |

Frank Bergmann (nr 203/2006);

| | Brigitte Honig (nr 204/2006); |
| --- | --- |

Brigitte Honig (nr 204/2006);

| | Mihail Selish (RAe Engelmann-Gorev-Drozd) (nr 205/2006); |
| --- | --- |

Mihail Selish (RAe Engelmann-Gorev-Drozd) (nr 205/2006);

| | John Kaufman (nr 206/2006); |
| --- | --- |

John Kaufman (nr 206/2006);

| | Kelly Welch (nr 207/2006); |
| --- | --- |

Kelly Welch (nr 207/2006);

| | Ade Adeyanju (nr 208/2006); |
| --- | --- |

Ade Adeyanju (nr 208/2006);

| | Roberto Pereira Moreira (nr 209/2006); |
| --- | --- |

Roberto Pereira Moreira (nr 209/2006);

| | Edward Creighton (nr 210/2006); |
| --- | --- |

Edward Creighton (nr 210/2006);

| | Sebastián Gómez Marfil (nr 211/2006); |
| --- | --- |

Sebastián Gómez Marfil (nr 211/2006);

| | Rafael Olabe (Nafarroako Erret Etxea) (nr 212/2006); |
| --- | --- |

Rafael Olabe (Nafarroako Erret Etxea) (nr 212/2006);

| | Javier Escudero Gonzalez (Plataforma en defensa de San Glorio) (nr 213/2006); |
| --- | --- |

Javier Escudero Gonzalez (Plataforma en defensa de San Glorio) (nr 213/2006);

| | Danilo Cavallero (nr 214/2006); |
| --- | --- |

Danilo Cavallero (nr 214/2006);

| | Aurelio Taddeo (nr 215/2006); |
| --- | --- |

Aurelio Taddeo (nr 215/2006);

| | Antonio Gerolamo Giungato (nr 216/2006); |
| --- | --- |

Antonio Gerolamo Giungato (nr 216/2006);

| | Rob Jansen (nr 217/2006); |
| --- | --- |

Rob Jansen (nr 217/2006);

| | Constant Verbraeken (nr 218/2006); |
| --- | --- |

Constant Verbraeken (nr 218/2006);

| | Constant Verbraeken (nr 219/2006); |
| --- | --- |

Constant Verbraeken (nr 219/2006);

| | Edward Szatanik (nr 220/2006). |
| --- | --- |

Edward Szatanik (nr 220/2006).

6.   Parlamendi koosseis

Pier Luigi Bersani, Paolo Cirino Pomicino, Massimo D'Alema ja Armando Dionisi teatasid, et nad valiti Itaalia parlamendi liikmeteks ja et nad võtsid ametikoha vastu, mis jõustus alates 28.4.2006.

Kuna vastavalt otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 2 ei saa seda ametit ühitada Euroopa Parlamendi liikme ametiga, otsustas parlament kodukorra artikli 4 lõike 4 alusel alates 28.4.2006 ametikohad vabastada ning teavitada sellest asjaomast liikmesriiki.

Itaalia pädevad ametiasutused teatasid järgmiste isikute nimetamisest Euroopa Parlamendi liikme ametisse alates 8.5.2006:

| | Emma Bonino asemel Marco Cappato; |
| --- | --- |

Emma Bonino asemel Marco Cappato;

| | Armando Dionisi asemel Carlo Casini; |
| --- | --- |

Armando Dionisi asemel Carlo Casini;

| | Fausto Bertinotti asemel Corrado Gabriele; |
| --- | --- |

Fausto Bertinotti asemel Corrado Gabriele;

| | Enrico Letta asemel Donata Gottardi; |
| --- | --- |

Enrico Letta asemel Donata Gottardi;

| | Massimo D'Alema asemel Andrea Losco; |
| --- | --- |

Massimo D'Alema asemel Andrea Losco;

| | Antonio Di Pietro asemel Achille Occhetto; |
| --- | --- |

Antonio Di Pietro asemel Achille Occhetto;

| | Lorenzo Cesa asemel Aldo Patriciello; |
| --- | --- |

Lorenzo Cesa asemel Aldo Patriciello;

| | Pier Luigi Bersani asemel Gianluca Susta; |
| --- | --- |

Pier Luigi Bersani asemel Gianluca Susta;

| | Paolo Cirino Pomicino asemel Armando Veneto; |
| --- | --- |

Paolo Cirino Pomicino asemel Armando Veneto;

| | Giovanni Procacci asemel Donato Tommaso Veraldi. |
| --- | --- |

Giovanni Procacci asemel Donato Tommaso Veraldi.

Josep Borrell Fontelles (president) juhtis parlamendi tähelepanu kodukorra artikli 3 lõikele 5.

7.   Fraktsioonide koosseis

Paweł Bartłomiej Piskorski on alates 1.5.2006 fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliige.

Fraktsiooni IND/DEM kaasesimehed teatasid, et Mario Borghezio, Umberto Bossi, Matteo Salvini ja Francesco Enrico Speroni ei ole enam fraktsiooni IND/DEM liikmed ja on alates 27.4.2006 fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed.

8.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Gabriele Albertini edastas presidentuurile taotluse oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmiseks Milano kohtus käimasoleva kiriminaalmenetluse nr 8629/05 R.G. raames.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

9.   Majanduslike huvide deklaratsioon

Parlamendiliikmed, kes ei ole veel esitanud 2005. aasta majanduslike huvide deklaratsiooni vastavalt kodukorra I lisa artikli 2 lõikele 5:

| | Karsten Friedrich Hoppenstedt ja Roger Knapman. |
| --- | --- |

Karsten Friedrich Hoppenstedt ja Roger Knapman.

10.   Nõukogu edastatud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmise dokumendi tõestatud koopia:

| — | Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping.

11.   Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

President teatas, et vastavalt kodukorra artiklile 68 allkirjastab ta kolmapäeval koos nõukogu eesistujaga järgmised kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktid:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuestisõnastamine) (3680/4/2005 — C6-0149/2006 — 2001/0004(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (uuestisõnastamine) (3680/4/2005 — C6-0149/2006 — 2001/0004(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (3682/9/2005 — C6-0147/2006 — 2003/0175(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (3682/9/2005 — C6-0147/2006 — 2003/0175(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (3604/2/2006 — C6-0145/2006 — 2003/0189A(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (3604/2/2006 — C6-0145/2006 — 2003/0189A(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (3605/2/2006 — C6-0146/2006 — 2003/0189B(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (3605/2/2006 — C6-0146/2006 — 2003/0189B(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (3674/3/2005 — C6-0150/2006 — 2004/0258(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist (3674/3/2005 — C6-0150/2006 — 2004/0258(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (3667/5/2005 — C6-0148/2006 — 2004/0065(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (3667/5/2005 — C6-0148/2006 — 2004/0065(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole ”(2007) aluse panemise kohta 3676/2/2005 — C6-0151/2006 — 2005/0107(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole ”(2007) aluse panemise kohta 3676/2/2005 — C6-0151/2006 — 2005/0107(COD)).

12.   Tööplaan

Päevakorra järgmine punkt oli tööplaani arutamine.

Sõna võttis Hans-Peter Martin.

Jagati välja mai I ja II osaistungjärgu lõplik päevakorra projekt (PE 373.210/PDOJ), mille kohta tehti järgmised muudatusettepanekud (kodukorra artikkel 132):

15.05.2006 kuni 18.05.2006 istungid

15.05.2006 kuni 18.05.2006 istungid

Esmaspäev

Esmaspäev

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

Teisipäev

Teisipäev

| — | Fraktsiooni GUE/NGL taotlus saata pädevale komisjonile tagasi Speroni raport Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise kohta (A6-0156/2006), mille hääletus on ette nähtud teispäevaks (lõpliku päevakorra projekti punkt 2). |
| --- | --- |

—

Fraktsiooni GUE/NGL taotlus saata pädevale komisjonile tagasi Speroni raport Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise kohta (A6-0156/2006), mille hääletus on ette nähtud teispäevaks (lõpliku päevakorra projekti punkt 2).

(lõpliku päevakorra projekti punkt 2)

Sõna võttis Sylvia-Yvonne Kaufmann, kes põhjendas taotlust.

Sõna võtsid Klaus-Heiner Lehne fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, kes palusid, et esimeeste konverents ei peaks enam tegelema parlamentaarse puutumatusega seotud küsimustega ning et need kuuluvad täiskogu ja JURI komisjoni pädevusse; Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, ja Martin Schulz.

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (72 poolt, 102 vastu, 50 erapooletud).

| — | Fraktsiooni PSE taotlus lükata Racki raporti hääletus kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamise (Marco Polo II) kohta komapäevale (A6-0408/2005) (lõpliku päevakorra projekti punkt 11). |
| --- | --- |

—

Fraktsiooni PSE taotlus lükata Racki raporti hääletus kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamise (Marco Polo II) kohta komapäevale (A6-0408/2005) (lõpliku päevakorra projekti punkt 11).

(lõpliku päevakorra projekti punkt 11).

Parlament kiitis taotluse heaks.

Kolmapäev

Kolmapäev

Kuna nõukogu eesistuja teatas, et saab kohal olla ainult kella 19.00, lühendati nõukogu infotund ühe tunni pikkuseks.

Sõna võtsid Martin Schulz, Giles Chichester, Hans-Gert Poettering ja Hans-Peter Martin, kes avaldasid vastuseisu eelmisele teatele (president lubas edastada märkused nõukogule).

Neljapäev

Neljapäev

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (kodukorra artikkel 115)

| — | Fraktsiooni ALDE taotlus punkti “Taiwan ”lisamiseks inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutellu. |
| --- | --- |

—

Fraktsiooni ALDE taotlus punkti “Taiwan ”lisamiseks inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutellu.

Sõna võttis Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, kes põhjendas taotlust.

Sõna võtsid Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel ja Astrid Lulling fraktsiooni PPE-DE nimel (taotluse kohta).

Parlament kiitis taotluse heaks.

31.05.2006 ja 01.06.2006 istungid

31.05.2006 ja 01.06.2006 istungid

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

Tööplaan kinnitati.

13.   Pidulik istung — Boliivia

Kell 17.30 kuni 18.05 toimus parlamendi pidulik istung Boliivia Vabariigi presidendi Juan Evo Morales Ayma visiidi puhul.

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

14.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Vytautas Landsbergis, Maria Badia I Cutchet, Eugenijus Gentvilas, Milan Horáček, Bairbre de Brún, Georgios Karatzaferis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Ryszard Czarnecki, Mairead McGuinness, Katerina Batzeli, Diana Wallis, Erik Meijer, Urszula Krupa, Carlos José Iturgaiz Angulo, Magda Kósáné Kovács, Martine Roure, Brian Crowley, Pedro Guerreiro, Thomas Wise, Alexander Stubb, Antolín Sánchez Presedo, Arūnas Degutis, Kyriacos Triantaphyllides, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Karin Scheele, Hélène Flautre, James Nicholson, Jörg Leichtfried, Czesław Adam Siekierski, Ana Maria Gomes ja Margrietus van den Berg.

15.   Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus (arutelu)

(arutelu)

Raport õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta [2005/2214(INI)] — Põhiseaduskomisjon

Raportöör Sylvia-Yvonne Kaufmann (A6-0143/2006).

Sylvia-Yvonne Kaufmann tutvustas raportit.

Sõna võttis Günter Verheugen (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Maria Berger (JURI komisjoni arvamuse koostaja), Alexander Stubb fraktsiooni PPE-DE nimel, Richard Corbett fraktsiooni PSE nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Jo Leinen ja Genowefa Grabowska.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 16.05.2006 protokolli punkt 10.3.

16.05.2006 protokolli punkt 10.3

16.   Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II — Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II (arutelu)

(arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta [09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Adriana Poli Bortone (A6-0122/2006).

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta [09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör Karin Scheele (A6-0078/2006).

Karin Scheele tutvustas soovitust teisele lugemisele (A6-0078/2006).

Adriana Poli Bortone tutvustas soovitust teisele lugemisele (A6-0122/2006).

Sõna võttis Markos Kyprianou (komisjoni liige).

Sõna võtsid Renate Sommer fraktsiooni PPE-DE nimel, Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel, Mojca Drčar Murko fraktsiooni ALDE nimel, Jill Evans fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), María del Pilar Ayuso González ja Åsa Westlund.

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

Sõna võtsid Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Adamos Adamou, Kathy Sinnott, Roberta Angelilli, Leopold Józef Rutowicz, John Bowis, Linda McAvan, Holger Krahmer, Thomas Wise, Horst Schnellhardt, Marios Matsakis, Péter Olajos, Ivo Strejček, Avril Doyle, Thomas Ulmer, Astrid Lulling, Zuzana Roithová ja Markos Kyprianou.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 16.05.2006 protokolli punkt 8.13 ja 16.05.2006 protokolli punkt 8.14.

16.05.2006 protokolli punkt 8.13 ja 16.05.2006 protokolli punkt 8.14

17.   Euroopa angerja varude taastamine * (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks [KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)] — Kalanduskomisjon

Raportöör Albert Jan Maat (A6-0140/2006).

Sõna võttis Joe Borg (komisjoni liige).

Albert Jan Maat tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

Sõna võtsid Carmen Fraga Estévez fraktsiooni PPE-DE nimel, Henrik Dam Kristensen fraktsiooni PSE nimel, Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Bairbre de Brún fraktsiooni GUE/NGL nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos, Jean-Claude Martinez, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Neil Parish ja Joe Borg (komisjoni liige)

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 16.05.2006 protokolli punkt 8.15.

16.05.2006 protokolli punkt 8.15

18.   EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping * (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist [KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)] — Kalanduskomisjon

Raportöör Daniel Varela Suanzes-Carpegna (A6-0163/2006).

Sõna võttis Joe Borg (komisjoni liige).

Daniel Varela Suanzes-Carpegna tutvustas raportit.

Sõna võtsid Carmen Fraga Estévez fraktsiooni PPE-DE nimel, María Isabel Salinas García fraktsiooni PSE nimel, Elspeth Attwooll fraktsiooni ALDE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Hélène Goudin fraktsiooni IND/DEM nimel, Jean-Claude Martinez (fraktsioonilise kuuluvuseta), Margie Sudre, Henrik Dam Kristensen, Cecilia Malmström, Ian Hudghton, Vittorio Agnoletto, Rosa Miguélez Ramos, Raül Romeva i Rueda, Jonas Sjöstedt, Dorette Corbey, Manuel Medina Ortega, Paulo Casaca ja Joe Borg.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 16.05.2006 protokolli punkt 8.16.

16.05.2006 protokolli punkt 8.16

19.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord ”PE 373.210/OJMA).

20.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 22.25.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Gabriele, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zwiefka

Vaatlejad:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Teisipäev, 16. mai 2006

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 297/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 297/16

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

Sõna võttis Giles Chichester, kes käsitles oma eilset sõnavõttu (15.05.2006 protokolli punkt 12) ning palus presidendil tagada, et nõukogu osaleks kolmapäevaõhtusel arutelul energiaühenduse asutamislepingu üle, vastasel juhul taotleb ta arutelu edasilükkamist järgmisesse istungiperioodi (president vastas talle, et ta võtab sel teemal nõukogus sõna).

15.05.2006 protokolli punkt 12

2.   Esitatud dokumendid

Järgmise raporti estias parlamendikomisjon:

| — | Raport Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu — Komisjon (08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) — Eelarvekomisjon
  Raportöör: Pittella Giovanni (A6-0181/2006). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu — Komisjon (08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)) — Eelarvekomisjon

Raportöör: Pittella Giovanni (A6-0181/2006).

3.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

(esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Järgmised parlamendiliikmed ja fraktsioonid esitasid vastavalt kodukorra artiklile 115 taotluse arutelu korraldamiseks alljärgnevate resolutsiooni ettepanekute üle:

| I. | Nepal







  — | Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel olukorra kohta Nepalis (B6-0282/2006); |
| --- | --- | --- |

I.

Nepal

Nepal

—

Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel olukorra kohta Nepalis (B6-0282/2006);

| — | Thomas Mann ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel Nepali kohta (B6-0287/2006); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel Nepali kohta (B6-0287/2006);

| — | Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel olukorra kohta Nepalis (B6-0288/2006); |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel olukorra kohta Nepalis (B6-0288/2006);

| — | Elizabeth Lynne ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel Nepali kohta (B6-0289/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel Nepali kohta (B6-0289/2006);

| — | Pasqualina Napoletano ja Neena Gill fraktsiooni PSE nimel Nepali kohta (B6-0292/2006); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Neena Gill fraktsiooni PSE nimel Nepali kohta (B6-0292/2006);

| — | Hélène Flautre, Jean Lambert, Gérard Onesta ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel Nepali kohta (B6-0294/2006). |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Jean Lambert, Gérard Onesta ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel Nepali kohta (B6-0294/2006).

| II. | Sri Lanka







  — | Frithjof Schmidt, Jean Lambert, Gérard Onesta ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel olukorra kohta Sri Lankal (B6-0281/2006); |
| --- | --- | --- |

II.

Sri Lanka

Sri Lanka

—

Frithjof Schmidt, Jean Lambert, Gérard Onesta ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel olukorra kohta Sri Lankal (B6-0281/2006);

| — | André Brie ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel Sri Lanka kohta (B6-0283/2006); |
| --- | --- |

—

André Brie ja Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel Sri Lanka kohta (B6-0283/2006);

| — | Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann ja Philip Bradbourn fraktsiooni PPE-DE nimel olukorra kohta Sri Lankal (B6-0286/2006); |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann ja Philip Bradbourn fraktsiooni PPE-DE nimel olukorra kohta Sri Lankal (B6-0286/2006);

| — | Elizabeth Lynne, Sajjad Karim ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel olukorra kohta Sri Lankal (B6-0290/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Sajjad Karim ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel olukorra kohta Sri Lankal (B6-0290/2006);

| — | Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill ja Emilio Menéndez del Valle fraktsiooni PSE nimel Sri Lanka kohta (B6-0293/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill ja Emilio Menéndez del Valle fraktsiooni PSE nimel Sri Lanka kohta (B6-0293/2006).

| III. | Taiwan







  — | Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel Taiwani kohta (B6-0284/2006); |
| --- | --- | --- |

III.

Taiwan

Taiwan

—

Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel Taiwani kohta (B6-0284/2006);

| — | Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel vaatleja staatuse kohta Maailma tervishoiuorganisatsiooni juures Taiwanis (B6-0285/2006). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel vaatleja staatuse kohta Maailma tervishoiuorganisatsiooni juures Taiwanis (B6-0285/2006).

Kõneaeg eraldatakse vastavalt kodukorra artiklile 142.

4.   Komisjoni panus 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogul (arutelu)

(arutelu)

Komisjoni avaldus: Komisjoni panus 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogul — Plaan kodanikele; saavutada Euroopa jaoks tulemusi Järelemõtlemisaeg ning “Plaan D”

Margot Wallström (komisjoni asepresident) esines avaldusega.

Sõna võtsid Íñigo Méndez de Vigo fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Marielle De Sarnez fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Voggenhuber fraktsiooni Verts/ALE nimel, Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nigel Farage fraktsiooni IND/DEM nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Cecilia Malmström, Bastiaan Belder, Alexander Stubb ja Jan Marinus Wiersma.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võtsid Sarah Ludford, Georgios Karatzaferis, Elmar Brok, Richard Corbett, Alexander Lambsdorff, Jens-Peter Bonde, Stavros Lambrinidis, Jo Leinen, Carlos Carnero González, Brian Crowley ja Margot Wallström.

Arutelu lõpetati.

5.   Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) [KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Reinhard Rack (A6-0408/2005).

Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Reinhard Rack tutvustas raportit.

Sõna võtsid Rodi Kratsa-Tsagaropoulou fraktsiooni PPE-DE nimel, Jörg Leichtfried fraktsiooni PSE nimel, Josu Ortuondo Larrea fraktsiooni ALDE nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Fernand Le Rachinel (fraktsioonilise kuuluvuseta), Corien Wortmann-Kool, Ulrich Stockmann, Jacky Henin, Luca Romagnoli, Luís Queiró, Ewa Hedkvist Petersen, Bogusław Liberadzki, Inés Ayala Sender, Robert Navarro, Nikolaos Sifunakis ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 17.05.2006 protokolli punkt 6.1.

17.05.2006 protokolli punkt 6.1

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

6.   Päevakord

Asepresident teatas, et nõukogu osaleb 17.5.2006 infotunnil kuni kella 19.30ni.

Lisaks teatas asepresident, et Hans Winkler (nõukogu eesistuja) viibib kohal, et vastata suulisele küsimusele energiaühenduse asutamislepingu kohta Kagu-Euroopaga. Sellest tulenevalt tegi president järgmised ettepanekud:

| — | viia läbi ühendatud arutelu energiaühenduse asutamislepingu üle Kagu-Euroopaga (päevakorra punktid 63 ja 64) kell 21.00 algava istungi esimese punktina; |
| --- | --- |

—

viia läbi ühendatud arutelu energiaühenduse asutamislepingu üle Kagu-Euroopaga (päevakorra punktid 63 ja 64) kell 21.00 algava istungi esimese punktina;

päevakorra punktid 63 ja 64

| — | arutada James Ellesi raportit (A6-0154/2006) komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia kohta (päevakorra punkt 19) vahetult pärast ühendatud arutelu. |
| --- | --- |

—

arutada James Ellesi raportit (A6-0154/2006) komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia kohta (päevakorra punkt 19) vahetult pärast ühendatud arutelu.

päevakorra punkt 19

Parlament kiitis selle ettepaneku heaks.

*

- *

15.5.2006 koosolekul võttis eelarvekomisjon vastu Giovanni Pittella raporti Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta — III jagu — Komisjon (08513/2006 — C6-0127/2006 — (2006/2098(BUD)) (A6-0181/2006).

Seega pannakse raport 18.5.2006 kell 12.00 hääletusele vastavalt kodukorra artiklile 131.

7.   Fraktsioonide koosseis

Giulietto Chiesa astus fraktsiooni PSE liikmeks 15.5.2006.

8.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

8.1.   Riisi impordikord * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas [KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS)] — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör: Joseph Daul (A6-0142/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 1)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 1)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0186)

(P6_TA(2006)0186)

8.2.   Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetuse osas ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi osas [KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS)] — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör: Joseph Daul (A6-0145/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 2)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 2)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0187)

(P6_TA(2006)0187)

8.3.   EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Paolo Costa (A6-0129/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 3)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 3)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0188)

(P6_TA(2006)0188)

8.4.   EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Paolo Costa (A6-0126/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 4)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 4)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0189)

(P6_TA(2006)0189)

8.5.   EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Paolo Costa (A6-0130/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 5)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0190)

(P6_TA(2006)0190)

8.6.   EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Paolo Costa (A6-0128/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 6)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 6)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0191)

(P6_TA(2006)0191)

8.7.   EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Paolo Costa (A6-0127/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 7)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 7)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0192)

(P6_TA(2006)0192)

8.8.   EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Paolo Costa (A6-0125/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 8)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 8)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0193)

(P6_TA(2006)0193)

8.9.   São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokolli pikendamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsuse vahelises São Tomé ja Príncipe rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006 [KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS)] — Kalanduskomisjon

Raportöör: Duarte Freitas (A6-0132/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 9)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 9)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0194)

(P6_TA(2006)0194)

8.10.   EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi valitsuse vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 [KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS)] — Kalanduskomisjon

Raportöör: Pedro Guerreiro (A6-0133/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 10)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 10)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0195)

(P6_TA(2006)0195)

8.11.   Teenuste osutamise koht (käibemaks) * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga [KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS)] — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör: Othmar Karas (A6-0153/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 11)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 11)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0196)

(P6_TA(2006)0196)

8.12.   Tobias Pflügerilt puutumatuse võtmise taotlus (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Tobias Pflügerilt puutumatuse võtmise taotluse kohta [2006/2030(IMM)] — Õigusasjade komisjon

Raportöör: Francesco Enrico Speroni (A6-0156/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 12)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 12)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0197)

(P6_TA(2006)0197)

8.13.   Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II (hääletus)

(hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta [09858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör: Adriana Poli Bortone (A6-0122/2006).

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 13)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 13)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0198)

(P6_TA(2006)0198)

8.14.   Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II (hääletus)

(hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta [09857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör: Karin Scheele (A6-0078/2006).

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 14)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 14)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0199)

(P6_TA(2006)0199)

8.15.   Euroopa angerja varude taastamine * (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks [KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS)] — Kalanduskomisjon

Raportöör: Albert Jan Maat (A6-0140/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 15)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 15)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0200)

(P6_TA(2006)0200)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0200)

(P6_TA(2006)0200)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Albert Jan Maat (raportöör) komisjoni ettepaneku kohta.

8.16.   EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping * (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist [KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS)] — Kalanduskomisjon

Raportöör: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (A6-0163/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 16)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 16)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0201)

(P6_TA(2006)0201)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0201)

(P6_TA(2006)0201)

8.17.   Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003, 2004) (hääletus)

(hääletus)

Raport Komisjoni 21. ja 22. aastaaruande: ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003 ja 2004) kohta [2005/2150(INI)] — Õigusasjade komisjon

Raportöör: Monica Frassoni (A6-0089/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 17)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 17)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0202)

(P6_TA(2006)0202)

8.18.   Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine (hääletus)

(hääletus)

Raport parema õigusloome 2004 kohta: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine (12. aastaaruanne) [2005/2055(INI)] — Õigusasjade komisjon

Raportöör: Bert Doorn (A6-0082/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 18)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 18)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0203)

(P6_TA(2006)0203)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Godfrey Bloom muudatusettepanekute 8 ja 16 vastuvõetavuse kohta.

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

9.   Pidulik istung — Palestiina Omavalitsus

Kell 12.00 kuni 12.30 toimus parlamendi pidulik istung Palestiina Omavalitsuse esimehe Mahmoud Abbasi visiidi puhul.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

10.   Hääletused (jätkamine)

(jätkamine)

10.1.   Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju (hääletus)

(hääletus)

Raport siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise, tagajärjede ja mõju kohta [2004/2224(INI)] — Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

Raportöör: Arlene McCarthy (A6-0083/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 19)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 19)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0204)

(P6_TA(2006)0204)

10.2.   Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia (hääletus)

(hääletus)

Raport õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta [2006/2006(INI)] — Õigusasjade komisjon

Raportöör: Giuseppe Gargani (A6-0080/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 20)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 20)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0205)

(P6_TA(2006)0205)

10.3.   Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus (hääletus)

(hääletus)

Raport õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta [2005/2214(INI)] — Põhiseaduskomisjon

Raportöör: Sylvia-Yvonne Kaufmann (A6-0143/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 21)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 21)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0206)

(P6_TA(2006)0206)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Jacek Protasiewicz muudatusettepaneku 1 kohta.

11.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Othmar Karas — A6-0153/2006:

| — | Othmar Karas; |
| --- | --- |

—

Othmar Karas;

Raport: Francesco Enrico Speroni — A6-0156/2006:

| — | Esko Seppänen; |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen;

Raport: Adriana Poli Bortone — A6-0122/2006:

| — | Richard Seeber ja Andreas Mölzer; |
| --- | --- |

—

Richard Seeber ja Andreas Mölzer;

Raport: Bert Doorn — A6-0082/2006:

| — | Francesco Enrico Speroni. |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni.

12.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes) ”ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused ”trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Euroopa Liidu Teatajas

Hääletuskavatsused:

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Raport: Joseph Daul — A6-0142/2006

| — | poolt: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

poolt: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas

poolt:

Raport: Joseph Daul — A6-0145/2006

| — | poolt: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

poolt: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas

poolt:

Raport: Duarte Freitas — A6-0132/2006

| — | poolt: Etelka Barsi-Pataky, Elmar Brok |
| --- | --- |

—

poolt: Etelka Barsi-Pataky, Elmar Brok

poolt:

Raport: Adriana Poli Bortone — A6-0122/2006

| — | muudatusettepanekud 50-68 ja 68-85 (blokk 1)

  poolt: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 50-68 ja 68-85 (blokk 1)

poolt: Hiltrud Breyer

poolt:

| — | muudatusettepanek 91

  poolt: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 91

poolt: Hiltrud Breyer

poolt:

| — | muudatusettepanek 66

  vastu: Marc Tarabella
  erapooletud: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 66

vastu: Marc Tarabella

vastu:

erapooletud: Hiltrud Breyer

| — | muudatusettepanek 67

  poolt: Hiltrud Breyer

  vastu: fraktsiooni PSE Hispaania liikmed |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 67

poolt: Hiltrud Breyer

poolt:

vastu: fraktsiooni PSE Hispaania liikmed

vastu:

Raport: Karin Scheele — A6-0078/2006

| — | muudatusettepanek 13

  vastu: Frédérique Ries |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 13

vastu: Frédérique Ries

vastu:

Etelka Barsi-Pataky, Nirj Deva, Edite Estrela, Othmar Karas teatasid, et olid küll kohal, kuid ei osalenud esimestel hääletustel, kuna neil ei olnud hääletuskaarti.

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.05.)

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

13.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

14.   Bulgaaria ja Rumeenia liitumise eduraport (arutelu)

(arutelu)

Komisjoni avaldus: Bulgaaria ja Rumeenia liitumise eduraport

José Manuel Barroso (komisjoni president) ja Olli Rehn (komisjoni liige) esinesid avaldusega.

Sõna võtsid Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Andreas Mölzer (fraktsioonilise kuuluvuseta), Elmar Brok, Pierre Moscovici, Nicholson of Winterbourne, Joost Lagendijk ja Erik Meijer.

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Sõna võtsid Nils Lundgren, Konrad Szymański, Ryszard Czarnecki, Geoffrey Van Orden, Jan Marinus Wiersma, Alexander Lambsdorff, Milan Horáček, Vladimír Remek, Nigel Farage, Hans-Peter Martin, Francisco José Millán Mon, Alexandra Dobolyi, Cecilia Malmström, Elly de Groen-Kouwenhoven, Jean-Claude Martinez, Guido Podestà, Hannes Swoboda, Bronisław Geremek, Hartmut Nassauer, Poul Nyrup Rasmussen, Sophia in 't Veld, Kinga Gál ja Helmut Kuhne.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võtsid Viktória Mohácsi, Camiel Eurlings, Miguel Angel Martínez Martínez, Charles Tannock, Catherine Guy-Quint, David Casa, Józef Pinior, Zbigniew Zaleski, Csaba Sándor Tabajdi, Fernand Le Rachinel, Anna Ibrisagic, Arlene McCarthy, Olli Rehn, Árpád Duka-Zólyomi, Mia De Vits, Georgios Papastamkos, Panagiotis Beglitis, Ari Vatanen, Pia Elda Locatelli, Jacek Protasiewicz, Mairead McGuinness ja Panayiotis Demetriou.

Arutelu lõpetati.

15.   Infotund (küsimused komisjonile)

(küsimused komisjonile)

Parlament vaatas läbi komisjonile esitatavad küsimused (B6-0207/2006).

Esimene osa

Esimene osa

Küsimus 48 (Michl Ebner): konkurentsi pärssiv mobiiltelefoni helinate reklaam.

Mariann Fischer Boel (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Michl Ebner.

Küsimus 49 (Nicholson of Winterbourne): vajadus kehtestada Euroopas miinimumnõuded laste eest hoolitsemiseks.

Vladimír Špidla (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Nicholson of Winterbourne, Richard Seeber, Andreas Mölzer ja Elizabeth Lynne.

Küsimus 50 (Neena Gill): tarbijate teavitamine ja konsulteerimine GMOde küsimuses.

Mariann Fischer Boel vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Neena Gill, John Purvis ja Andreas Mölzer.

Teine osa

Teine osa

Küsimus 51 (Maria Badia I Cutchet): ühenduse määrus rahvusvahelise mobiilside rändluse tasude vähendamise kohta.

Küsimus 52 (Seán Ó Neachtain): rändluse tasude vähendamine Euroopas.

Küsimus 53 (Gay Mitchell): rahvusvahelise rändluse tasud.

Viviane Reding (komisjoni liige) vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitasid Maria Badia I Cutchet, Seán Ó Neachtain, Gay Mitchell, Piia-Noora Kauppi, Sajjad Karim ja Malcolm Harbour.

Küsimus 54 (Brian Crowley): turvalisim Interneti kasutamine.

Viviane Reding vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitasid Agnes Schierhuber (autori asendaja), Seán Ó Neachtain ja Gay Mitchell.

Küsimustele 55 kuni 58 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 59 muutus kehtetuks autori puudumise tõttu.

Küsimus 60 (Margarita Starkevičiūtė): finantsteenistused WTO Doha kõnelustevoorus.

Andris Piebalgs (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Margarita Starkevičiūtė, David Martin ja Georgios Papastamkos.

Küsimus 61 (Bart Staes): biokütused.

Andris Piebalgs vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bart Staes, David Martin ja Agnes Schierhuber.

Küsimus 62 (Bernd Posselt): energiasõltuvus.

Andris Piebalgs vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bernd Posselt, Justas Vincas Paleckis ja Laima Liucija Andrikienė.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).

vt stenogrammi lisa

Komisjoni infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00.)

(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

16.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni ALDE taotlusel kinnitas parlament järgmise ametissenimetamise:

Delegatsioon Lõuna-Aafrikaga suhtlemiseks: Lapo Pistelli.

17.   Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad [KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0161/2006).

Sõna võttis Günter Verheugen (komisjoni asepresident).

Raportööri asendaja Karl-Heinz Florenz tutvustas raportit.

Sõna võtsid Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Horst Schnellhardt fraktsiooni PPE-DE nimel, Karin Scheele fraktsiooni PSE nimel, Mojca Drčar Murko fraktsiooni ALDE nimel, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Dimitrios Papadimoulis fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Avril Doyle, Linda McAvan, Marios Matsakis, Thomas Ulmer, Elisabeth Jeggle, Christa Klaß, Richard Seeber ja Mairead McGuinness

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 17.05.2006 protokolli punkt 6.2.

17.05.2006 protokolli punkt 6.2

18.   Euroopa standardimise rahastamine ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa standardimise rahastamise kohta [KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD)] — Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

Raportöör: Zita Pleštinská (A6-0107/2006).

Sõna võttis Günter Verheugen (komisjoni asepresident).

Zita Pleštinská tutvustas raportit.

Sõna võtsid Yannick Vaugrenard (BUDG komisjoni arvamuse koostaja), Paul Rübig (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Malcolm Harbour fraktsiooni PPE-DE nimel, Edit Herczog fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Zuzana Roithová, Andreas Schwab, Milan Gaľa, Árpád Duka-Zólyomi ja Günter Verheugen.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 17.05.2006 protokolli punkt 6.3.

17.05.2006 protokolli punkt 6.3

19.   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine * (arutelu)

(arutelu)

Raport nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta [C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)] — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör: Pervenche Berès (A6-0136/2006).

Pervenche Berès tutvustas raportit.

Sõna võtsid Alexander Radwan fraktsiooni PPE-DE nimel, Ieke van den Burg fraktsiooni PSE nimel, Wolf Klinz fraktsiooni ALDE nimel, ja Othmar Karas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 17.05.2006 protokolli punkt 4.1.

17.05.2006 protokolli punkt 4.1

20.   Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus (arutelu)

(arutelu)

Raport Riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus (EMU) [2005/2166(INI)] — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör: Dariusz Rosati (A6-0162/2006).

Dariusz Rosati tutvustas raportit.

Sõna võttis Joaquín Almunia (komisjoni liige).

Sõna võtsid Karsten Friedrich Hoppenstedt fraktsiooni PPE-DE nimel, Ieke van den Burg fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, Marek Aleksander Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Othmar Karas, Pervenche Berès, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Cristobal Montoro Romero, Elisa Ferreira, Andreas Schwab, Antolín Sánchez Presedo ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 17.05.2006 protokolli punkt 6.4.

17.05.2006 protokolli punkt 6.4

21.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord ”PE 373.210/OJME).

22.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.45.

Julian Priestley

peasekretär

Luigi Cocilovo

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH ( ..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH ( ..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Riisi impordikord *

Raport: Joseph DAUL (A6-0142/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 516, 13, 11 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

NH

+

516, 13, 11

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

2.   Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus *

Raport: Joseph DAUL (A6-0145/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 545, 17, 8 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

NH

+

545, 17, 8

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: lõpphääletus

3.   EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0129/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

4.   EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0126/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

5.   EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0130/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

6.   EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0128/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

7.   EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0127/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

8.   EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0125/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

9.   São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokolli pikendamine *

Raport: Duarte FREITAS (A6-0132/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 482, 67, 70 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

NH

+

482, 67, 70

Taotlused eraldi hääletuseks:

IND/DEM: lõpphääletus

10.   EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe *

Raport: Pedro GUERREIRO (A6-0133/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

11.   Teenuste osutamise koht (käibemaks) *

Raport: Othmar KARAS (A6-0153/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

12.   Tobias Pflügerilt puutumatuse võtmise taotlus *

Raport: Francesco Enrico SPERONI (A6-0156/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

13.   Toidu kohta esitatavad toitumis-ja tervisealased väited ***II

Soovitus teisele lugemisele: (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus)

Adriana POLI BORTONE (A6-0122/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| blokk nr 1 — kompromiss | 50–65
  68-89 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | NH | + | 614, 8, 16 |
| blokk nr 2 | 1–16
  19–46 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 1 § 1 | 91 | IND/DEM: | NH | - | 135, 490, 14 |
| artikli 4 § 2 | 90 | PPE-DE: | | - | |
| 66 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | NH | + | 513, 85, 43 |
| 17 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 4 § 3 | 18 | komisjon | | - | |
| 67 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | NH | + | 602, 24, 16 |
| 49 | KLAß jt | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

blokk nr 1 — kompromiss

50–65

68-89

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

NH

+

614, 8, 16

blokk nr 2

1–16

19–46

komisjon

↓

artikli 1 § 1

91

IND/DEM:

NH

-

135, 490, 14

artikli 4 § 2

90

PPE-DE:

-

66

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

NH

+

513, 85, 43

17

komisjon

↓

artikli 4 § 3

18

komisjon

-

67

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

NH

+

602, 24, 16

49

KLAß jt

↓

Muudatusettepanekud 47 ja 48 tunnistati vastuvõetamatuks vastavalt kodukorra artikli 151 lõikele 1.

Muudatusettepanekud 74 ja 75 ühendati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

UEN: blokk nr 1, me-d 66 ja 67

IND/DEM: me 91

GUE/NGL: blokk nr 1

14.   Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II

Soovitus teisele lugemisele: (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus)

Karin SCHEELE (A6-0078/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kompromissblokk nr 1 | 1
  5
  11
  14–18 | komisjon


  PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE + UEN | | + | |
| blokk nr 2 | 3
  6–8 | komisjon | | ↓ | |
| 12 | komisjon | eraldi | ↓ | |
| blokk nr 3 | 2
  4
  9
  10 | komisjon | | - | |
| artikli 1 § 1 | 19 | IND/DEM: | NH | - | 130, 508, 9 |
| lisa 1 | 13 | IND/DEM: | NH | - | 112, 506, 22 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

kompromissblokk nr 1

1

5

11

14–18

komisjon

PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE + UEN

+

blokk nr 2

3

6–8

komisjon

↓

12

komisjon

eraldi

↓

blokk nr 3

2

4

9

10

komisjon

-

artikli 1 § 1

19

IND/DEM:

NH

-

130, 508, 9

lisa 1

13

IND/DEM:

NH

-

112, 506, 22

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: me 13 ja 19

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: me 12

15.   Euroopa angerja varude taastamine *

Raport: Albert Jan MAAT (A6-0140/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1–29 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1–29

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

16.   EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping *

Raport: Daniel Varela SUANZES-CARPEGNA (A6-0163/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1–3
  5–7
  10
  13 | komisjon | | + | |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — eraldi hääletus | 4
  8–9
  11–12 | komisjon | | + | |
| pärast artiklit 1 | 18 | GUE/NGL | NH | - | 184, 390, 73 |
| 15 | Verts/ALE jt | NH | - | 190, 379, 78 |
| 16 | Verts/ALE jt | NH | - | 193, 390, 66 |
| põhj 1 | 17 | GUE/NGL | NH | - | 186, 391, 73 |
| pärast põhj 1 | 14 | Verts/ALE jt | NH | - | 195, 386, 66 |
| hääletus: muudetud ettepanek | EH | + | 404, 175, 72 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 409, 167, 79 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1–3

5–7

10

13

komisjon

+

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — eraldi hääletus

4

8–9

11–12

komisjon

+

pärast artiklit 1

18

GUE/NGL

NH

-

184, 390, 73

15

Verts/ALE jt

NH

-

190, 379, 78

16

Verts/ALE jt

NH

-

193, 390, 66

põhj 1

17

GUE/NGL

NH

-

186, 391, 73

pärast põhj 1

14

Verts/ALE jt

NH

-

195, 386, 66

hääletus: muudetud ettepanek

EH

+

404, 175, 72

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

409, 167, 79

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

GUE/NGL: me 17 ja 18

IND/DEM: me 15 ja lõpphääletus

Verts/ALE: me 14, 15, 16 ja lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE: me 4, 8, 9, 11 ja 12 (hääletati blokkide kaupa)

17.   Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003, 2004)

Raport: Monica FRASSONI (A6-0089/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 4 | PPE-DE: | | + | |
| § 7 | 3 | Verts/ALE, ALDE | | + | |
| pärast § 18 | 1 | ALDE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL | | + | |
| § 39 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 39 | 2 | ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

4

PPE-DE:

+

§ 7

3

Verts/ALE, ALDE

+

pärast § 18

1

ALDE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL

+

§ 39

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 39

2

ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks:

PSE

§ 39

1. osa: terve tekst, välja arvatud sõnad “nagu näiteks “Equitable Life'i ”ja “Lloyds of Londoni ”petitsioonide puhul tõstatatud rikkumised”

2. osa: need sõnad

18.   Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine

Raport: Bert DOORN (A6-0082/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 | 3 ÜME | Verts/ALE | EH | + | 336, 288, 10 |
| § 12 | 15=
  19= | PSE
  PPE-DE + PSE + ALDE | | + | |
| § 16 | 4 ÜME | Verts/ALE | | - | |
| § 17 | 10 ÜME=
  20 ÜME= | ALDE, PPE-DE
  - PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| § 18 | 21 | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| § 19 | 22S | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| 11 | ALDE | | ↓ | |
| § 20 | 23 | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| § 22 | 18 | ALDE | | - | |
| § 27 | 5S | Verts/ALE | | - | |
| § 30 | 6 | Verts/ALE | EH | + | 340, 297, 8 |
| pärast viidet 12 | 8=
  16= | ALDE
  ALDE | | + | |
| põhj I | 1 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 8

3 ÜME

Verts/ALE

EH

+

336, 288, 10

§ 12

15=

19=

PSE

PPE-DE + PSE + ALDE

+

§ 16

4 ÜME

Verts/ALE

-

§ 17

10 ÜME=

20 ÜME=

ALDE, PPE-DE

- PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

§ 18

21

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

§ 19

22S

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

11

ALDE

↓

§ 20

23

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

§ 22

18

ALDE

-

§ 27

5S

Verts/ALE

-

§ 30

6

Verts/ALE

EH

+

340, 297, 8

pärast viidet 12

8=

16=

ALDE

ALDE

+

põhj I

1

Verts/ALE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

19.   Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju

Raport: Arlene MCCARTHY (A6-0083/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 17 | PSE | | + | |
| § 4 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 5 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 279, 250, 18 |
| § 6 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 7 | 19 | ALDE | | - | |
| 21 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 8 | 18 | PSE | EH | + | 392, 160, 7 |
| § 9 | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| § 15 | 22 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 369, 188, 11 |
| § 17 | 15 | PSE | | - | |
| § 19 | 23 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 19 | 16 | PPE-DE: | | + | |
| põhj C | 1=
  20=
  24= | Verts/ALE
  GUE/NGL
  Verts/ALE + PSE | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 344, 218, 10 |
| põhj M | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 316, 247, 7 |
| põhj N | 14 | PSE | | - | |
| põhj Q | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 3

17

PSE

+

§ 4

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 5

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

279, 250, 18

§ 6

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 7

19

ALDE

-

21

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 8

18

PSE

EH

+

392, 160, 7

§ 9

§

originaaltekst

eraldi

-

§ 15

22

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

369, 188, 11

§ 17

15

PSE

-

§ 19

23

GUE/NGL

-

pärast § 19

16

PPE-DE:

+

põhj C

1=

20=

24=

Verts/ALE

GUE/NGL

Verts/ALE + PSE

-

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

344, 218, 10

põhj M

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

316, 247, 7

põhj N

14

PSE

-

põhj Q

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Fraktsioon Verts/ALE võttis tagasi muudatusettepanekud 2 kuni 13 (k.a.).

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE, PSE, Verts/ALE

§ 5

1. osa:“rõhutab, et reguleerimist ... õigusakte kõige tõhusamalt”

2. osa:“kiidab komisjoni algatuse ... lähenemisviisist reguleerimisele”

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: põhj C

PPE-DE, PSE, Verts/ALE: §§ 4, 6, 7, 9, 15 ja põhj Q ja M

20.   Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia

Raport: Giuseppe GARGANI (A6-0080/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 8 | PSE | | - | |
| § 6 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| pärast § 6 | 1 | PPE-DE: | | + | |
| § 9 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast § 11 | 9 | PSE | | + | |
| § 21 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| 10 | PSE | | ↓ | |
| pärast § 21 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| 5 | Verts/ALE | EH | + | 327, 252, 5 |
| pärast § 22 | 11 | PSE | | tagasi | |
| pärast § 23 | 6 | Verts/ALE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | EH | - | 157, 424, 2 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 546, 10, 21 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 2

8

PSE

-

§ 6

2

Verts/ALE

+

pärast § 6

1

PPE-DE:

+

§ 9

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast § 11

9

PSE

+

§ 21

3

Verts/ALE

+

10

PSE

↓

pärast § 21

4

Verts/ALE

+

5

Verts/ALE

EH

+

327, 252, 5

pärast § 22

11

PSE

tagasi

pärast § 23

6

Verts/ALE

+

7

Verts/ALE

EH

-

157, 424, 2

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

546, 10, 21

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks:

IND/DEM: § 9

21.   Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemused

Raport: Sylvia-Yvonne KAUFMANN (A6-0143/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 3 | 1 | PSE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pärast § 3

1

PSE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Dauli raport A6-0142/2006

Resolutsioon

Poolt: 516

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 13

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Erapooletuid: 11

NI: Allister, Belohorská, Gollnisch, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

2.   Dauli raport A6-0145/2006

Resolutsioon

Poolt: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin

NI: Kilroy-Silk, Mote

PSE: Christensen, Jørgensen, Kristensen

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Speroni

PPE-DE: Mathieu

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu

Poul Nyrup Rasmussen

3.   Freitase raport A6-0132/2006

Resolutsioon

Poolt: 482

ALDE: Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Ortuondo Larrea, Takkula, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 67

ALDE: Hall, Malmström, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Wijkman

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 70

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Speroni

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu

Charlotte Cederschiöld

Erapooletuid

Graham Watson

4.   Poli Bortone soovitus A6-0122/2006

Plokk 1

Poolt: 614

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 8

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

Erapooletuid: 16

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Reul, Roithová

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Poli Bortone soovitus A6-0122/2006

Muudatusettepanek 91

Poolt: 135

ALDE: De Sarnez, Drčar Murko, Ek, Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Bauer, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Hannan, Hoppenstedt, Klaß, McMillan-Scott, Mauro, Oomen-Ruijten, Varvitsiotis, Veneto, Wijkman, Zatloukal

PSE: Andersson, Berlinguer, Hedh, Hedkvist Petersen, Rothe, Segelström, Weiler, Westlund, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Helmer, Kozlík, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Nattrass, Titford, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Mote

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Hääletuse parandused

Vastu

Marielle De Sarnez

6.   Poli Bortone soovitus A6-0122/2006

Muudatusettepanek 66

Poolt: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Markov, Ransdorf, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Sinnott, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 85

ALDE: Busk, Jensen, Riis-Jørgensen, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Roithová

PSE: Arif, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Christensen, Désir, Fruteau, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Muscat, Patrie, Peillon, Poignant, Rasmussen, Rocard, Roure, Savary, Trautmann, Weber Henri

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 43

ALDE: Drčar Murko, Ries

GUE/NGL: Liotard, Manolakou, Toussas

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Reul

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Hääletuse parandused

Vastu

Pervenche Berès, Yannick Vaugrenard, Brigitte Douay, Nathalie Griesbeck

7.   Poli Bortone soovitus A6-0122/2006

Muudatusettepanek 67

Poolt: 602

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 24

ALDE: Ortuondo Larrea

IND/DEM: Bonde, Rogalski

PSE: Ayala Sender, Calabuig Rull, Cercas, Dobolyi, Fruteau, García Pérez, Kuhne, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Sornosa Martínez, Szejna, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Erapooletuid: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Nattrass, Titford, Wise

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Reul

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Marie-Noëlle Lienemann

Vastu

Carlos Carnero González, Maria Badia I Cutchet, Rosa Díez González, Raimon Obiols i Germà

8.   Scheele soovitus A6-0078/2006

Muudatusettepanek 19

Poolt: 130

ALDE: Ek, Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Lévai, Patrie, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 508

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 9

GUE/NGL: Brie

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Doyle

UEN: Libicki, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Hans-Peter Martin, Anders Wijkman

9.   Scheele soovitus A6-0078/2006

Muudatusettepanek 13

Poolt: 112

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Guardans Cambó, Hall, Losco, Ludford, Lynne, Resetarits, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Itälä, Kauppi, Korhola, Lulling

UEN: Camre, Kuźmiuk

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Helmer, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 22

ALDE: Bowles, Toia

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Doyle, Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Varela Suanzes-Carpegna raport A6-0163/2006

Muudatusettepanek 18

Poolt: 184

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Bowis, Doyle, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Lewandowski, Rübig, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Pinior, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 390

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 73

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Grech, Ilves, Muscat, Piecyk, Sacconi, Swoboda

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Christa Prets, Charlotte Cederschiöld

Vastu

Alain Hutchinson

Erapooletuid

Eija-Riitta Korhola

11.   Varela Suanzes-Carpegna raport A6-0163/2006

Muudatusettepanek 15

Poolt: 190

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 379

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 78

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk, Sacconi, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Henri Weber

Vastu

Alain Hutchinson

Erapooletuid

Eija-Riitta Korhola

12.   Varela Suanzes-Carpegna raport A6-0163/2006

Muudatusettepanek 16

Poolt: 193

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Carlshamre, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, in't Veld, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Resetarits, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Castex, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Mastenbroek, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Weiler, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 390

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Newton Dunn, Prodi, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 66

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Davies, Geremek, Guardans Cambó, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Lax, Losco, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Susta, Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Cashman, Corbett, Evans Robert, Gebhardt, Gill, Grech, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Muscat, Piecyk, Swoboda, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Henri Weber

Erapooletuid

Eija-Riitta Korhola

13.   Varela Suanzes-Carpegna raport A6-0163/2006

Muudatusettepanek 17

Poolt: 186

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 391

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 73

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Korhola

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Hegyi, Herczog, Muscat, Piecyk, Swoboda, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Henri Weber

14.   Varela Suanzes-Carpegna raport A6-0163/2006

Muudatusettepanek 14

Poolt: 195

ALDE: Drčar Murko, Duff, Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 386

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 66

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Henri Weber

Erapooletuid

Eija-Riitta Korhola

15.   Varela Suanzes-Carpegna raport A6-0163/2006

Resolutsioon

Poolt: 409

ALDE: Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Riis-Jørgensen, Takkula

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 167

ALDE: Duff, Ek, Hall, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Parish, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Berger, Bösch, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ford, Gill, Gomes, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Myller, Paasilinna, Rasmussen, Reynaud, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Van Lancker, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 79

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Callanan, Coveney, Hannan, Hybášková, Kamall, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Castex, Chiesa, Corbey, Ferreira Elisa, Gebhardt, Gottardi, Grech, Haug, Herczog, Mastenbroek, Muscat, Napoletano, Piecyk, Sacconi, Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Gargani raport A6-0080/2006

Resolutsioon

Poolt: 546

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, de Brún, Figueiredo, Gabriele, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 10

GUE/NGL: Henin, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Wise

NI: Mote, Mussolini

Erapooletuid: 21

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Guidoni, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0186

Riisi impordikord *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisi impordikorra osas (KOM(2006)0098 — C6-0085/2006 — 2006/0028(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0098) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0098) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 36 ja artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0085/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 36 ja artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0085/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0142/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0142/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0187

Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetus *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1673/2000 kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi töötlemistoetuse osas ja määrust (EÜ) nr 1782/2003 ühtse otsemaksete kava tingimustele vastava kanepi osas (KOM(2006)0125 — C6-0119/2006 — 2006/0043(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0125) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0125) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0119/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0119/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0145/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0145/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0188

EÜ ja Albaania vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0349 — C6-0113/2006 — 2005/0143(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0349) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0349) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0113/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0113/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0129/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0129/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Albaania Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Albaania Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0189

EÜ ning Serbia ja Montenegro vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Serbia ja Montenegro vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0353 — C6-0114/2006 — 2005/0141(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0353) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0353) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0114/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0114/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0126/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0126/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Serbia ja Montenegro valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Serbia ja Montenegro valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0190

EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0355 — C6-0115/2006 — 2005/0146(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0355) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0355) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0115/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0115/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0130/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0130/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0191

EÜ ja Rumeenia vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0369 — C6-0116/2006 — 2005/0148(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0369) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0369) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0116/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0116/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0128/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0128/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Rumeenia valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Rumeenia valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0192

EÜ ja Moldova vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0371 — C6-0117/2006 — 2005/0151(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0371) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0371) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0117/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0117/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0127/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0127/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Moldova Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Moldova Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0193

EÜ ja Maroko vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0393 — C6-0118/2006 — 2005/0161(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0393) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0393) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0118/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0118/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0125/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0125/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Maroko Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Maroko Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0194

São Tomé ja Príncipega sõlmitud kalastamise kokkuleppe protokoll *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsuse vahelises São Tomé ja Príncipe rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006 (KOM(2005)0630 — C6-0045/2006 — 2005/0249(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2005)0630) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2005)0630) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0045/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0045/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0132/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0132/2006);

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ja kiidab heaks kokkuleppe sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ja kiidab heaks kokkuleppe sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

| (2 a) | Kõnealust ühenduse rahalist toetust tuleks samuti kasutada kalastamisest elatuva rannaäärse elanikkonna elatustaseme parandamiseks ning kalatoodete säilitamise ja töötlemisega tegelevate väikeste kohalike ettevõtete loomiseks. |
| --- | --- |

(2 a)

Kõnealust ühenduse rahalist toetust tuleks samuti kasutada kalastamisest elatuva rannaäärse elanikkonna elatustaseme parandamiseks ning kalatoodete säilitamise ja töötlemisega tegelevate väikeste kohalike ettevõtete loomiseks.

Artikkel 1 a

Euroopa Parlamendi arvamust kalandusvaldkonna partnerluslepingute pikendamise või sõlmimise kohta tuleb taotleda võimalikult kiiresti, et vältida olukorda, kus arvamust küsitakse pärast rahalise toetuse maksmise kuupäeva.

Artikkel 3 a

Protokolli kehtivuse viimasel aastal ja enne mis tahes uue kokkuleppe sõlmimist selle pikendamiseks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse kokkuleppe kohaldamise ja selle rakendamise tingimuste kohta.

Artikkel 3 b

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande protokolli artiklis 4 kirjeldatud meetmete tulemuste kohta.

Artikkel 3 c

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile koopia aruandest süvamerekrabi varude hindamisuuringu kohta, mis on kavandatud aastaks 2006.

Artikkel 3 d

Enne kehtiva kokkuleppe pikendamise üle peetavate läbirääkimiste lõpetamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile asjaomase kokkuleppe pikendamisest huvitatud liikmesriikide seisukohad.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0195

EÜ ja Angola kalastamise kokkulepe *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega denonsseeritakse Euroopa Majandusühenduse ja Angola Rahvavabariigi vaheline Angola rannikuvetes kalastamise kokkulepe ning sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 — C6-0035/2006 — 2005/0262(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2005)0677) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2005)0677) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimest alalõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimest alalõiku;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest alalõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0035/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest alalõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0035/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning rahanduskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0133/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning rahanduskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6-0133/2006),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus ja denonsseerida kokkulepe; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus ja denonsseerida kokkulepe;

| 2. | kiidab heaks erandid määrusest (EÜ) nr 2792/1999, mis sisalduvad käesolevas heakskiidetud määruses; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks erandid määrusest (EÜ) nr 2792/1999, mis sisalduvad käesolevas heakskiidetud määruses;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Angola Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Angola Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0196

Teenuste osutamise koht (käibemaks) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses teenuste osutamise kohaga (KOM(2005)0334 — C6-0322/2005 — 2003/0329(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0334) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0334) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6–0322/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6–0322/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0153/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0153/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (1) | Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogilised muutused on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi. Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid vahemaa tagant. Kõnealuse arenguga kaasas käimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljud nimetatud teenused on praegu maksustatud sihtkoha põhimõttest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(1)

Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogilised muutused on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi. Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid vahemaa tagant. Kõnealuse arenguga kaasas käimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljud nimetatud teenused on praegu maksustatud sihtkoha põhimõttest lähtuvalt.

| (1) | Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogilised muutused on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi. Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid,
  nagu elektrooniliselt edastatavad teenused ja telekommunikatsiooniteenused,
  vahemaa tagant. Kõnealuse arenguga kaasas käimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljud nimetatud teenused on praegu maksustatud sihtkoha põhimõttest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(1)

Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogilised muutused on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi. Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid,
  nagu elektrooniliselt edastatavad teenused ja telekommunikatsiooniteenused,
  vahemaa tagant. Kõnealuse arenguga kaasas käimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljud nimetatud teenused on praegu maksustatud sihtkoha põhimõttest lähtuvalt.

| (6) | Teatavatel asjaoludel ei saa maksukohustuslastele ega mittemaksukohustuslastele osutatavate teenuste osutamise kohta käsitlevat üldeeskirja kohaldada ning kehtivad teatavad erandid. Kõnealused erandid peaksid suures osas põhinema olemasolevatel kriteeriumidel ja kajastama tarbimiskohajärgse maksustamise põhimõtet, tekitamata samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust teatavate ettevõtjate hulgas. |
| --- | --- |

(6)

Teatavatel asjaoludel ei saa maksukohustuslastele ega mittemaksukohustuslastele osutatavate teenuste osutamise kohta käsitlevat üldeeskirja kohaldada ning kehtivad teatavad erandid. Kõnealused erandid peaksid suures osas põhinema olemasolevatel kriteeriumidel ja kajastama tarbimiskohajärgse maksustamise põhimõtet, tekitamata samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust teatavate ettevõtjate hulgas.

| (6) | Teatavatel asjaoludel ei saa maksukohustuslastele ega mittemaksukohustuslastele osutatavate teenuste osutamise kohta käsitlevat üldeeskirja kohaldada ning kehtivad teatavad erandid. Kõnealused erandid peaksid suures osas põhinema olemasolevatel kriteeriumidel ja kajastama tarbimiskohajärgse maksustamise põhimõtet, tekitamata samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust teatavate ettevõtjate hulgas
  ning see nõuab käibemaksukohustuse lihtsustamist näiteks “koondsüsteemi” juurutamisega. |
| --- | --- |

(6)

Teatavatel asjaoludel ei saa maksukohustuslastele ega mittemaksukohustuslastele osutatavate teenuste osutamise kohta käsitlevat üldeeskirja kohaldada ning kehtivad teatavad erandid. Kõnealused erandid peaksid suures osas põhinema olemasolevatel kriteeriumidel ja kajastama tarbimiskohajärgse maksustamise põhimõtet, tekitamata samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust teatavate ettevõtjate hulgas
  ning see nõuab käibemaksukohustuse lihtsustamist näiteks “koondsüsteemi” juurutamisega.

| (8 a) | Et tagada käibemaksu nõuetekohane kohaldamine tagasipööratud maksustamise mehhanismi alla kuuluvate teenuste puhul, tuleks tarnija asukoha liikmesriigi kogutud andmed edastada liikmesriigile, kus on saaja asukoht. Nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas

   (2)

  peaks sellise teavitamise ette nägema ja seda tuleks vastavalt muuta. Käesoleva direktiivi vastuvõtmine on tihedalt seotud määruse (EÜ) nr 1798/2003 vajalike muudatustega ning käibemaksualase teabevahetussüsteemi (VIES) tõhusa muutmisega, et kaasata teenused teabevahetuse hulka. |
| --- | --- |

(8 a)

Et tagada käibemaksu nõuetekohane kohaldamine tagasipööratud maksustamise mehhanismi alla kuuluvate teenuste puhul, tuleks tarnija asukoha liikmesriigi kogutud andmed edastada liikmesriigile, kus on saaja asukoht. Nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas

   (2)

  peaks sellise teavitamise ette nägema ja seda tuleks vastavalt muuta. Käesoleva direktiivi vastuvõtmine on tihedalt seotud määruse (EÜ) nr 1798/2003 vajalike muudatustega ning käibemaksualase teabevahetussüsteemi (VIES) tõhusa muutmisega, et kaasata teenused teabevahetuse hulka.

6.
     
  Kui ühel juriidilisel isikul on rohkem kui üks püsivat tegevuskohta, siis ei käsitata nende vahel osutatud teenuseid tarnetena.

välja jäetud

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel juhul, kui tegemist on maksukohustuslasega, kes tegutseb või sooritab tehinguid, mis ei kuulu maksustatavate kaupade tarnete või teenuste osutamise hulka, käsitatakse teda kui maksukohustuslast kõigi talle osutatud teenuste puhul,
  välja arvatud juhul kui teenuseid osutatakse tema või tema personali isiklikuks kasutamiseks
  .

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel juhul, kui tegemist on maksukohustuslasega, kes tegutseb või sooritab tehinguid, mis ei kuulu maksustatavate kaupade tarnete või teenuste osutamise hulka, käsitatakse teda kui maksukohustuslast kõigi talle osutatud teenuste puhul.

| (c) | raadio- ja televisiooniringhäälinguteenused; |
| --- | --- |

(c)

raadio- ja televisiooniringhäälinguteenused;

| (c) | lineaarsed ja mittelineaarsed
  raadio-, televisiooni-
  ja muud audiovisuaalse meedia
  teenused; |
| --- | --- |

(c)

lineaarsed ja mittelineaarsed
  raadio-, televisiooni-
  ja muud audiovisuaalse meedia
  teenused;

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0197

Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotlus

Euroopa Parlamendi otsus Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotluse kohta (2006/2030(IMM))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotlust, mille Saksamaa Liitvabariigi justiitsminister esitas 29. novembril 2005. aastal ning mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2005. aasta täiskogu istungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotlust, mille Saksamaa Liitvabariigi justiitsminister esitas 29. novembril 2005. aastal ning mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2005. aasta täiskogu istungil;

| — | olles Tobias Pflügeri ära kuulanud vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3; |
| --- | --- |

—

olles Tobias Pflügeri ära kuulanud vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ja 20. septembri 1976. aasta akti, millega käsitletakse Euroopa Parlamendi liikmete valimist üldistel ja otsestel valimistel artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ja 20. septembri 1976. aasta akti, millega käsitletakse Euroopa Parlamendi liikmete valimist üldistel ja otsestel valimistel artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0156/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0156/2006),

| 1. | otsustab võtta Tobias Pflügerilt puutumatuse; |
| --- | --- |

1.

otsustab võtta Tobias Pflügerilt puutumatuse;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava komisjoni raport viivitamata Saksamaa Liitvabariigi pädevatele ametivõimudele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava komisjoni raport viivitamata Saksamaa Liitvabariigi pädevatele ametivõimudele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63, Wagner v Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ja kohtuasi 149/85, Wybot v Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

P6_TA(2006)0198

Toidu kohta esitatavad toitumis- ja tervisealased väited ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (9858/3/2005 — C6-0018/2006 — 2003/0165(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9858/3/2005 — C6-0018/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9858/3/2005 — C6-0018/2006);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0424) (2) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0424) (2) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0122/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0122/2006),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 26.5.2005, P6_TA(2005)0201.

(2)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2003)0165

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust; (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduses märgistatakse ja reklaamitakse järjest rohkem toite toitumis- ja tervisealaste väidetega. Tarbijate kaitse kõrge taseme tagamiseks ja nende valiku lihtsustamiseks peavad turule viidud tooted,
  sealhulgas imporditud tooted,
  olema ohutud ja piisavalt märgistatud.
  Mitmekesine ja tasakaalustatud toitumine on hea tervise eeltingimus ja üksikud tooted on üldise toitumise kontekstis suhtelise tähtsusega. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduses märgistatakse ja reklaamitakse järjest rohkem toite toitumis- ja tervisealaste väidetega. Tarbijate kaitse kõrge taseme tagamiseks ja nende valiku lihtsustamiseks peavad turule viidud tooted,
  sealhulgas imporditud tooted,
  olema ohutud ja piisavalt märgistatud.
  Mitmekesine ja tasakaalustatud toitumine on hea tervise eeltingimus ja üksikud tooted on üldise toitumise kontekstis suhtelise tähtsusega.

| (2) | Erisused niisuguseid väiteid puudutavates liikmesriikide sätetes võivad takistada toidu vaba liikumist ning luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi. Seeläbi mõjutavad need otseselt siseturu toimimist. Seetõttu tuleb kehtestada ühenduse eeskirjad toitudele märgitud toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Erisused niisuguseid väiteid puudutavates liikmesriikide sätetes võivad takistada toidu vaba liikumist ning luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi. Seeläbi mõjutavad need otseselt siseturu toimimist. Seetõttu tuleb kehtestada ühenduse eeskirjad toitudele märgitud toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise kohta.

| (3) | Üldised märgistamist käsitlevad sätted sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Direktiiv 2000/13/EÜ keelab üldjuhul sellise teabe kasutamise, mis võib ostjat eksitada või omistada toidule raviomadusi. Käesolev määrus peaks täiendama direktiivi 2000/13/EÜ üldpõhimõtteid ning sätestama toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamist käsitlevad erisätted, mis puudutavad tarbijale sellisel kujul tarnitavat toitu. |
| --- | --- |

(3)

Üldised märgistamist käsitlevad sätted sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Direktiiv 2000/13/EÜ keelab üldjuhul sellise teabe kasutamise, mis võib ostjat eksitada või omistada toidule raviomadusi. Käesolev määrus peaks täiendama direktiivi 2000/13/EÜ üldpõhimõtteid ning sätestama toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamist käsitlevad erisätted, mis puudutavad tarbijale sellisel kujul tarnitavat toitu.

| (4) | Käesolevat määrust peaks kohaldama kõikidele toitumis- ja tervisealastele väidetele kaubanduslikes teadaannetes, sealhulgas üldise iseloomuga reklaamides ja müügiedenduskampaaniates, mida ametivõimud täielikult või osaliselt toetavad. Käesolevat määrust ei peaks kohaldama väidetele, mis on esitatud mittekaubanduslikes teadaannetes, nagu toitumissoovitustes või suunistes, mille on avaldanud tervisekaitseasutused ja -organid, või teaduslikes väljaannetes ja ajakirjanduses avaldatud mittekaubanduslikele teadaannetele ja teabele. Käesolevat määrust kohaldatakse ka kaubamärkidele ja teistele marginimetustele, mida võib tõlgendada toitumis- või tervisealaste väidetena. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevat määrust peaks kohaldama kõikidele toitumis- ja tervisealastele väidetele kaubanduslikes teadaannetes, sealhulgas üldise iseloomuga reklaamides ja müügiedenduskampaaniates, mida ametivõimud täielikult või osaliselt toetavad. Käesolevat määrust ei peaks kohaldama väidetele, mis on esitatud mittekaubanduslikes teadaannetes, nagu toitumissoovitustes või suunistes, mille on avaldanud tervisekaitseasutused ja -organid, või teaduslikes väljaannetes ja ajakirjanduses avaldatud mittekaubanduslikele teadaannetele ja teabele. Käesolevat määrust kohaldatakse ka kaubamärkidele ja teistele marginimetustele, mida võib tõlgendada toitumis- või tervisealaste väidetena.

| (5) | Üldnäitajad (-nimetused), millega on tavapäraselt tähistatud mingi toidu- või joogigrupi iseärasus, mis võib avaldada mõju inimeste tervisele, nagu digestiivid ja köhakompvekid, jäetakse käesoleva määruse reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(5)

Üldnäitajad (-nimetused), millega on tavapäraselt tähistatud mingi toidu- või joogigrupi iseärasus, mis võib avaldada mõju inimeste tervisele, nagu digestiivid ja köhakompvekid, jäetakse käesoleva määruse reguleerimisalast välja.

| (6) | Kahjulikkuse kohta käivad toitumisalased väited ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse; liikmesriigid, kes kavatsevad sisse viia mittekasulikkuse kohta käivaid toitumisalaseid väiteid käsitlevad riigisisesed kavad, peaksid nimetatud kavadest teavitama komisjoni ja liikmesriike vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (4) |
| --- | --- |

(6)

Kahjulikkuse kohta käivad toitumisalased väited ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse; liikmesriigid, kes kavatsevad sisse viia mittekasulikkuse kohta käivaid toitumisalaseid väiteid käsitlevad riigisisesed kavad, peaksid nimetatud kavadest teavitama komisjoni ja liikmesriike vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (4)

| (7) | 1991. aastal võttis Codex Alimentarius rahvusvahelisel tasandil vastu üldsuunised väidete kohta ja 1997. aastal suunised toitumisalaste väidete kasutamiseks. Codex Alimentarius komisjon võttis 2004. aastal vastu viimatimainitute muudatuse. Nimetatud muudatus puudutab tervisealaste väidete kaasamist 1997. aasta suunistesse. Codex'i suunistes sätestatud mõisteid ja tingimusi arvestatakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(7)

1991. aastal võttis Codex Alimentarius rahvusvahelisel tasandil vastu üldsuunised väidete kohta ja 1997. aastal suunised toitumisalaste väidete kasutamiseks. Codex Alimentarius komisjon võttis 2004. aastal vastu viimatimainitute muudatuse. Nimetatud muudatus puudutab tervisealaste väidete kaasamist 1997. aasta suunistesse. Codex'i suunistes sätestatud mõisteid ja tingimusi arvestatakse nõuetekohaselt.

| (8) | Nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2991/94, millega kehtestatakse võiderasvade standardid (5), sätestatud võiderasvade puhul väite “madala rasvasusega ”kasutamise võimalust tuleks kohandada käesoleva määruse sätetega esimesel võimalusel. Selle ajani kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2991/94 neile toodetele, mida see hõlmab. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 5. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2991/94, millega kehtestatakse võiderasvade standardid (5), sätestatud võiderasvade puhul väite “madala rasvasusega ”kasutamise võimalust tuleks kohandada käesoleva määruse sätetega esimesel võimalusel. Selle ajani kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2991/94 neile toodetele, mida see hõlmab.

| (9) | On olemas suur hulk mitmesuguseid toitaineid ja muid aineid, sealhulgas, kuid mitte ainult, vitamiinid, mineraaltoitained, sealhulgas mikroelemendid, aminohapped, asendamatud rasvhapped, kiudained ning mitmesugused taime- ja ürdiekstraktid, millel on toitumisalane või füsioloogiline mõju ning mis võivad toidus esineda ja olla väite aluseks. Seetõttu tuleks kehtestada toidu kohta esitatavate kõikide väidete suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted, et tagada tarbijakaitse kõrge tase, anda tarbijale vajalikku teavet, et teha valikuid, olles teadlik kõikidest asjaoludest, ning luua toiduainetööstusele võrdsed konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(9)

On olemas suur hulk mitmesuguseid toitaineid ja muid aineid, sealhulgas, kuid mitte ainult, vitamiinid, mineraaltoitained, sealhulgas mikroelemendid, aminohapped, asendamatud rasvhapped, kiudained ning mitmesugused taime- ja ürdiekstraktid, millel on toitumisalane või füsioloogiline mõju ning mis võivad toidus esineda ja olla väite aluseks. Seetõttu tuleks kehtestada toidu kohta esitatavate kõikide väidete suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted, et tagada tarbijakaitse kõrge tase, anda tarbijale vajalikku teavet, et teha valikuid, olles teadlik kõikidest asjaoludest, ning luua toiduainetööstusele võrdsed konkurentsitingimused.

| (10) | Väidetega reklaamitava toidu puhul võib tarbija tajuda, et sellel on — võrreldes sarnaste või muude toodetega, millele niisuguseid toitaineid ja muid aineid pole lisatud — toitumisalaseid, füsioloogilisi või muid tervisealaseid eeliseid. See võib ajendada tarbijat tegema otsuseid, mis mõjutavad otseselt tema konkreetsete toitainete või muude ainete tarbimist viisil, mis on vastuolus teaduslike soovitustega. Selleks, et vältida seda võimalikku soovimatut mõju, on kohane kehtestada väiteid kandvatele toodetele teatud piirangud. Selles kontekstis on tegurid nagu teatud ainete
  olemasolu või
  toote toitaineprofiil — sobivad kriteeriumid otsustamaks, kas toode võib väiteid kanda. Nimetatud kriteeriumide kasutamine liikmesriigi tasandil, ehkki see on õigustatud, et võimaldada tarbijatel teha teadlikke toitumisalaseid valikuid, toob tõenäoliselt kaasa ühendusesisese kaubanduse tõkestamise ning seetõttu tuleks seda ühtlustada ühenduse tasandil.
  Tervisealane teave ning kommunikatsioon, mis toetavad riigi ametivõimude või ühenduse teavet alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtude kohta, jäetakse käesoleva määruse reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(10)

Väidetega reklaamitava toidu puhul võib tarbija tajuda, et sellel on — võrreldes sarnaste või muude toodetega, millele niisuguseid toitaineid ja muid aineid pole lisatud — toitumisalaseid, füsioloogilisi või muid tervisealaseid eeliseid. See võib ajendada tarbijat tegema otsuseid, mis mõjutavad otseselt tema konkreetsete toitainete või muude ainete tarbimist viisil, mis on vastuolus teaduslike soovitustega. Selleks, et vältida seda võimalikku soovimatut mõju, on kohane kehtestada väiteid kandvatele toodetele teatud piirangud. Selles kontekstis on tegurid nagu teatud ainete
  olemasolu või
  toote toitaineprofiil — sobivad kriteeriumid otsustamaks, kas toode võib väiteid kanda. Nimetatud kriteeriumide kasutamine liikmesriigi tasandil, ehkki see on õigustatud, et võimaldada tarbijatel teha teadlikke toitumisalaseid valikuid, toob tõenäoliselt kaasa ühendusesisese kaubanduse tõkestamise ning seetõttu tuleks seda ühtlustada ühenduse tasandil.
  Tervisealane teave ning kommunikatsioon, mis toetavad riigi ametivõimude või ühenduse teavet alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtude kohta, jäetakse käesoleva määruse reguleerimisalast välja.

| (11) | Toitaineliste põhijoonte kriteeriumina kohaldamise eesmärgiks oleks sellise olukorra vältimine, kus toitumis- või tervisealased väited varjaksid toidu üldist toiteväärtust, mis võiks eksitada tarbijaid, kui nad püüavad teha tasakaalustatud toitumise raames tervislikke valikuid. Määruses sätestatud toitainelised põhijooned oleksid ainult asjaolude reguleerimiseks, millal väiteid võib esitada. Need peaksid põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel, mis on seotud toitumise ja tervise vahelise seosega. Siiski peaksid põhijooned võimaldama samuti tooteuuendust ning võtma arvesse toitumisharjumuste ja traditsioonide vahelduvust ning asjaolu, et üksikutel toodetel võib olla oluline osa toitumisel tervikuna. |
| --- | --- |

(11)

Toitaineliste põhijoonte kriteeriumina kohaldamise eesmärgiks oleks sellise olukorra vältimine, kus toitumis- või tervisealased väited varjaksid toidu üldist toiteväärtust, mis võiks eksitada tarbijaid, kui nad püüavad teha tasakaalustatud toitumise raames tervislikke valikuid. Määruses sätestatud toitainelised põhijooned oleksid ainult asjaolude reguleerimiseks, millal väiteid võib esitada. Need peaksid põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel, mis on seotud toitumise ja tervise vahelise seosega. Siiski peaksid põhijooned võimaldama samuti tooteuuendust ning võtma arvesse toitumisharjumuste ja traditsioonide vahelduvust ning asjaolu, et üksikutel toodetel võib olla oluline osa toitumisel tervikuna.

| (12) | Toitaineprofiili koostamisel peaks võtma arvesse erinevate toitainete ja toitumisalase või füsioloogilise mõjuga ainete sisaldust, eriti rasva, küllastunud rasvhapete, transrasvhapete, soola/naatriumi ja suhkrute sisaldust, mille ülemäärane tarbimine toidus tervikuna ei ole soovitatav, samuti ka polü- ja monoküllastumata rasvhapete, omastatavate süsivesikute (välja arvatud suhkrute), vitamiinide, mineraaltoitainete, valgu ja kiudaine, sisaldust. Toitaineprofiilide kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta erinevaid toidugruppe ning nimetatud toidu tähtsust ja rolli toitumises tervikuna
  ning nõuetekohaselt tuleks arvestada toitumisharjumusi ja tarbimistavasid erinevates liikmesriikides
  . Erandid nõudest arvestada toitainelisi põhijooni võivad vajalikuks osutuda osas teatud kindla toidu või toidugruppide puhul, sõltuvalt nende rollist ja tähtsusest elanikkonna toitumises. Need oleksid komplekssed tehnilised ülesanded ja asjakohaste meetmete kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, arvesse võttes Euroopa Toiduohutusameti soovitusi. |
| --- | --- |

(12)

Toitaineprofiili koostamisel peaks võtma arvesse erinevate toitainete ja toitumisalase või füsioloogilise mõjuga ainete sisaldust, eriti rasva, küllastunud rasvhapete, transrasvhapete, soola/naatriumi ja suhkrute sisaldust, mille ülemäärane tarbimine toidus tervikuna ei ole soovitatav, samuti ka polü- ja monoküllastumata rasvhapete, omastatavate süsivesikute (välja arvatud suhkrute), vitamiinide, mineraaltoitainete, valgu ja kiudaine, sisaldust. Toitaineprofiilide kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta erinevaid toidugruppe ning nimetatud toidu tähtsust ja rolli toitumises tervikuna
  ning nõuetekohaselt tuleks arvestada toitumisharjumusi ja tarbimistavasid erinevates liikmesriikides
  . Erandid nõudest arvestada toitainelisi põhijooni võivad vajalikuks osutuda osas teatud kindla toidu või toidugruppide puhul, sõltuvalt nende rollist ja tähtsusest elanikkonna toitumises. Need oleksid komplekssed tehnilised ülesanded ja asjakohaste meetmete kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, arvesse võttes Euroopa Toiduohutusameti soovitusi.

| (13) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ (toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (6) määratletud toidulisandeid, mis on esitatud vedelal kujul ning mille etanoolisisaldus mahu järgi on üle 1,2 mahuprotsendi, ei loeta käesoleva määruse kohaselt jookideks. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ (toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (6) määratletud toidulisandeid, mis on esitatud vedelal kujul ning mille etanoolisisaldus mahu järgi on üle 1,2 mahuprotsendi, ei loeta käesoleva määruse kohaselt jookideks.

| (14) | On hulgaliselt väiteid, mida mõnedes liikmesriikides praegu toidu märgistamisel ja reklaamimisel kasutatakse ning mis on seotud ainetega, mille positiivset mõju ei ole tõendatud või mille osas puudub tänapäeval piisav teaduslik alus. Tuleb tagada, et ainete puhul, mille kohta väide esitatakse, tõendatakse nende kasulik toitumisalane või füsioloogiline mõju. |
| --- | --- |

(14)

On hulgaliselt väiteid, mida mõnedes liikmesriikides praegu toidu märgistamisel ja reklaamimisel kasutatakse ning mis on seotud ainetega, mille positiivset mõju ei ole tõendatud või mille osas puudub tänapäeval piisav teaduslik alus. Tuleb tagada, et ainete puhul, mille kohta väide esitatakse, tõendatakse nende kasulik toitumisalane või füsioloogiline mõju.

| (15) | Et tagada esitatud väidete tõesus, on tarvis, et väite objektiks olevat ainet leidub lõpptootes koguses, mis on piisav, või et nimetatud aine puudub või esineb sobivalt vähendatud koguses, et anda väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju. Nimetatud aine peab olema ka organismi jaoks kättesaadaval kujul. Lisaks sellele, ja kui see on asjakohane, peaks märkimisväärne kogus väidetavat toitumuslikku või füsioloogilist mõju tekitavat ainet sisalduma toidukoguses, mida eeldatavasti tarbitakse. |
| --- | --- |

(15)

Et tagada esitatud väidete tõesus, on tarvis, et väite objektiks olevat ainet leidub lõpptootes koguses, mis on piisav, või et nimetatud aine puudub või esineb sobivalt vähendatud koguses, et anda väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju. Nimetatud aine peab olema ka organismi jaoks kättesaadaval kujul. Lisaks sellele, ja kui see on asjakohane, peaks märkimisväärne kogus väidetavat toitumuslikku või füsioloogilist mõju tekitavat ainet sisalduma toidukoguses, mida eeldatavasti tarbitakse.

| (16) | On oluline, et tarbija saaks toidu kohta esitatavatest väidetest aru ning kõiki tarbijaid tuleks kaitsta eksitavate väidete eest. Euroopa Ühenduste Kohus on siiski alates nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ, mis käsitleb eksitavat ja võrdlevat reklaami (7), jõustamisest pidanud vajalikuks uurida reklaamialaste kohtuasjade lahendamisel mõju kujuteldavale tüüpilisele tarbijale. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ning selleks, et võimaldada selles sisalduvate kaitsemehhanismide tõhusat kohaldamist, võetakse käesolevas määruses võrdluse aluseks keskmine tarbija, kes on mõõdukalt informeeritud ning mõõdukalt tähelepanelik ja ettevaatlik, ning võttes arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja keelelisi tegureid vastavalt Euroopa Kohtu tõlgendusele, kuid nähakse ette sätted, et vältida nende tarbijate ärakasutamist, keda neile iseloomulike omaduste tõttu võivad kaubandustavad eriti kergesti kahjustada. Kui väide on suunatud teatavale tarbijarühmale, näiteks lastele, on soovitav, et hinnataks väite mõju selle rühma keskmisele liikmele. Keskmise tarbija test ei ole statistiline test. Liikmesriikide kohtud ja asutused peavad iga juhtumi puhul kasutama keskmise tarbija tüüpilise reaktsiooni kindlaksmääramisel oma otsustusvõimet, võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat. |
| --- | --- |

(16)

On oluline, et tarbija saaks toidu kohta esitatavatest väidetest aru ning kõiki tarbijaid tuleks kaitsta eksitavate väidete eest. Euroopa Ühenduste Kohus on siiski alates nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ, mis käsitleb eksitavat ja võrdlevat reklaami (7), jõustamisest pidanud vajalikuks uurida reklaamialaste kohtuasjade lahendamisel mõju kujuteldavale tüüpilisele tarbijale. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ning selleks, et võimaldada selles sisalduvate kaitsemehhanismide tõhusat kohaldamist, võetakse käesolevas määruses võrdluse aluseks keskmine tarbija, kes on mõõdukalt informeeritud ning mõõdukalt tähelepanelik ja ettevaatlik, ning võttes arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja keelelisi tegureid vastavalt Euroopa Kohtu tõlgendusele, kuid nähakse ette sätted, et vältida nende tarbijate ärakasutamist, keda neile iseloomulike omaduste tõttu võivad kaubandustavad eriti kergesti kahjustada. Kui väide on suunatud teatavale tarbijarühmale, näiteks lastele, on soovitav, et hinnataks väite mõju selle rühma keskmisele liikmele. Keskmise tarbija test ei ole statistiline test. Liikmesriikide kohtud ja asutused peavad iga juhtumi puhul kasutama keskmise tarbija tüüpilise reaktsiooni kindlaksmääramisel oma otsustusvõimet, võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat.

| (17) | Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamisel tuleks arvestada eelkõige teadusliku põhjendatusega ning neid peaksid põhjendama väiteid kasutavad toidukäitlejad.
  Väide peaks olema teaduslikult põhjendatud, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid teaduslikke andmeid ning kaaludes tõendusvahendeid. |
| --- | --- |

(17)

Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamisel tuleks arvestada eelkõige teadusliku põhjendatusega ning neid peaksid põhjendama väiteid kasutavad toidukäitlejad.
  Väide peaks olema teaduslikult põhjendatud, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid teaduslikke andmeid ning kaaludes tõendusvahendeid.

| (18) | Toitumis- või tervisealast väidet ei tohiks esitada, kui see on vastuolus üldtunnustatud toitumis- ja tervisealaste põhimõtetega või kui see soodustab või õigustab mis tahes toidu ülemäärast tarbimist või halvustab häid toitumistavasid. |
| --- | --- |

(18)

Toitumis- või tervisealast väidet ei tohiks esitada, kui see on vastuolus üldtunnustatud toitumis- ja tervisealaste põhimõtetega või kui see soodustab või õigustab mis tahes toidu ülemäärast tarbimist või halvustab häid toitumistavasid.

| (19) | Arvestades toitumis- ja tervisealaseid väiteid kandvatele toitudele omistatavat positiivset mainet ja nende toitude võimalikku mõju toitumisharjumustele ja üldisele toitainete tarbimisele, peaks tarbija olema võimeline hindama nende toitude üldist toiteväärtust. Seetõttu peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik ja peaks hõlmama kõiki tervisealaseid väiteid kandvaid toite. |
| --- | --- |

(19)

Arvestades toitumis- ja tervisealaseid väiteid kandvatele toitudele omistatavat positiivset mainet ja nende toitude võimalikku mõju toitumisharjumustele ja üldisele toitainete tarbimisele, peaks tarbija olema võimeline hindama nende toitude üldist toiteväärtust. Seetõttu peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik ja peaks hõlmama kõiki tervisealaseid väiteid kandvaid toite.

| (20) | Toitumisalase teabega märgistamise üldsätted on toodud nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (8). Kui märgistuses, esitlemisel või reklaamis esineb toitumisalane väide, siis vastavalt eelnimetatud direktiivile on toitumisalase teabe esitamine kohustuslik, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral. Kui toitumisalane väide on esitatud suhkrute, küllastunud rasvhapete, kiudainete või naatriumi kohta, peab toitumisalane teave sisaldama direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõikes 1 määratletud 2. rühma andmeid. Tarbijate huvide kaitse kõrge taseme saavutamiseks tuleks 2. rühma andmete esitamise kohustust kohaldada mutatis mutandis iga kord, kui esitatakse tervisealane väide, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral. |
| --- | --- |

(20)

Toitumisalase teabega märgistamise üldsätted on toodud nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (8). Kui märgistuses, esitlemisel või reklaamis esineb toitumisalane väide, siis vastavalt eelnimetatud direktiivile on toitumisalase teabe esitamine kohustuslik, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral. Kui toitumisalane väide on esitatud suhkrute, küllastunud rasvhapete, kiudainete või naatriumi kohta, peab toitumisalane teave sisaldama direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõikes 1 määratletud 2. rühma andmeid. Tarbijate huvide kaitse kõrge taseme saavutamiseks tuleks 2. rühma andmete esitamise kohustust kohaldada mutatis mutandis iga kord, kui esitatakse tervisealane väide, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral.

| (21) | Samuti tuleks koostada nimekiri lubatud toitumisalastest väidetest ja nende kasutamise eritingimustest, mille aluseks on selliste väidete kasutamistingimused, mille suhtes on kokku lepitud riiklikul või rahvusvahelisel tasemel ja mis on kehtestatud ühenduse õigusaktides. Iga väite suhtes, mida loetakse tarbija jaoks eespool nimetatud nimekirjas sisalduva toitumisalase väitega sama tähendust omavaks, tuleks kohaldada kõnealuses nimekirjas sätestatud kasutamistingimusi. Näiteks väidete suhtes, mis on seotud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamisega — näiteks “... ga”, “taastatud ...”, “... lisatud ... ”või “... ga rikastatud ”— tuleks kohaldada väitele“... allikas ”kehtestatud tingimusi. Nimekirja tuleks regulaarselt ajakohastada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Lisaks sellele on võrdlevate väidete puhul vajalik, et võrreldavad tooted oleksid lõpptarbija jaoks selgelt äratuntavad. |
| --- | --- |

(21)

Samuti tuleks koostada nimekiri lubatud toitumisalastest väidetest ja nende kasutamise eritingimustest, mille aluseks on selliste väidete kasutamistingimused, mille suhtes on kokku lepitud riiklikul või rahvusvahelisel tasemel ja mis on kehtestatud ühenduse õigusaktides. Iga väite suhtes, mida loetakse tarbija jaoks eespool nimetatud nimekirjas sisalduva toitumisalase väitega sama tähendust omavaks, tuleks kohaldada kõnealuses nimekirjas sätestatud kasutamistingimusi. Näiteks väidete suhtes, mis on seotud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamisega — näiteks “... ga”, “taastatud ...”, “... lisatud ... ”või “... ga rikastatud ”— tuleks kohaldada väitele“... allikas ”kehtestatud tingimusi. Nimekirja tuleks regulaarselt ajakohastada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Lisaks sellele on võrdlevate väidete puhul vajalik, et võrreldavad tooted oleksid lõpptarbija jaoks selgelt äratuntavad.

| (22) | Teatud tervisehäiretega tarbijarühmadele suunatud väidete, nagu laktoosivaba või gluteenivaba, tingimusi tuleks käsitleda nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivis 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9). Lisaks on nimetatud direktiivis sätestatud võimalus, et tavatarbimiseks ettenähtud toiduainete puhul võib märkida, et need on sobilikud kasutamiseks nimetatud tarbijarühmadele, kui need toidu täidavad sellise väite tingimusi. Seni, kuni ühenduse tasandil ei ole kõnealuste väidete tingimusi kehtestatud, võivad liikmesriigid säilitada või vastu võtta oma asjaomased meetmed. |
| --- | --- |

(22)

Teatud tervisehäiretega tarbijarühmadele suunatud väidete, nagu laktoosivaba või gluteenivaba, tingimusi tuleks käsitleda nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivis 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9). Lisaks on nimetatud direktiivis sätestatud võimalus, et tavatarbimiseks ettenähtud toiduainete puhul võib märkida, et need on sobilikud kasutamiseks nimetatud tarbijarühmadele, kui need toidu täidavad sellise väite tingimusi. Seni, kuni ühenduse tasandil ei ole kõnealuste väidete tingimusi kehtestatud, võivad liikmesriigid säilitada või vastu võtta oma asjaomased meetmed.

| (23) | Tervisealaste väidete kasutamist ühenduses tuleks lubada vaid pärast kõrgeimal tasemel teaduslikku hindamist. Selleks, et oleks tagatud nende väidete ühtlustatud teaduslik hindamine, peaks nimetatud hindamised läbi viima Euroopa Toiduohutusamet.
  Taotleja nõudmisel võidakse talle võimaldada juurdepääsu oma dokumendile, et kontrollida, mis järgus menetlus on. |
| --- | --- |

(23)

Tervisealaste väidete kasutamist ühenduses tuleks lubada vaid pärast kõrgeimal tasemel teaduslikku hindamist. Selleks, et oleks tagatud nende väidete ühtlustatud teaduslik hindamine, peaks nimetatud hindamised läbi viima Euroopa Toiduohutusamet.
  Taotleja nõudmisel võidakse talle võimaldada juurdepääsu oma dokumendile, et kontrollida, mis järgus menetlus on.

| (24) | Lisaks toitumisele on arvukalt muid tegureid, mis võivad mõjutada psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone. Seega on nendest funktsioonidest teavitamine väga keerukas ning toidu märgistamisel ja reklaamimisel on lühikese väitega kõikehõlmavat, tõepärast ja sisukat sõnumit raske edastada. Seetõttu on kohane psühholoogiliste või käitumuslike väidete kasutamisel nõuda teaduslikku põhjendamist. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks toitumisele on arvukalt muid tegureid, mis võivad mõjutada psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone. Seega on nendest funktsioonidest teavitamine väga keerukas ning toidu märgistamisel ja reklaamimisel on lühikese väitega kõikehõlmavat, tõepärast ja sisukat sõnumit raske edastada. Seetõttu on kohane psühholoogiliste või käitumuslike väidete kasutamisel nõuda teaduslikku põhjendamist.

| (25) | Pidades silmas komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta (10), milles sätestatakse, et nimetatud direktiivis määratletud toodete märgistusel, esitlemisel ega reklaamis ei tohi viidata nende tarbimisest tuleneda võiva kehakaalu vähenemise kiirusele ega määrale, peetakse asjakohaseks laiendada nimetatud piirangut kõikidele toitudele. |
| --- | --- |

(25)

Pidades silmas komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta (10), milles sätestatakse, et nimetatud direktiivis määratletud toodete märgistusel, esitlemisel ega reklaamis ei tohi viidata nende tarbimisest tuleneda võiva kehakaalu vähenemise kiirusele ega määrale, peetakse asjakohaseks laiendada nimetatud piirangut kõikidele toitudele.

| (26) | Tervisealased väited, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele

  ning laste arengule ja tervisele

  viitavad väited, mis põhinevad üldtunnustatud teaduslikel tõenditel, peaksid alluma teistsugusele hindamisele ja lubamisele. Seepärast tuleb vastu võtta ühenduse nimekiri sellistest lubatud väidetest pärast Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerimist.
  Lisaks peaksid innovatsiooni ergutamiseks need tervisealased väited, mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel, alluma kiirendatud lubamisele. |
| --- | --- |

(26)

Tervisealased väited, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele

  ning laste arengule ja tervisele

  viitavad väited, mis põhinevad üldtunnustatud teaduslikel tõenditel, peaksid alluma teistsugusele hindamisele ja lubamisele. Seepärast tuleb vastu võtta ühenduse nimekiri sellistest lubatud väidetest pärast Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerimist.
  Lisaks peaksid innovatsiooni ergutamiseks need tervisealased väited, mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel, alluma kiirendatud lubamisele.

| (27) | Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks eespool osutatud nimekiri operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui vajadus tekib. Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada. |
| --- | --- |

(27)

Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks eespool osutatud nimekiri operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui vajadus tekib. Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada.

| (28) | Toitumine
  on üks paljudest teguritest, mis mõjutavad teatavate haiguste tekkimist. Muud tegurid nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude sõltuvust tekitavate ainete tarbimine, keskkonnamõjud ja stress võivad kõik mõjutada haiguste tekkimist. Seetõttu tuleks haigestumise riski vähenemist käsitlevate väidete suhtes kohaldada kindlaid märgistamisnõudeid. |
| --- | --- |

(28)

Toitumine
  on üks paljudest teguritest, mis mõjutavad teatavate haiguste tekkimist. Muud tegurid nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude sõltuvust tekitavate ainete tarbimine, keskkonnamõjud ja stress võivad kõik mõjutada haiguste tekkimist. Seetõttu tuleks haigestumise riski vähenemist käsitlevate väidete suhtes kohaldada kindlaid märgistamisnõudeid.

| (29) | Tagamaks, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale tervisliku toitumisviisi valimisel kasulikud, tuleks Euroopa Toiduohutusameti hinnangus ja
  järgnevates menetlustes
  võtta arvesse tervisealaste väidete sõnastust ja esitusviisi. |
| --- | --- |

(29)

Tagamaks, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale tervisliku toitumisviisi valimisel kasulikud, tuleks Euroopa Toiduohutusameti hinnangus ja
  järgnevates menetlustes
  võtta arvesse tervisealaste väidete sõnastust ja esitusviisi.

| (30) | Mõnedel juhtudel ei anna teaduslik riski hindamine üksi kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema. Seepärast tuleks arvesse võtta muid käsitletava probleemi jaoks kohaseid õiguspäraseid tegureid. |
| --- | --- |

(30)

Mõnedel juhtudel ei anna teaduslik riski hindamine üksi kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema. Seepärast tuleks arvesse võtta muid käsitletava probleemi jaoks kohaseid õiguspäraseid tegureid.

| (31) | Läbipaistvuse huvides ning juba hinnatud väidete korduvate loataotluste vältimiseks peaks komisjon koostama väidete nimekirju sisaldava avaliku registri ning seda ajakohastama. |
| --- | --- |

(31)

Läbipaistvuse huvides ning juba hinnatud väidete korduvate loataotluste vältimiseks peaks komisjon koostama väidete nimekirju sisaldava avaliku registri ning seda ajakohastama.

| (32) | Põllumajandusliku toidutööstuse uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks tuleks kaitsta uuenduslike ideede algatajate investeeringuid käesoleva määruse kohaseid rakendusi toetava info ja andmete kogumisel. Sellele kaitsele tuleks siiski seada ajalised piirangud, et vältida uurimuste ja katsete ebavajalikku kordamist
  ja hõlbustada väidetele juurdepääsu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on harva rahalisi vahendeid, et viia läbi uurimistegevust
  . |
| --- | --- |

(32)

Põllumajandusliku toidutööstuse uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks tuleks kaitsta uuenduslike ideede algatajate investeeringuid käesoleva määruse kohaseid rakendusi toetava info ja andmete kogumisel. Sellele kaitsele tuleks siiski seada ajalised piirangud, et vältida uurimuste ja katsete ebavajalikku kordamist
  ja hõlbustada väidetele juurdepääsu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on harva rahalisi vahendeid, et viia läbi uurimistegevust
  .

| (33) | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kujutavad endast Euroopa toiduainetetööstuse jaoks olulist lisandväärtust kvaliteedi ja erinevate toitumisharjumuste mõttes. Käesoleva määruse täitmise hõlbustamiseks peaks amet tegema aegsasti kättesaadavaks, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, asjakohased tehnilised suunised ja abivahendid. |
| --- | --- |

(33)

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kujutavad endast Euroopa toiduainetetööstuse jaoks olulist lisandväärtust kvaliteedi ja erinevate toitumisharjumuste mõttes. Käesoleva määruse täitmise hõlbustamiseks peaks amet tegema aegsasti kättesaadavaks, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, asjakohased tehnilised suunised ja abivahendid.

| (34) | Arvestades väiteid kandva toidu eripära, peaks järelevalveasutustel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(34)

Arvestades väiteid kandva toidu eripära, peaks järelevalveasutustel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat kontrolli.

| (35) | Vaja on üleminekumeetmeid, et toidukäitlejad jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda. |
| --- | --- |

(35)

Vaja on üleminekumeetmeid, et toidukäitlejad jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda.

| (36) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt siseturu tõhusa toimimise tagamist toitumis- ja tervisealaste väidete osas, pakkudes sealjuures tarbijate huvide kaitse kõrget taset, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab seetõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(36)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt siseturu tõhusa toimimise tagamist toitumis- ja tervisealaste väidete osas, pakkudes sealjuures tarbijate huvide kaitse kõrget taset, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab seetõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (37) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (11) |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (11)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolev määrus ühtlustab liikmesriikide õigus- või haldusnorme, mis on seotud toitumis- ja tervisealaste väidetega, et tagada siseturu tõhus toimimine, pakkudes samal ajal tarbijate huvide kaitse kõrget taset.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse toitumis- ja tervisealastele väidetele kaubanduslikes teadaannetes sellisel kujul lõpptarbijale pakutava
  toidu märgistusel
  , esitlemisel või reklaamis.

Lõpptarbijale või toitlustusettevõtjatele pakkimata kujul müüdavate toiduainete (sealhulgas värskete toiduainete, näiteks puu- ja köögivilja või leiva) ning müügikohas ostja palvel pakitavate või koheseks realiseerimiseks eelnevalt pakitud toiduainete suhtes kohaldatakse artiklit 7 ning artikli 10 lõike 2 punkte a ja b. Siseriiklikke õigusnorme võib kohaldada kuni ühenduse meetmete lõpliku vastuvõtmiseni artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.

Seda kohaldatakse ka toidu suhtes, mis on mõeldud pakkumiseks restoranidele, haiglatele, koolidele, sööklatele ja samalaadsetele toitlustusettevõtetele.

3.   Märgistusel, esitlemisel või reklaamimisel esinevat toidu kaubamärki, marginimetust või väljamõeldud nimetust, mida võib tõlgendada toitumis- või tervisealase väitena, võib kasutada läbimata käesoleva määrusega sätestatud menetlust loa väljastamiseks juhul, kui märgistusel, esitlemisel või reklaamis kaasneb sellega seotud toitumis- või tervisealane väide, mis vastab käesoleva määruse sätetele.

4.
     
  Üldnäitajate (-nimetuste) puhul, millega on tavapäraselt tähistatud mingi toidu- või joogigrupi sellist iseärasust, mis võib avaldada mõju inimeste tervisele, võib asjaomaste toidukäitlejate avalduse põhjal ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras lubada teha erandeid lõike 3 nõuetest. Avaldus saadetakse liikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab selle koheselt komisjonile. Komisjon võtab vastu ja avaldab toidukäitlejate vastavate avalduste esitamise eeskirja, et tagada avalduste läbipaistev käitlemine mõistliku tähtaja jooksul.

5.   Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse järgmiste sätete kohaldamist:

| a) | direktiiv 89/398/EMÜ
  ja vastu
  võetud direktiivid
  erilise toitumisotstarbega toiduainete kohta
  ; |
| --- | --- |

a)

direktiiv 89/398/EMÜ
  ja vastu
  võetud direktiivid
  erilise toitumisotstarbega toiduainete kohta
  ;

| b) | nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (12); |
| --- | --- |

b)

nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (12);

| c) | nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (13); |
| --- | --- |

c)

nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (13);

| d) | direktiiv 2002/46/EÜ. |
| --- | --- |

d)

direktiiv 2002/46/EÜ.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (14) artiklis 2 ning artikli 3 lõigetes 3, 8 ja 18 sätestatud mõisteid “toit”, “toidukäitleja”, “turuleviimine ”ja “lõpptarbija”; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (14) artiklis 2 ning artikli 3 lõigetes 3, 8 ja 18 sätestatud mõisteid “toit”, “toidukäitleja”, “turuleviimine ”ja “lõpptarbija”;

| b) | direktiivis 2002/46/EÜ sätestatud mõistet “toidulisand”; |
| --- | --- |

b)

direktiivis 2002/46/EÜ sätestatud mõistet “toidulisand”;

| c) | direktiivis 90/496/EMÜ sätestatud mõisteid “toitumisalane teave märgistus”, “valk”, “süsivesikud”, “suhkrud”, “rasv”, “küllastunud rasvhapped”, “monoküllastumata rasvhapped”, “polüküllastumata rasvhapped”, “kiudained”; |
| --- | --- |

c)

direktiivis 90/496/EMÜ sätestatud mõisteid “toitumisalane teave märgistus”, “valk”, “süsivesikud”, “suhkrud”, “rasv”, “küllastunud rasvhapped”, “monoküllastumata rasvhapped”, “polüküllastumata rasvhapped”, “kiudained”;

| d) | direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a sätestatud mõistet “märgistus”. |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a sätestatud mõistet “märgistus”.

2.   Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | väide — sõnum või esitus, mis ei ole ühenduse või liikmesriigi õigusaktide alusel kohustuslik, sealhulgas mis tahes kujul pildiline, graafiline või sümboliline esitus, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad omadused; |
| --- | --- |

1)

väide — sõnum või esitus, mis ei ole ühenduse või liikmesriigi õigusaktide alusel kohustuslik, sealhulgas mis tahes kujul pildiline, graafiline või sümboliline esitus, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad omadused;

| 2) | toitaine — valk, süsivesikud, rasv, kiudaine, naatrium, direktiivi 90/496/EMÜ lisas loetletud vitamiinid ja mineraaltoitained ning ained, mis kuuluvad ühte nimetatud kategooriatest või on selle koostisosad; |
| --- | --- |

2)

toitaine — valk, süsivesikud, rasv, kiudaine, naatrium, direktiivi 90/496/EMÜ lisas loetletud vitamiinid ja mineraaltoitained ning ained, mis kuuluvad ühte nimetatud kategooriatest või on selle koostisosad;

| 3) | muu aine — aine, mis ei ole toitaine ja millel on toitumisalane või füsioloogiline mõju; |
| --- | --- |

3)

muu aine — aine, mis ei ole toitaine ja millel on toitumisalane või füsioloogiline mõju;

| 4) | toitumisalane väide — mistahes väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad kasulikud toitainelised omadused:






  a) | energia (kalorsuse) tõttu, mida see






  i) | annab, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

toitumisalane väide — mistahes väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidul on teatavad kasulikud toitainelised omadused:

a)

energia (kalorsuse) tõttu, mida see

i)

annab,

| ii) | annab vähendatud või suurendatud määral, või |
| --- | --- |

ii)

annab vähendatud või suurendatud määral, või

| iii) | ei anna, ja/või |
| --- | --- |

iii)

ei anna, ja/või

| b) | toitainete või muude ainete tõttu, mida see






  i) | sisaldab, |
| --- | --- | --- |

b)

toitainete või muude ainete tõttu, mida see

i)

sisaldab,

| ii) | sisaldab vähendatud või suurendatud koguses, või |
| --- | --- |

ii)

sisaldab vähendatud või suurendatud koguses, või

| iii) | ei sisalda; |
| --- | --- |

iii)

ei sisalda;

| 5) | tervisealane väide — mistahes väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on seos; |
| --- | --- |

5)

tervisealane väide — mistahes väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on seos;

| 6) | haigestumisohu vähendamise väide — mis tahes tervisealane väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa tarbimine vähendab oluliselt mõnda haigusesse haigestumise mõnda riskitegurit; |
| --- | --- |

6)

haigestumisohu vähendamise väide — mis tahes tervisealane väide, mis väidab, viitab või annab mõista, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa tarbimine vähendab oluliselt mõnda haigusesse haigestumise mõnda riskitegurit;

| 7) | amet — Euroopa Toiduohutusamet, mis on loodud määruse (EÜ) nr 178/2002 alusel. |
| --- | --- |

7)

amet — Euroopa Toiduohutusamet, mis on loodud määruse (EÜ) nr 178/2002 alusel.

II PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 3

Üldpõhimõtted kõikide väidete jaoks

Toitumis- ja tervisealaseid väiteid tohib ühenduses turule viidava toidu märgistusel, esitlemisel ja reklaamis kasutada üksnes siis, kui need vastavad käesoleva määruse sätetele.

Ilma et see piiraks direktiivide 2000/13/EÜ ja 84/450/EMÜ kohaldamist, ei tohi toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine:

| a) | olla vale, mitmeti mõistetav või eksitav; |
| --- | --- |

a)

olla vale, mitmeti mõistetav või eksitav;

| b) | suurendada kahtlust muude toitude ohutuse ja/või toiteväärtuse piisavuse suhtes; |
| --- | --- |

b)

suurendada kahtlust muude toitude ohutuse ja/või toiteväärtuse piisavuse suhtes;

| c) | soodustada või õigustada toidu ülemäärast tarbimist; |
| --- | --- |

c)

soodustada või õigustada toidu ülemäärast tarbimist;

| d) | väita, viidata või anda mõista, et tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda tavaliselt anda piisavas koguses toitaineid. Võttes arvesse liikmesriikides esinevaid eritingimusi, võib artikli 25 lõikes 2 viidatud korras vastu võtta erandeid toitainete osas, mida tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda pakkuda piisavas koguses, sealhulgas nimetatud erandite kohaldamise tingimusi; |
| --- | --- |

d)

väita, viidata või anda mõista, et tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda tavaliselt anda piisavas koguses toitaineid. Võttes arvesse liikmesriikides esinevaid eritingimusi, võib artikli 25 lõikes 2 viidatud korras vastu võtta erandeid toitainete osas, mida tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda pakkuda piisavas koguses, sealhulgas nimetatud erandite kohaldamise tingimusi;

| e) | ei tekstina ega pildilise, graafilise või sümbolilise esituse kaudu viidata muutustele kehafunktsioonides, mis võiksid tekitada või kasutada ära hirmu tarbijates. |
| --- | --- |

e)

ei tekstina ega pildilise, graafilise või sümbolilise esituse kaudu viidata muutustele kehafunktsioonides, mis võiksid tekitada või kasutada ära hirmu tarbijates.

Artikkel 4

Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamistingimused

1.   ... (15) kehtestab komisjon artikli 25 lõikes 2 viidatud korras täpsed toitainelised
  põhijooned, sealhulgas
  erandid,
  millele toit või teatavad toidugrupid peavad vastama, et kanda toitumis- või tervisealast väidet ning tingimused toitumis- või tervisealaste väidete kasutamiseks toidu või toidugruppide kohta, võttes arvesse toitainelisi põhijooni
  .

Sätestatakse toidu

  ja/või teatud toidugruppide toitainelised
  põhijooned, võttes
  eelkõige arvesse:

| a) | toidus sisalduvate teatud toitainete ja muude ainete, nagu rasva, küllastunud rasvhapete, transrasvhapete, suhkrute ja soola/naatriumi koguseid; |
| --- | --- |

a)

toidus sisalduvate teatud toitainete ja muude ainete, nagu rasva, küllastunud rasvhapete, transrasvhapete, suhkrute ja soola/naatriumi koguseid;

| b) | toidu (või toidugruppide) rolli ja tähtsust
  ning nende osakaalu
  elanikkonna toitumises üldiselt või vajaduse korral teatud ohurühmade, sealhulgas laste, toitumises; |
| --- | --- |

b)

toidu (või toidugruppide) rolli ja tähtsust
  ning nende osakaalu
  elanikkonna toitumises üldiselt või vajaduse korral teatud ohurühmade, sealhulgas laste, toitumises;

| c) | toidu üldist toitainelist koostist toiteväärtuse aspektist ja nende toitainete olemasolu, mis on teaduslikult tõendatud tervisele mõju omavatena. |
| --- | --- |

c)

toidu üldist toitainelist koostist toiteväärtuse aspektist ja nende toitainete olemasolu, mis on teaduslikult tõendatud tervisele mõju omavatena.

Toitainelised põhijooned põhinevad teaduslikel teadmistel toidu ja toitumise kohta ning nende seosel tervisega.

Toitaineliste põhijoonte koostamisel nõuab komisjon, et amet esitaks 12 kuu jooksul asjakohased teaduslikud nõuanded, keskendudes eelkõige:

| i) | sellele, kas põhijooned tuleks sätestada toidule üldiselt ja/või toidugruppidele; |
| --- | --- |

i)

sellele, kas põhijooned tuleks sätestada toidule üldiselt ja/või toidugruppidele;

| ii) | arvesse võetavate toitainete valikule ja tasakaalule; |
| --- | --- |

ii)

arvesse võetavate toitainete valikule ja tasakaalule;

| iii) | profiilide soovituslike koguste/aluste valikule; |
| --- | --- |

iii)

profiilide soovituslike koguste/aluste valikule;

| iv) | profiilide arvutamise lähenemisviisile ja |
| --- | --- |

iv)

profiilide arvutamise lähenemisviisile ja

| v) | kavandatava süsteemi
  teostatavusele ja
  katsetamisele. |
| --- | --- |

v)

kavandatava süsteemi
  teostatavusele ja
  katsetamisele.

Toitaineliste põhijoonte koostamisel konsulteerib komisjon huvitatud osapooltega, eriti toidukäitlejate ja tarbijarühmadega.

Toitainelisi põhijooni ja nende kasutamise tingimusi ajakohastatakse artikli 25 lõikes 2 viidatud korras
  ja pärast konsulteerimist huvitatud osapooltega, eriti toidukäitlejate ja tarbijarühmadega
  , et võtta arvesse asjaomaseid teaduslikke arenguid.

2.   Erandina lõikest 1 on lubatud toitumisalased väited:

| a) | mis puudutavad rasva, küllastunud rasvhapete, transrasvhapete, suhkrute ja soola/naatriumi sisalduse vähendamist ilma konkreetse(te) toitaine(te) toitainelistele põhijoontele viitamata, mille osas väide esitati, kui need väited vastavad käesolevas määruses sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

mis puudutavad rasva, küllastunud rasvhapete, transrasvhapete, suhkrute ja soola/naatriumi sisalduse vähendamist ilma konkreetse(te) toitaine(te) toitainelistele põhijoontele viitamata, mille osas väide esitati, kui need väited vastavad käesolevas määruses sätestatud tingimustele;

| b) | kui üks toitaine ületab toitainelisi põhijooni, tingimusel, et antud konkreetse toitaine kohta esitatakse väite lähedal, sellega samal küljel ja sama silmatorkavalt selge märge. Nimetatud märge sõnastatakse järgmiselt: “Suur [

   (16)

  ] sisaldus”. |
| --- | --- |

b)

kui üks toitaine ületab toitainelisi põhijooni, tingimusel, et antud konkreetse toitaine kohta esitatakse väite lähedal, sellega samal küljel ja sama silmatorkavalt selge märge. Nimetatud märge sõnastatakse järgmiselt: “Suur [

   (16)

  ] sisaldus”.

3.   Joogid, mille etanoolisisaldus mahu järgi on üle 1,2 mahuprotsendi, ei tohi
  kanda tervisealaseid
  väiteid.

Toitumisalastest väidetest on lubatud üksnes väited, mis viitavad enam kui 1,2 mahuprotsendilise etanoolisisaldusega jookide madalale alkoholisisaldusele või alkoholi- või energiasisalduse vähendamisele.

4.   Kui toitumisalaste väidete, mis viitavad
  madalale alkoholisisaldusele või
  alkoholi- või energiasisalduse vähendamisele või puudumisele tavaliselt alkoholi sisaldavates jookides, suhtes puuduvad ühenduse erieeskirjad, võib kooskõlas asutamislepingu sätetega kohaldada vastavaid liikmesriikide eeskirju.

5.   Muud kui lõikes 3 nimetatud toidud või toidugrupid, mille puhul tuleb toitumis- või tervisealaste väidete kasutamist piirata või keelata, võib määrata artikli 25 lõikes 2 viidatud korras ja teaduslike tõendite alusel.

Artikkel 5

Üldtingimused

1.   Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine on lubatud ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | toitaine või muu aine, mille kohta väide esitatakse, olemasolul või selle puudumisel või vähendatud sisaldusel toidus või toidugrupis on üldtunnustatud teaduslike
  tõendite
  põhjal tõendatud kasulik toitumisalane või füsioloogiline mõju; |
| --- | --- |

a)

toitaine või muu aine, mille kohta väide esitatakse, olemasolul või selle puudumisel või vähendatud sisaldusel toidus või toidugrupis on üldtunnustatud teaduslike
  tõendite
  põhjal tõendatud kasulik toitumisalane või füsioloogiline mõju;

| b) | toitaine või muu aine, mille kohta väide esitatakse:






  i) | sisaldub lõpptootes ühenduse õigusaktides määratletud olulises koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad üldtunnustatud teaduslikud
  tõendid
  ; või |
| --- | --- | --- |

b)

toitaine või muu aine, mille kohta väide esitatakse:

i)

sisaldub lõpptootes ühenduse õigusaktides määratletud olulises koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad üldtunnustatud teaduslikud
  tõendid
  ; või

| ii) | ei esine või esineb vähendatud koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad üldtunnustatud teaduslikud
  tõendid
  ; |
| --- | --- |

ii)

ei esine või esineb vähendatud koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad üldtunnustatud teaduslikud
  tõendid
  ;

| c) | kus see on kohaldatav, esineb toitaine või muu aine, mille kohta väide esitatakse, organismi jaoks kättesaadaval kujul; |
| --- | --- |

c)

kus see on kohaldatav, esineb toitaine või muu aine, mille kohta väide esitatakse, organismi jaoks kättesaadaval kujul;

| d) | tootekoguses, mida eeldatavasti tarbitakse, sisaldub toitainet või muud ainet, millele väide tugineb, ühenduse õigusaktides määratletud märkimisväärses koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad üldtunnustatud teaduslikud
  tõendid
  ; |
| --- | --- |

d)

tootekoguses, mida eeldatavasti tarbitakse, sisaldub toitainet või muud ainet, millele väide tugineb, ühenduse õigusaktides määratletud märkimisväärses koguses või kui sellised eeskirjad puuduvad, siis koguses, millega kaasneb väidetav toitumisalane või füsioloogiline mõju, mida kinnitavad üldtunnustatud teaduslikud
  tõendid
  ;

| e) | vastavus vastavalt kas III peatükis või IV peatükis esitatud eritingimustele. |
| --- | --- |

e)

vastavus vastavalt kas III peatükis või IV peatükis esitatud eritingimustele.

2.   Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine on lubatud ainult siis, kui eeldatakse, et keskmine tarbija saab väites esitatud kasulikest mõjudest aru.

3.   Toitumis- ja tervisealased väited peavad viitama tarbimisvalmis toidule vastavalt tootja poolt antud tarvitamisjuhistele.

Artikkel 6

Väidete teaduslik põhjendatus

1.   Toitumis- ja tervisealased väited peavad põhinema üldtunnustatud teaduslikel
  tõenditel
  ja on viimastega tõendatud.

2.   Toidukäitleja, kes toitumis- või tervisealase väite esitab, peab põhjendama väite kasutamist.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda toodet toidukäitlejalt või isikult, kes toote turule viib kõikide asjakohaste üksikasjade ja andmete esitamist, mis tõendavad vastavust käesolevale määrusele.

Artikkel 7

Toitumisalane teave

Toitumisalase väite esitamisel kohaldatavat direktiivi 90/496/EMÜ kohast teabe edastamise kohustust ja edastusviise kohaldatakse mutatis mutandis tervisealase väite esitamisel, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral. Esitatav teave peab siiski sisaldama 2. rühmas esitatud teabest, mis on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõikes 1.

Lisaks esitatakse vajaduse korral vastavalt direktiivi 90/496/EMÜ artiklile 6 ja tuuakse toitumisalase teabega samas vaateväljas ära ka aine(te) kogus(ed), millega toitumis- või tervisealane väide on seotud, kuid mida ei ole toitumisalases teabes esitatud.

Toidulisandite puhul tuleb toitumisalane teave esitada vastavalt direktiivi 2002/46/EÜ artiklile 8.

III PEATÜKK

TOITUMISALASED VÄITED

Artikkel 8

Eritingimused

1.   Toitumisalaste väidete esitamine on lubatud üksnes siis, kui need on loetletud lisas ja on vastavuses käesolevas määruses sätestatud tingimustega.

2.   Lisa muudatused võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 viidatud korras ja vajadusel pärast konsulteerimist ametiga.
  Kui see on asjakohane, kaasab komisjon huvitatud osapooled, eriti toidukäitlejad ja tarbijarühmad, et hinnata kõnesolevate väidete märkamist ja nendest arusaamist.

Artikkel 9

Võrdlevad väited

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 84/450/EMÜ kohaldamist, võib võrrelda ainult sama grupi toite, võttes arvesse selle grupi erinevaid toite. Märgitakse toitaine koguse ja/või energiasisalduse erinevus ning võrdlus tugineb võrdsele toidukogusele.

2.   Võrdlevad toitumisalased väited võrdlevad kõnealuse toidu koostist sama grupi erinevate toitudega, mille koostis ei võimalda väite esitamist, sealhulgas ka teiste kaubamärkide toitudega.

IV PEATÜKK

TERVISEALASED VÄITED

Artikkel 10

Eritingimused

1.   Tervisealaste väidete esitamine on keelatud, väljaarvatud siis, kui need vastavad II peatükis toodud üldnõuetele ja käesolevas peatükis toodud erinõuetele ning kui nad on vastavalt käesolevale määrusele lubatud ning need väited on loetletud artiklites 13 ja 14 sätestatud lubatavate väidete nimekirjas.

2.   Tervisealaste väidete esitamine on lubatud ainult siis, kui märgistusel, või, kui selline märgistus puudub, toote esitlemisel ja reklaamis esitatakse järgmine teave:

| a) | viide mitmekülgse ja tasakaalustatud toitumise ja tervisliku elustiili tähtsusele; |
| --- | --- |

a)

viide mitmekülgse ja tasakaalustatud toitumise ja tervisliku elustiili tähtsusele;

| b) | väidetava kasuliku mõju saavutamiseks vajalik toidukogus ja tarbimise viis; |
| --- | --- |

b)

väidetava kasuliku mõju saavutamiseks vajalik toidukogus ja tarbimise viis;

| c) | vajadusel viide, mis on mõeldud inimestele, kes peaksid vältima toidu tarbimist; ja |
| --- | --- |

c)

vajadusel viide, mis on mõeldud inimestele, kes peaksid vältima toidu tarbimist; ja

| d) | asjakohane hoiatus toote liigse tarbimise eest, mis tõenäoliselt kujutab ohtu tervisele. |
| --- | --- |

d)

asjakohane hoiatus toote liigse tarbimise eest, mis tõenäoliselt kujutab ohtu tervisele.

3.   Viiteid toitaine või toidu üldistele, mittespetsiifilistele eelistele seoses üldise heatervise ja tervisega seotud heaoluga võib teha üksnes koos konkreetse tervisealase väitega, mis on loetletud artiklites 13 ja 14 sätestatud nimekirjades.

4.   Kui see on asjakohane, võetakse käesoleva artikli kohaldamiseks vastu suunised artikli 25 lõikes 2 viidatud korras ja vajadusel pidades nõu huvigruppidega, eelkõige toidukäitlejate ja tarbijarühmadega.

Artikkel 11

Liikmesriikide meditsiinialaste erialaliitude ja tervisega seotud heategevuslike organisatsioonide eeskirjad

Liikmesriikide
  meditsiini-, toitumis- või dieedispetsialistide
  erialaliitude ja tervisega seotud heategevuslike organisatsioonide soovitusi ja kinnitusi käsitlevate ühenduse erieeskirjade puudumisel võib kooskõlas asutamislepingu sätetega kohaldada vastavaid liikmesriikide eeskirju.

Artikkel 12

Piirangud teatud tervisealaste väidete kasutamisel

Lubatud pole järgmised tervisealased väited:

| a) | väited, mis jätavad mulje, et toidu mitte tarbimine võib tervist mõjutada; |
| --- | --- |

a)

väited, mis jätavad mulje, et toidu mitte tarbimine võib tervist mõjutada;

| b) | väited, mis viitavad kehakaalu vähenemise kiirusele või määrale; |
| --- | --- |

b)

väited, mis viitavad kehakaalu vähenemise kiirusele või määrale;

| c) | väited, mis viitavad konkreetsete arstide või tervisespetsialistide ja teiste liitude, mida ei ole nimetatud artiklis 11, antud soovitustele. |
| --- | --- |

c)

väited, mis viitavad konkreetsete arstide või tervisespetsialistide ja teiste liitude, mida ei ole nimetatud artiklis 11, antud soovitustele.

Artikkel 13

Tervisealased väited, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele

  ning laste arengule ja tervisele

  viitavad väited

1.   Tervisealaseid väiteid, mis kirjeldavad:

| a) | toitaine või muu aine tähtsust kasvamisele, arengule ja organismi funktsioonidele; |
| --- | --- |

a)

toitaine või muu aine tähtsust kasvamisele, arengule ja organismi funktsioonidele;

| b) | psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone või |
| --- | --- |

b)

psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone või

| c) | ilma et see piiraks direktiivi 96/8/EÜ kohaldamist, salenemist või kehakaalu jälgimist või näljatunde vähendamist või küllastustunde suurenemist või toidust saadava energia vähendamist |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks direktiivi 96/8/EÜ kohaldamist, salenemist või kehakaalu jälgimist või näljatunde vähendamist või küllastustunde suurenemist või toidust saadava energia vähendamist

või viitavad eeltoodule ning on
  näidatud
  lõikes 3 sätestatud nimekirjas, võib esitada ilma artiklites 15–19 viidatud
  menetlusi
  läbimata, kui need väited:

| i) | põhinevad üldtunnustatud teaduslikel
  tõenditel
  ja |
| --- | --- |

i)

põhinevad üldtunnustatud teaduslikel
  tõenditel
  ja

| ii) | on keskmisele tarbijale hästi mõistetavad. |
| --- | --- |

ii)

on keskmisele tarbijale hästi mõistetavad.

2.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 märgitud väidete nimekirjad komisjonile hiljemalt ... (17) koos neile kohaldatavate tingimustega ja koos viidetega asjakohasele teaduslikule põhjendusele.

3.   Pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon artiklis 25 lõikes 2 viidatud korras hiljemalt ... (18) vastu ühenduse nimekirja lõikes 1 viidatud väidetest ja kõik vajalikud tingimused nende väidete kasutamiseks.

4.   Lõikes 3 nimetatud ja üldtunnustatud teaduslikel
  tõenditel
  põhinevasse nimekirja tehtavad mis tahes muudatused võetakse pärast ametiga konsulteerimist vastu artikli 25 lõikes 2 viidatud korras komisjoni enda algatusel või liikmesriigi taotlusel.

5.   Lõikes 3 nimetatud väidete nimekirja, mis põhineb uutel teaduslikel
  tõenditel
  ja/või mis sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust, võetakse mis tahes täiendusi vastu
  artiklis 18
  viidatud menetluse kohaselt
  , välja arvatud laste arengule ja tervisele viitavad väited, mida tuleks lubada vastavalt artiklites 15, 16, 17 ja 19 viidatud menetlusele
  .

Artikkel 14

Haigestumise riski vähendamise väited
  ning laste arengule ja tervisele viitavad väited

1.   Olenemata direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punktist b tohib esitada haigestumise riski vähendamise väiteid
  ning laste arengule ja tervisele viitavaid väiteid
  , kui selleks on antud luba vastavalt käesoleva määruse artiklites 
  15, 16, 17 ja 19
  sätestatud menetlusele ja need väited lisatakse ühenduse lubatud väidete nimekirja koos nimetatud väidete kasutamise kõikide vajalike tingimustega.

2.   Lisaks käesolevas määruses sätestatud üldistele nõuetele ja lõike 1 erinõuetele peab haigestumise riski vähendamise väidete puhul märgistusel või, kui märgistus puudub, siis esitlemisel või reklaamis olema ka lause, mis viitab sellele, et väites viidatud haigusel on mitmeid riskitegureid ning ühe riskiteguri muutmisel võib aga ei pruugi olla kasulikku mõju.

Artikkel 15

Loa taotlemine

1.   Käesolevale artiklile viitamisel esitatakse loataotlus järgnevate lõigete kohaselt.

2.   Taotlus saadetakse liikmesriigi pädevale asutusele.

| a) | Liikmesriigi pädev asutus:






  i) | kinnitab taotluse saamist kirjalikult 14 päeva jooksul pärast selle kättesaamist. Kinnituses on märgitud taotluse kättesaamise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

a)

Liikmesriigi pädev asutus:

i)

kinnitab taotluse saamist kirjalikult 14 päeva jooksul pärast selle kättesaamist. Kinnituses on märgitud taotluse kättesaamise kuupäev;

| ii) | teatab sellest viivitamata ametile ja |
| --- | --- |

ii)

teatab sellest viivitamata ametile ja

| iii) | teeb ametile kättesaadavaks taotluse ja kogu taotleja esitatud lisateabe. |
| --- | --- |

iii)

teeb ametile kättesaadavaks taotluse ja kogu taotleja esitatud lisateabe.

| b) | Amet:






  i) | teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni viivitamatult taotlusest ning teeb nii taotluse kui kogu taotleja esitatud lisateabe neile kättesaadavaks; |
| --- | --- | --- |

b)

Amet:

i)

teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni viivitamatult taotlusest ning teeb nii taotluse kui kogu taotleja esitatud lisateabe neile kättesaadavaks;

| ii) | teeb lõike 3 punktis g nimetatud taotluse kokkuvõtte avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

ii)

teeb lõike 3 punktis g nimetatud taotluse kokkuvõtte avalikkusele kättesaadavaks.

3.   Taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi ja aadress;

| b) | toitaine või muu aine või toit või toidukategooria, mille kohta tervisealane väide esitatakse, ning selle iseloomulikud omadused; |
| --- | --- |

b)

toitaine või muu aine või toit või toidukategooria, mille kohta tervisealane väide esitatakse, ning selle iseloomulikud omadused;

| c) | tervisealase väite suhtes korraldatud uuringute, kaasa arvatud, nende olemasolul, sõltumatute, vastastikusele eksperdihinnangule allutatud uurimistööde koopiad ning mistahes muu materjal, mis tõendab väite vastavust käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

tervisealase väite suhtes korraldatud uuringute, kaasa arvatud, nende olemasolul, sõltumatute, vastastikusele eksperdihinnangule allutatud uurimistööde koopiad ning mistahes muu materjal, mis tõendab väite vastavust käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele;

| d) | vajadusel märge konfidentsiaalsena käsitletava teabe kohta koos tõendatava põhjendusega; |
| --- | --- |

d)

vajadusel märge konfidentsiaalsena käsitletava teabe kohta koos tõendatava põhjendusega;

| e) | teiste teadusuuringute koopiad, mis on nimetatud tervisealase väite suhtes asjakohased; |
| --- | --- |

e)

teiste teadusuuringute koopiad, mis on nimetatud tervisealase väite suhtes asjakohased;

| f) | ettepanek tervisealase väite sõnastuse kohta, mille lubamist taotletakse, vajaduse korral koos kasutamise eritingimustega; |
| --- | --- |

f)

ettepanek tervisealase väite sõnastuse kohta, mille lubamist taotletakse, vajaduse korral koos kasutamise eritingimustega;

| g) | taotluse kokkuvõte. |
| --- | --- |

g)

taotluse kokkuvõte.

4.   Komisjon kehtestab ametiga konsulteerimise järel artikli 25 lõikes 2 viidatud korras käesoleva artikli kohaldamiseks rakenduseeskirjad, kaasa arvatud eeskirjad taotluse ettevalmistamise ja esitamise kohta.

5.   
  Komisjon teeb tihedas koostöös ametiga kättesaadavaks asjakohased tehnilised juhised ja vahendid, et aidata toidukäitlejaid, eriti väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, teadusliku hindamise taotluse koostamisel ja esitamisel.

Artikkel 16

Ameti arvamus

1.   Amet
  peab
  oma arvamuse esitamisel kinni
  viiekuulisest
  tähtajast alates kehtiva taotluse
  laekumisest. Kui
  amet nõuab taotlejalt lõikes 2 sätestatud lisateavet
  , pikendatakse seda tähtaega kuni kahe kuu võrra alates taotleja esitatud nõutava teabe saamise kuupäevast
  .

2.   Amet või liikmesriigi pädev asutus ameti vahendusel võib vajaduse korral taotlejalt nõuda taotlust täiendavate andmete esitamist teatava tähtaja jooksul.

3.   Oma arvamuse ettevalmistamiseks
  kontrollib
  amet:

| a) | kas tervisealane väide
  on teaduslike tõenditega tõendatud; |
| --- | --- |

a)

kas tervisealane väide
  on teaduslike tõenditega tõendatud;

| b) | kas
  tervisealase väite sõnastus vastab käesolevas määruses sätestatud
  kriteeriumidele. |
| --- | --- |

b)

kas
  tervisealase väite sõnastus vastab käesolevas määruses sätestatud
  kriteeriumidele.

4.   Kui arvamuses toetatakse tervisealase väite lubamist, sisaldab arvamus lisaks järgmisi andmeid:

| a) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi ja aadress;

| b) | toitaine või muu aine või toit või toidugrupp, mille kohta tervisealane väide esitatakse, ning selle iseloomulikud omadused; |
| --- | --- |

b)

toitaine või muu aine või toit või toidugrupp, mille kohta tervisealane väide esitatakse, ning selle iseloomulikud omadused;

| c) | ettepanek
  tervisealase väite
  sõnastuse kohta
  vajaduse korral koos kasutamise eritingimustega; |
| --- | --- |

c)

ettepanek
  tervisealase väite
  sõnastuse kohta
  vajaduse korral koos kasutamise eritingimustega;

| d) | vajadusel toidu kasutustingimused või -piirangud ja/või täiendavad selgitused või hoiatused, mis peaksid kaasnema tervisealase väitega märgistusel ja reklaamis. |
| --- | --- |

d)

vajadusel toidu kasutustingimused või -piirangud ja/või täiendavad selgitused või hoiatused, mis peaksid kaasnema tervisealase väitega märgistusel ja reklaamis.

5.   Amet edastab oma arvamuse, milles on esitatud tervisealase väite hindamisaruanne, oma arvamuse põhjendused ja arvamuse aluseks olnud teabe komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale.

6.   Amet avalikustab oma arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 38 lõikele 1.

Taotleja või avalikkuse esindaja võib komisjonile esitada kommentaare 30 päeva jooksul pärast sellist avalikustamist.

Artikkel 17

Ühenduse luba

1.   Komisjon esitab
  kahe
  kuu jooksul pärast ameti arvamuse saamist artikli 23 lõikes 2 osutatud komiteele otsuse eelnõu lubatud tervisealaste väidete loetelude kohta, võttes arvesse ameti arvamust, ühenduse õiguse kõiki asjakohaseid sätteid ja muid asjassepuutuvaid õiguslikke tegureid. Kui otsuse eelnõu ei lange kokku ameti arvamusega, selgitab komisjon erinevuste põhjuseid.

2.   Lubatud tervisealaste väidete nimekirja muutmise mis tahes otsuse eelnõu peab sisaldama artikli 16 lõikes 4 nimetatud üksikasju.

3.   Lõplik otsus taotluse suhtes tehakse artikli 25 lõikes 2 viidatud korras.

4.   Komisjon teavitab taotlejat viivitamatult oma otsusest ja avaldab selle otsuse üksikasjad Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Artiklites 13 ja 14 sätestatud nimekirjades loetletud tervisealaseid väiteid võivad kasutada kooskõlas nende suhtes kohaldatavate tingimustega kõik toidukäitlejad, kui väidete kasutamine ei ole piiratud artikli 21 sätete kohaselt.

6.   Loa andmine ei piira ühegi toidukäitleja üldist tsiviil- ja kriminaalvastutust seoses asjassepuutuva toiduga.

Artikkel 18

Artikli 13 lõikes 5 viidatud väited

1.
     
  Toidukäitleja, kes kavatseb kasutada artikli 13 lõikes 3 sätestatud nimekirjas mitte sisalduvat tervisealast väidet, võib taotleda väite lisamist sellesse nimekirja.

2.
     
  Nimekirja lisamise taotlus esitatakse liikmesriigi pädevale asutusele, mis kinnitab taotluse saamist kirjalikult 14 päeva jooksul selle saamisest arvates. Kinnituses on märgitud taotluse laekumise kuupäev. Taotlus sisaldab artikli 15 lõikes 3 sätestatud andmeid ja taotluse põhjuseid.

3.
     
  Kehtiv taotlus, mis on kooskõlas artikli 15 lõikes 5 viidatud suunistega ja kogu taotlejalt saadud teave saadetakse viivitamatult ametile teaduslikuks hindamiseks ning komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks. Amet väljastab arvamuse viie kuu jooksul taotluse saamise hetkest. Seda tähtaega võib pikendada kuni ühe kuu võrra, kui amet peab vajalikuks küsida taotlejalt lisateavet. Sel juhul esitab taotleja küsitud teabe 15 päeva jooksul alates ametilt nõude saamise kuupäevast.

Artikli 16 lõike 3 punktides a ja b ning lõigetes 5 ja 6 sätestatud menetlust kohaldatakse mutatis mutandis.

4.
     
  Kui amet pärast teaduslikku hindamist annab toetava arvamuse väite lisamise kohta artikli 13 lõikes 3 sätestatud nimekirja, võtab komisjon kahe kuu jooksul pärast ameti arvamuse saamist taotluse kohta vastu otsuse, võttes arvesse ameti arvamust, ühenduse õiguse kõiki asjakohaseid sätteid ja muid asjassepuutuvaid õiguslikke tegureid ning pärast konsulteerimist liikmesriikidega.

Kui amet annab mittetoetava arvamuse väite sellesse nimekirja lisamise kohta, tehakse taotluse kohta otsus kooskõlas artikli 25 lõikes 2 viidatud menetlusega.

Artikkel 19

Lubade muutmine, peatamine ja tühistamine

1.   Artiklites 13 ja 14 sätestatud nimekirjades loetletud väite taotleja/kasutaja võib taotleda asjakohase nimekirja muutmist. Artiklites 15–18 sätestatud menetlusi kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Omal algatusel või liikmesriigi või komisjoni taotlusel annab amet arvamuse selle kohta, kas artiklites 13 ja 14 sätestatud nimekirjades loetletud väide vastab endiselt käesoleva määrusega sätestatud tingimustele.

Amet edastab selle arvamuse viivitamata komisjonile, liikmesriikidele ja vajaduse korral kõnealuse väite esmasele taotlejale. Amet avalikustab oma arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 38 lõikele 1.

Taotleja/kasutaja või avalikkuse esindaja võib komisjonile esitada kommentaare 30 päeva jooksul pärast sellist avalikustamist.

Komisjon kontrollib ameti arvamust ja kõiki saadud kommentaare esimesel võimalusel. Vajadusel muudetakse, peatatakse või tühistatakse luba vastavalt artiklites 17 ja 18 sätestatud menetlusele.

V PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 20

Ühenduse register

1.   Komisjon loob ühenduse registri toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, edaspidi register, ja haldab seda.

2.   Register sisaldab järgmisi elemente:

| a) | toitumisalased väited ja nende suhtes kohaldatavad tingimused vastavalt lisas sätestatule; |
| --- | --- |

a)

toitumisalased väited ja nende suhtes kohaldatavad tingimused vastavalt lisas sätestatule;

| b) | kooskõlas artikli 4 lõikega 5 vastu võetud piirangud; |
| --- | --- |

b)

kooskõlas artikli 4 lõikega 5 vastu võetud piirangud;

| c) | lubatud tervisealased väited ja nende suhtes kohaldatavad tingimused vastavalt artikli 13
  lõigetele 3 ja 5
  , artikli 14 lõikele 1, artikli 19 lõikele 2, artiklile 21, artikli 24 lõikele 2 ja artikli 28 lõikele 6, ning liikmesriigi meetmed, millele osutatakse artikli 23 lõikes 3; |
| --- | --- |

c)

lubatud tervisealased väited ja nende suhtes kohaldatavad tingimused vastavalt artikli 13
  lõigetele 3 ja 5
  , artikli 14 lõikele 1, artikli 19 lõikele 2, artiklile 21, artikli 24 lõikele 2 ja artikli 28 lõikele 6, ning liikmesriigi meetmed, millele osutatakse artikli 23 lõikes 3;

| d) | tagasilükatud tervisealaste väidete nimekiri ning nende tagasilükkamise põhjused. |
| --- | --- |

d)

tagasilükatud tervisealaste väidete nimekiri ning nende tagasilükkamise põhjused.

Tervisealased väited, mida lubatakse konfidentsiaalsete andmete põhjal, esitatakse registri eraldi lisas koos järgmise teabega:

| 1) | kuupäev, millal komisjon andis tervisealase väite jaoks loa, ja algse taotleja nimi, kellele luba väljastati; |
| --- | --- |

1)

kuupäev, millal komisjon andis tervisealase väite jaoks loa, ja algse taotleja nimi, kellele luba väljastati;

| 2) | asjaolu, et komisjon andis tervisealase väite jaoks loa konfidentsiaalsete andmete põhjal; |
| --- | --- |

2)

asjaolu, et komisjon andis tervisealase väite jaoks loa konfidentsiaalsete andmete põhjal;

| 3) | asjaolu, et tervisealase väite kasutamine on piiratud, välja arvatud juhul, kui hilisem taotleja saab loa ilma algse taotleja konfidentsiaalsetele andmetele toetumata. |
| --- | --- |

3)

asjaolu, et tervisealase väite kasutamine on piiratud, välja arvatud juhul, kui hilisem taotleja saab loa ilma algse taotleja konfidentsiaalsetele andmetele toetumata.

3.   Register tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 21

Andmekaitse

1.   Vastavalt artikli 15 lõikele 3 nõutud taotluses sisalduvaid teaduslikke andmeid ja muud teavet ei tohi
  viieaastase
  perioodi jooksul alates loa andmise kuupäevast kasutada hilisema taotleja kasuks, välja arvatud juhul, kui hilisem taotleja on eelneva taotlejaga kokku leppinud, et neid andmeid ja seda teavet võib kasutada, kui:

| a) | eelnev taotleja deklareeris teaduslikud andmed ja muu teabe eelneva taotluse esitamise ajal konfidentsiaalsena ja |
| --- | --- |

a)

eelnev taotleja deklareeris teaduslikud andmed ja muu teabe eelneva taotluse esitamise ajal konfidentsiaalsena ja

| b) | eelneval taotlejal oli eelneva taotluse esitamise ajal ainuõigus konfidentsiaalsete andmete kasutamisele ja |
| --- | --- |

b)

eelneval taotlejal oli eelneva taotluse esitamise ajal ainuõigus konfidentsiaalsete andmete kasutamisele ja

| c) | tervisealast väidet poleks saanud lubada ilma konfidentsiaalsete andmete esitamiseta eelneva taotleja poolt. |
| --- | --- |

c)

tervisealast väidet poleks saanud lubada ilma konfidentsiaalsete andmete esitamiseta eelneva taotleja poolt.

2.   Kuni lõikes 1 määratletud
  viieaastase
  perioodi möödumiseni pole ühelgi hilisemal taotlejal õigust tugineda eelneva taotleja poolt konfidentsiaalsetena deklareeritud andmetele, välja arvatud siis ja mitte enne, kui komisjon võtab vastu otsuse selle kohta, kas väite saaks või oleks saanud lisada artiklis 14 või vajadusel artiklis 13 sätestatud nimekirja ilma eelneva taotleja poolt konfidentsiaalseteks nimetatud andmeid esitamata.

Artikkel 22

Liikmesriikide sätted

Ilma et see piiraks asutamislepingu, eriti selle artiklite 28 ja 30 kohaldamist, ei ole liikmesriikidel lubatud piirata ega keelata käesolevale määrusele vastava toiduga kauplemist ega selle reklaamimist oma ühtlustamata sätete, mis käsitlevad teatavate toitude kohta või toidu kohta üldiselt esitatavaid väiteid, kohaldamise kaudu.

Artikkel 23

Teavitamise kord

1.   Kui liikmesriik peab vajalikuks võtta vastu uusi õigusakte, teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavatest meetmetest ning põhjendab neid.

2.   Komisjon konsulteerib määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 alusel moodustatud toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega (edaspidi komitee), kui ta näeb sellise konsulteerimise vajadust olevat või kui liikmesriik seda nõuab, ja esitab kavandatavate meetmete suhtes arvamuse.

3.   Asjaomane liikmesriik võib kavandatud meetmeid hakata rakendama kuus kuud pärast lõikes 1 viidatud teavitamist tingimusel, et komisjoni arvamus ei ole negatiivne.

Juhul, kui komisjoni arvamus on negatiivne, otsustab komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 2 viidatud korrale ja enne käesoleva lõike esimeses lõigus viidatud tähtaja möödumist, kas kavandatud meetmeid võib rakendada. Komisjonil on õigus nõuda teatud muudatuste tegemist kavandatavatesse meetmetesse.

Artikkel 24

Kaitsemeetmed

1.   Kui liikmesriigil on tõsiseltvõetavaid põhjendusi selle kohta, et väide ei ole käesoleva määrusega kooskõlas või et artiklis 6 sätestatud teaduslik põhjendus on ebapiisav, võib see liikmesriik ajutiselt peatada nimetatud väite kasutamise oma territooriumil.

Ta teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab peatamise põhjused.

2.   Artikli 25 lõikes 2 viidatud korras võetakse otsus vajadusel vastu pärast ametilt arvamuse saamist.

Komisjon võib algatada selle menetluse ka omal algatusel.

3.   Lõikes 1 viidatud liikmesriik võib kohaldada peatamist, kuni talle tehakse teatavaks lõikes 2 viidatud otsus.

Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtaeg on kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 26

Järelevalve

Et hõlbustada tõhusat järelevalvet toitumis- või tervisealaste väidetega märgistatud toidu üle, võivad liikmesriigid nõuda oma territooriumil valmistajalt või sellist toitu turuleviivalt isikult pädeva asutuse teavitamist nimetatud turuleviimisest, edastades viimasele tootel kasutatava märgistuse näidise.

Artikkel 27

Hindamine

Hiljemalt ... (19) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, eriti sellise toidu turu arengu kohta, mille kohta esitatakse toitumis- ja tervisealaseid väiteid, ning väidete mõistmise kohta tarbijate poolt, esitades vajadusel oma muudatusettepanekud.
  Aruanne sisaldab ka hinnangut käesoleva määruse mõju kohta toitumisalastele valikutele ning võimaliku mõju kohta ülekaalulisusele ja mittenakkuslikele haigustele.

Artikkel 28

Üleminekumeetmed

1.   Enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva turuleviidud või märgistatud toitu, mis ei vasta käesoleva määruse sätetele, võib turustada kuni nende säilimisaja lõppemiseni, kuid mitte hiljem kui ... (20). Artikli 4 lõike 1 sätete osas võib toitu turustada kuni
  kakskümmend neli
  kuud pärast asjaomaste toitaineliste põhijoonte ning nende kasutustingimuste vastuvõtmist.

2.   Toodete, mis kannavad käesoleva määruse sätetele mittevastavaid enne 1. jaanuari 2005 olemas olnud kaubamärke või marginimetusi, turustamist võib jätkata kuni ... (21), mille möödudes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid.

3.   Toitumisalaste väidete, mida liikmesriikides on kasutatud enne
  1. jaanuari 2006
  vastavalt nende suhtes kohaldatavatele liikmesriigi õigusaktide sätetele ning mis ei sisaldu lisas, kasutamist tohib jätkata kuni ... (22) toidukäitlejate vastutusel ja ilma et see piiraks artiklis 24 viidatud kaitsemeetmete vastuvõtmist.

4.   Pildilises, graafilises või sümbolilises esituses toitumisalaste väidete suhtes, mis vastavad käesoleva määruse üldpõhimõtetele ja mis ei sisaldu lisas ning mida kasutatakse vastavalt liikmesriigi sätete või eeskirjadega välja töötatud eritingimustele ning -kriteeriumitele, kohaldatakse alljärgnevaid sätteid:

| a) | liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ... (23) teabe selliste toitumisalaste väidete ja nende suhtes kohaldatavate liikmesriigi sätete või eeskirjade kohta koos nende aluseks olevate teaduslike andmetega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ... (23) teabe selliste toitumisalaste väidete ja nende suhtes kohaldatavate liikmesriigi sätete või eeskirjade kohta koos nende aluseks olevate teaduslike andmetega;

| b) | komisjon võtab artikli 25 lõikes 2 viidatud korras vastu otsuse kõnealuste väidete kasutamise kohta. |
| --- | --- |

b)

komisjon võtab artikli 25 lõikes 2 viidatud korras vastu otsuse kõnealuste väidete kasutamise kohta.

Kõnealuse korra kohaselt mittelubatud toitumisalaste väidete kasutamist võib jätkata 12 kuud pärast otsuse vastuvõtmist.

5.   Artikli 13 lõike 1 punktis a viidatud tervisealaseid väiteid võib esitada toidukäitlejate vastutusel alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast kuni artikli 13 lõikes 3 viidatud nimekirja vastuvõtmiseni, tingimusel et need väited on kooskõlas käesoleva määrusega ning nende suhtes kohaldatavate olemasolevate liikmesriigi sätetega ja ilma et see piiraks artiklis 24 viidatud kaitsemeetmete vastuvõtmist.

6.   Muude tervisealaste väidete, mida on kasutatud vastavalt liikmesriigi sätetele enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva, välja arvatud artikli 13 lõike 1 punktis a ja artiklis 14 viidatud väidete, suhtes kohaldatakse alljärgnevaid sätteid:

| a) | tervisealastele väidetele, mida liikmesriigis on hinnatud ning millele seal on luba antud, antakse luba alljärgnevalt:






  i) | liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ... (24) teabe selliste toitumisalaste väidete kohta koos nende väidete aluseks olevaid teaduslikke andmeid hindava aruandega; |
| --- | --- | --- |

a)

tervisealastele väidetele, mida liikmesriigis on hinnatud ning millele seal on luba antud, antakse luba alljärgnevalt:

i)

liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ... (24) teabe selliste toitumisalaste väidete kohta koos nende väidete aluseks olevaid teaduslikke andmeid hindava aruandega;

| ii) | pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon artikli 25 lõikes 2 viidatud korras vastu otsuse kõnealusel viisil lubatud tervisealaste väidete kohta. |
| --- | --- |

ii)

pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon artikli 25 lõikes 2 viidatud korras vastu otsuse kõnealusel viisil lubatud tervisealaste väidete kohta.

Kõnealuse korra kohaselt mittelubatud tervisealaste väidete kasutamist võib jätkata kuus kuud pärast otsuse vastuvõtmist;

| b) | tervisealastele väidetele, mida liikmesriigis ei ole hinnatud ja millele ei ole liikmesriigis luba antud: selliste väidete kasutamist võib jätkata tingimusel, et vastavalt käesolevale määrusele esitatakse taotlus enne ... (25); nimetatud korra kohaselt mittelubatud tervisealaste väidete kasutamist võib jätkata kuus kuud pärast otsuse vastuvõtmist vastavalt artikli 17 lõikele 3. |
| --- | --- |

b)

tervisealastele väidetele, mida liikmesriigis ei ole hinnatud ja millele ei ole liikmesriigis luba antud: selliste väidete kasutamist võib jätkata tingimusel, et vastavalt käesolevale määrusele esitatakse taotlus enne ... (25); nimetatud korra kohaselt mittelubatud tervisealaste väidete kasutamist võib jätkata kuus kuud pärast otsuse vastuvõtmist vastavalt artikli 17 lõikele 3.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ... (26).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 110, 30.4.2004, lk 18.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht (
  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 187
  ), nõukogu 8. detsembri 2005. aasta ühine seisukoht (
  ELT C 80 E, 4.4.2006, lk 43
  ) ja Euroopa Parlamendi 16. mai 2006. aasta seisukoht.

2

seisukoht

ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 187

8. detsembri 2005. aasta

ELT C 80 E, 4.4.2006, lk 43

16. mai 2006. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

3

(4)  
  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37
  . Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

4

EÜT

37

(5)  EÜT L 316, 9.12.1994, lk 2.

5

(6)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

6

(7)  EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

7

(8)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/120/EÜ (ELT L 333, 20.12.2003, lk 51).

8

(9)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

9

(10)  EÜT L 55, 6.3.1996, lk 22.

10

(11)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

11

(12)  EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

12

(13)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

13

(14)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).

14

(15)  Ametlike Väljaannete Talitus: 24 kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest.

15

(16)  
  Toitainelisi põhijooni ületava toitaine nimetus.

16

Toitainelisi põhijooni ületava toitaine nimetus.

(17)  Ametlike Väljaannete Talitus: 1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuu viimast päeva.

17

(18)  Ametlike Väljaannete Talitus: 3 aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuu viimast päeva.

18

(19)  Ametlike Väljaannete Talitus:
  kuus
  aastat pärast käesoleva määruse
  jõustumise kuupäeva
  .

19

kuus

jõustumise kuupäeva

(20)  Ametlike Väljaannete Talitus: käesoleva määruse jõustumiskuupäevale järgneva
  kolmekümnenda
  kuu viimasel päeval.

20

kolmekümnenda

(21)  Ametlike Väljaannete Talitus:
  viisteist
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.

21

viisteist

(22)  Ametlike Väljaannete Talitus:
  kolm
  aasta möödumiseni käesoleva määruse jõustumiskuupäevast.

22

kolm

(23)  Ametlike Väljaannete Talitus: 1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuu viimast päeva.

23

(24)  Ametlike Väljaannete Talitus: 1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumiskuu viimast päeva.

24

(25)  Ametlike Väljaannete Talitus: 12 kuu möödumist käesoleva määruse jõustumiskuupäevast.

25

(26)  Ametlike Väljaannete Talitus: käesoleva määruse jõustumiskuupäevale järgneva 6. kuu esimesest päevast.

26

LISA

TOITUMISALASED VÄITED JA NENDE SUHTES KOHALDATAVAD TINGIMUSED

MADALA ENERGIASISALDUSEGA

Väite, et toit on madala energiasisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 40 kcal (170 kJ)/100 g tahke aine kohta või rohkem kui 20 kcal (80 kJ)/100 ml vedeliku kohta. Lauamagusainete puhul kohaldatakse piirnormi 4 kcal (17 kJ) portsjoni kohta, millel on 6 g sahharoosiga (umbes 1 tl sahharoosi) samaväärsed magustamisomadused.

VÄHENDATUD ENERGIASISALDUSEGA

Väite, et toit on vähendatud energiasisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui energiasisaldust on vähendatud vähemalt 30 %, tuues välja omaduse(d), millest tulenevalt toidu üldine energiasisaldus on vähendatud.

ENERGIAVABA

Väite, et toit on energiavaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 4 kcal (17 kJ)/100 ml. Lauamagusainete puhul kohaldatakse piirnormi 0,4 kcal (1,7 kJ) portsjoni kohta, millel on 6 g sahharoosiga (umbes 1 tl sahharoosi) samaväärsed magustamisomadused.

MADALA RASVA SISALDUSEGA

Väite, et toit on madala rasvasusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 3 g rasva 100 g tahke aine kohta või 1,5 g rasva 100 ml vedeliku kohta (1,8 g rasva 100 ml kohta madala rasvasisaldusega piima puhul).

RASVAVABA

Väite, et toit on rasvavaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,5 g rasva 100 g või 100 ml kohta. Sellele vaatamata on väited kujul “X % rasvavaba ”keelatud.

MADALA KÜLLASTUNUD RASVHAPETE SISALDUSEGA

Väite, et toit on madala küllastunud rasvhapete sisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui küllastunud rasvhapete ja transrasvhapete kogusisaldus tootes ei ületa 1,5 g 100 g tahke aine kohta või 0,75 g 100 ml vedeliku kohta, ning kummalgi juhul ei tohi küllastunud rasvhapped ja transrasvhapped kokku anda üle 10 % energiast.

KÜLLASTUNUD RASVHAPETE VABA

Väite, et toit ei sisalda küllastunud rasvhappeid, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui küllastunud rasvhapete ja transrasvhapete kogusisaldus tootes ei ületa 0,1 g küllastunud rasvhappeid 100 g või 100 ml kohta.

MADALA SUHKRUSISALDUSEGA

Väite, et toit on madala suhkrusisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 5 g suhkruid 100 g tahke aine või 2,5 g suhkruid 100 ml vedeliku kohta.

SUHKRUVABA

Väite, et toit on suhkruvaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,5 g suhkruid 100 g või 100 ml kohta.

ILMA LISATUD SUHKRUTA

Väite, et toidule ei ole suhkruid lisatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda mistahes lisatud mono- ega disahhariide ega mingit muud selle magustamisomaduste tõttu kasutatud toitu. Toidus looduslikult sisalduvate suhkrute puhul peaks etiketil olema järgmine märge: “TOODE SISALDAB LOODUSLIKULT ESINEVAID SUHKRUID”.

MADALA NAATRIUMI-/SOOLASISALDUSEGA

Väite, et toit on madala naatriumi-/soolasisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,12 g naatriumi või samaväärse koguse soola 100 g või 100 ml kohta. Vete, välja arvatud direktiivi 80/777/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvate mineraalvete puhul ei tohi see väärtus ületada 2 mg naatriumi 100 ml kohta.

VÄGA MADALA NAATRIUMI-/SOOLASISALDUSEGA

Väite, et toit on väga madala naatriumi-/soolasisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,04 g naatriumi või samaväärse koguse soola 100 g või 100 ml kohta. Seda väidet ei tohi kasutada looduslike mineraalvete ja muude vete puhul.

NAATRIUMIVABA või SOOLAVABA

Väite, et toit on naatriumivaba või soolavaba, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda üle 0,005 g naatriumi või samaväärse koguse soola 100 g kohta.

KIUDAINEALLIKAS

Väite, et toit on kiudaineallikas, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähemalt 3 g kiudainet 100 g kohta või vähemalt 1,5 g kiudainet 100 kcal kohta.

KÕRGE KIUDAINESISALDUSEGA

Väite, et toit on kõrge kiudainesisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähemalt 6 g kiudainet 100 g kohta või vähemalt 3 g kiudainet 100 kcal kohta.

VALGUALLIKAS

Väite, et toit on valguallikas, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui valk annab vähemalt 12 % toidu energiasisaldusest.

KÕRGE VALGUSISALDUSEGA

Väite, et toit on kõrge valgusisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui valk annab vähemalt 20 % toidu energiasisaldusest.

[VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] ALLIKAS

Väite, et toit on vitamiinide ja/või mineraaltoitainete allikas, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab neid vähemalt direktiivi 90/496/EMÜ lisas määratletud märkimisväärses koguses või Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... [mis käsitleb vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatavate muude ainete lisamist toidule] artikli 7 kohaselt erandina kehtestatud koguses.

KÕRGE [VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] JA/VÕI [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] SISALDUSEGA

Väite, et toit on kõrge vitamiinide ja/või mineraaltoitainete sisaldusega, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode sisaldab vähemalt kaks korda rohkem vitamiine ja/või mineraaltoitaineid kui “[VITAMIINI NIMI/VITAMIINIDE NIMED] ja/või [MINERAALTOITAINE NIMI/MINERAALTOITAINETE NIMED] allikas”.

SISALDAB TOITAINE VÕI MUU AINE NIMETUS

Väite, et toit sisaldab mingit toitainet või muud ainet, mille kohta käesolevas määruses ei sätestata eritingimusi, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode vastab käesoleva määruse kõikidele kohaldatavatele sätetele ning eelkõige selle artiklile 5. Vitamiinide ja mineraaltoitainete suhtes kohaldatakse väite “allikas ”tingimusi.

SUURENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA

Väite, et ühe või enama toitaine, välja arvatud vitamiinide ja mineraaltoitainete, sisaldust on suurendatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode vastab väite “allikas ”tingimustele ja sisaldust on võrreldes sarnase tootega suurendatud vähemalt 30 %.

VÄHENDATUD (TOITAINE NIMETUS) SISALDUSEGA

Väite, et ühe või enama toitaine sisaldust on vähendatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui sisaldust on võrreldes sarnase tootega vähendatud vähemalt 30 %, välja arvatud mikrotoitained, mille puhul on lubatud 10 % erinevus direktiivis 90/496/EMÜ toodud kontrollväärtusest, ning naatrium või samaväärne kogus soola, mille puhul on lubatud 25 % erinevus.

LIGHT/LAHJA

Väide, et toode on “light ”või “lahja”, ja iga väide, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, peab täitma samu tingimusi, mis on sätestatud mõiste “vähendatud ”osas; samuti tuleb väite esitamisel tuua välja omadus(ed), millest tulenevalt on toit “light ”või “lahja”.

LOODUSLIKULT/LOODUSLIK

Kui toit vastab looduslikult käesolevas lisas sätestatud toitumisalase väite kasutustingimus(t)ele, võib väite ette lisada sõna “looduslikult/looduslik”.

P6_TA(2006)0199

Vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamine ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (9857/3/2005 — C6-0017/2006 — 2003/0262(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9857/3/2005 — C6-0017/2006) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9857/3/2005 — C6-0017/2006) (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0671) (3) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2003)0671) (3) küsimuses;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0078/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0078/2006),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 80 E, 4.4.2006, lk 27.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 26.5.2005, P6_TA(2005)0202.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2003)0262

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1);

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | On olemas suur hulk mitmesuguseid toitaineid ja muid koostisaineid, mida võib toidu valmistamisel kasutada, sealhulgas, kuid mitte ainult, vitamiinid, mineraaltoitained (sh mikroelemendid), aminohapped, asendamatud rasvhapped, kiudained ning mitmesugused taime- ja ürdiekstraktid. Nende toidule lisamine on liikmesriikides reguleeritud erinevate eeskirjadega, mis takistavad nende toodete vaba liikumist, loovad ebavõrdseid konkurentsitingimusi ning mõjutavad seeläbi otseselt siseturu toimimist. Seepärast on vajalik rakendada ühenduse eeskirju, mille abil kooskõlastatakse liikmesriikide sätteid, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraaltoitainete ning teatud muude ainete toidule lisamist. |
| --- | --- |

(1)

On olemas suur hulk mitmesuguseid toitaineid ja muid koostisaineid, mida võib toidu valmistamisel kasutada, sealhulgas, kuid mitte ainult, vitamiinid, mineraaltoitained (sh mikroelemendid), aminohapped, asendamatud rasvhapped, kiudained ning mitmesugused taime- ja ürdiekstraktid. Nende toidule lisamine on liikmesriikides reguleeritud erinevate eeskirjadega, mis takistavad nende toodete vaba liikumist, loovad ebavõrdseid konkurentsitingimusi ning mõjutavad seeläbi otseselt siseturu toimimist. Seepärast on vajalik rakendada ühenduse eeskirju, mille abil kooskõlastatakse liikmesriikide sätteid, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraaltoitainete ning teatud muude ainete toidule lisamist.

| (2) | Käesoleva määruse eesmärgiks on reguleerida vitamiinide ja mineraaltoitainete toidule lisamist ning teatud muude ainete või koostisosade, mis sisaldavad aineid, mis ei ole vitamiinid ega mineraaltoitained, mida lisatakse toidule või kasutatakse toidu valmistamisel, kasutamist sellistes tingimustes, mille tulemusena manustatakse neid aineid tunduvalt suuremas koguses kui normaaltingimustes tasakaalustatult ja vaheldusrikkalt toitudes ja/või mis kujutavad endast tarbijale muul viisil potentsiaalset riski. Kui puuduvad ainete või koostisosade, mis sisaldavad käesoleva määruse või muude konkreetsete ühenduse sätete kohaselt aineid, mis ei ole vitamiinid ega mineraaltoitained, keelamist või nende kasutamise piiramist käsitlevad konkreetsed ühenduse eeskirjad, võib kohaldada asjakohaseid liikmesriikide eeskirju, ilma et see piiraks asutamislepingu sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse eesmärgiks on reguleerida vitamiinide ja mineraaltoitainete toidule lisamist ning teatud muude ainete või koostisosade, mis sisaldavad aineid, mis ei ole vitamiinid ega mineraaltoitained, mida lisatakse toidule või kasutatakse toidu valmistamisel, kasutamist sellistes tingimustes, mille tulemusena manustatakse neid aineid tunduvalt suuremas koguses kui normaaltingimustes tasakaalustatult ja vaheldusrikkalt toitudes ja/või mis kujutavad endast tarbijale muul viisil potentsiaalset riski. Kui puuduvad ainete või koostisosade, mis sisaldavad käesoleva määruse või muude konkreetsete ühenduse sätete kohaselt aineid, mis ei ole vitamiinid ega mineraaltoitained, keelamist või nende kasutamise piiramist käsitlevad konkreetsed ühenduse eeskirjad, võib kohaldada asjakohaseid liikmesriikide eeskirju, ilma et see piiraks asutamislepingu sätete kohaldamist.

| (3) | Mõned liikmesriigid nõuavad rahvatervisest tulenevatel põhjustel mõnede vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustuslikku lisamist teatud tavatoitudele. Nimetatud põhjused võivad olla asjakohased riiklikul või isegi piirkondlikul tasandil, kuid ei õigusta praegusel hetkel toitainete kohustusliku lisamise ühtlustamist kogu ühenduses. Kui see peaks siiski vajalikuks osutuma, võib vastavad sätted võtta vastu ühenduse tasandil. Vahepeal oleks kasulik koguda informatsiooni vastavate liikmesriigi tasandil võetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Mõned liikmesriigid nõuavad rahvatervisest tulenevatel põhjustel mõnede vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustuslikku lisamist teatud tavatoitudele. Nimetatud põhjused võivad olla asjakohased riiklikul või isegi piirkondlikul tasandil, kuid ei õigusta praegusel hetkel toitainete kohustusliku lisamise ühtlustamist kogu ühenduses. Kui see peaks siiski vajalikuks osutuma, võib vastavad sätted võtta vastu ühenduse tasandil. Vahepeal oleks kasulik koguda informatsiooni vastavate liikmesriigi tasandil võetavate meetmete kohta.

| (4) | Toiduainetootjad võivad toidule lisada vitamiine ja mineraaltoitaineid vabatahtlikult või kohustuslike toitainetena vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Neid võib lisada ka tehnoloogilistel eesmärkidel lähtudes lisaainetena, toiduvärvidena, lõhna- ja maitseainetena või teistel sarnastel eesmärkidel, sealhulgas lubatud veinivalmistustavade ja –viiside korral, mis on ette nähtud vastavate ühenduse õigusaktidega. Käesoleva määruse kohaldamine ei peaks piirama selliste ühenduse eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist või kasutamist vastavates toodetes või tootegruppides või nende lisamist muudel kui käesoleva määrusega reguleeritud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(4)

Toiduainetootjad võivad toidule lisada vitamiine ja mineraaltoitaineid vabatahtlikult või kohustuslike toitainetena vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Neid võib lisada ka tehnoloogilistel eesmärkidel lähtudes lisaainetena, toiduvärvidena, lõhna- ja maitseainetena või teistel sarnastel eesmärkidel, sealhulgas lubatud veinivalmistustavade ja –viiside korral, mis on ette nähtud vastavate ühenduse õigusaktidega. Käesoleva määruse kohaldamine ei peaks piirama selliste ühenduse eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist või kasutamist vastavates toodetes või tootegruppides või nende lisamist muudel kui käesoleva määrusega reguleeritud eesmärkidel.

| (5) | Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) sisaldab põhjalikke eeskirju vitamiine ja mineraaltoitaineid sisaldavate toidulisandite kohta, ei kehti käesoleva määruse vitamiine ja mineraaltoitaineid puudutavad sätted toidulisandite kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) sisaldab põhjalikke eeskirju vitamiine ja mineraaltoitaineid sisaldavate toidulisandite kohta, ei kehti käesoleva määruse vitamiine ja mineraaltoitaineid puudutavad sätted toidulisandite kohta.

| (6) | Vitamiinide ja mineraaltoitainete toidule lisamiseks on tootjatel mitmeid põhjusi, sealhulgas valmistamise, ladustamise või käsitsemise käigus vähenenud vitamiinide ja mineraaltoitainete sisalduse taastamine toidus või toodete sellise toiteväärtuse tagamine, mis oleks samaväärne toiduga, mille asendamiseks nad on ette nähtud. |
| --- | --- |

(6)

Vitamiinide ja mineraaltoitainete toidule lisamiseks on tootjatel mitmeid põhjusi, sealhulgas valmistamise, ladustamise või käsitsemise käigus vähenenud vitamiinide ja mineraaltoitainete sisalduse taastamine toidus või toodete sellise toiteväärtuse tagamine, mis oleks samaväärne toiduga, mille asendamiseks nad on ette nähtud.

| (7) | Piisav ja vaheldusrikas toit peaks üldjuhul andma kõik normaalseks arenguks ja hea tervisliku seisundi säilitamiseks vajalikud toitained üldtunnustatud teaduslike andmete põhjal kindlaksmääratud ja soovitatud kogustes. Uurimused näitavad, et see ideaalne olukord ei kehti mitte kõigi vitamiinide ja mineraaltoitainete ega ühenduse kõigi elanikkonnarühmade kohta. Toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, näib andvat juurde olulise koguse vastavat toitainet, järelikult annab see olulise panuse toitumisse tervikuna. |
| --- | --- |

(7)

Piisav ja vaheldusrikas toit peaks üldjuhul andma kõik normaalseks arenguks ja hea tervisliku seisundi säilitamiseks vajalikud toitained üldtunnustatud teaduslike andmete põhjal kindlaksmääratud ja soovitatud kogustes. Uurimused näitavad, et see ideaalne olukord ei kehti mitte kõigi vitamiinide ja mineraaltoitainete ega ühenduse kõigi elanikkonnarühmade kohta. Toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, näib andvat juurde olulise koguse vastavat toitainet, järelikult annab see olulise panuse toitumisse tervikuna.

| (8) | Käesoleval ajal võib ühenduses, küll mitte eriti sageli, täheldada mõne toitaine vaegust. Muutused ühenduse sotsiaal-majanduslikus olukorras ja erinevate elanikkonnarühmade eluviisid on toonud endaga kaasa erineva toitainevajaduse ja toitumistavade muutumise. See omakorda on viinud muutusteni erinevate elanikkonnarühmade energia- ja toitainevajadustes ning nende rühmade puhul teatavate vitamiinide ja mineraaltoitainete tarbimiskogusteni, mis jäävad allapoole erinevates liikmesriikides soovitatud koguseid. Lisaks sellele viitavad uuemad teaduslikult põhjendatud teadmised sellele, et mõnede toitainete tarbimiskogused optimaalse tervisliku seisundi ja heaolu säilitamiseks võiksid olla praegu soovitatavatest kogustest suuremad. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleval ajal võib ühenduses, küll mitte eriti sageli, täheldada mõne toitaine vaegust. Muutused ühenduse sotsiaal-majanduslikus olukorras ja erinevate elanikkonnarühmade eluviisid on toonud endaga kaasa erineva toitainevajaduse ja toitumistavade muutumise. See omakorda on viinud muutusteni erinevate elanikkonnarühmade energia- ja toitainevajadustes ning nende rühmade puhul teatavate vitamiinide ja mineraaltoitainete tarbimiskogusteni, mis jäävad allapoole erinevates liikmesriikides soovitatud koguseid. Lisaks sellele viitavad uuemad teaduslikult põhjendatud teadmised sellele, et mõnede toitainete tarbimiskogused optimaalse tervisliku seisundi ja heaolu säilitamiseks võiksid olla praegu soovitatavatest kogustest suuremad.

| (9) | Toidule peaks olema lubatud lisada ainult selliseid vitamiine ja mineraaltoitaineid, mis tavaliselt toidus esinevad ja mida tarbitakse toidu koostisosana ning mida peetakse asendamatuteks toitaineteks, mis aga ei tähenda seda, et nende lisamine oleks vajalik. Tuleks vältida võimalikke lahkarvamusi selles osas, millised on kõnealused asendamatud toitained. Seetõttu on kohane kehtestada lubatud vitamiinide ja mineraaltoitainete loetelu. |
| --- | --- |

(9)

Toidule peaks olema lubatud lisada ainult selliseid vitamiine ja mineraaltoitaineid, mis tavaliselt toidus esinevad ja mida tarbitakse toidu koostisosana ning mida peetakse asendamatuteks toitaineteks, mis aga ei tähenda seda, et nende lisamine oleks vajalik. Tuleks vältida võimalikke lahkarvamusi selles osas, millised on kõnealused asendamatud toitained. Seetõttu on kohane kehtestada lubatud vitamiinide ja mineraaltoitainete loetelu.

| (10) | Keemilised ained, mida kasutatakse nende vitamiinide ja mineraaltoitainete allikana, mida võib lisada toidule, peavad olema ohutud ja ühtlasi bioaktiivsed, s.t organismi poolt omastatavad. Seetõttu tuleks samuti koostada nende lubatud ainete loetelu. Eespool nimetatud ohutuse ja bioaktiivsuse kriteeriumidest lähtuvalt peaksid lubatud ainete loetelusse kuuluma toidu teaduskomitee 12. mai 1999. aastal väljendatud arvamuse alusel heakskiidetud ained, mida võib kasutada imiku- ja väikelapsetoitude, muude eritoitude või toidulisandite valmistamisel. Kuigi naatriumkloriid (keedusool) ei ole loetelus mainitud ainete hulgas, võib seda toidu valmistamisel jätkuvalt koostisosana kasutada. |
| --- | --- |

(10)

Keemilised ained, mida kasutatakse nende vitamiinide ja mineraaltoitainete allikana, mida võib lisada toidule, peavad olema ohutud ja ühtlasi bioaktiivsed, s.t organismi poolt omastatavad. Seetõttu tuleks samuti koostada nende lubatud ainete loetelu. Eespool nimetatud ohutuse ja bioaktiivsuse kriteeriumidest lähtuvalt peaksid lubatud ainete loetelusse kuuluma toidu teaduskomitee 12. mai 1999. aastal väljendatud arvamuse alusel heakskiidetud ained, mida võib kasutada imiku- ja väikelapsetoitude, muude eritoitude või toidulisandite valmistamisel. Kuigi naatriumkloriid (keedusool) ei ole loetelus mainitud ainete hulgas, võib seda toidu valmistamisel jätkuvalt koostisosana kasutada.

| (11) | Teaduse ja tehnika arenguga kohandumiseks on oluline mainitud loetelusid vajadusel kiiresti korrigeerida. Nimetatud korrigeerimine seisneks sisuliselt tehnilistes rakendusmeetmetes ning menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tehakse nende kehtestamine ülesandeks komisjonile. |
| --- | --- |

(11)

Teaduse ja tehnika arenguga kohandumiseks on oluline mainitud loetelusid vajadusel kiiresti korrigeerida. Nimetatud korrigeerimine seisneks sisuliselt tehnilistes rakendusmeetmetes ning menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tehakse nende kehtestamine ülesandeks komisjonile.

| (12) | Toidule, millele on lisatud vitamiine või mineraaltoitaineid, teevad tootjad enamasti reklaami, ja nii võib tarbijatele jääda mulje, nagu oleks tegemist toodetega, mis on võrreldes sarnaste või teiste toodetega, millele nimetatud toitaineid lisatud ei ole, füsioloogiliselt, toiteväärtuse või muidu tervislikkuse seisukohalt eelistatavamad. See võib viia tarbijavalikuteni, mis võivad muus mõttes olla ebasoovitavad. Et hoida ära nimetatud võimalikku soovimatut mõju, peetakse asjakohaseks, et toodetele, millele võib lisada vitamiine ja mineraaltoitaineid, seatakse teatud piirangud lisaks nendele, mis on loomulikud tehnilistest kaalutlustest lähtudes või vajalikud ohutuse tagamiseks, kui määratakse kindlaks selliste toodete vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalsed piirnormid. Seega oleks tootes sisalduvad teatud ained, näiteks alkohol, sellega seoses asjakohaseks kriteeriumiks, et mitte lubada vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist. Erandid vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamise keelust alkohoolsetele jookidele peaksid piirduma traditsiooniliste veiniretseptide kaitsmisega ning asjaomastest toodetest teavitatakse komisjoni. Lisamiste kohta ei tohiks esitada mingeid väiteid nende toiteväärtust või tervislikkust tõstvast toimest. Veelgi enam, et mitte tekitada tarbijates segadust värske toidu loomupärase toiteväärtuse osas, ei tohiks lubada sellele ka vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist. |
| --- | --- |

(12)

Toidule, millele on lisatud vitamiine või mineraaltoitaineid, teevad tootjad enamasti reklaami, ja nii võib tarbijatele jääda mulje, nagu oleks tegemist toodetega, mis on võrreldes sarnaste või teiste toodetega, millele nimetatud toitaineid lisatud ei ole, füsioloogiliselt, toiteväärtuse või muidu tervislikkuse seisukohalt eelistatavamad. See võib viia tarbijavalikuteni, mis võivad muus mõttes olla ebasoovitavad. Et hoida ära nimetatud võimalikku soovimatut mõju, peetakse asjakohaseks, et toodetele, millele võib lisada vitamiine ja mineraaltoitaineid, seatakse teatud piirangud lisaks nendele, mis on loomulikud tehnilistest kaalutlustest lähtudes või vajalikud ohutuse tagamiseks, kui määratakse kindlaks selliste toodete vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalsed piirnormid. Seega oleks tootes sisalduvad teatud ained, näiteks alkohol, sellega seoses asjakohaseks kriteeriumiks, et mitte lubada vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist. Erandid vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamise keelust alkohoolsetele jookidele peaksid piirduma traditsiooniliste veiniretseptide kaitsmisega ning asjaomastest toodetest teavitatakse komisjoni. Lisamiste kohta ei tohiks esitada mingeid väiteid nende toiteväärtust või tervislikkust tõstvast toimest. Veelgi enam, et mitte tekitada tarbijates segadust värske toidu loomupärase toiteväärtuse osas, ei tohiks lubada sellele ka vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist.

| (13) | Käesoleva määruse eesmärk ei ole käsitleda vitamiinide ja mineraaltoitainete mikrokoguste kasutamist toote ehtsuse tähistamisel, mida tehakse pettuse vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määruse eesmärk ei ole käsitleda vitamiinide ja mineraaltoitainete mikrokoguste kasutamist toote ehtsuse tähistamisel, mida tehakse pettuse vastu võitlemiseks.

| (14) | Vitamiinide ja mineraaltoitainete ülemäärane tarbimine võib avaldada kahjulikku mõju, mistõttu toidule lisamisel tuleb vastavalt vajadusele kindlaks määrata nende maksimaalsed kogused. Nimetatud kogused peavad tagama, et toote tavapärane kasutamine tootja antud tarvitamisjuhis alusel ja mitmekülgsel toitumisel on tarbijale ohutu. Nimetatud kogused peaksid seega olema nende vitamiinide ja mineraaltoitainete kogu maksimaalne ohutu kogus, mis esinevad toidus loomupäraselt ja/või mis on mingil eesmärgil, sealhulgas tehnoloogilisel eesmärgil, toidule lisatud. |
| --- | --- |

(14)

Vitamiinide ja mineraaltoitainete ülemäärane tarbimine võib avaldada kahjulikku mõju, mistõttu toidule lisamisel tuleb vastavalt vajadusele kindlaks määrata nende maksimaalsed kogused. Nimetatud kogused peavad tagama, et toote tavapärane kasutamine tootja antud tarvitamisjuhis alusel ja mitmekülgsel toitumisel on tarbijale ohutu. Nimetatud kogused peaksid seega olema nende vitamiinide ja mineraaltoitainete kogu maksimaalne ohutu kogus, mis esinevad toidus loomupäraselt ja/või mis on mingil eesmärgil, sealhulgas tehnoloogilisel eesmärgil, toidule lisatud.

| (15) | Seetõttu peaks maksimaalsete koguste ja kõikide muude tingimuste, mis piiravad vajadusel vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist toidule, kehtestamisel võtma arvesse kõnealuste ainete potentsiaalset saadavust muust toidust ja üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskihindamise tulemustest lähtuvat ülemist ohutut sisaldust. Vajalikul määral tuleks arvesse võtta ka kontrollandmeid elanikkonna vitamiinide ja mineraaltoitainete tarbimise kohta. Kui on vaja teatud vitamiinide ja mineraaltoitainete puhul kehtestada piiranguid seoses toiduga, millele neid võib lisada
  (nt joodi lisamine soolale)
  , siis tuleks eelkõige lähtuda eesmärgist taastada vitamiinide ja mineraaltoitainete sisaldus, kui see on tootmise, ladustamise või töötlemise käigus vähenenud, ning tagada sellise toidu samaväärne toiteväärtus toiduga, mille asendamiseks see on ette nähtud. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu peaks maksimaalsete koguste ja kõikide muude tingimuste, mis piiravad vajadusel vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist toidule, kehtestamisel võtma arvesse kõnealuste ainete potentsiaalset saadavust muust toidust ja üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskihindamise tulemustest lähtuvat ülemist ohutut sisaldust. Vajalikul määral tuleks arvesse võtta ka kontrollandmeid elanikkonna vitamiinide ja mineraaltoitainete tarbimise kohta. Kui on vaja teatud vitamiinide ja mineraaltoitainete puhul kehtestada piiranguid seoses toiduga, millele neid võib lisada
  (nt joodi lisamine soolale)
  , siis tuleks eelkõige lähtuda eesmärgist taastada vitamiinide ja mineraaltoitainete sisaldus, kui see on tootmise, ladustamise või töötlemise käigus vähenenud, ning tagada sellise toidu samaväärne toiteväärtus toiduga, mille asendamiseks see on ette nähtud.

| (16) | Toidule vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamise tulemusena peaks toidus olema minimaalne kogus vitamiine ja mineraaltoitaineid. Vastasel korral ei tooks liiga väikese või mittemärkimisväärse vitamiinide ja mineraaltoitainete koguse esinemine rikastatud toidus tarbijaile mingit kasu ning oleks eksitav. Samast põhimõttest lähtub nõue, et toitumisalase teabe esitamine on lubatud, kui toit sisaldab neid toitaineid märkimisväärsel hulgal. Seepärast oleks asjakohane, kui vitamiinide ja mineraaltoitainete minimaalsed kogused toidus, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, vastaksid sellele märkimisväärsele kogusele, mis peaks sisalduma toidus, et esitada seda toitainena toitumisalases teabes, kui asjakohaste eranditega ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(16)

Toidule vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamise tulemusena peaks toidus olema minimaalne kogus vitamiine ja mineraaltoitaineid. Vastasel korral ei tooks liiga väikese või mittemärkimisväärse vitamiinide ja mineraaltoitainete koguse esinemine rikastatud toidus tarbijaile mingit kasu ning oleks eksitav. Samast põhimõttest lähtub nõue, et toitumisalase teabe esitamine on lubatud, kui toit sisaldab neid toitaineid märkimisväärsel hulgal. Seepärast oleks asjakohane, kui vitamiinide ja mineraaltoitainete minimaalsed kogused toidus, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, vastaksid sellele märkimisväärsele kogusele, mis peaks sisalduma toidus, et esitada seda toitainena toitumisalases teabes, kui asjakohaste eranditega ei ole sätestatud teisiti.

| (17) | Maksimaalse koguste ja muude käesolevas määruses ettenähtud põhimõtetele ja kriteeriumidele vastavate kasutamistingimuste ning minimaalse koguse vastuvõtmine kujutaks endast sisuliselt tehnilisi rakendusmeetmeid, mille kehtestamine tehakse menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ülesandeks komisjonile. |
| --- | --- |

(17)

Maksimaalse koguste ja muude käesolevas määruses ettenähtud põhimõtetele ja kriteeriumidele vastavate kasutamistingimuste ning minimaalse koguse vastuvõtmine kujutaks endast sisuliselt tehnilisi rakendusmeetmeid, mille kehtestamine tehakse menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks ülesandeks komisjonile.

| (18) | Üldised märgistamiseeskirjad ja mõisted sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4). Käesolev määrus peaks seega piirduma ainult vajalike lisasätetega. Mainitud lisasätteid tuleks kohaldada, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... [toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta] (5) kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Üldised märgistamiseeskirjad ja mõisted sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4). Käesolev määrus peaks seega piirduma ainult vajalike lisasätetega. Mainitud lisasätteid tuleks kohaldada, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... [toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta] (5) kohaldamist.

| (19) | Kuna toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, on toiteväärtuse seisukohast oluline ja võib mõjutada toitumisharjumusi ja üldist toitainete saamist, peaks tarbijatel olema võimalik otsustada nimetatud toitude üldise toiteväärtuse üle. Seepärast peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik, erandina nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (6) artiklist 2. |
| --- | --- |

(19)

Kuna toit, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, on toiteväärtuse seisukohast oluline ja võib mõjutada toitumisharjumusi ja üldist toitainete saamist, peaks tarbijatel olema võimalik otsustada nimetatud toitude üldise toiteväärtuse üle. Seepärast peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik, erandina nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (6) artiklist 2.

| (20) | Normaalne ja vaheldusrikas toit sisaldab paljusid koostisosi, mis omakorda sisaldavad paljusid aineid. Nende ainete või koostisosade tarbimine normaalse ja tavapärase toiduga ei põhjusta ohtu ning seda ei ole vaja reguleerida. Mõned ained, mis ei ole vitamiinid ega mineraaltoitained või neid sisaldavad koostisosad, lisatakse toidule ekstraktide või kontsentraatidena ning selle tulemusena võib tarbitav kogus osutuda oluliselt suuremaks piisava ja mitmekülgse toiduga manustatavast kogusest. Taolise toimimisviisi ohutus on mõnel juhul tõsiselt küsitav ning selle kasutegur ebaselge, mistõttu tuleks seda reguleerida. Sellistel juhtudel on asjakohane, et toidukäitlejad vastutavad enda poolt turule viidava toidu ohutuse tõendamise eest. |
| --- | --- |

(20)

Normaalne ja vaheldusrikas toit sisaldab paljusid koostisosi, mis omakorda sisaldavad paljusid aineid. Nende ainete või koostisosade tarbimine normaalse ja tavapärase toiduga ei põhjusta ohtu ning seda ei ole vaja reguleerida. Mõned ained, mis ei ole vitamiinid ega mineraaltoitained või neid sisaldavad koostisosad, lisatakse toidule ekstraktide või kontsentraatidena ning selle tulemusena võib tarbitav kogus osutuda oluliselt suuremaks piisava ja mitmekülgse toiduga manustatavast kogusest. Taolise toimimisviisi ohutus on mõnel juhul tõsiselt küsitav ning selle kasutegur ebaselge, mistõttu tuleks seda reguleerida. Sellistel juhtudel on asjakohane, et toidukäitlejad vastutavad enda poolt turule viidava toidu ohutuse tõendamise eest.

| (21) | Kuna toit, millele lisatakse vitamiine ja mineraaltoitaineid, on oma olemuselt eriline, peaks järelevalveasutuste käsutuses olema ka lisameetmed, et lihtsustada nende toodete tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(21)

Kuna toit, millele lisatakse vitamiine ja mineraaltoitaineid, on oma olemuselt eriline, peaks järelevalveasutuste käsutuses olema ka lisameetmed, et lihtsustada nende toodete tõhusat kontrolli.

| (22) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt siseturu tõhusa toimimise tagamist vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise osas, pakkudes sealjuures tarbijate huvide kaitse kõrget taset, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab seega paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Vastavalt kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt siseturu tõhusa toimimise tagamist vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise osas, pakkudes sealjuures tarbijate huvide kaitse kõrget taset, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab seega paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Vastavalt kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (23) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlus (7), |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlus (7),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolev määrus ühtlustab liikmesriikides kehtivaid õigus- ja haldusnorme, mis on seotud vitamiinide ja mineraaltoitainete ning teatud muude ainete toidule lisamisega, et tagada siseturu tõhus toimimine ning samal ajal tagada tarbijate huvide kõrge tase.

2.   Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad vitamiine ja mineraaltoitaineid, ei kohaldata direktiiviga 2002/46/EÜ hõlmatud toidulisandite suhtes.

3.   Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ühenduse õigusaktide erisätteid, mis käsitlevad:

| a) | eritoite, ning erisätete puudumisel koostisnõudeid selliste toodete suhtes, mis on vajalikud lähtuvalt nende inimeste erilistest toitumisvajadusest, kelle jaoks need on ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

eritoite, ning erisätete puudumisel koostisnõudeid selliste toodete suhtes, mis on vajalikud lähtuvalt nende inimeste erilistest toitumisvajadusest, kelle jaoks need on ette nähtud;

| b) | uuendtoitu ja toidu uuendkoostisosi; |
| --- | --- |

b)

uuendtoitu ja toidu uuendkoostisosi;

| c) | geneetiliselt muundatud toitu; |
| --- | --- |

c)

geneetiliselt muundatud toitu;

| d) | toidus lubatud lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid; |
| --- | --- |

d)

toidus lubatud lisaaineid ning lõhna- ja maitseaineid;

| e) | lubatud veinivalmistustavasid ja -viise. |
| --- | --- |

e)

lubatud veinivalmistustavasid ja -viise.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab:

| 1) | “amet ”Euroopa Toiduohutusametit, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (8); |
| --- | --- |

1)

“amet ”Euroopa Toiduohutusametit, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (8);

| 2) | “muu aine ”aine, mis ei ole vitamiin ega mineraal ja mis on toitumisalase või füsioloogilise mõjuga. |
| --- | --- |

2)

“muu aine ”aine, mis ei ole vitamiin ega mineraal ja mis on toitumisalase või füsioloogilise mõjuga.

II PEATÜKK

VITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE LISAMINE

Artikkel 3

Vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist käsitlevad nõuded

1.   Toidule tohib lisada ainult I lisas loetletud vitamiine ja/või mineraaltoitaineid II lisas loetletud ühenditena vastavalt käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

2.   Vitamiine ja mineraaltoitaineid on lubatud lisada toidule
  inimorganismile biosaadaval kujul
  , olenemata sellest, kas neid antud toidus tavaliselt sisaldub, et
  eelkõige
  võtta arvesse:

| a) | elanikkonnas või teatud elanikkonnarühmades valitsevat ühe või mitme vitamiini ja/või mineraaltoitaine vaegust, mida on võimalik tõestada kliiniliste või subkliiniliste tõenditega vaeguse kohta või mis nähtub hinnanguliselt madalast toitainete tarbimisest, või |
| --- | --- |

a)

elanikkonnas või teatud elanikkonnarühmades valitsevat ühe või mitme vitamiini ja/või mineraaltoitaine vaegust, mida on võimalik tõestada kliiniliste või subkliiniliste tõenditega vaeguse kohta või mis nähtub hinnanguliselt madalast toitainete tarbimisest, või

| b) | võimalust parandada elanikkonna või teatud elanikkonnarühmade toitumisolukorda ja/või vitamiinide või mineraaltoitainete võimaliku vaeguse kõrvaldamist toidus seoses toitumisharjumuste muutmisega või |
| --- | --- |

b)

võimalust parandada elanikkonna või teatud elanikkonnarühmade toitumisolukorda ja/või vitamiinide või mineraaltoitainete võimaliku vaeguse kõrvaldamist toidus seoses toitumisharjumuste muutmisega või

| c) | üldtunnustatud teaduslikult põhjendatud teadmiste ajakohastamist vitamiinide ja mineraaltoitainete tähtsusest toitumises ning nende mõjust tervisele. |
| --- | --- |

c)

üldtunnustatud teaduslikult põhjendatud teadmiste ajakohastamist vitamiinide ja mineraaltoitainete tähtsusest toitumises ning nende mõjust tervisele.

3.   Lõikes 1 nimetatud loetelude muutmine toimub vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale ja võttes arvesse ameti arvamust.

Enne nimetatud muudatuste tegemist konsulteerib komisjon huvitatud osapooltega, eriti toidukäitlejate ja tarbijarühmadega.

Artikkel 4

Piirangud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamiseks

Vitamiine ja mineraaltoitaineid ei tohi lisada:

| a) | töötlemata toidule, sealhulgas (kuid mitte ainult) puuviljadele, marjadele, juurviljadele, lihale, linnulihale ja kalale; |
| --- | --- |

a)

töötlemata toidule, sealhulgas (kuid mitte ainult) puuviljadele, marjadele, juurviljadele, lihale, linnulihale ja kalale;

| b) | jookidele, mille etanoolisisaldus on rohkem kui 1,2 mahuprotsenti, välja arvatud ja erandina artikli 3 lõikest 2:






  i) | veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (9) artikli 44 lõigetes 6 ja 13 nimetatud toodetele ning |
| --- | --- | --- |

b)

jookidele, mille etanoolisisaldus on rohkem kui 1,2 mahuprotsenti, välja arvatud ja erandina artikli 3 lõikest 2:

i)

veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (9) artikli 44 lõigetes 6 ja 13 nimetatud toodetele ning

| ii) | enne käesoleva määruse vastuvõtmist turustatud toodetele ning |
| --- | --- |

ii)

enne käesoleva määruse vastuvõtmist turustatud toodetele ning

| iii) | toodetele, millest liikmesriik on komisjoni teavitanud vastavalt artiklile 11 |
| --- | --- |

iii)

toodetele, millest liikmesriik on komisjoni teavitanud vastavalt artiklile 11

ja eeldades, et ei ole esitatud toitumis- või tervisealaseid väiteid.

Täiendavad toidud või toidugrupid, millele ei ole lubatud lisada
  kindlaid
  vitamiine ja mineraaltoitaineid, võib määrata artikli 14 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt, võttes arvesse nende toiteväärtust ja teaduslikke tõendeid.

Artikkel 5

Nõuded puhtusele

1.   Nõuded II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendite puhtusele kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale, juhul kui need ei kehti käesoleva artikli lõike 2 alusel.

2.   II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendite suhtes kohaldatakse nõudeid, mis on määratletud ühenduse õigusaktidega nende kasutamiseks toidu valmistamisel teistel eesmärkidel kui käesolevas määruses sätestatud.

3.   II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendite suhtes, millele ei ole ühenduse õigusaktidega nõudeid määratletud, kehtivad selliste nõuete vastuvõtmiseni rahvusvaheliste organisatsioonide soovitatud üldtunnustatud nõuded puhtusele ning rangemaid nõudeid puhtusele kehtestavad liikmesriigi eeskirjad võivad jääda kehtima.

Artikkel 6

Vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamise tingimused

1.   Kui toidule lisatakse vitamiine või mineraaltoitaineid, ei tohi vitamiinide või mineraaltoitainete kogusisaldus, ükskõik millisel eesmärgil, toidus müügihetkel ületada maksimaalset kogust, mis kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale.
  Selleks võib komisjon esitada ettepanekud maksimaalsete koguste kohta ...

   (10). Kontsentreeritud ja dehüdreeritud toodete suhtes kehtivad kogused ajahetkel, kui toit on valmistatud vastavalt tootja poolt antud tarvitamisjuhistele.

2.   Tingimused, millega piiratakse või keelatakse teatud vitamiini või mineraaltoitaine lisamist toidule või toidugruppidele, kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale.

3.   Lõikes 1 nimetatud maksimaalsete koguste ja lõikes 2 nimetatud tingimuste määramisel arvestatakse järgmist:

| a) | üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskihindamisega kindlaks tehtud vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalset ohutut kogust, võttes seejuures vajadusel arvesse erinevate tarbijarühmade erinevat tundlikkuse taset; |
| --- | --- |

a)

üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhineva teadusliku riskihindamisega kindlaks tehtud vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalset ohutut kogust, võttes seejuures vajadusel arvesse erinevate tarbijarühmade erinevat tundlikkuse taset;

| b) | muust toidust saadavate vitamiinide ja mineraaltoitainete kogust. |
| --- | --- |

b)

muust toidust saadavate vitamiinide ja mineraaltoitainete kogust.

4.   Lõikes 1 nimetatud maksimumkoguste ja lõikes 2 nimetatud tingimuste kindlaksmääramisel võetakse vajalikul määral arvesse ka elanikkonna vitamiinide ja mineraaltoitainete tarbimise soovitatavaid koguseid.

5.   Lõikes 1 nimetatud maksimaalsete koguste ja lõikes 2 nimetatud tingimuste kindlaksmääramisel nende vitamiinide ja mineraaltoitainete korral, mille tarbimise soovitatav kogus elanikkonna hulgas on maksimaalse ohutu koguse lähedal, arvestatakse vajadusel ka järgmist:

| a) | üksikute toodete osakaal elanikkonna toitumises tervikuna või teatud elanikkonnarühmade toitumises; |
| --- | --- |

a)

üksikute toodete osakaal elanikkonna toitumises tervikuna või teatud elanikkonnarühmade toitumises;

| b) | toote toitainelisi põhijooni, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr .../... [toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta]. |
| --- | --- |

b)

toote toitainelisi põhijooni, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr .../... [toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta].

6.   Toidule vitamiini või mineraaltoitaine lisamise tulemuse na peab kõnealust vitamiini või mineraalainet olema toidus vähemalt märkimisväärne kogus, kui selline kogus on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ lisas. Minimaalsed kogused, sealhulgas mistahes madalamad kogused, erandina eespool nimetatud märkimisväärsetest kogustest, konkreetsetes toitudes või toidugruppides kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale.

Artikkel 7

Märgistamine, esitlemine ja reklaam

1.   Toidu, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, märgistus, esitlemine ja reklaam ei tohi sisaldada ühtegi viidet, milles väidetakse või viidatakse, et tasakaalustatud ja vaheldusrikas toitumine ei taga vajalikku toitainete kogust. Kus asjakohane, on võimalik teatud toitaine osas teha erand vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale.

2.   Toidu, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, märgistus, esitlemine ja reklaam ei tohi tarbijat eksitada ega petta toidu toiteväärtuse osas, mis võib tuleneda nende toitainete lisamisest.

3.   Toodetel, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid ja mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, on toitumisalase teabe esitamine kohustuslik. Esitada tuleb direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõike 1 grupis 2 toodud teave ja vitamiinide ja mineraaltoitainete kogusisaldus toidus pärast nende toidule lisamist.

4.   Toodete, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, märgistusel võib olla viide, mis näitab nende ainete lisamise vastavalt määruses (EÜ) nr .../... [toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta] sätestatud tingimustele.

5.   Käesolev artikkel ei piira teiste, teatud toidugruppe käsitlevate toidualaste õigusnormide kohaldamist.

6.   Käesoleva artikli rakenduseeskirju võib täpsustada vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale.

III PEATÜKK

TEATUD MUUDE AINETE LISAMINE

Artikkel 8

Ained, mille kasutamine on keelatud, piiratud või ained, mis on ühenduses uurimisel/kontrollimisel

1.   Käesolevas määruses sätestatud menetlust järgitakse siis, kui ainet, mis ei ole vitamiin ega mineraaltoitaine või koostisosa, mis sisaldab ainet, mis ei ole vitamiin ega mineraaltoitaine, lisatakse toidule või kasutatakse toidu valmistamisel nii, et selle tulemusena tarbitakse neid aineid tunduvalt suuremas koguses kui võiks arvata, et neid tarbitakse tavatingimustes tasakaalustatult ja vaheldusrikkalt toitudes ja/või mis kujutavad endast muul viisil tarbijale potentsiaalset riski.

2.   Komisjon võib omal algatusel või liikmesriikide esitatud teabe alusel võtta pärast ameti poolt teostatud olemasoleva teabe hindamist ja vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale vastu otsuse lisada vajadusel aine või koostisosa III lisasse. Eelkõige:

| a) | kui on tuvastatud oht tervisele, lisatakse aine ja/või ainet sisaldav koostisosa:






  i) | III lisa A osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu valmistamisel keelatakse; või |
| --- | --- | --- |

a)

kui on tuvastatud oht tervisele, lisatakse aine ja/või ainet sisaldav koostisosa:

i)

III lisa A osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu valmistamisel keelatakse; või

| ii) | III lisa B osasse ja selle lisamist toidule või selle kasutamist toidu valmistamisel lubatakse üksnes nimetatud lisas sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

ii)

III lisa B osasse ja selle lisamist toidule või selle kasutamist toidu valmistamisel lubatakse üksnes nimetatud lisas sätestatud tingimustel.

| b) | kui on tuvastatud ohtliku mõju võimalus tervisele, kuid see on teaduslikult tõendamata, lisatakse aine III lisa C osasse. |
| --- | --- |

b)

kui on tuvastatud ohtliku mõju võimalus tervisele, kuid see on teaduslikult tõendamata, lisatakse aine III lisa C osasse.

3.   Teatud toitude suhtes kohaldatavates ühenduse sätetes võib lisaks käesolevas määruses sätestatud ainetele sätestada piirangud ka teatud teiste ainete kasutamisele.

4.   Toidukäitlejad või teised asjaomased isikud võivad ametile hindamiseks esitada igal ajal teaduslikke andmeid sisaldava toimiku, milles näidatakse III lisa C osas loetletud aine ohutus, kui seda kasutatakse toidus või toidugrupis antud tingimustel, ja selgitatakse sellise kasutamise eesmärki. Amet teatab sellise toimiku esitamisest viivitamatult liikmesriikidele ja komisjonile ning võimaldab neil toimikuga tutvuda.

5.   Nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, tehakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale ja arvestades ameti arvamust käesoleva artikli lõikele 4 nimetatud hindamiseks esitatud toimikute kohta otsus lubada III lisa C osas loetletud aine kasutamist üldiselt või lisada see vajadusel III lisa A või B osas toodud loetellu.

6.   Komisjon kehtestab vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale eeskirjad käesoleva artikli rakendamiseks, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud andmete esitamiseks.

IV PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Ühenduse register

1.   Komisjon loob ühenduse registri vitamiinide ja mineraaltoitainete ning teatud muude ainete toidule lisamise kohta (edaspidi “register”) ja ajakohastab seda.

2.   Register sisaldab järgmist teavet:

| a) | I lisas loetletud vitamiinid ja mineraaltoitained, mida võib toidule lisada; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud vitamiinid ja mineraaltoitained, mida võib toidule lisada;

| b) | II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendid, mida võib toidule lisada; |
| --- | --- |

b)

II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendid, mida võib toidule lisada;

| c) | maksimaalsed ja minimaalsed vitamiinide ja mineraaltoitainete kogused, mida võib toidule lisada, ning muud vastavalt artiklile 6 sätestatud asjaomased tingimused; |
| --- | --- |

c)

maksimaalsed ja minimaalsed vitamiinide ja mineraaltoitainete kogused, mida võib toidule lisada, ning muud vastavalt artiklile 6 sätestatud asjaomased tingimused;

| d) | teave artiklis 11 nimetatud vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustuslikku lisamist käsitlevate liikmesriigi sätete kohta; |
| --- | --- |

d)

teave artiklis 11 nimetatud vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustuslikku lisamist käsitlevate liikmesriigi sätete kohta;

| e) | artiklis 4 esitatud piirangud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamisele; |
| --- | --- |

e)

artiklis 4 esitatud piirangud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamisele;

| f) | ained, mille kohta on esitatud toimikud vastavalt artikli 17 lõike 1 punktile b; |
| --- | --- |

f)

ained, mille kohta on esitatud toimikud vastavalt artikli 17 lõike 1 punktile b;

| g) | teave III lisas nimetatud ainete ja nende III lisasse lisamise põhjuste kohta; |
| --- | --- |

g)

teave III lisas nimetatud ainete ja nende III lisasse lisamise põhjuste kohta;

| h) | teave III lisa C osas loetletud ainete kohta, millede kasutamine on üldjuhul lubatud vastavalt artikli 8 lõikele 5. |
| --- | --- |

h)

teave III lisa C osas loetletud ainete kohta, millede kasutamine on üldjuhul lubatud vastavalt artikli 8 lõikele 5.

3.   Register tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 10

Kaupade vaba liikumine

Ilma et see piiraks asutamislepingus ja eelkõige selle artiklites 28 ja 30 sätestatut, ei ole liikmesriikidel lubatud oma ühtlustamata eeskirjade, mis käsitlevad toidule vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist, kohaldamise kaudu piirata ega keelata toidu, mis on kooskõlas käesoleva määruse ja selle rakendamiseks vastu võetud ühenduse õigusaktidega, turustamist.

Artikkel 11

Liikmesriigi sätted

1.   .... (11) teavitavad liikmesriigid komisjoni oma asjakohastest olemasolevatest sätetest vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustusliku lisamise ning artikli 4 punktis b sätestatud erandiga hõlmatud toodete kohta.

2.   Kui puuduvad vastavad ühenduse sätted ja liikmesriik peab vajalikuks võtta vastu uus õigusakt:

| a) | teatud toitudesse või toidugruppidesse vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustusliku lisamise kohta; või |
| --- | --- |

a)

teatud toitudesse või toidugruppidesse vitamiinide ja mineraaltoitainete kohustusliku lisamise kohta; või

| b) | teatud muude ainete kasutamise keelamise või piiramise kohta teatud toitude valmistamisel, |
| --- | --- |

b)

teatud muude ainete kasutamise keelamise või piiramise kohta teatud toitude valmistamisel,

peab ta sellest teavitama komisjoni vastavalt artiklis 12 sätestatud korrale.

Artikkel 12

Teavitamise kord

1.   Kui liikmesriik peab vajalikuks võtta vastu uued õigusaktid, teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavatest meetmetest ning põhjendab neid.

2.   Komisjon konsulteerib artiklis 14 osutatud komiteega, kui peab seda vajalikuks või kui liikmesriik seda nõuab, ja avaldab kavandatavate meetmete suhtes oma arvamuse.

3.   Asjaomane liikmesriik võib kavandatud meetmeid rakendada ainult kuus kuud pärast vastavalt lõikele 1 toimunud teavitamist ning tingimusel, et komisjoni arvamus ei ole negatiivne.

Kui komisjoni arvamus on negatiivne, otsustab komisjon vastavalt artikli 14 lõikes 2 toodud menetlusele ja enne käesoleva lõike esimeses lõigus toodud tähtaja möödumist, kas kavandatud meetmeid tohib rakendada. Komisjonil võib nõuda kavandatavatesse meetmetesse teatud muudatuste tegemist.

Artikkel 13

Kaitsemeetmed

1.   Kui liikmesriigil on piisavalt põhjust arvata, et toode ohustab inimeste tervist hoolimata sellest, et see vastab käesoleva määruse nõuetele, võib liikmesriik kõnealuste sätete rakendamise oma territooriumil ajutiselt katkestada või seda piirata.

Ta peab sellest teavitama viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni ning põhjendama oma otsust.

2.   Kui see on asjakohane, küsitakse arvamust ametilt ja pärast selle saamist võetakse vastavalt artikli 14 lõikes 2 nimetatud korrale vastu otsus.

Komisjon võib algatada selle menetluse ka omal algatusel.

3.   Lõikes 1 nimetatud liikmesriik võib kohaldada asjakohast peatamist või piirangut kuni talle tehakse teatavaks lõikes 2 viidatud otsus.

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 alusel loodud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud ajavahemikuks määratakse kolm kuud.

3.   Komitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 15

Järelevalve

Et tagada tõhus järelevalve toidu üle, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, ja toidu üle, mis sisaldab III lisa B ja C osas loetletud aineid, võivad liikmesriigid nõuda, et sellise toidu valmistaja või isik, kes tema territooriumil sellise toidu turule viib, teatab pädevale asutusele turuleviimisest, edastades tootel kasutatava märgistuse näidise. Sellisel juhul võidakse nõuda ka toote turult kõrvaldamist käsitlevat teavet.

Artikkel 16

Hindamine

... (12) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise mõju kohta, eelkõige lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid sisaldavate toitude turu arengu kohta, selliste toitude tarbimise, elanikkonna tarbitud toitainete koguse, samuti toitumisharjumuste muudatuste ning teatud muude ainete lisamise kohta, ning lisab aruandele ettepanekud, mida komisjon peab käesoleva määruse muutmiseks vajalikuks. Seoses sellega edastavad liikmesriigid komisjonile ... (13) asjakohase teabe. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud korrale.

Artikkel 17

Üleminekumeetmed

1.   Erandina artikli 3 lõikest 1 ja kuni ... (14) võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil vitamiinide ja mineraaltoitainete kasutamist, mis ei ole loetletud I lisas või mis ei esine II lisas loetletud ühenditena, kui:

| a) | kõnealust ühendit lisatakse toitudele, mida turustatakse ühenduses .... (15) ja |
| --- | --- |

a)

kõnealust ühendit lisatakse toitudele, mida turustatakse ühenduses .... (15) ja

| b) | amet ei ole nimetatud ühendite kasutamise suhtes toidu valmistamisel andnud arvamust, mis ei kiida heaks nende ainete kasutamist käsitleva toimiku alusel, mille liikmesriik esitab komisjonile hiljemalt ... (16). |
| --- | --- |

b)

amet ei ole nimetatud ühendite kasutamise suhtes toidu valmistamisel andnud arvamust, mis ei kiida heaks nende ainete kasutamist käsitleva toimiku alusel, mille liikmesriik esitab komisjonile hiljemalt ... (16).

2.   Kuni ... (14) võivad liikmesriigid kooskõlas asutamislepingu sätetega jätkata oma kehtivate kaubanduspiirangute või -keeldude kohaldamist toidu suhtes, millele lisatakse vitamiine ja mineraaltoitaineid, mis ei ole I lisas esitatud nimekirjas või II lisas loetletud ühendite hulgas.

3.   Liikmesriigid võivad kooskõlas asutamislepingu sätetega jätkata I lisas loetletud ning toidule lisatud vitamiinide ja mineraaltoitainete maksimaalsete ja minimaalsete koguste suhtes oma kehtivate sätete kohaldamist kõnealuse lisamise suhtes kohaldatavatel tingimustel seni, kuni kooskõlas artikliga 6 või muude asjakohaste ühenduse sätete kohaselt võetakse vastu vastavad ühenduse meetmed.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates ... (17).

Enne ... (17) turule viidud või märgistatud toitu, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, võib müüa kuni
  nende kõlblikkusaja lõpuni, aga mitte hiljem kui
  ... (18).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht (
  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 206
  ), nõukogu 8. detsembri 2005. aasta ühine seisukoht (
  ELT C 80 E, 4.4.2006, lk 27
  ) ja Euroopa Parlamendi 16. mai 2006. aasta seisukoht.

2

seisukoht

ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 206

8. detsembri 2005. aasta

ELT C 80 E, 4.4.2006, lk 27

16. mai 2006. aasta

(3)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2006/37/EÜ (
  ELT L 94, 1.4.2006, lk 32
  ).

3

Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2006/37/EÜ

ELT L 94, 1.4.2006, lk 32

(4)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

4

(5)  ELT ...

5

(6)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3
  ).

8

komisjoni

575/2006

100

8.4.2006, lk 3

(9)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1
  ).

9

muudetud määrusega

2165/2005

345

28.12.2005

lk 1

(10)  
  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

10

Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(11)  Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

11

Kuue

(12)  Kuus aastat pärast käesoleva määruse jõustumisele järgneva kuuenda kuu esimest päeva.

12

Kuus

(13)  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumisele järgneva kuuenda kuu esimest päeva.

13

Viis

(14)  Seitsme aasta möödumiseni käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

14

Seitsme

(15)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval.

15

Käesoleva

(16)  Kolme aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

16

Kolme

(17)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäevale järgneva kuuenda kuu esimesest päevast.

17

Käesoleva

(18)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäevale järgneva
  kolmekümne viienda
  kuu viimase päevani.

18

Käesoleva

kolmekümne viienda

I LISA

VITAMIINID JA MINERAALTOITAINED, MIDA VÕIB TOIDULE LISADA

| 1. | Vitamiinid
  A-vitamiin
  D-vitamiin
  E-vitamiin
  K-vitamiin
  B1-vitamiin
  B2-vitamiin
  Niatsiin
  Pantoteenhape
  B6-vitamiin
  Foolhape
  B12-vitamiin
  Biotiin
  C-vitamiin |
| --- | --- |

1.

Vitamiinid

A-vitamiin

D-vitamiin

E-vitamiin

K-vitamiin

B1-vitamiin

B2-vitamiin

Niatsiin

Pantoteenhape

B6-vitamiin

Foolhape

B12-vitamiin

Biotiin

C-vitamiin

| 2. | Mineraaltoitained
  Kaltsium
  Magneesium
  Raud
  Vask
  Jood
  Tsink
  Mangaan
  Naatrium
  Kaalium
  Seleen
  Kroom
  Molübdeen
  Fluoriid
  Kloor
  Fosfor |
| --- | --- |

2.

Mineraaltoitained

Kaltsium

Magneesium

Raud

Vask

Jood

Tsink

Mangaan

Naatrium

Kaalium

Seleen

Kroom

Molübdeen

Fluoriid

Kloor

Fosfor

II LISA

VITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE ÜHENDID, MIDA VÕIB TOIDULE LISADA

| 1. | Vitamiinide ühendid
  A-VITAMIIN
  retinool
  retinüülatsetaat
  retinüülpalmitaat
  beetakaroteen
  D-VITAMIIN
  kolekaltsiferool
  ergokaltsiferool
  E-VITAMIIN
  D-α-tokoferool
  DL-α-tokoferool
  D-α-tokoferuülatsetaat
  DL-α-tokoferuülatsetaat
  D-α-tokoferuulhappe suktsinaat
  K-VITAMIIN
  füllokinoon (fütomenadioon)
  B1-VITAMIIN
  tiamiinhüdrokloriid
  tiamiinmononitraat
  B2-VITAMIIN
  riboflaviin
  riboflaviin-5'-fosfaat, naatrium
  NIATSIIN
  nikotiinhape
  nikotiinamiid
  PANTOTEENHAPE
  D-pantotenaat, kaltsium
  D-pantotenaat, naatrium
  dekspantenool
  B6-VITAMIIN
  püridoksiinvesinikkloriid
  püridoksiin-5'-fosfaat
  püridoksiindipalmitaat
  FOOLHAPE
  pteroüülmonoglutaamhape
  B12-VITAMIIN
  tsüanokobalamiin
  hüdroksokobalamiin
  BIOTIIN
  D-biotiin
  C-VITAMIIN
  L-askorbiinhape
  naatrium-L-askorbaat
  kaltsium-L-askorbaat
  kaalium-L-askorbaat
  L-askorbüül-6-palmitaat |
| --- | --- |

1.

Vitamiinide ühendid

A-VITAMIIN

retinool

retinüülatsetaat

retinüülpalmitaat

beetakaroteen

D-VITAMIIN

kolekaltsiferool

ergokaltsiferool

E-VITAMIIN

D-α-tokoferool

DL-α-tokoferool

D-α-tokoferuülatsetaat

DL-α-tokoferuülatsetaat

D-α-tokoferuulhappe suktsinaat

K-VITAMIIN

füllokinoon (fütomenadioon)

B1-VITAMIIN

tiamiinhüdrokloriid

tiamiinmononitraat

B2-VITAMIIN

riboflaviin

riboflaviin-5'-fosfaat, naatrium

NIATSIIN

nikotiinhape

nikotiinamiid

PANTOTEENHAPE

D-pantotenaat, kaltsium

D-pantotenaat, naatrium

dekspantenool

B6-VITAMIIN

püridoksiinvesinikkloriid

püridoksiin-5'-fosfaat

püridoksiindipalmitaat

FOOLHAPE

pteroüülmonoglutaamhape

B12-VITAMIIN

tsüanokobalamiin

hüdroksokobalamiin

BIOTIIN

D-biotiin

C-VITAMIIN

L-askorbiinhape

naatrium-L-askorbaat

kaltsium-L-askorbaat

kaalium-L-askorbaat

L-askorbüül-6-palmitaat

| 2. | Mineraaltoitainete ühendid
  Kaltsiumkarbonaat
  Kaltsiumkloriid
  Sidrunhappe kaltsiumisoolad
  Kaltsiumglükonaat
  Kaltsiumglütserofosfaat
  Kaltsiumlaktaat
  Ortofosforhappe kaltsiumisoolad
  Kaltsiumhüdroksiid
  Kaltsiumoksiid
  Kaltsiumsulfaat
  Magneesiumatsetaat
  Magneesiumkarbonaat
  Magneesiumkloriid
  Sidrunhappe magneesiumisoolad
  Magneesiumglükonaat
  Magneesiumglütserofosfaat
  Ortofosforhappe magneesiumisoolad
  Magneesiumlaktaat
  Magneesiumhüdroksiid
  Magneesiumoksiid
  Magneesiumsulfaat
  Raud(II)karbonaat
  Raud(II)tsitraat
  Raud(III)ammooniumtsitraat
  Raud(II)glükonaat
  Raud(II)fumaraat
  Raud(III)naatriumdifosfaat
  Raud(II)laktaat
  Raud(II)sulfaat
  Raud(III)difosfaat (raudpürofosfaat)
  Raud(III)sahharaat
  Elementaarne raud (karbonüül-, elektrolüütiline, vesiniku abil redutseeritud)
  Vaskkarbonaat
  Vasktsitraat
  Vaskglükonaat
  Vasksulfaat
  Vase ja lüsiini kompleks
  Naatriumjodiid
  Naatriumjodaat
  Kaaliumjodiid
  Kaaliumjodaat
  Tsinkatsetaat
  Tsinkkloriid
  Tsinktsitraat
  Tsinkglükonaat
  Tsinklaktaat
  Tsinkoksiid
  Tsinkkarbonaat
  Tsinksulfaat
  Mangaankarbonaat
  Mangaankloriid
  Mangaantsitraat
  Mangaanglükonaat
  Mangaanglütserofosfaat
  Mangaansulfaat
  Naatriumbikarbonaat
  Naatriumkarbonaat
  Naatriumtsitraat
  Naatriumglükonaat
  Naatriumlaktaat
  Naatriumhüdroksiid
  Ortofosforhappe naatriumisoolad
  Naatriumselenaat
  Naatriumvesinikseleniit
  Naatriumseleniit
  Naatriumfluoriid
  Kaaliumfluoriid
  Kaaliumbikarbonaat
  Kaaliumkarbonaat
  Kaaliumkloriid
  Kaaliumtsitraat
  Kaaliumglükonaat
  Kaaliumglütserofosfaat
  Kaaliumlaktaat
  Kaaliumhüdroksiid
  Ortofosforhappe kaaliumisoolad
  Kroom(III)kloriid ja selle heksahüdraat
  Kroom(III)sulfiid ja selle heksahüdraat
  Ammooniummolübdaat (molübdeen(VI))
  Naatriummolübdaat (molübdeen(VI)) |
| --- | --- |

2.

Mineraaltoitainete ühendid

Kaltsiumkarbonaat

Kaltsiumkloriid

Sidrunhappe kaltsiumisoolad

Kaltsiumglükonaat

Kaltsiumglütserofosfaat

Kaltsiumlaktaat

Ortofosforhappe kaltsiumisoolad

Kaltsiumhüdroksiid

Kaltsiumoksiid

Kaltsiumsulfaat

Magneesiumatsetaat

Magneesiumkarbonaat

Magneesiumkloriid

Sidrunhappe magneesiumisoolad

Magneesiumglükonaat

Magneesiumglütserofosfaat

Ortofosforhappe magneesiumisoolad

Magneesiumlaktaat

Magneesiumhüdroksiid

Magneesiumoksiid

Magneesiumsulfaat

Raud(II)karbonaat

Raud(II)tsitraat

Raud(III)ammooniumtsitraat

Raud(II)glükonaat

Raud(II)fumaraat

Raud(III)naatriumdifosfaat

Raud(II)laktaat

Raud(II)sulfaat

Raud(III)difosfaat (raudpürofosfaat)

Raud(III)sahharaat

Elementaarne raud (karbonüül-, elektrolüütiline, vesiniku abil redutseeritud)

Vaskkarbonaat

Vasktsitraat

Vaskglükonaat

Vasksulfaat

Vase ja lüsiini kompleks

Naatriumjodiid

Naatriumjodaat

Kaaliumjodiid

Kaaliumjodaat

Tsinkatsetaat

Tsinkkloriid

Tsinktsitraat

Tsinkglükonaat

Tsinklaktaat

Tsinkoksiid

Tsinkkarbonaat

Tsinksulfaat

Mangaankarbonaat

Mangaankloriid

Mangaantsitraat

Mangaanglükonaat

Mangaanglütserofosfaat

Mangaansulfaat

Naatriumbikarbonaat

Naatriumkarbonaat

Naatriumtsitraat

Naatriumglükonaat

Naatriumlaktaat

Naatriumhüdroksiid

Ortofosforhappe naatriumisoolad

Naatriumselenaat

Naatriumvesinikseleniit

Naatriumseleniit

Naatriumfluoriid

Kaaliumfluoriid

Kaaliumbikarbonaat

Kaaliumkarbonaat

Kaaliumkloriid

Kaaliumtsitraat

Kaaliumglükonaat

Kaaliumglütserofosfaat

Kaaliumlaktaat

Kaaliumhüdroksiid

Ortofosforhappe kaaliumisoolad

Kroom(III)kloriid ja selle heksahüdraat

Kroom(III)sulfiid ja selle heksahüdraat

Ammooniummolübdaat (molübdeen(VI))

Naatriummolübdaat (molübdeen(VI))

III LISA

AINED, MILLE KASUTAMINE TOIDUS ON KEELATUD, PIIRATUD VÕI AINED, MIS ON ÜHENDUSES UURIMISEL/KONTROLLIMISEL

A osa — Keelatud ained

B osa — Piiratud kasutusega ained

C osa — Ained, mis on ühenduses uurimisel/kontrollimisel

P6_TA(2006)0200

Euroopa angerja varude taastamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (KOM(2005)0472 — C6-0326/2005 — 2005/0201(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0472) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0472) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0326/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0326/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0140/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0140/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (4 a) | 15. novembril 2005 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni euroopa angerja varude taastamise eesmärgil koostatud ühenduse tegevuskava arengu kohta (2), millega kutsuti komisjoni üles viivitamata esitama ettepanekut võtta vastu määrus euroopa angerja varude taastamise kohta. |
| --- | --- |

(4 a)

15. novembril 2005 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni euroopa angerja varude taastamise eesmärgil koostatud ühenduse tegevuskava arengu kohta (2), millega kutsuti komisjoni üles viivitamata esitama ettepanekut võtta vastu määrus euroopa angerja varude taastamise kohta.

| (8) | Euroopa angerja varude taastamiseks võetavate meetmete edukus sõltub nii ühenduse, liikmesriikide ja kohalike tasandite vahelisest tihedast koostööst ja sidusast tegevusest kui ka teavitamisest, konsulteerimisest ning asjaomaste avalike sektorite kaasamisest. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa angerja varude taastamiseks võetavate meetmete edukus sõltub nii ühenduse, liikmesriikide ja kohalike tasandite vahelisest tihedast koostööst ja sidusast tegevusest kui ka teavitamisest, konsulteerimisest ning asjaomaste avalike sektorite kaasamisest.

| (8) | Euroopa angerja varude taastamiseks võetavate meetmete edukus sõltub nii ühenduse, liikmesriikide ja kohalike
  ning piirkondlike
  tasandite vahelisest tihedast koostööst ja sidusast tegevusest kui ka teavitamisest, konsulteerimisest ning asjaomaste avalike sektorite kaasamisest. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa angerja varude taastamiseks võetavate meetmete edukus sõltub nii ühenduse, liikmesriikide ja kohalike
  ning piirkondlike
  tasandite vahelisest tihedast koostööst ja sidusast tegevusest kui ka teavitamisest, konsulteerimisest ning asjaomaste avalike sektorite kaasamisest.

| (10) | Vesikondades, kus kalandusel ja muul inimtegevusel, mis angerjaid mõjutab, võib olla piiriülene mõju, tuleks kõiki kavasid ja meetmeid koordineerida kogu asjaomase vesikonna ulatuses. Üle ühenduse piiride ulatuvate vesikondade puhul, peaks ühendus püüdma tagada sobiliku koordineerimisviisi asjaomaste kolmandate riikidega. Vajadus sellise koordineerimise järele ei tohiks siiski takistada liikmesriikide viivitamatut tegutsemist, |
| --- | --- |

(10)

Vesikondades, kus kalandusel ja muul inimtegevusel, mis angerjaid mõjutab, võib olla piiriülene mõju, tuleks kõiki kavasid ja meetmeid koordineerida kogu asjaomase vesikonna ulatuses. Üle ühenduse piiride ulatuvate vesikondade puhul, peaks ühendus püüdma tagada sobiliku koordineerimisviisi asjaomaste kolmandate riikidega. Vajadus sellise koordineerimise järele ei tohiks siiski takistada liikmesriikide viivitamatut tegutsemist,

| (10) | Vesikondades, kus kalandusel ja muul inimtegevusel, mis angerjaid mõjutab, võib olla piiriülene mõju, tuleks kõiki kavasid ja meetmeid koordineerida kogu asjaomase vesikonna ulatuses.
  Kooskõlastamine ei tohi siiski pidurdada angerjavarude riiklike majandamiskavade kiiret rakendamist.
  Üle ühenduse piiride ulatuvate vesikondade puhul peaks ühendus püüdma tagada sobiliku koordineerimisviisi asjaomaste kolmandate riikidega.
  Nii ühenduses kui ka väljaspool seda tuleks rahvusvahelise kooskõlastamise raames pöörata erilist tähelepanu Läänemerele ja Euroopa rannikuvetele, mis asuvad väljaspool direktiivi 2000/60/EÜ reguleerimisala.
  Vajadus sellise koordineerimise järele ei tohiks siiski takistada liikmesriikide viivitamatut tegutsemist, |
| --- | --- |

(10)

Vesikondades, kus kalandusel ja muul inimtegevusel, mis angerjaid mõjutab, võib olla piiriülene mõju, tuleks kõiki kavasid ja meetmeid koordineerida kogu asjaomase vesikonna ulatuses.
  Kooskõlastamine ei tohi siiski pidurdada angerjavarude riiklike majandamiskavade kiiret rakendamist.
  Üle ühenduse piiride ulatuvate vesikondade puhul peaks ühendus püüdma tagada sobiliku koordineerimisviisi asjaomaste kolmandate riikidega.
  Nii ühenduses kui ka väljaspool seda tuleks rahvusvahelise kooskõlastamise raames pöörata erilist tähelepanu Läänemerele ja Euroopa rannikuvetele, mis asuvad väljaspool direktiivi 2000/60/EÜ reguleerimisala.
  Vajadus sellise koordineerimise järele ei tohiks siiski takistada liikmesriikide viivitamatut tegutsemist,

| (10 a) | Kuna paljud saabuvad klaasangerjad loomulikul teel hukkuvad, peaks komisjon viivitamata uurima, kuidas saaks Euroopa akvakultuuri kaasata euroopa angerja varude taastamisse, muuhulgas kinnipüütud klaasangerjate jätkuva kasvatamise teel, kuni neist arenevad kollased angerjad, keda kasutatakse merega ühenduses olevate Euroopa sisevete asustamiseks. |
| --- | --- |

(10 a)

Kuna paljud saabuvad klaasangerjad loomulikul teel hukkuvad, peaks komisjon viivitamata uurima, kuidas saaks Euroopa akvakultuuri kaasata euroopa angerja varude taastamisse, muuhulgas kinnipüütud klaasangerjate jätkuva kasvatamise teel, kuni neist arenevad kollased angerjad, keda kasutatakse merega ühenduses olevate Euroopa sisevete asustamiseks.

| (10 b) | Euroopa angerja varude taastamise kontekstis tuleb märkida, et klaasangerjas on eriti ohustatud, kuna seda veetakse suures koguses välja. Seetõttu tuleks rakendada erimeetmeid Euroopa vetesse lastavate klaasangerjate arvu suurendamiseks. |
| --- | --- |

(10 b)

Euroopa angerja varude taastamise kontekstis tuleb märkida, et klaasangerjas on eriti ohustatud, kuna seda veetakse suures koguses välja. Seetõttu tuleks rakendada erimeetmeid Euroopa vetesse lastavate klaasangerjate arvu suurendamiseks.

Iga kuu esimesest kuni viieteistkümnenda päevani on keelatud Anguilla anguilla liiki angerjat püüda, lossida või pardal hoida.

Kalapüügiperioodi lühendatakse nii, et püügikoormus väheneb poole võrra.

Erandina artiklist 2 on kuni 30. juunini 2007 lubatud Anguilla anguilla liiki angerjat püüda, pardal hoida ja lossida
  iga kuu esimesest kuni viieteistkümnenda päevani
  , tingimusel et:

Erandina artiklist 2 on kuni 30. juunini 2007 lubatud Anguilla anguilla liiki angerjat püüda, pardal hoida ja lossida
  väljaspool kehtestatud püügihooaega
  , tingimusel, et:

| b) | kõik püütud angerjad lastakse Euroopa siseveekogudesse, millel on juurdepääs merele, selleks et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate merre kudema jõudmise taset. |
| --- | --- |

b)

kõik püütud angerjad lastakse Euroopa siseveekogudesse, millel on juurdepääs merele, selleks et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate merre kudema jõudmise taset.

| b) | kõik püütud angerjad






  — | lastakse Euroopa siseveekogudesse, millel on juurdepääs merele, selleks et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate merre kudema jõudmise taset
  , või |
| --- | --- | --- |

b)

kõik püütud angerjad

—

lastakse Euroopa siseveekogudesse, millel on juurdepääs merele, selleks et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate merre kudema jõudmise taset
  , või

| — | angerjaid kasutatakse Euroopa Liidus akvakultuuri tarbeks, tingimusel, et komisjoni määratavat akvakultuuris kasutatava angerja kogust kasutatakse kollaste angerjate kasvatamiseks ja sellistesse Euroopa siseveekogudesse asustamiseks, millel on juurdepääs merele, et tõsta merre kudema jõudvate täiskasvanud hõbedaste angerjate taset, ja |
| --- | --- |

—

angerjaid kasutatakse Euroopa Liidus akvakultuuri tarbeks, tingimusel, et komisjoni määratavat akvakultuuris kasutatava angerja kogust kasutatakse kollaste angerjate kasvatamiseks ja sellistesse Euroopa siseveekogudesse asustamiseks, millel on juurdepääs merele, et tõsta merre kudema jõudvate täiskasvanud hõbedaste angerjate taset, ja

| b a) | liikmesriigid kehtestavad täiendavaid meetmeid, et kindlatel ajavahemikel klaasangerja loomulikku rännet võimalikult vähe häirida. |
| --- | --- |

b a)

liikmesriigid kehtestavad täiendavaid meetmeid, et kindlatel ajavahemikel klaasangerja loomulikku rännet võimalikult vähe häirida.

1.   Kui kehtivate siseriiklike meetmetega on juba tagatud, et teatavates vesikondades on saavutatud artikli 6 lõikes 4 osutatud eesmärk, võivad asjaomased liikmesriigid esitada taotluse nendele vesikondadele artiklis 2 sätestatud meetmete suhtes erandi tegemiseks kuni 30. juunini
  2007
  .

1.   Kui kehtivate siseriiklike meetmetega on juba tagatud, et teatavates vesikondades on saavutatud artikli 6 lõikes 4 osutatud eesmärk, võivad asjaomased liikmesriigid esitada taotluse nendele vesikondadele artiklis 2 sätestatud meetmete suhtes erandi tegemiseks kuni 30. juunini
  2008
  .

Artikkel 4 a

Klaasangerja täiendav kaitse

Alla 12 cm pikkuste angerjate püüdmine on lubatud, kui see vastab ühele järgmistest nõuetest:

| a) | suurem osa püütud angerjatest lastakse merega ühendatud Euroopa siseveekogudesse, et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate kudema jõudmise määra; |
| --- | --- |

a)

suurem osa püütud angerjatest lastakse merega ühendatud Euroopa siseveekogudesse, et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate kudema jõudmise määra;

| b) | Euroopa Liidus akvakultuuri tarbeks püütud angerjaid kasutatakse tingimusel, et komisjoni määratavat akvakultuuris kasutatava angerja kogust kasutatakse angerjamaimude kasvatamiseks ja selliste Euroopa siseveekogude asustamiseks, millel on juurdepääs merele, et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate merre kudema jõudmise määra. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidus akvakultuuri tarbeks püütud angerjaid kasutatakse tingimusel, et komisjoni määratavat akvakultuuris kasutatava angerja kogust kasutatakse angerjamaimude kasvatamiseks ja selliste Euroopa siseveekogude asustamiseks, millel on juurdepääs merele, et tõsta täiskasvanud hõbedaste angerjate merre kudema jõudmise määra.

Kui liikmesriik seda soovib, võib komisjon kehtestada ka klaasangerja väljaveo kvoodi, tingimusel, et see ei kahjusta säästva arengu kriteeriumi täitmist ega euroopa angerja varude taastamist.

Kui mõnes liikmesriigis või piirkonnas kasutatakse püütud klaasangerjat toiduks, võib komisjon seda lubada, kui see ei ole säästva arengu kriteeriumiga vastuolus.

Erandina artiklist 2 on alates 1. juulist
  2007


  lubatud Anguilla anguilla liiki angerjat püüda, pardal hoida ja lossida alates iga kuu esimesest kuni viieteistkümnenda kuupäevani tingimusel, et selline kalastamine on
  kooskõlas angerjavarude majandamiskavas sätestatud tingimuste ja piirangutega.

Erandina artiklist 2 on
  kalastamine
  alates 1. juulist
  2008
  kooskõlas angerjavarude majandamiskavas sätestatud tingimuste ja piirangutega.

Liikmesriikide suhtes, kes on esitanud angerjavarude majandamiskava komisjonile kinnitamiseks enne 31. detsembrit 2006, peatatakse artikli 2 kohaldamine senikauaks, kuni komisjon teeb lõpliku otsuse.

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks ja piiritlevad nende riigi territooriumil asuvad vesikonnad, mis enne inimsekkumist olid euroopa angerja looduslikuks elupaigaks (“angerjate vesikonnad”).

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks ja piiritlevad nende riigi territooriumil asuvad vesikonnad, mis enne inimsekkumist olid euroopa angerja looduslikuks elupaigaks (“angerjate vesikonnad”).
  Liikmesriik võib õigustatult määratleda vesikonnaks kogu riigi või juba olemasoleva piirkondliku administratiivüksuse territooriumi.

2.   Angerjate vesikondade piiritlemisel võtavad liikmesriigid arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 3 osutatud halduskorraldust.

2.   Angerjate vesikondade piiritlemisel võtavad liikmesriigid
  võimalikult suurel määral
  arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 3 osutatud halduskorraldust.

3 a.
     
  Liikmesriigid rakendavad vesikondades angerjavarude majandamiskava, mis tagab selle liigi tõhusa taastumise. Liikmesriigid esitavad ettepanekud selle kohta, millistele vesikondadele tuleb neid sekkumiskavasid rakendada.

3 b.
     
  Kahe või enama liikmesriigi vahel jaguneva vesikonna majandamiskavad koostatakse kooskõlastatult ning esitatakse komisjonile.

4.   Kõikide angerjavarude majandamiskavade eesmärk on tagada, et igast vesikonnast jõuaks suure tõenäosusega merre kudema
  vähemalt 40 %

  selles täiskasvanud angerjate biomassist, mis jõuaks parimate prognooside kohaselt merre kudema
  juhul, kui puuduks
  kalastuspiirkonda või kalavarusid mõjutav inimtegevus.

4.   Kõikide angerjavarude majandamiskavade eesmärk on tagada, et igast vesikonnast jõuaks suure tõenäosusega merre kudema
  suur protsent

  sellest täiskasvanud angerjate biomassist, mis jõuaks parimate prognooside kohaselt merre kudema
  , võttes arvesse kogu
  kalastuspiirkonda või kalavarusid mõjutavat inimtegevust.

5 a.
     
  Euroopa Liit toetab meetmeid, mis võimaldavad erinevate liikmesriikide vesikondade kalavarude uuendamist.

5 b.
     
  Euroopa Liit toetab meetmeid takistuste ületamise mehhanismide ehitamiseks ja/või kohandamiseks, et vältida rände häirimist jõgedes.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile
  31. detsembriks 2006
  kõik individuaalsed angerjavarude majandamiskavad, mis on koostatud vastavalt artiklile 6.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile
  30. juuniks 2007
  kõik individuaalsed angerjavarude majandamiskavad, mis on koostatud vastavalt artiklile 6.

3.   Liikmesriigid rakendavad lõike 2 alusel kinnitatud angerjavarude majandamiskavasid alates 1. juulist
  2007
  .

3.   Liikmesriigid rakendavad lõike 2 alusel kinnitatud angerjavarude majandamiskavasid alates 1. juulist
  2008


  või varaseimast võimalikust ajast enne seda tähtaega.

1.   Angerjate vesikondadele, mis asuvad mitme liikmesriigi territooriumil, koostavad asjaomased liikmesriigid ühise angerjavarude majandamiskava.

1.   Angerjate vesikondadele, mis asuvad mitme liikmesriigi territooriumil, koostavad asjaomased liikmesriigid ühise angerjavarude majandamiskava.
  Kui on oht, et koordineerimisega kaasneb selline viivitus, et majandamiskava ei ole võimalik õigel ajal esitada, võivad liikmesriigid esitada majandamiskavad oma territooriumil asuva vesikonna osa kohta.

2.   Juhul, kui angerjate vesikond ulatub väljapoole ühenduse territooriumit, püüavad asjaomased liikmesriigid välja töötada angerjavarude majandamiskava koostöös asjaomaste kolmandate riikidega.

2.   Juhul, kui angerjate vesikond ulatub väljapoole ühenduse territooriumi, püüavad asjaomased liikmesriigid välja töötada angerjavarude majandamiskava koostöös asjaomaste kolmandate riikidega.
  Sellega seoses pööratakse eriti tähelepanu Läänemerele ja Euroopa rannikuvetele, mis jäävad direktiivi 2000/60/EÜ reguleerimisalast välja.

Artikkel 8 a

Klaasangerjat puudutavad erimeetmed

Euroopa angerja varude taastamise kava raames kehtestab komisjon erimeetmed, et tagada vette lastavate klaasangerjate arvu suurenemist, keskendudes klaasangerja ulatuslikust väljaveost põhjustatud probleemidele.

1.   Iga liikmesriik esitab iga angerjavarude majandamiskava kohta 31. detsembriks 2009 komisjonile aruande, mis käsitleb kava jälgimist, tõhusust ja tulemusi
  , eriti hinnatakse iga vesikonna lõikes seda, milline osa angerja biomassist jõuab merre kudema võrdluses näitajaga, mis on saavutatud kalastamise või muu kalastuspiirkonda või kalavarusid mõjutava inimtegevuse puudumisel
  .

1.   Iga liikmesriik esitab iga angerjavarude majandamiskava kohta 31. detsembriks 2009 komisjonile aruande, mis käsitleb kava jälgimist, tõhusust ja tulemusi.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  1. juuliks 2010
  aruande koos statistilise ja teadusliku hinnanguga angerjavarude majandamiskavade kohta, millele on lisatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee arvamus.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  1. juuliks 2011
  aruande koos statistilise ja teadusliku hinnanguga angerjavarude majandamiskavade kohta, millele on lisatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee arvamus.

3 a.
     
  Komisjon otsustab enne 1. jaanuari 2007 ICESi, Euroopa siseveekogudes kalastamise nõuandva komisjoni, liikmesriikide ja kalatööstusega konsulteerides, kas artikli 6 lõikes 4 sätestatud norm on piisavalt mõõdetav ja praktikas rakendatav, misjärel komisjon esitab vajaduse korral muudetud või kohandatud ettepaneku.

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas

  , kuid mitte enne 1. jaanuari 2007
  .

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0201

EÜ ja Maroko kalandusalane partnerlusleping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (KOM(2005)0692 — C6-0040/2006 — 2005/0280(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2005)0692) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2005)0692) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0040/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0040/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi õigusteenistuse arvamust (SJ-0085-06); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi õigusteenistuse arvamust (SJ-0085-06);

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A6-0163/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A6-0163/2006),

| 1. | kiidab nõukogu määruse ettepaneku muudetud kujul heaks ja kiidab heaks lepingu sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu määruse ettepaneku muudetud kujul heaks ja kiidab heaks lepingu sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, samuti liikmesriikide ja Maroko Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, samuti liikmesriikide ja Maroko Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele.

| (2 a) | Euroopa Ühenduse rahalist toetust tuleks kasutada ka Maroko ja Lääne-Sahara kalapüügist elatuva rannikualade elanikkonna arendamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega kohalike kalandussektori ettevõtete asutamiseks. |
| --- | --- |

(2 a)

Euroopa Ühenduse rahalist toetust tuleks kasutada ka Maroko ja Lääne-Sahara kalapüügist elatuva rannikualade elanikkonna arendamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega kohalike kalandussektori ettevõtete asutamiseks.

| (3 a) | Euroopa Parlamendile on vaja anda paremat teavet; selleks peab komisjon välja töötama aastaaruande lepingu kohaldamise kohta, milles käsitletakse kõiki nimetatud lepingus osutatud kalapüügiviise eraldi ning milles on toodud positiivsed arvamused, mis komisjon on esitanud lepingu artikli 6 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(3 a)

Euroopa Parlamendile on vaja anda paremat teavet; selleks peab komisjon välja töötama aastaaruande lepingu kohaldamise kohta, milles käsitletakse kõiki nimetatud lepingus osutatud kalapüügiviise eraldi ning milles on toodud positiivsed arvamused, mis komisjon on esitanud lepingu artikli 6 lõike 2 alusel.

Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline kalandusalane partnerlusleping kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline kalandusalane partnerlusleping kiidetakse ühenduse nimel heaks
  , tingimusel et selle kohaldamine on kooskõlas rahvusvahelise õigusega
  .

Lepingu protokollis kindlaksmääratud kalapüügivõimalused jagunevad liikmesriikide vahel järgmiselt:

Lepingu protokollis kindlaksmääratud kalapüügivõimalused
  , mis on sõnastatud vastavalt suhtelise stabiilsuse tagamise põhimõtetele,
  jagunevad liikmesriikide vahel järgmiselt:

Komisjon teavitab nimetatud teatamise põhjal ja käesoleva lepingu artikli 10 alusel moodustatud ühiskomitee poolt esitatud teabe põhjal igal aastal parlamenti ja nõukogu nimetatud lepingu kohaldamisest.

Tõendite korral, mille kohaselt käesoleva lepingu kohaldamine on vastuolus rahvusvaheliste kohustustega, võtab komisjon vastavalt käesoleva lepingu artiklile 15 viivitamata meetmed lepingu peatamiseks.

Artikkel 3 a

Oma Euroopa Parlamendile esitatavasse aastaaruandesse peab komisjon lisama ka teabe kalavarude seisundi jälgimise kohta, nimetatud varude kaitsemeetmete ja majandamise kohta ning vastavalt protokolli artiklile 5 uute liikidega läbi viidud katsepüükide tulemuse kohta.

Artikkel 3 b

Vastavalt protokolli artiklile 4 peab komisjon peajalgsete ja vähkide varude bioloogilise olukorra paranemise korral, mida kinnitavad positiivsed teaduslikud aruanded, püüdma lisada nimetatud kahe liigi puhul lepingusse uusi kalapüügivõimalusi

Artikkel 3 c

Kalapüügi tehnilisi ja haldusmeetmeid, mida Maroko ametivõimud kohalike laevastike huvides võtavad, tuleb samuti kohaldada ühenduse laevastiku suhtes, mis tegutseb käesoleva kokkuleppe alusel.

Artikkel 3 d

Protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne selle uue pikendamislepingu sõlmimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande lepingu kohaldamise kohta.

Artikkel 3 e

Artiklis 3 d nimetatud aruande alusel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga võib nõukogu anda komisjonile volitused pidada läbirääkimisi uue protokolli vastuvõtmiseks.

Artikkel 3 f

Käesoleva lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitee koosolekutel ja tegevuses võivad osaleda vaatlejana Euroopa Parlamendi liige ja kalandussektori esindajad, kelle tegevust reguleerib käesolev leping.

Artikkel 3 g

Komisjon teavitab parlamenti kõikidest algatustest, mille eesmärk on käesoleva lepingu, sealhulgas protokolli, teabelehtede ja lisade sisu muutmine.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0202

Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003–2004)

Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 21. ja 22. aastaaruande: ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2003 ja 2004) kohta (2005/2150(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. ja 22. aastaaruannet (KOM(2004)0839 ja KOM(2005)0570); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. ja 22. aastaaruannet (KOM(2004)0839 ja KOM(2005)0570);

| — | võttes arvesse komisjoni personali töödokumente (SEK(2004)1638 ning SEK(2005)1446 ja 1447); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni personali töödokumente (SEK(2004)1638 ning SEK(2005)1446 ja 1447);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0089/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0089/2006),

| A. | arvestades, et komisjoni aastaaruannetes tuvastatakse direktiivide liikmesriikide poolt ülevõtmise seis, et tagada õigusaktide kohaldamise tõhus jälgimine; arvestades, et vastavalt 21. aruandele oli 31. detsembril 2003 menetluses 3 927 rikkumisjuhtumit, sealhulgas 1 855 juhtumit, mille puhul oli menetlust alustatud, 999 juhtumit, mille kohta oli esitatud põhjendatud arvamus, 411 juhtumit, mis olid edasi saadetud Euroopa Kohtule ning ainult 69 juhtumit (millest 40 puudutasid keskkonnasektorit), mille puhul oli alustatud EÜ asutamislepingu artiklile 228 vastavat menetlust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni aastaaruannetes tuvastatakse direktiivide liikmesriikide poolt ülevõtmise seis, et tagada õigusaktide kohaldamise tõhus jälgimine; arvestades, et vastavalt 21. aruandele oli 31. detsembril 2003 menetluses 3 927 rikkumisjuhtumit, sealhulgas 1 855 juhtumit, mille puhul oli menetlust alustatud, 999 juhtumit, mille kohta oli esitatud põhjendatud arvamus, 411 juhtumit, mis olid edasi saadetud Euroopa Kohtule ning ainult 69 juhtumit (millest 40 puudutasid keskkonnasektorit), mille puhul oli alustatud EÜ asutamislepingu artiklile 228 vastavat menetlust;

| B. | arvestades, et ühenduse õiguse kohaldamise kohane järelevalve ei koosne ainult ülevõtmise kvantitatiivsest hindamisest, vaid ka ülevõtmise kvaliteedi ja ühenduse õiguse tegelikul kohaldamisel kasutatud praktika hindamisest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühenduse õiguse kohaldamise kohane järelevalve ei koosne ainult ülevõtmise kvantitatiivsest hindamisest, vaid ka ülevõtmise kvaliteedi ja ühenduse õiguse tegelikul kohaldamisel kasutatud praktika hindamisest;

| C. | arvestades, et ühenduse õigusaktide korrektne ja kiire rakendamine on parema õigusloome lahutamatu ja väga oluline osa; arvestades, et selged ja hästi koostatud õigusaktid on vältimatu tingimus ühenduse õiguse heaks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus; arvestades, et õigusaktide kvaliteet ja liikmesriikide kohustuste selgus ei ole alati rahuldav, kuna õigusaktid võetakse sageli vastu keeruliste poliitiliste kompromisside tulemusena; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühenduse õigusaktide korrektne ja kiire rakendamine on parema õigusloome lahutamatu ja väga oluline osa; arvestades, et selged ja hästi koostatud õigusaktid on vältimatu tingimus ühenduse õiguse heaks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus; arvestades, et õigusaktide kvaliteet ja liikmesriikide kohustuste selgus ei ole alati rahuldav, kuna õigusaktid võetakse sageli vastu keeruliste poliitiliste kompromisside tulemusena;

| D. | arvestades, et komisjon võib kohandada vahendeid, mida ta kasutab oma ülesande tõhusaks täitmiseks, ning teha uuendusi, mis on välja töötatud ühenduse õiguse kohaldamise parandamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon võib kohandada vahendeid, mida ta kasutab oma ülesande tõhusaks täitmiseks, ning teha uuendusi, mis on välja töötatud ühenduse õiguse kohaldamise parandamiseks;

| E. | arvestades, et komisjon töötab praegu olemasolevate menetluste kohandamise ning nende kiirendamise ja tõhustamise viiside kallal; arvestades siiski, et see ei ole piisav põhjus, et jätta õigel ajal edastamata nõutav teave rikkumiste tarvis asjaomastes peadirektoraatides ja peasekretariaadis eraldatud vahendite koguhulga kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon töötab praegu olemasolevate menetluste kohandamise ning nende kiirendamise ja tõhustamise viiside kallal; arvestades siiski, et see ei ole piisav põhjus, et jätta õigel ajal edastamata nõutav teave rikkumiste tarvis asjaomastes peadirektoraatides ja peasekretariaadis eraldatud vahendite koguhulga kohta;

| F. | arvestades, et ühenduse õiguse rikkumisega seotud kaebuste arv näitab, et Euroopa kodanikud mängivad ühenduse õiguse kohaldamisel väga tähtsat rolli ning et suutlikkus nende muresid nõuetekohaselt lahendada on Euroopa Liidu usaldusväärsuse jaoks oluline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühenduse õiguse rikkumisega seotud kaebuste arv näitab, et Euroopa kodanikud mängivad ühenduse õiguse kohaldamisel väga tähtsat rolli ning et suutlikkus nende muresid nõuetekohaselt lahendada on Euroopa Liidu usaldusväärsuse jaoks oluline;

| G. | arvestades, et kodanike kaebused ei ole “inimeste Euroopat ”üles ehitades lihtsalt sümboolsed, vaid kujutavad endast kulutasuvat ja tõhusat vahendit ühenduse õiguse kohaldamise seireks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodanike kaebused ei ole “inimeste Euroopat ”üles ehitades lihtsalt sümboolsed, vaid kujutavad endast kulutasuvat ja tõhusat vahendit ühenduse õiguse kohaldamise seireks;

| H. | arvestades, et tulemuslik õiguskaitse ning ühtne kohaldamine ja tõlgendamine on ühenduse õiguse olulised elemendid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tulemuslik õiguskaitse ning ühtne kohaldamine ja tõlgendamine on ühenduse õiguse olulised elemendid;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament sai komisjoni 22. aastaaruande kätte alles jaanuaris 2006, ning arvestades, et selle järjepideva viivituse tõttu viidatakse käesolevas resolutsioonis antud aruandele vaid osaliselt, analüüsides peaasjalikult komisjoni 21. aastaaruannet, mis käsitleb ühenduse õiguse kohaldamist 2003. aastal, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament sai komisjoni 22. aastaaruande kätte alles jaanuaris 2006, ning arvestades, et selle järjepideva viivituse tõttu viidatakse käesolevas resolutsioonis antud aruandele vaid osaliselt, analüüsides peaasjalikult komisjoni 21. aastaaruannet, mis käsitleb ühenduse õiguse kohaldamist 2003. aastal,

| 1. | on veendunud, et kõigil Euroopa institutsioonidel on vaja rakendamise seire küsimust tõsisemalt ja nähtavamalt arutada ning seda veendunumalt esile tõsta, eelkõige pidades silmas rõhku, mida on hiljuti pandud vajadusele vähendada ühenduse õigusaktide ja õigusloomega seotud algatuste mahtu; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et kõigil Euroopa institutsioonidel on vaja rakendamise seire küsimust tõsisemalt ja nähtavamalt arutada ning seda veendunumalt esile tõsta, eelkõige pidades silmas rõhku, mida on hiljuti pandud vajadusele vähendada ühenduse õigusaktide ja õigusloomega seotud algatuste mahtu;

| 2. | nõuab, et õigusaktide mahu vähenemist korvataks suurema rõhuasetusega rakendamisele; rõhutab, et kaebused on kulutasuv ja tõhus vahend ühenduse õiguse kohaldamise seireks ning kutsub komisjoni üles tagama, et vähemalt osa varem õigusaktide koostamisele ja ülevaatamisele eraldatud vahenditest suunataks olemasolevate ühenduse õigusaktide tulemuslikuks ja korrektseks rakendamiseks isikute kaebuste ja rikkumisjuhtumitega tegelevates eri üksustes; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et õigusaktide mahu vähenemist korvataks suurema rõhuasetusega rakendamisele; rõhutab, et kaebused on kulutasuv ja tõhus vahend ühenduse õiguse kohaldamise seireks ning kutsub komisjoni üles tagama, et vähemalt osa varem õigusaktide koostamisele ja ülevaatamisele eraldatud vahenditest suunataks olemasolevate ühenduse õigusaktide tulemuslikuks ja korrektseks rakendamiseks isikute kaebuste ja rikkumisjuhtumitega tegelevates eri üksustes;

| 3. | on veendunud, et ka Euroopa Parlamendi komisjonid peaksid pöörama tähelepanu ühenduse õigusaktide kohaldamise küsimusele ning et eriti vastutav raportöör peaks osalema aktiivsemalt ühenduse õiguse rakendamise seires liikmesriikides, sellega seoses on sobivaks näiteks keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni korraldatavad regulaarsed rakendamist käsitlevad istungid; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et ka Euroopa Parlamendi komisjonid peaksid pöörama tähelepanu ühenduse õigusaktide kohaldamise küsimusele ning et eriti vastutav raportöör peaks osalema aktiivsemalt ühenduse õiguse rakendamise seires liikmesriikides, sellega seoses on sobivaks näiteks keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni korraldatavad regulaarsed rakendamist käsitlevad istungid;

| 4. | mõistab, et komiteemenetlus ei ole käesoleva resolutsiooni teema ning arvab, et seda küsimust tuleb käsitleda vastavalt eraldi resolutsioonis; |
| --- | --- |

4.

mõistab, et komiteemenetlus ei ole käesoleva resolutsiooni teema ning arvab, et seda küsimust tuleb käsitleda vastavalt eraldi resolutsioonis;

| 5. | rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikkel 211 määrab komisjonile institutsioonilise vastutuse lepingu sätete ja institutsioonide poolt nendega kooskõlas võetud meetmete kohaldamise tagamise eest ning et EÜ asutamislepingu artikkel 226 annab komisjonile õiguse võtta liikmesriikide suhtes nende asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmatajätmise korral meetmeid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikkel 211 määrab komisjonile institutsioonilise vastutuse lepingu sätete ja institutsioonide poolt nendega kooskõlas võetud meetmete kohaldamise tagamise eest ning et EÜ asutamislepingu artikkel 226 annab komisjonile õiguse võtta liikmesriikide suhtes nende asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmatajätmise korral meetmeid;

| 6. | märgib, et rikkumismenetlusega seotud peamised probleemid (EÜ asutamislepingu artiklid 226 ja 228) on selle kestus (keskmiselt 54 kuud alates kaebuse registreerimisest kuni kohtusse pöördumiseni) ning artikli 228 piiratud kasutus; |
| --- | --- |

6.

märgib, et rikkumismenetlusega seotud peamised probleemid (EÜ asutamislepingu artiklid 226 ja 228) on selle kestus (keskmiselt 54 kuud alates kaebuse registreerimisest kuni kohtusse pöördumiseni) ning artikli 228 piiratud kasutus;

| 7. | märgib, et komisjon korraldab rikkumismenetluste kohta otsuste tegemiseks neli korda aastas koosoleku ning et kõik otsused (alates esimesest ametlikust teatisest, mille eesmärk on saada asjaomaselt liikmesriigilt teavet, kuni otsuseni Euroopa Kohtu poole pöörduda) teeb volinike kolleegium; tunnustades rikkumise etappide puhul kollektiivse sekkumise asjakohasust ja vajadust selle järele, teeb ettepaneku kaaluda tähelepanelikult võimalust sisemenetlust esimeses etapis lühendada, andes volitusega komisjoni igale liikmele õiguse saata oma vastutusalas liikmesriikidele ametlikke teatisi, nagu seda praegugi tehakse, juhul kui liikmesriik ei ole ühenduse õigust oma siseriiklikesse õigusaktidesse sätestatud tähtajaks üle võtnud; |
| --- | --- |

7.

märgib, et komisjon korraldab rikkumismenetluste kohta otsuste tegemiseks neli korda aastas koosoleku ning et kõik otsused (alates esimesest ametlikust teatisest, mille eesmärk on saada asjaomaselt liikmesriigilt teavet, kuni otsuseni Euroopa Kohtu poole pöörduda) teeb volinike kolleegium; tunnustades rikkumise etappide puhul kollektiivse sekkumise asjakohasust ja vajadust selle järele, teeb ettepaneku kaaluda tähelepanelikult võimalust sisemenetlust esimeses etapis lühendada, andes volitusega komisjoni igale liikmele õiguse saata oma vastutusalas liikmesriikidele ametlikke teatisi, nagu seda praegugi tehakse, juhul kui liikmesriik ei ole ühenduse õigust oma siseriiklikesse õigusaktidesse sätestatud tähtajaks üle võtnud;

| 8. | võtab teadmiseks liikmesriikide kohtute ebapiisava koostöötaseme enamikus liikmesriikides — kohtud on ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtte kohaldamisel ikka veel tõrksad; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks liikmesriikide kohtute ebapiisava koostöötaseme enamikus liikmesriikides — kohtud on ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtte kohaldamisel ikka veel tõrksad;

| 9. | tervitab komisjoni teatist pealkirjaga “Ühenduse õiguse kohaldamise parem järelevalve ”(KOM(2002)0725), milles sätestatakse erinevad meetmed selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

9.

tervitab komisjoni teatist pealkirjaga “Ühenduse õiguse kohaldamise parem järelevalve ”(KOM(2002)0725), milles sätestatakse erinevad meetmed selle eesmärgi saavutamiseks;

| 10. | avaldab siiski kahetsust, et komisjon ei ole esitanud mõnede oma eespool mainitud teatistes välja kuulutatud kohustuste kohta — näiteks “prioriteetsete kriteeriumide kohaldamist hinnatakse kord aastas, kui arutatakse ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve aruannet ”— struktureeritud, üksikasjalikke järelmeetmeid; |
| --- | --- |

10.

avaldab siiski kahetsust, et komisjon ei ole esitanud mõnede oma eespool mainitud teatistes välja kuulutatud kohustuste kohta — näiteks “prioriteetsete kriteeriumide kohaldamist hinnatakse kord aastas, kui arutatakse ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve aruannet ”— struktureeritud, üksikasjalikke järelmeetmeid;

| 11. | kutsub komisjoni üles viima läbi eespool mainitud teatises loetletud prioriteetkriteeriumide kohaldamise erihindamine, et hinnata, kas sellist rakendamist on tõesti vaja ning et sellega ei kaasne oht märgatavalt vähendada, selliste rikkumismenetluste ulatust, mille puhul asutamisleping ei näe ette ühtegi hierarhiat; kutsub komisjoni üles hindama, kas kasutatavate vahendite lihtne suurendamine teemaga kõige enam kokkupuutuvates peadirektoraatides ei oleks kaebuste järelmeetmete suutlikkuse parandamiseks eelistatav lahendus; juhib tähelepanu sellele, et ülevõtmise eest vastutavad komisjoni talitused vajavad õiguseksperte, kes analüüsiksid, kas õigusaktid on üle võetud kogu nende keerukuses; märgib, et ülevõtmise analüüsimisel ei ole võimalik toetuda ainuüksi automaatsetele vastavussüsteemidele; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles viima läbi eespool mainitud teatises loetletud prioriteetkriteeriumide kohaldamise erihindamine, et hinnata, kas sellist rakendamist on tõesti vaja ning et sellega ei kaasne oht märgatavalt vähendada, selliste rikkumismenetluste ulatust, mille puhul asutamisleping ei näe ette ühtegi hierarhiat; kutsub komisjoni üles hindama, kas kasutatavate vahendite lihtne suurendamine teemaga kõige enam kokkupuutuvates peadirektoraatides ei oleks kaebuste järelmeetmete suutlikkuse parandamiseks eelistatav lahendus; juhib tähelepanu sellele, et ülevõtmise eest vastutavad komisjoni talitused vajavad õiguseksperte, kes analüüsiksid, kas õigusaktid on üle võetud kogu nende keerukuses; märgib, et ülevõtmise analüüsimisel ei ole võimalik toetuda ainuüksi automaatsetele vastavussüsteemidele;

| 12. | kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti selliste hindamiste tulemustest; rõhutab, et prioriteetide määratlemise tulemusena ei tohiks kodanike kaebustele vastamine väheneda ning nõuab tungivalt, et komisjon konsulteeriks Euroopa Parlamendiga prioriteetkriteeriumide kõigi võimalike muutuste asjus; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti selliste hindamiste tulemustest; rõhutab, et prioriteetide määratlemise tulemusena ei tohiks kodanike kaebustele vastamine väheneda ning nõuab tungivalt, et komisjon konsulteeriks Euroopa Parlamendiga prioriteetkriteeriumide kõigi võimalike muutuste asjus;

| 13. | kutsub komisjoni üles seadma õigusriigi põhimõtet ja kodanike kogemusi ettepoole puhtalt majanduslikest kriteeriumidest ja hinnangutest; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks hoolikalt põhiõiguste ja asutamislepingu üldpõhimõtete ning määruste ja raamdirektiivide järgimist; kutsub komisjoni üles kasutama teiseseid õigusakte kui kriteeriumit, mille abil teha kindlaks, kas on toimunud põhivabaduste rikkumine; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles seadma õigusriigi põhimõtet ja kodanike kogemusi ettepoole puhtalt majanduslikest kriteeriumidest ja hinnangutest; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks hoolikalt põhiõiguste ja asutamislepingu üldpõhimõtete ning määruste ja raamdirektiivide järgimist; kutsub komisjoni üles kasutama teiseseid õigusakte kui kriteeriumit, mille abil teha kindlaks, kas on toimunud põhivabaduste rikkumine;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks uuesti koostööd liikmesriikidega EÜ asutamislepingu artikli 10 tähenduses, pidades silmas asjaolu, et enamik liikmesriike ei ole valmis tegema erilisi jõupingutusi ühenduse õiguse rakendamise parandamiseks, nagu see leidis kinnitust paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimistel 16. detsembril 2003. aastal (1), kui nõukogu keeldus võtmast ülevõtmise ja rakendamisega seotud kohustusi; kinnitab oma toetust selles küsimuses läbirääkimiste taasavamisele nõukoguga, eesmärgiga muuta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon hindaks uuesti koostööd liikmesriikidega EÜ asutamislepingu artikli 10 tähenduses, pidades silmas asjaolu, et enamik liikmesriike ei ole valmis tegema erilisi jõupingutusi ühenduse õiguse rakendamise parandamiseks, nagu see leidis kinnitust paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimistel 16. detsembril 2003. aastal (1), kui nõukogu keeldus võtmast ülevõtmise ja rakendamisega seotud kohustusi; kinnitab oma toetust selles küsimuses läbirääkimiste taasavamisele nõukoguga, eesmärgiga muuta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| 15. | kutsub komisjoni üles tõsiselt ümber hindama järeleandmist liikmesriikidele, kui tegu on nõutava teabe komisjonile esitamise tähtaegadega, siseriiklike rakendusmeetmete vastuvõtmise ja nendest teatamise ning ühenduse õigusaktide korrektse rakendamisega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles tõsiselt ümber hindama järeleandmist liikmesriikidele, kui tegu on nõutava teabe komisjonile esitamise tähtaegadega, siseriiklike rakendusmeetmete vastuvõtmise ja nendest teatamise ning ühenduse õigusaktide korrektse rakendamisega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 16. | märgib, et liikmesriigid on otsustanud moodustada rakendamisega tegelevad eristruktuurid; tervitab komisjoni jõupingutusi sobivate koordineerimiskeskuste asutamise toetamisel igas liikmesriigis eesmärgiga parandada ülevõtmis- ja rakendamispoliitikat tervikuna ning rikkumismenetluste kohtuvaidluse-eelse etapi tõhusust; soovitab liikmesriikidel mitte üksnes luua tehnilisi struktuure, vaid ka määrata ametisse rikkumiste vastase poliitika eest riigi tasandil vastutava(d) poliitiku(d); |
| --- | --- |

16.

märgib, et liikmesriigid on otsustanud moodustada rakendamisega tegelevad eristruktuurid; tervitab komisjoni jõupingutusi sobivate koordineerimiskeskuste asutamise toetamisel igas liikmesriigis eesmärgiga parandada ülevõtmis- ja rakendamispoliitikat tervikuna ning rikkumismenetluste kohtuvaidluse-eelse etapi tõhusust; soovitab liikmesriikidel mitte üksnes luua tehnilisi struktuure, vaid ka määrata ametisse rikkumiste vastase poliitika eest riigi tasandil vastutava(d) poliitiku(d);

| 17. | juhib tähelepanu, et rõhuasetus organisatsioonilistele küsimustele ja teabevoogudele ei tohiks varjata asjaolu, et paljud ebakorrektse rakendamise juhud on nõrgatasemeliste õigusaktide tulemus ja kajastavad liikmesriikide sihilikke jõupingutusi õõnestada ühenduse õigusakte poliitilistel, halduslikel ja majanduslikel põhjustel; seoses sellega märgib, et komisjonil on kombeks nõustuda liikmesriikide hilise sekkumisega, et lõpetada rikkumismenetlus; kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt tagatist selle kohta, et ühenduse sätteid, mida on rikutud, kohaldatakse tagasiulatuvalt, et kaotada rikkumise mõju, kasutades jätkuva täitmatajätmise korral viivitamatult EÜ asutamislepingu artiklis 228 ettenähtud meetmeid; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu, et rõhuasetus organisatsioonilistele küsimustele ja teabevoogudele ei tohiks varjata asjaolu, et paljud ebakorrektse rakendamise juhud on nõrgatasemeliste õigusaktide tulemus ja kajastavad liikmesriikide sihilikke jõupingutusi õõnestada ühenduse õigusakte poliitilistel, halduslikel ja majanduslikel põhjustel; seoses sellega märgib, et komisjonil on kombeks nõustuda liikmesriikide hilise sekkumisega, et lõpetada rikkumismenetlus; kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt tagatist selle kohta, et ühenduse sätteid, mida on rikutud, kohaldatakse tagasiulatuvalt, et kaotada rikkumise mõju, kasutades jätkuva täitmatajätmise korral viivitamatult EÜ asutamislepingu artiklis 228 ettenähtud meetmeid;

| 18. | märgib, et siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT-võrgustik) on tõendanud siseturul oma tõhusust täiendava kohtuvälise mehhanismina, mis on suurendanud vabatahtlikku koostööd liikmesriikide vahel, kuid on seisukohal, et selliseid mehhanisme ei tohiks vaadelda aseainena rikkumismenetlustele, mis on välja töötatud selleks, et kohustada liikmesriike ühenduse õigust kohaldama; kutsub liikmesriike üles määrama SOLVIT-võrgustiku riiklikele kontaktpunktidele täiendavaid inimressursse ja suuremaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

18.

märgib, et siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT-võrgustik) on tõendanud siseturul oma tõhusust täiendava kohtuvälise mehhanismina, mis on suurendanud vabatahtlikku koostööd liikmesriikide vahel, kuid on seisukohal, et selliseid mehhanisme ei tohiks vaadelda aseainena rikkumismenetlustele, mis on välja töötatud selleks, et kohustada liikmesriike ühenduse õigust kohaldama; kutsub liikmesriike üles määrama SOLVIT-võrgustiku riiklikele kontaktpunktidele täiendavaid inimressursse ja suuremaid rahalisi vahendeid;

| 19. | on arvamusel, et on väga oluline koostada õigusakte lihtsamat jõustamist võimaldaval viisil; arvab, et on võrdselt oluline parandada kodanike arusaamist ühenduse õigusaktidest, ning teeb seetõttu ettepaneku lisada kõigile õigusaktidele “kodanike kokkuvõte ”mittejuriidilise seletuskirjana; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et on väga oluline koostada õigusakte lihtsamat jõustamist võimaldaval viisil; arvab, et on võrdselt oluline parandada kodanike arusaamist ühenduse õigusaktidest, ning teeb seetõttu ettepaneku lisada kõigile õigusaktidele “kodanike kokkuvõte ”mittejuriidilise seletuskirjana;

| 20. | on veendunud, et samas kui on oluline pühendada aega ja jõupingutusi dialoogi arendamisele liikmesriikidega ja neile abi andmise parandamisele, soodustamaks ühenduse õigusaktide kiiret, korrektset ülevõtmist, on vajalik rangem distsipliin, eelkõige pärast laienemist, et vältida ülemääraseid viivitusi ja siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise kvaliteedi jätkuvaid erisusi; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et samas kui on oluline pühendada aega ja jõupingutusi dialoogi arendamisele liikmesriikidega ja neile abi andmise parandamisele, soodustamaks ühenduse õigusaktide kiiret, korrektset ülevõtmist, on vajalik rangem distsipliin, eelkõige pärast laienemist, et vältida ülemääraseid viivitusi ja siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise kvaliteedi jätkuvaid erisusi;

| 21. | usub, et eriklauslit, mis kohustab liikmesriike koostama direktiive üle võttes vastavustabeli, tuleks süstemaatiliselt lisada igasse uude vastu võetud direktiivi; |
| --- | --- |

21.

usub, et eriklauslit, mis kohustab liikmesriike koostama direktiive üle võttes vastavustabeli, tuleks süstemaatiliselt lisada igasse uude vastu võetud direktiivi;

| 22. | märgib, et 2004. aastal sisaldas umbes 41 % uutest direktiividest vastavustabeli klauslit; usub, et Euroopa Parlament kaasõigusloojana peaks toetama ettepanekuid lisada direktiividesse sätteid, mis kohustavad liikmesriike kasutama teatamiseks vastavustabeleid; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru selliste sätete kohaldamisest; |
| --- | --- |

22.

märgib, et 2004. aastal sisaldas umbes 41 % uutest direktiividest vastavustabeli klauslit; usub, et Euroopa Parlament kaasõigusloojana peaks toetama ettepanekuid lisada direktiividesse sätteid, mis kohustavad liikmesriike kasutama teatamiseks vastavustabeleid; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru selliste sätete kohaldamisest;

| 23. | tervitab komisjoni mõnede peadirektoraatide — ja eelkõige keskkonna peadirektoraadi — jõupingutust parandada asjaomaste direktiivide vastavuskontrolli, eelkõige pärast laienemist; kutsub komisjoni üles avaldama oma veebilehel uuringud, mida eri peadirektoraadid on taotlenud, hindamaks siseriiklike rakendusmeetmete vastavust ühenduse õigusaktidega; |
| --- | --- |

23.

tervitab komisjoni mõnede peadirektoraatide — ja eelkõige keskkonna peadirektoraadi — jõupingutust parandada asjaomaste direktiivide vastavuskontrolli, eelkõige pärast laienemist; kutsub komisjoni üles avaldama oma veebilehel uuringud, mida eri peadirektoraadid on taotlenud, hindamaks siseriiklike rakendusmeetmete vastavust ühenduse õigusaktidega;

| 24. | märgib, et mittevastavuse jaoks on kasutusel mitmeid menetlusi ja et selliseid menetlusi mõnikord korratakse, saavutamata eesmärki veenda liikmesriike oma ülevõtmisakte muutma; rõhutab, et sellistel juhtudel võivad viivitused menetluses kodanikke tõsiselt kahjustada, sest ei keskenduta üksikjuhtumitele, vaid kajastatakse pigem üldprobleemi; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma teatamatajätmise ja siseriiklike rakendusmeetmete ühenduse õigusaktidele mittevastavuse juhtumite suhtes karmi seisukohta ning läbima EÜ asutamislepingu artiklis 226 sätestatud menetluse eri etapid vastavalt kindlaksmääratud, mittevaidlustatavatele tähtaegadele, mis on sätestatud vastavates soovituslikes dokumentides (teatised, suunised), jõudmaks võimalikult kiiresti trahvide määramiseni vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 228; |
| --- | --- |

24.

märgib, et mittevastavuse jaoks on kasutusel mitmeid menetlusi ja et selliseid menetlusi mõnikord korratakse, saavutamata eesmärki veenda liikmesriike oma ülevõtmisakte muutma; rõhutab, et sellistel juhtudel võivad viivitused menetluses kodanikke tõsiselt kahjustada, sest ei keskenduta üksikjuhtumitele, vaid kajastatakse pigem üldprobleemi; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma teatamatajätmise ja siseriiklike rakendusmeetmete ühenduse õigusaktidele mittevastavuse juhtumite suhtes karmi seisukohta ning läbima EÜ asutamislepingu artiklis 226 sätestatud menetluse eri etapid vastavalt kindlaksmääratud, mittevaidlustatavatele tähtaegadele, mis on sätestatud vastavates soovituslikes dokumentides (teatised, suunised), jõudmaks võimalikult kiiresti trahvide määramiseni vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 228;

| 25. | kutsub komisjoni üles esitama nimekirja nendest direktiividest, mille rakendamine on olnud kõige problemaatilisem, ning selgitama, mida ta peab selle peamisteks põhjusteks; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse ja EÜ asutamislepingu artikli 10 kohaselt peavad liikmesriigid tagama tõhusate ja proportsionaalsete sanktsioonide nõuetekohase süsteemi olemasolu, mis hoiaks ära ühenduse sätete rikkumise; leiab, et sanktsioonide tõhusa süsteemi puudumist tuleks rikkumismenetluse raames rangelt käsitleda; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles esitama nimekirja nendest direktiividest, mille rakendamine on olnud kõige problemaatilisem, ning selgitama, mida ta peab selle peamisteks põhjusteks; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse ja EÜ asutamislepingu artikli 10 kohaselt peavad liikmesriigid tagama tõhusate ja proportsionaalsete sanktsioonide nõuetekohase süsteemi olemasolu, mis hoiaks ära ühenduse sätete rikkumise; leiab, et sanktsioonide tõhusa süsteemi puudumist tuleks rikkumismenetluse raames rangelt käsitleda;

| 26. | märgib, et praegused menetlused ei anna kodanikele mingeid õigusi peale kaebuse esitamise ning et komisjonil on asutamislepingu kaitsja rollis kaebuse registreerimise ja menetluse alustamise puhul ulatuslik kaalutlusõigus; leiab, et ei asutamisleping ega Euroopa Kohtu pretsedendiõigus ei takista kaebuse esitajatele suuremaid õigusi andvate kohaste õigusaktide kasutamist ning kutsub seetõttu komisjoni üles liikuma selliste õigusaktide vastuvõtmise suunas; on veendunud, et see oluline ja eksklusiivne eelisõigus peaks vastama läbipaistvuse ja vastutuse kohustusele seoses otsuste tegemise, eelkõige kaebuse uurimata jätmise otsuse põhjustega; |
| --- | --- |

26.

märgib, et praegused menetlused ei anna kodanikele mingeid õigusi peale kaebuse esitamise ning et komisjonil on asutamislepingu kaitsja rollis kaebuse registreerimise ja menetluse alustamise puhul ulatuslik kaalutlusõigus; leiab, et ei asutamisleping ega Euroopa Kohtu pretsedendiõigus ei takista kaebuse esitajatele suuremaid õigusi andvate kohaste õigusaktide kasutamist ning kutsub seetõttu komisjoni üles liikuma selliste õigusaktide vastuvõtmise suunas; on veendunud, et see oluline ja eksklusiivne eelisõigus peaks vastama läbipaistvuse ja vastutuse kohustusele seoses otsuste tegemise, eelkõige kaebuse uurimata jätmise otsuse põhjustega;

| 27. | tervitab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ombudsmanile teemal “Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega ”(KOM(2002)0141); |
| --- | --- |

27.

tervitab komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ombudsmanile teemal “Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega ”(KOM(2002)0141);

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon järgiks selles teatises esitatud põhimõtteid, et kõik komisjonile laekunud kaebused, milles on tõenäoliselt üles antud ühenduse õiguse tõeline rikkumine, tuleks ilma valimata registreerida, välja arvatud juhul kui nende kohta kehtivad teatise lisa punktis 3 osutatud erandlikud asjaolud; märgib, et Euroopa Ombudsman on hiljuti saanud erikaebusi, milles teatatakse kaebuste registreerimata jätmisest, ja uurib neid; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruannet kaebuste registreerimata jätmise kohta vastavalt eespool mainitud teatisele; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et komisjon järgiks selles teatises esitatud põhimõtteid, et kõik komisjonile laekunud kaebused, milles on tõenäoliselt üles antud ühenduse õiguse tõeline rikkumine, tuleks ilma valimata registreerida, välja arvatud juhul kui nende kohta kehtivad teatise lisa punktis 3 osutatud erandlikud asjaolud; märgib, et Euroopa Ombudsman on hiljuti saanud erikaebusi, milles teatatakse kaebuste registreerimata jätmisest, ja uurib neid; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruannet kaebuste registreerimata jätmise kohta vastavalt eespool mainitud teatisele;

| 29. | märgib, et teatises esitatud üheaastane tähtaeg, mis on ette nähtud kaebuse registreerimisest ametliku kirjaliku teate tegeliku saatmiseni või otsuseni juhtumit mitte uurida, on liiga pikk; lisaks märgib, et sellest tähtajast ei peeta alati kinni ja kaebuse esitaja jäetakse vastuvõetamatusse ebakindlasse olukorda; kutsub seetõttu komisjoni üles saatma ametlikke kirjalikke teateid, mis ei viita veel “läbirääkimistele ”liikmesriikidega, lühikese aja jooksul alates kaebuse registreerimisest ning viima menetlusi läbi kiiresti lühikeste tähtaegade põhjal, millest erandid oleks võimalikud ainult erandjuhtudel; |
| --- | --- |

29.

märgib, et teatises esitatud üheaastane tähtaeg, mis on ette nähtud kaebuse registreerimisest ametliku kirjaliku teate tegeliku saatmiseni või otsuseni juhtumit mitte uurida, on liiga pikk; lisaks märgib, et sellest tähtajast ei peeta alati kinni ja kaebuse esitaja jäetakse vastuvõetamatusse ebakindlasse olukorda; kutsub seetõttu komisjoni üles saatma ametlikke kirjalikke teateid, mis ei viita veel “läbirääkimistele ”liikmesriikidega, lühikese aja jooksul alates kaebuse registreerimisest ning viima menetlusi läbi kiiresti lühikeste tähtaegade põhjal, millest erandid oleks võimalikud ainult erandjuhtudel;

| 30. | nõuab tungivalt, et kõik komisjoni teenistused teavitaksid kaebuste esitajaid — ja asjakohastel puhkudel ka asjaomaseid Euroopa Parlamendi liikmeid — igati kaebuste uurimise kulgemisest iga varem määratud tähtaja möödumisel (ametlik kirjalik teade, põhjendatud arvamus, Euroopa Kohtule üleandmine), esitamaks oma otsuste põhjendused ja edastamaks need üksikasjalikult kaebuse esitajale vastavalt oma 2002. aasta teatises esitatud põhimõtetele, mis peaksid võimaldama kaebuse esitajal teha edasisi tähelepanekuid (selline teave peaks sisaldama asjaomase liikmesriigi esitatud põhjendusi, eelkõige juhtudel, mille puhul komisjon näeb ette kaebuse kõrvalejätmise); |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et kõik komisjoni teenistused teavitaksid kaebuste esitajaid — ja asjakohastel puhkudel ka asjaomaseid Euroopa Parlamendi liikmeid — igati kaebuste uurimise kulgemisest iga varem määratud tähtaja möödumisel (ametlik kirjalik teade, põhjendatud arvamus, Euroopa Kohtule üleandmine), esitamaks oma otsuste põhjendused ja edastamaks need üksikasjalikult kaebuse esitajale vastavalt oma 2002. aasta teatises esitatud põhimõtetele, mis peaksid võimaldama kaebuse esitajal teha edasisi tähelepanekuid (selline teave peaks sisaldama asjaomase liikmesriigi esitatud põhjendusi, eelkõige juhtudel, mille puhul komisjon näeb ette kaebuse kõrvalejätmise);

| 31. | kutsub komisjoni üles võtma vastu erimenetlust, mis võimaldaks kaebuse esitajale ja asjaomasele Euroopa Parlamendi liikmele juurdepääsu dokumentidele ja liikmesriigiga peetud kirjavahetuse sisule; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles võtma vastu erimenetlust, mis võimaldaks kaebuse esitajale ja asjaomasele Euroopa Parlamendi liikmele juurdepääsu dokumentidele ja liikmesriigiga peetud kirjavahetuse sisule;

| 32. | kutsub komisjoni üles esitama eriandmeid tähtaegadest kinnipidamise kohta, mis on sätestatud tema sisekasutuses olevas menetluste käsiraamatus, mida on võimalik hankida ainult mitteametlikult; kinnitab tähtaegade määramise tähtsust alates kaebuse registreerimisest, et saata kaebuse esitajale vastus ning edastada ametlik kirjalik teade; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles esitama eriandmeid tähtaegadest kinnipidamise kohta, mis on sätestatud tema sisekasutuses olevas menetluste käsiraamatus, mida on võimalik hankida ainult mitteametlikult; kinnitab tähtaegade määramise tähtsust alates kaebuse registreerimisest, et saata kaebuse esitajale vastus ning edastada ametlik kirjalik teade;

| 33. | märgib, et EÜ asutamislepingu artiklile 228 vastavad menetlused on nende kasutusele võtmisest alates viinud Euroopa Kohtu otsusteni ainult kolmel juhul; tervitab komisjoni teatist EÜ asutamislepingu artikli 228 kohaldamise kohta (SEK(2005)1658), mis selgitab ja arendab edasi komisjoni poliitikat seoses palvega Euroopa Kohtule määrata liikmesriigile, kes ei täida Euroopa Kohtu otsust, perioodiliste maksete ja ühekordse põhisumma maksmise kohustus; |
| --- | --- |

33.

märgib, et EÜ asutamislepingu artiklile 228 vastavad menetlused on nende kasutusele võtmisest alates viinud Euroopa Kohtu otsusteni ainult kolmel juhul; tervitab komisjoni teatist EÜ asutamislepingu artikli 228 kohaldamise kohta (SEK(2005)1658), mis selgitab ja arendab edasi komisjoni poliitikat seoses palvega Euroopa Kohtule määrata liikmesriigile, kes ei täida Euroopa Kohtu otsust, perioodiliste maksete ja ühekordse põhisumma maksmise kohustus;

| 34. | palub komisjonil ametlikult täpsustada, et vastavalt tema 2005. aasta teatisele kohaldatakse kõigi juhtumite puhul, millega seoses on juba saadetud ametlikud kirjalikud teated ja põhjendatud arvamused vastavalt artiklile 228 ning juhtumite puhul, millega seoses toimub praegu artiklile 226 vastav menetlus, uut poliitikat (kui neid ei lahendata enne Euroopa Kohtule üleandmist); |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ametlikult täpsustada, et vastavalt tema 2005. aasta teatisele kohaldatakse kõigi juhtumite puhul, millega seoses on juba saadetud ametlikud kirjalikud teated ja põhjendatud arvamused vastavalt artiklile 228 ning juhtumite puhul, millega seoses toimub praegu artiklile 226 vastav menetlus, uut poliitikat (kui neid ei lahendata enne Euroopa Kohtule üleandmist);

| 35. | tuletab meelde, et komisjonile, Euroopa Ombudsmanile ja asjaomastele parlamendikomisjonidele edastatud üksikisikute petitsioonid peaksid julgustama Euroopa institutsioone hindama viisi, kuidas ühenduse õigust liikmesriigi ja Euroopa tasandil rakendatakse; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et komisjonile, Euroopa Ombudsmanile ja asjaomastele parlamendikomisjonidele edastatud üksikisikute petitsioonid peaksid julgustama Euroopa institutsioone hindama viisi, kuidas ühenduse õigust liikmesriigi ja Euroopa tasandil rakendatakse;

| 36. | kordab oma veendumust, et tihe koostöö ja järelevalve korraldamine komisjoni, nõukogu, Euroopa Ombudsmani ja asjaomaste parlamendikomisjonide vahel on väga olulised, tagamaks tulemuslikku sekkumist kõigil juhtudel, kui petitsiooni esitaja on ühenduse õiguse rikkumise üle õigustatult kaevanud; |
| --- | --- |

36.

kordab oma veendumust, et tihe koostöö ja järelevalve korraldamine komisjoni, nõukogu, Euroopa Ombudsmani ja asjaomaste parlamendikomisjonide vahel on väga olulised, tagamaks tulemuslikku sekkumist kõigil juhtudel, kui petitsiooni esitaja on ühenduse õiguse rikkumise üle õigustatult kaevanud;

| 37. | nõuab, et komisjon esitaks edasistes aastaaruannetes andmeid, mis kajastavad täpselt petitsioonide olulist ja selget panust ühenduse õiguse kohaldamise jälgimisse, ning kordab oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsioonis (2) esitatud nõuet lisada ainult petitsioonidele pühendatud peatükk; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et komisjon esitaks edasistes aastaaruannetes andmeid, mis kajastavad täpselt petitsioonide olulist ja selget panust ühenduse õiguse kohaldamise jälgimisse, ning kordab oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsioonis (2) esitatud nõuet lisada ainult petitsioonidele pühendatud peatükk;

| 38. | peab vajalikuks määratleda petitsioonide esitajate menetluslikud õigused sarnaselt kaebuste esitajate õigustega, mis sätestati komisjoni 2002. aasta teatises; arvab, et kaebuste ja petitsioonide paralleelse käsitlemisega seotud menetlusküsimusi tuleb selgitada ning asjaomaste teenistuste vahelist koostööd veelgi parandada, et petitsioonikomisjon saaks tagada petitsioonide esitajate õiguste austamise; |
| --- | --- |

38.

peab vajalikuks määratleda petitsioonide esitajate menetluslikud õigused sarnaselt kaebuste esitajate õigustega, mis sätestati komisjoni 2002. aasta teatises; arvab, et kaebuste ja petitsioonide paralleelse käsitlemisega seotud menetlusküsimusi tuleb selgitada ning asjaomaste teenistuste vahelist koostööd veelgi parandada, et petitsioonikomisjon saaks tagada petitsioonide esitajate õiguste austamise;

| 39. | märgib oma kogemuste põhjal, et Euroopa Parlamendile petitsioone esitavatel kodanikel on raske tugineda siseriiklikes kohtutes ühenduse õigusest tulenevatele õigustele ja saada hüvitist kahju eest, mille on põhjustanud liikmesriikide poolne ühenduse õiguse rikkumine; |
| --- | --- |

39.

märgib oma kogemuste põhjal, et Euroopa Parlamendile petitsioone esitavatel kodanikel on raske tugineda siseriiklikes kohtutes ühenduse õigusest tulenevatele õigustele ja saada hüvitist kahju eest, mille on põhjustanud liikmesriikide poolne ühenduse õiguse rikkumine;

| 40. | taunib komisjoni vastumeelsust uurida ühenduse õiguse väidetavaid varasemaid rikkumisi, mis on sestsaadik heastatud, nagu näiteks “Equitable Life'i ”ja “Lloyds of Londoni ”petitsioonide puhul tõstatatud rikkumised; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks selliseid juhtumeid, mille puhul on väidetavad rikkumised põhjustanud üksikisikutele märkimisväärset kahju, kuna selliste uurimiste tulemustest võiks olla kodanikele väga palju kasu hüvitise saamisel asjaomaste õiguslike kanalite kaudu; |
| --- | --- |

40.

taunib komisjoni vastumeelsust uurida ühenduse õiguse väidetavaid varasemaid rikkumisi, mis on sestsaadik heastatud, nagu näiteks “Equitable Life'i ”ja “Lloyds of Londoni ”petitsioonide puhul tõstatatud rikkumised; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks selliseid juhtumeid, mille puhul on väidetavad rikkumised põhjustanud üksikisikutele märkimisväärset kahju, kuna selliste uurimiste tulemustest võiks olla kodanikele väga palju kasu hüvitise saamisel asjaomaste õiguslike kanalite kaudu;

| 41. | peab vajalikuks uurida võimalusi menetluste täiustamiseks institutsioonidevahelisel tasandil, et tagada Euroopa kodanikele asutamislepingus sisalduva petitsioonide esitamise õiguse järglasena tõhusamaid kohtuväliseid heastamisvahendeid; soovitab seoses sellega kaaluda SOLVIT-tüüpi organisatsiooni asutamist Euroopa Parlamendis — sellise organisatsiooni ülesanne oleks abistada parlamendiliikmeid juriidilistes toimingutes; |
| --- | --- |

41.

peab vajalikuks uurida võimalusi menetluste täiustamiseks institutsioonidevahelisel tasandil, et tagada Euroopa kodanikele asutamislepingus sisalduva petitsioonide esitamise õiguse järglasena tõhusamaid kohtuväliseid heastamisvahendeid; soovitab seoses sellega kaaluda SOLVIT-tüüpi organisatsiooni asutamist Euroopa Parlamendis — sellise organisatsiooni ülesanne oleks abistada parlamendiliikmeid juriidilistes toimingutes;

| 42. | nõuab suuremat koostööd liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ning nende vastavate liikmete vahel, et edendada ja suurendada Euroopa küsimuste tulemuslikku arutelu siseriiklikul tasandil; on seisukohal, et liikmesriikide parlamendid etendavad ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves väärtuslikku rolli, aidates seega tugevdada liidu demokraatlikku õiguspärasust ja tuues seda kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

42.

nõuab suuremat koostööd liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ning nende vastavate liikmete vahel, et edendada ja suurendada Euroopa küsimuste tulemuslikku arutelu siseriiklikul tasandil; on seisukohal, et liikmesriikide parlamendid etendavad ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves väärtuslikku rolli, aidates seega tugevdada liidu demokraatlikku õiguspärasust ja tuues seda kodanikele lähemale;

| 43. | nõuab tungivalt, et komisjon saadaks oma ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve aastaaruanded liikmesriikide parlamentidele, et nad saaksid sellist kohaldamist riigi ametiasutuste poolt paremini jälgida; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et komisjon saadaks oma ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve aastaaruanded liikmesriikide parlamentidele, et nad saaksid sellist kohaldamist riigi ametiasutuste poolt paremini jälgida;

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 512.

P6_TA(2006)0203

Parem õigusloome 2004

Euroopa Parlamendi resolutsioon “Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine ”(12. aastaaruanne) (2005/2055(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine ja parandamine ”kohta (KOM(2002)0278); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine ja parandamine ”kohta (KOM(2002)0278);

| — | võttes arvesse 16. detsembril 2003. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembril 2003. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluste mõju hindamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluste mõju hindamise kohta (2);

| — | võttes arvesse 25.–26. novembri 2004. aasta konkurentsivõime nõukogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. novembri 2004. aasta konkurentsivõime nõukogu järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist pealkirjaga “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus ”(KOM(2005)0097); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist pealkirjaga “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus ”(KOM(2005)0097);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet pealkirjaga “Parem õigusloome 2004 ”(KOM(2005)0098); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet pealkirjaga “Parem õigusloome 2004 ”(KOM(2005)0098);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta suuniseid mõju hindamise kohta ja suuniste lisasid (SEK(2005)0791); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta suuniseid mõju hindamise kohta ja suuniste lisasid (SEK(2005)0791);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist pealkirjaga “Seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemus ”(KOM(2005)0462); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist pealkirjaga “Seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemus ”(KOM(2005)0462);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigusloome ”ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigusloome ”ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2005. aasta teatist “EL ühise metoodika kohta õigusaktidest tulenevate halduskulude hindamiseks ”(KOM(2005)0518); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2005. aasta teatist “EL ühise metoodika kohta õigusaktidest tulenevate halduskulude hindamiseks ”(KOM(2005)0518);

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta (4);

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0082/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0082/2006),

| A. | arvestades, et teatises “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus ”seostab komisjon selgelt Lissaboni eesmärkide saavutamise parema õigusliku reguleerimisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teatises “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus ”seostab komisjon selgelt Lissaboni eesmärkide saavutamise parema õigusliku reguleerimisega;

| B. | arvestades, et läbipaistva, selge, tõhusa ja kvaliteetse reguleeriva keskkonna loomine peaks olema Euroopa Liidu poliitika esmatähtis eesmärk; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbipaistva, selge, tõhusa ja kvaliteetse reguleeriva keskkonna loomine peaks olema Euroopa Liidu poliitika esmatähtis eesmärk;

| C. | arvestades, et reguleeriv keskkond, milles ettevõtted tegutsevad, on määrav tegur nende konkurentsivõime, säästva kasvu ja seega nende tööhõiveolukorra suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et reguleeriv keskkond, milles ettevõtted tegutsevad, on määrav tegur nende konkurentsivõime, säästva kasvu ja seega nende tööhõiveolukorra suhtes;

| D. | arvestades, et mõju hindamine uute õigusaktide ja olemasolevate õigusaktide lihtsustamise kontekstis võib aidata kaasa selle sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja tervisealaste mõjude paremale hindamisele ja vähendada Euroopa ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet halvendavat halduskoormust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõju hindamine uute õigusaktide ja olemasolevate õigusaktide lihtsustamise kontekstis võib aidata kaasa selle sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja tervisealaste mõjude paremale hindamisele ja vähendada Euroopa ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet halvendavat halduskoormust;

| E. | arvestades, et Euroopa seadusandluse maine ELi kodanike ja ettevõtete silmis jätab paljuski soovida, eelkõige kuna õigusaktides, mis on sageli keerulise poliitilise kompromissi tulemus, puudub selgus ja liikmesriigid ei saa või ei soovi neid korrektselt rakendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa seadusandluse maine ELi kodanike ja ettevõtete silmis jätab paljuski soovida, eelkõige kuna õigusaktides, mis on sageli keerulise poliitilise kompromissi tulemus, puudub selgus ja liikmesriigid ei saa või ei soovi neid korrektselt rakendada;

| F. | arvestades, et õigusaktide koostamisel annab komisjon mõnedele huvitatud osapooltele võimaluse konsultatsioonide ja erinevate töörühmade kaudu arvamust avaldada, kuid arvestades, et nende konsultatsioonide sisu, osalejad ning nende tulemuste komisjonipoolne arvestamine ei ole piisavalt läbipaistev; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õigusaktide koostamisel annab komisjon mõnedele huvitatud osapooltele võimaluse konsultatsioonide ja erinevate töörühmade kaudu arvamust avaldada, kuid arvestades, et nende konsultatsioonide sisu, osalejad ning nende tulemuste komisjonipoolne arvestamine ei ole piisavalt läbipaistev;

| G. | arvestades, et eespool nimetatud 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis väljendas Euroopa Parlament suure häälteenamusega oma poolehoidu mõju hindamise kasutamisele ELis, et parandada õigusloomet, ning arvestades, et nõukogu ja komisjon on arvukates dokumentides rõhutanud mõju hindamise tähtsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eespool nimetatud 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis väljendas Euroopa Parlament suure häälteenamusega oma poolehoidu mõju hindamise kasutamisele ELis, et parandada õigusloomet, ning arvestades, et nõukogu ja komisjon on arvukates dokumentides rõhutanud mõju hindamise tähtsust;

| H. | arvestades, et komisjoni poolt läbi viidud mõju hindamisel ei järgita läbivalt sama metoodikat ja seetõttu on see kõikuva kvaliteediga, ning arvestades, et mõju hindamine meenutab tihti pigem ettepaneku põhjendust kui tegelikku objektiivset hindamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni poolt läbi viidud mõju hindamisel ei järgita läbivalt sama metoodikat ja seetõttu on see kõikuva kvaliteediga, ning arvestades, et mõju hindamine meenutab tihti pigem ettepaneku põhjendust kui tegelikku objektiivset hindamist;

| I. | arvestades, et suur osa rakendusaktidest (või teisestest õigusaktidest) võetakse vastu komiteemenetluse raames, ilma et nende suhtes rakendataks kohast parlamendi kontrolli või mõju hindamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et suur osa rakendusaktidest (või teisestest õigusaktidest) võetakse vastu komiteemenetluse raames, ilma et nende suhtes rakendataks kohast parlamendi kontrolli või mõju hindamist;

| J. | arvestades, et õigusloome on osaliselt õppeprotsess, mille käigus on võimalik õppida tehtud vigadest; arvestades, et õigusloome mõju ei ole tehtud piisavalt läbipaistvaks ja arvestades, et komisjoni aruanded ühenduse õigusaktide rakendamise kohta piirduvad liikmesriikides rakendamisega ega anna sisulist teavet selle kohta, kas õigusakt on tegelikult saavutanud seatud eesmärgid, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õigusloome on osaliselt õppeprotsess, mille käigus on võimalik õppida tehtud vigadest; arvestades, et õigusloome mõju ei ole tehtud piisavalt läbipaistvaks ja arvestades, et komisjoni aruanded ühenduse õigusaktide rakendamise kohta piirduvad liikmesriikides rakendamisega ega anna sisulist teavet selle kohta, kas õigusakt on tegelikult saavutanud seatud eesmärgid,

| 1. | rõhutab, et kõik vastuvõetud ühenduse õigusaktid peavad täielikult järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kõik vastuvõetud ühenduse õigusaktid peavad täielikult järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet;

| 2. | toetab Euroopa õigusloome täiustamise püüet majanduskasvu ja töökohtade loomise huvides ning rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise algatustele on vaja sidusat ja järjekindlat lähenemisviisi, mis toetab Lissaboni strateegia kolme sammast, juhul kui turg ei toimi; rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise algatusi tuleb rakendada läbipaistvalt ja demokraatlikult; |
| --- | --- |

2.

toetab Euroopa õigusloome täiustamise püüet majanduskasvu ja töökohtade loomise huvides ning rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise algatustele on vaja sidusat ja järjekindlat lähenemisviisi, mis toetab Lissaboni strateegia kolme sammast, juhul kui turg ei toimi; rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise algatusi tuleb rakendada läbipaistvalt ja demokraatlikult;

| 3. | toetab õigusloomet, mis rajaneb põhimõtetel ja keskendub pigem kvaliteedile kui kvantiteedile; näeb parema õigusliku reguleerimise arutelus võimalust järele mõelda õigusloome kui protsessi üle, mis on kavandatud selgelt määratletud poliitikaeesmärkide saavutamiseks kõigi sidusrühmade kaasamise teel kõigis menetluse järkudes alates ettevalmistustest kuni jõustamiseni; |
| --- | --- |

3.

toetab õigusloomet, mis rajaneb põhimõtetel ja keskendub pigem kvaliteedile kui kvantiteedile; näeb parema õigusliku reguleerimise arutelus võimalust järele mõelda õigusloome kui protsessi üle, mis on kavandatud selgelt määratletud poliitikaeesmärkide saavutamiseks kõigi sidusrühmade kaasamise teel kõigis menetluse järkudes alates ettevalmistustest kuni jõustamiseni;

| 4. | soovitab parema õigusliku reguleerimise programmi teatud valdkondades katsetada ning seda enne laiemat kasutamist hoolikalt hinnata; peab Lamfalussy menetlusest saadud kogemusi finantsturgudega seotud õigusloome valdkonnas ning eriti reguleerijate ja turul osalejate dialoogi väärtuslikuks katseprojektiks dünaamilise õigusloomeprotsessi kujundamisel; |
| --- | --- |

4.

soovitab parema õigusliku reguleerimise programmi teatud valdkondades katsetada ning seda enne laiemat kasutamist hoolikalt hinnata; peab Lamfalussy menetlusest saadud kogemusi finantsturgudega seotud õigusloome valdkonnas ning eriti reguleerijate ja turul osalejate dialoogi väärtuslikuks katseprojektiks dünaamilise õigusloomeprotsessi kujundamisel;

| 5. | on arvamusel, et Lamfalussy menetlus on kasulik mehhanism; peab järelevalvetavade lähendamist hädavajalikuks; tervitab sellega seoses kolmanda taseme komiteede tegevust ja toetab üleskutset piisava meetmetekomplekti koostamiseks; on veendunud, et järelevaatajatele manööverdamisruumi andmine vähendab oluliselt vajadust lisada õigusaktidesse tehnilisi üksikasju ning annab tõenäoliselt dünaamilisele turule kohasemad eeskirjad; rõhutab aga, et see ei kaota mingil juhul poliitilist vastutust kõnealuste õigusaktide lõppeesmärkide eest; nõuab, et õigusloojad jälgiksid protsessi hoolikalt, ning kordab, et parlamendi õigusloomega seotud õigusi tuleks täielikult austada; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et Lamfalussy menetlus on kasulik mehhanism; peab järelevalvetavade lähendamist hädavajalikuks; tervitab sellega seoses kolmanda taseme komiteede tegevust ja toetab üleskutset piisava meetmetekomplekti koostamiseks; on veendunud, et järelevaatajatele manööverdamisruumi andmine vähendab oluliselt vajadust lisada õigusaktidesse tehnilisi üksikasju ning annab tõenäoliselt dünaamilisele turule kohasemad eeskirjad; rõhutab aga, et see ei kaota mingil juhul poliitilist vastutust kõnealuste õigusaktide lõppeesmärkide eest; nõuab, et õigusloojad jälgiksid protsessi hoolikalt, ning kordab, et parlamendi õigusloomega seotud õigusi tuleks täielikult austada;

| 6. | märgib, et igale õigusloome ettepanekule tuleks lisada mõju hindamine, mis on eespool nimetatud 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis määratletud kui sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaaspekte mõjutavate tagajärgede sirgjooneline kaardistamine, samuti seadusandjale selles stsenaariumis kättesaadavate poliitikaalternatiivide kaardistamine; |
| --- | --- |

6.

märgib, et igale õigusloome ettepanekule tuleks lisada mõju hindamine, mis on eespool nimetatud 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis määratletud kui sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaaspekte mõjutavate tagajärgede sirgjooneline kaardistamine, samuti seadusandjale selles stsenaariumis kättesaadavate poliitikaalternatiivide kaardistamine;

| 7. | on arvamusel, et kui komisjon esitab ühe või enama liikmesriigi palvel ettepaneku eelnõu, tuleks see ära märkida; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et kui komisjon esitab ühe või enama liikmesriigi palvel ettepaneku eelnõu, tuleks see ära märkida;

| 8. | rõhutab, et mõju hindamise osas on komisjoni poolt 2005. aasta juunis avaldatud selgeid suuniseid ja struktuuri vaja rakendada pikema viivituseta ühtselt kõikides peadirektoraatides; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et mõju hindamise osas on komisjoni poolt 2005. aasta juunis avaldatud selgeid suuniseid ja struktuuri vaja rakendada pikema viivituseta ühtselt kõikides peadirektoraatides;

| 9. | tervitab mõju hindamise arengut ettevalmistavas faasis, kuid hoiatab, et see ei asenda poliitilisi arutelusid õigusaktide tugevate ning nõrkade külgede üle; rõhutab, et tarbijate, äriühingute ja kodanike huve ei saa taandada ainuüksi kulude-tulude analüüsile; on seisukohal, et õigusakte tuleks täide viia institutsioonide endi täielikul vastutusel, vastavalt nende poliitilistele prioriteetidele; palub täielikku läbipaistvust ettevalmistusjärgus, soovitud tulemustest lähtuvaid põhjendusi ning vajaduse korral üksikasjade edasist täpsustamist; rõhutab Lissaboni strateegia kolme sammast arvestavate ühiste suuniste tähtsust; nõuab kindlalt nõuetekohast eelarvet; |
| --- | --- |

9.

tervitab mõju hindamise arengut ettevalmistavas faasis, kuid hoiatab, et see ei asenda poliitilisi arutelusid õigusaktide tugevate ning nõrkade külgede üle; rõhutab, et tarbijate, äriühingute ja kodanike huve ei saa taandada ainuüksi kulude-tulude analüüsile; on seisukohal, et õigusakte tuleks täide viia institutsioonide endi täielikul vastutusel, vastavalt nende poliitilistele prioriteetidele; palub täielikku läbipaistvust ettevalmistusjärgus, soovitud tulemustest lähtuvaid põhjendusi ning vajaduse korral üksikasjade edasist täpsustamist; rõhutab Lissaboni strateegia kolme sammast arvestavate ühiste suuniste tähtsust; nõuab kindlalt nõuetekohast eelarvet;

| 10. | rõhutab, et komisjon peaks mõju hindamisele täpsemalt ja täpsemate suunistega kooskõlas lisama õigusaktide puudumise tagajärjed kaotatud hüvitiste, eriti tervise, heaolu ja säästvuse seisukohalt; nõuab kindlalt, et komisjon peab võimalikult kiiresti mõju hindamise raames võtma kasutusele meetodi, mis töötati välja halduskoormuste kvantitatiivseks arvutamiseks; märgib, et seda meetodit on vaja selleks, et saada aru õigusaktide kohaldamise ja rakendamisega seotud kulutustest; on seisukohal, et lõplik metoodika tuleb mõju hindamisele lisada hiljemalt 2006. aastaks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et komisjon peaks mõju hindamisele täpsemalt ja täpsemate suunistega kooskõlas lisama õigusaktide puudumise tagajärjed kaotatud hüvitiste, eriti tervise, heaolu ja säästvuse seisukohalt; nõuab kindlalt, et komisjon peab võimalikult kiiresti mõju hindamise raames võtma kasutusele meetodi, mis töötati välja halduskoormuste kvantitatiivseks arvutamiseks; märgib, et seda meetodit on vaja selleks, et saada aru õigusaktide kohaldamise ja rakendamisega seotud kulutustest; on seisukohal, et lõplik metoodika tuleb mõju hindamisele lisada hiljemalt 2006. aastaks;

| 11. | peab komisjonipoolse mõju hindamise ühtse rakendamise huvides oluliseks, et mõju hindamise kvaliteeti kontrolliks sõltumatu asutus; Euroopa Parlament ei arvesta edaspidi ettepanekuid, millele ei ole lisatud sõltumatu asutuse poolt kontrollitud mõju hindamist, välja arvatud siis, kui parlament erandkorras sellest nõudest üksikjuhtudel loobub; |
| --- | --- |

11.

peab komisjonipoolse mõju hindamise ühtse rakendamise huvides oluliseks, et mõju hindamise kvaliteeti kontrolliks sõltumatu asutus; Euroopa Parlament ei arvesta edaspidi ettepanekuid, millele ei ole lisatud sõltumatu asutuse poolt kontrollitud mõju hindamist, välja arvatud siis, kui parlament erandkorras sellest nõudest üksikjuhtudel loobub;

| 12. | soovib, et parem õiguslik reguleerimine järgiks üldist lähenemist, kaasates täielikult Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni, samuti liikmesriigid, ning konsulteerides kõikide sidusrühmadega, et kaasata ka kodanikke, kes on viimasel ajal mõnedes liikmesriikides Euroopa projekti suhtes umbusaldust ilmutanud; soovitab suurendada tarbijate ja töötajate esindajate panust ning kaasatust konsultatsiooniprotsessides; |
| --- | --- |

12.

soovib, et parem õiguslik reguleerimine järgiks üldist lähenemist, kaasates täielikult Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni, samuti liikmesriigid, ning konsulteerides kõikide sidusrühmadega, et kaasata ka kodanikke, kes on viimasel ajal mõnedes liikmesriikides Euroopa projekti suhtes umbusaldust ilmutanud; soovitab suurendada tarbijate ja töötajate esindajate panust ning kaasatust konsultatsiooniprotsessides;

| 13. | rõhutab, et konsultatsioonid sidusrühmadega ettevalmistusjärgus erinevad läbirääkimistest sidusrühmadega õigusloomeprotsessi jooksul ning väljendab muret komisjoni kalduvuse üle pidada enne õigusloomega seotud ettepanekute esitamist kahepoolseid läbirääkimisi üksikute liikmesriikidega, mille tagajärjeks on mõnikord kummalised, ebaühtlased ja vastuolulised sätted ning konkreetseid liikmesriike soosivad vabastused või erandid, mis omakorda toovad kaasa ebavõrdsed tingimused; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et konsultatsioonid sidusrühmadega ettevalmistusjärgus erinevad läbirääkimistest sidusrühmadega õigusloomeprotsessi jooksul ning väljendab muret komisjoni kalduvuse üle pidada enne õigusloomega seotud ettepanekute esitamist kahepoolseid läbirääkimisi üksikute liikmesriikidega, mille tagajärjeks on mõnikord kummalised, ebaühtlased ja vastuolulised sätted ning konkreetseid liikmesriike soosivad vabastused või erandid, mis omakorda toovad kaasa ebavõrdsed tingimused;

| 14. | peab vajalikuks, et õigusakti ettevalmistamise ja mõju hindamise ajal antakse huvitatud osapooltele võimalus ja piisav aeg oma arvamuse teatavaks tegemiseks ning et komisjon teavitaks huvitatud osapooli sellest, kuidas nende arvamusi on ettepanekus arvestatud; on seisukohal, et selles osas peab komisjon järgima maksimaalse läbipaistvuse põhimõtet, avaldades huvitatud osapoolte arvamused ja mõju hindamise üldsusele juurdepääsetavas registris; |
| --- | --- |

14.

peab vajalikuks, et õigusakti ettevalmistamise ja mõju hindamise ajal antakse huvitatud osapooltele võimalus ja piisav aeg oma arvamuse teatavaks tegemiseks ning et komisjon teavitaks huvitatud osapooli sellest, kuidas nende arvamusi on ettepanekus arvestatud; on seisukohal, et selles osas peab komisjon järgima maksimaalse läbipaistvuse põhimõtet, avaldades huvitatud osapoolte arvamused ja mõju hindamise üldsusele juurdepääsetavas registris;

| 15. | märgib, et suur osa rakendusaktidest võetakse vastu komiteemenetluse korras; arvab, et sellised õigusaktid peavad vastama samasugustele kvaliteedinõuetele kui rakendatud õigusaktid ning nende suhtes tuleb läbi viia mõju hindamine, kui vajalik oskusteave ja vahendid on välja töötatud; |
| --- | --- |

15.

märgib, et suur osa rakendusaktidest võetakse vastu komiteemenetluse korras; arvab, et sellised õigusaktid peavad vastama samasugustele kvaliteedinõuetele kui rakendatud õigusaktid ning nende suhtes tuleb läbi viia mõju hindamine, kui vajalik oskusteave ja vahendid on välja töötatud;

| 16. | on veendunud, et kui Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud volitusi komiteemenetluse puhul austatakse, on parlament rohkem valmis keskenduma üldpõhimõtetele ning toetama õigusaktide lihtsustamist ja uuendamist; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et kui Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud volitusi komiteemenetluse puhul austatakse, on parlament rohkem valmis keskenduma üldpõhimõtetele ning toetama õigusaktide lihtsustamist ja uuendamist;

| 17. | kordab, et ka Euroopa Parlament ja nõukogu võivad teha mõju hindamise nende poolt komisjoni ettepanekute osas tehtavate oluliste muudatusettepanekute kohta ning rõhutab, et sellisel mõju hindamisel on mõtet vaid juhul, kui kasutatakse sama metoodikat nagu komisjon; |
| --- | --- |

17.

kordab, et ka Euroopa Parlament ja nõukogu võivad teha mõju hindamise nende poolt komisjoni ettepanekute osas tehtavate oluliste muudatusettepanekute kohta ning rõhutab, et sellisel mõju hindamisel on mõtet vaid juhul, kui kasutatakse sama metoodikat nagu komisjon;

| 18. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles lähitulevikus institutsioonidevaheliste nõuandemenetluste raames töötama välja ühenduse meetodit ja menetlust mõju hindamise kohaldamiseks Euroopa poliitikaloomise protsessis ning jõudma konkreetsete kokkulepeteni 2006. aasta septembriks; |
| --- | --- |

18.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles lähitulevikus institutsioonidevaheliste nõuandemenetluste raames töötama välja ühenduse meetodit ja menetlust mõju hindamise kohaldamiseks Euroopa poliitikaloomise protsessis ning jõudma konkreetsete kokkulepeteni 2006. aasta septembriks;

| 19. | hoiatab, et parema õigusliku reguleerimise meetodid peaksid austama Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist võimutasakaalu ning nende rolle; soovib, et parlament annaks targa ja sidusa panuse, kasutades varem omandatud kogemusi; rõhutab vajadust anda õigusloomeprotsessi uuendustele poliitiline toetus; |
| --- | --- |

19.

hoiatab, et parema õigusliku reguleerimise meetodid peaksid austama Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist võimutasakaalu ning nende rolle; soovib, et parlament annaks targa ja sidusa panuse, kasutades varem omandatud kogemusi; rõhutab vajadust anda õigusloomeprotsessi uuendustele poliitiline toetus;

| 20. | arvab, et ülimalt tehniline õigusloome ei tohiks viia kaasõigusloojate eemalejäämiseni demokraatlikust õigusloomeprotsessist, vaid peaks ergutama neid keskenduma peamistele poliitilistele põhimõtetele ja eesmärkidele ning nende elluviimisele, lülitudes dikteerivalt lähenemiselt vastutustundlikule ja osavõtukesksele lähenemisviisile ning kasutades õigusakte kohaldavate reguleerivate asutuste tehnilist oskusteavet ning suutlikkust; |
| --- | --- |

20.

arvab, et ülimalt tehniline õigusloome ei tohiks viia kaasõigusloojate eemalejäämiseni demokraatlikust õigusloomeprotsessist, vaid peaks ergutama neid keskenduma peamistele poliitilistele põhimõtetele ja eesmärkidele ning nende elluviimisele, lülitudes dikteerivalt lähenemiselt vastutustundlikule ja osavõtukesksele lähenemisviisile ning kasutades õigusakte kohaldavate reguleerivate asutuste tehnilist oskusteavet ning suutlikkust;

| 21. | kutsub liikmesriike üles vahetama mõju hindamise valdkonnas kogemusi ning kohaldama selliseid hindamisi riiklikule õigusloomele; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles vahetama mõju hindamise valdkonnas kogemusi ning kohaldama selliseid hindamisi riiklikule õigusloomele;

| 22. | tervitab riikide parlamentide suurenenud osalust komisjoni tööprogrammis, kuid hoiatab juhuslikkuse eest ettepanekute valimisel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alusel; palub, et kõik uued ettepanekud sisaldaksid kokkuvõtet valdkonna olemasolevatest õigusaktidest ning selgitust, kuidas uus õigusakt nendega sobitub; palub, et nõukogule ja parlamendile esitataks erinevaid võimalusi koos põhjaliku mõjuanalüüsiga seoses kodanike ootuste, Lissaboni strateegia kolme samba, kulude ja halduskoormusega, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

22.

tervitab riikide parlamentide suurenenud osalust komisjoni tööprogrammis, kuid hoiatab juhuslikkuse eest ettepanekute valimisel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alusel; palub, et kõik uued ettepanekud sisaldaksid kokkuvõtet valdkonna olemasolevatest õigusaktidest ning selgitust, kuidas uus õigusakt nendega sobitub; palub, et nõukogule ja parlamendile esitataks erinevaid võimalusi koos põhjaliku mõjuanalüüsiga seoses kodanike ootuste, Lissaboni strateegia kolme samba, kulude ja halduskoormusega, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks;

| 23. | palub komisjonil kogu ELis kehtiva ühtse õigusloomeraamistiku huvides tagada, et nõukogu ei rikuks seda üksikutele liikmesriikidele suure hulga erandite kehtestamisega; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil kogu ELis kehtiva ühtse õigusloomeraamistiku huvides tagada, et nõukogu ei rikuks seda üksikutele liikmesriikidele suure hulga erandite kehtestamisega;

| 24. | kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti hiljemalt kolm aastat pärast uue õigusakti jõustumist õigusakti praktilisest mõjust; on eelkõige huvitatud, kas õigusakt on täitnud oma algse eesmärgi, mis mõju on sellel olnud asjassepuutuva sektori rahvusvahelisele konkurentsivõimele, samuti erineva regulatsiooni (või regulatsiooni puudumise) valguses konkureerivates riikides, ja kuidas õigusakti praktikas täidetakse; kutsub komisjoni üles esitama mõju hindamise kvantitatiivseid tulemusi korrapäraselt kriitiliseks analüüsiks, eesmärgiga teha kindlaks, kas kasutatud metoodika pakub usaldusväärseid prognoose, ning teavitama tulemustest parlamenti; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti hiljemalt kolm aastat pärast uue õigusakti jõustumist õigusakti praktilisest mõjust; on eelkõige huvitatud, kas õigusakt on täitnud oma algse eesmärgi, mis mõju on sellel olnud asjassepuutuva sektori rahvusvahelisele konkurentsivõimele, samuti erineva regulatsiooni (või regulatsiooni puudumise) valguses konkureerivates riikides, ja kuidas õigusakti praktikas täidetakse; kutsub komisjoni üles esitama mõju hindamise kvantitatiivseid tulemusi korrapäraselt kriitiliseks analüüsiks, eesmärgiga teha kindlaks, kas kasutatud metoodika pakub usaldusväärseid prognoose, ning teavitama tulemustest parlamenti;

| 25. | rõhutab, et Euroopa Parlament ja eelkõige vastutav raportöör peaksid aktiivsemalt osalema Euroopa õigusaktide rakendamise järelevalves liikmesriikides ning et kasutataks Euroopa Parlamendi ning riiklike ja/või piirkondlike parlamentide vahelist võrgustikku; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Euroopa Parlament ja eelkõige vastutav raportöör peaksid aktiivsemalt osalema Euroopa õigusaktide rakendamise järelevalves liikmesriikides ning et kasutataks Euroopa Parlamendi ning riiklike ja/või piirkondlike parlamentide vahelist võrgustikku;

| 26. | on seisukohal, et EÜ õigusaktide ülevõtmist tuleks tõsiselt ja ennetavalt jälgida, et vältida lahknevaid tõlgendusi ja ülemääraste nõuete lisamist; soovib, et komisjon osaleks õigusaktide ülevõtmisel aktiivselt koos ELi ja riikliku tasandi järelevalveasutuste ja ekspertrühmadega, sest võimalike puuduste varajane analüüs võib ära hoida viivitusi ja ettevõtete asjatut koormamist; teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament koostaks tihedas koostöös oma riiklike partneritega nõuetekohase õigusaktide ülevõtmise jälgimise menetluse; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et EÜ õigusaktide ülevõtmist tuleks tõsiselt ja ennetavalt jälgida, et vältida lahknevaid tõlgendusi ja ülemääraste nõuete lisamist; soovib, et komisjon osaleks õigusaktide ülevõtmisel aktiivselt koos ELi ja riikliku tasandi järelevalveasutuste ja ekspertrühmadega, sest võimalike puuduste varajane analüüs võib ära hoida viivitusi ja ettevõtete asjatut koormamist; teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament koostaks tihedas koostöös oma riiklike partneritega nõuetekohase õigusaktide ülevõtmise jälgimise menetluse;

| 27. | kinnitab, et Lissaboni strateegia raames on “avatud koordineerimismeetod ”oluline poliitikavahend; rõhutab siiski, et kõnesolevat meetodit ei tohi antud juhul pidada formaalsema kooskõlastamise ja ühise poliitika meetmete peamiseks asendajaks; nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks täielikult avatud koordineerimismeetodi kasutuspraktika arengust ning kutsub komisjoni esitama selle meetodi kohta hindamisaruannet; nõuab tungivalt, et avatud koordineerimismeetod ei tohi areneda varjatud paralleelseks, läbipaistmatuks õigusloome menetluseks, mis kahjustab EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusi ja vähendab parlamendi järelevalverolli; |
| --- | --- |

27.

kinnitab, et Lissaboni strateegia raames on “avatud koordineerimismeetod ”oluline poliitikavahend; rõhutab siiski, et kõnesolevat meetodit ei tohi antud juhul pidada formaalsema kooskõlastamise ja ühise poliitika meetmete peamiseks asendajaks; nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks täielikult avatud koordineerimismeetodi kasutuspraktika arengust ning kutsub komisjoni esitama selle meetodi kohta hindamisaruannet; nõuab tungivalt, et avatud koordineerimismeetod ei tohi areneda varjatud paralleelseks, läbipaistmatuks õigusloome menetluseks, mis kahjustab EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusi ja vähendab parlamendi järelevalverolli;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 146.

(3)  ELT C 24, 31.1.2006, lk 39 ja lk 52.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0524.

P6_TA(2006)0204

Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju

Euroopa Parlamendi resolutsioon siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise, tagajärgede ja mõju kohta (2004/2224(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist “Tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine ja parandamine””(KOM(2002)0278); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist “Tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine ja parandamine””(KOM(2002)0278);

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatist ühenduse õiguse rakendamise parema järelevalve kohta (KOM(2002)0725); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatist ühenduse õiguse rakendamise parema järelevalve kohta (KOM(2002)0725);

| — | võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide mõju ja nõuandemenetluse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide mõju ja nõuandemenetluse kohta (2);

| — | võttes arvesse konkurentsinõukogu 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsinõukogu 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus ”(KOM(2005)0097); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus ”(KOM(2005)0097);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet “Parem õigusloome 2004 ”(KOM(2005)0098); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet “Parem õigusloome 2004 ”(KOM(2005)0098);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta mõju hindamise suuniseid koos lisadega (SEK(2005)0791); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta mõju hindamise suuniseid koos lisadega (SEK(2005)0791);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigusloome ”ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigusloome ”ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2005. aasta teatist “Siseturu strateegia (2003–2006) teine rakendamisaruanne ”(KOM(2005)0011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2005. aasta teatist “Siseturu strateegia (2003–2006) teine rakendamisaruanne ”(KOM(2005)0011);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta teatist “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia ”(KOM(2005)0535); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta teatist “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia ”(KOM(2005)0535);

| — | võttes arvesse Lissaboni strateegia taaskäivitamist 22. ja 23. märtsil 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni strateegia taaskäivitamist 22. ja 23. märtsil 2005. aastal;

| — | võttes arvesse siseturu tulemustabeli aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu tulemustabeli aruandeid;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0083/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0083/2006),

| A. | arvestades, et eelnimetatud 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustusid parlament, nõukogu ja komisjon parema reguleerimise tegevuskavaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelnimetatud 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustusid parlament, nõukogu ja komisjon parema reguleerimise tegevuskavaks;

| B. | arvestades, et komisjon andis taaskäivitatud Lissaboni agendas paremale reguleerimisele Euroopa Liidus töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamise poole püüdlemisel keskse tähtsuse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon andis taaskäivitatud Lissaboni agendas paremale reguleerimisele Euroopa Liidus töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamise poole püüdlemisel keskse tähtsuse;

| C. | arvestades, et dereguleerimine ja ELi õigusaktidest tuleneva bürokraatia vähendamine on olulised eeltingimused Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et dereguleerimine ja ELi õigusaktidest tuleneva bürokraatia vähendamine on olulised eeltingimused Lissaboni eesmärkide saavutamiseks;

| D. | arvestades, et parem Euroopa õigusloome peaks tooma kaasa parema konkurentsivõime maailmamajanduses, ausad konkurentsitingimused äriühingute vahel, kasvu stimuleerimise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parem Euroopa õigusloome peaks tooma kaasa parema konkurentsivõime maailmamajanduses, ausad konkurentsitingimused äriühingute vahel, kasvu stimuleerimise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise;

| E. | arvestades, et parema reguleerimise eesmärgi taotlemine ei tohi tuua kaasa keskkonna-, sotsiaal- või tarbijastandardite kahjustamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parema reguleerimise eesmärgi taotlemine ei tohi tuua kaasa keskkonna-, sotsiaal- või tarbijastandardite kahjustamist;

| F. | arvestades, et headest, selgetest ja lihtsatest siseturgu käsitlevatest õigusaktidest, mis hõlbustavad rakendamist ja jõustamist, on kasu kodanikele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et headest, selgetest ja lihtsatest siseturgu käsitlevatest õigusaktidest, mis hõlbustavad rakendamist ja jõustamist, on kasu kodanikele ja ettevõtetele;

| G. | arvestades, et sidusrühmad on väljendanud muret seoses raskustega, mida nad on kogenud ühenduse õigusaktides sisalduvate ebaselgete ja puudulike mõistete, määratluste ja sätete tõttu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sidusrühmad on väljendanud muret seoses raskustega, mida nad on kogenud ühenduse õigusaktides sisalduvate ebaselgete ja puudulike mõistete, määratluste ja sätete tõttu;

| H. | arvestades, et õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel tekkivad probleemid tulenevad sageli õigusaktide puudulikult koostatud tekstidest; arvestades, et Euroopa õigusloomeorganitel on selles valdkonnas oluline vastutus ning seetõttu peaksid nad vältima läbirääkimistel keerukaid ja ebamääraseid kompromisse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel tekkivad probleemid tulenevad sageli õigusaktide puudulikult koostatud tekstidest; arvestades, et Euroopa õigusloomeorganitel on selles valdkonnas oluline vastutus ning seetõttu peaksid nad vältima läbirääkimistel keerukaid ja ebamääraseid kompromisse;

| I. | arvestades, et tekstides esinevad kahemõttelisused tekitavad õiguslikku ebakindlust ja lahknevusi tekstide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse, mis võib tuua kaasa konkurentsi moonutamise ja siseturu killustamise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tekstides esinevad kahemõttelisused tekitavad õiguslikku ebakindlust ja lahknevusi tekstide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse, mis võib tuua kaasa konkurentsi moonutamise ja siseturu killustamise;

| J. | arvestades, et järjestikused siseturu tulemustabeli aruanded näitavad, et vaatamata olukorra paranemisele mõnedes liikmesriikides, on ühenduse õigusaktide ülevõtmine ja rakendamine jätkuvalt probleem; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et järjestikused siseturu tulemustabeli aruanded näitavad, et vaatamata olukorra paranemisele mõnedes liikmesriikides, on ühenduse õigusaktide ülevõtmine ja rakendamine jätkuvalt probleem;

| K. | arvestades, et parema reguleerimise tegevuskavas tuleb seada esikohale olemasolevate õigusaktide rakendamine ja ülevõtmine, et vältida lahknevusi, mis võivad kahjustada Euroopa konkurentsivõimet, töötajate ja tarbijate õigusi ning tarbijate ja ettevõtete võimet kasutada täielikult ära kõiki siseturu eeliseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parema reguleerimise tegevuskavas tuleb seada esikohale olemasolevate õigusaktide rakendamine ja ülevõtmine, et vältida lahknevusi, mis võivad kahjustada Euroopa konkurentsivõimet, töötajate ja tarbijate õigusi ning tarbijate ja ettevõtete võimet kasutada täielikult ära kõiki siseturu eeliseid;

| L. | arvestades, et järjestikused siseturu tulemustabeli aruanded näitavad, et ülevõtmine on mitmes liikmesriigis jätkuvalt tõsine probleem; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et järjestikused siseturu tulemustabeli aruanded näitavad, et ülevõtmine on mitmes liikmesriigis jätkuvalt tõsine probleem;

| M. | arvestades, et parema reguleerimise jaoks on vajalik nii mõjude eel- kui ka järelhindamine, et kontrollida, kas eesmärke on võimalik saavutada või kas need on saavutatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parema reguleerimise jaoks on vajalik nii mõjude eel- kui ka järelhindamine, et kontrollida, kas eesmärke on võimalik saavutada või kas need on saavutatud;

| N. | arvestades, et parlament, nõukogu ja komisjon on tunnistanud vajadust kasutada sobivatel juhtudel ja siis, kui EÜ asutamisleping ei nõua konkreetselt õigusakti kasutamist, alternatiivseid reguleerimismehhanisme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et parlament, nõukogu ja komisjon on tunnistanud vajadust kasutada sobivatel juhtudel ja siis, kui EÜ asutamisleping ei nõua konkreetselt õigusakti kasutamist, alternatiivseid reguleerimismehhanisme;

| O. | arvestades, et eespool mainitud institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ei kohaldata selliseid mehhanisme juhul, kui kaalul on põhiõigused või olulised poliitilised valikuvõimalused, või olukorras, kus eeskirju on vaja rakendada kõikides liikmesriikides ühetaoliselt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eespool mainitud institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ei kohaldata selliseid mehhanisme juhul, kui kaalul on põhiõigused või olulised poliitilised valikuvõimalused, või olukorras, kus eeskirju on vaja rakendada kõikides liikmesriikides ühetaoliselt;

| P. | arvestades, et puudub ametlik mehhanism, mille alusel teavitada parlamenti enne seda, kui tehakse ettepanek kasutada õigusaktide alternatiive, või konsulteerida parlamendiga tulemuste osas, mida saavutatakse alternatiivse reguleerimise teel; arvestades, et see kontrolli ja tasakaalu puudumine kahjustab parlamendi demokraatlikku eelisõigust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et puudub ametlik mehhanism, mille alusel teavitada parlamenti enne seda, kui tehakse ettepanek kasutada õigusaktide alternatiive, või konsulteerida parlamendiga tulemuste osas, mida saavutatakse alternatiivse reguleerimise teel; arvestades, et see kontrolli ja tasakaalu puudumine kahjustab parlamendi demokraatlikku eelisõigust;

| Q. | arvestades, et on oluline, et kõik kolm institutsiooni investeeriks vahendeid ja eraldaks personali “parema reguleerimise ”töökondade loomiseks, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on oluline, et kõik kolm institutsiooni investeeriks vahendeid ja eraldaks personali “parema reguleerimise ”töökondade loomiseks,

| 1. | rõhutab vajadust paremat reguleerimist käsitleva ühise lähenemisviisi järele, mis põhineb kesksetel reguleerimispõhimõtetel, milleks on subsidiaarsus, proportsionaalsus, aruandekohustus, järjepidevus, läbipaistvus ja eesmärgipärasus; rõhutab, et see lähenemisviis ei saa minna mööda sotsiaalpartnerite õigusest konsulteerimisele ja peab austama osalusdemokraatia põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust paremat reguleerimist käsitleva ühise lähenemisviisi järele, mis põhineb kesksetel reguleerimispõhimõtetel, milleks on subsidiaarsus, proportsionaalsus, aruandekohustus, järjepidevus, läbipaistvus ja eesmärgipärasus; rõhutab, et see lähenemisviis ei saa minna mööda sotsiaalpartnerite õigusest konsulteerimisele ja peab austama osalusdemokraatia põhimõtteid;

| 2. | rõhutab vajadust selle järele, et parlament, nõukogu ja komisjon looksid “parema reguleerimise ”töökonnad ning moodustaksid institutsioonidevahelise töörühma, et arendada koolitust, oskusi ja kvaliteedikontrolli ning jagada ja võrrelda parema reguleerimise parimaid kasutusviise; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust selle järele, et parlament, nõukogu ja komisjon looksid “parema reguleerimise ”töökonnad ning moodustaksid institutsioonidevahelise töörühma, et arendada koolitust, oskusi ja kvaliteedikontrolli ning jagada ja võrrelda parema reguleerimise parimaid kasutusviise;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks parema reguleerimise protsessi kohta lühikese, selge juhendi, milles esitatakse peamised etapid, mis tuleks läbida ühenduse õigusaktide hindamisel, arendamisel ja rakendamisel, sealhulgas oluliste küsimuste järelhindamine koostöös parlamendiga; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks parema reguleerimise protsessi kohta lühikese, selge juhendi, milles esitatakse peamised etapid, mis tuleks läbida ühenduse õigusaktide hindamisel, arendamisel ja rakendamisel, sealhulgas oluliste küsimuste järelhindamine koostöös parlamendiga;

| 4. | nõuab kindlalt, et komisjoni ettepanekutele lisataks “parema reguleerimise kontroll-leht”, milles võetakse kokku etapid, mille ettepanek peaks läbima, ja et seda kontroll-lehte tuleks ajakohastada pärast iga etappi lõpetamist ning esitada ristviited kõikidele olulistele uuringutele või mõjuhinnangutele; |
| --- | --- |

4.

nõuab kindlalt, et komisjoni ettepanekutele lisataks “parema reguleerimise kontroll-leht”, milles võetakse kokku etapid, mille ettepanek peaks läbima, ja et seda kontroll-lehte tuleks ajakohastada pärast iga etappi lõpetamist ning esitada ristviited kõikidele olulistele uuringutele või mõjuhinnangutele;

| 5. | rõhutab, et reguleerimist käsitlev strateegiline lähenemisviis ja kindel raamistik annavad optimaalseid tulemusi, võimaldades asjaomastel sektoritel kavandada ja rakendada õigusakte kõige tõhusamalt; kiidab komisjoni algatuse CARS 21 eest, mis on hea näide strateegilisest lähenemisviisist reguleerimisele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et reguleerimist käsitlev strateegiline lähenemisviis ja kindel raamistik annavad optimaalseid tulemusi, võimaldades asjaomastel sektoritel kavandada ja rakendada õigusakte kõige tõhusamalt; kiidab komisjoni algatuse CARS 21 eest, mis on hea näide strateegilisest lähenemisviisist reguleerimisele;

| 6. | palub, et komisjon viiks õigusaktide osas läbi mõju eel- ja järelhindamisi, et aidata teha kindlaks, kas peamised poliitikaeesmärgid on täidetud, ning toetada õigusaktide läbivaatamise protsessi; |
| --- | --- |

6.

palub, et komisjon viiks õigusaktide osas läbi mõju eel- ja järelhindamisi, et aidata teha kindlaks, kas peamised poliitikaeesmärgid on täidetud, ning toetada õigusaktide läbivaatamise protsessi;

| 7. | peab oluliseks mõjuhinnangute järjekindla kasutamise huvides komisjoni poolt eriti siseturgu käsitlevate õigusaktide puhul, et nende kvaliteeti kontrolliks põhjalikult kvaliteedikontrolli teenistus; |
| --- | --- |

7.

peab oluliseks mõjuhinnangute järjekindla kasutamise huvides komisjoni poolt eriti siseturgu käsitlevate õigusaktide puhul, et nende kvaliteeti kontrolliks põhjalikult kvaliteedikontrolli teenistus;

| 8. | nõuab tungivalt, et kõik parlamendile edastatud õigusaktide ettepanekud sisaldaksid mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõtet; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et kõik parlamendile edastatud õigusaktide ettepanekud sisaldaksid mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõtet;

| 9. | rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama, et nad ei põhjusta ühenduse õigusaktide ülevõtmisel täiendavate nõuete kehtestamise kaudu siseriiklikul tasandil uusi rakendusprobleeme (“ülekuldamine”), ning kinnitama seda komisjonile esitatava ametliku deklaratsiooniga; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama, et nad ei põhjusta ühenduse õigusaktide ülevõtmisel täiendavate nõuete kehtestamise kaudu siseriiklikul tasandil uusi rakendusprobleeme (“ülekuldamine”), ning kinnitama seda komisjonile esitatava ametliku deklaratsiooniga;

| 10. | nõuab kindlalt, et komisjon jätkaks ühenduse õigusaktide konsolideerimist, lihtsustamist ja kodifitseerimist, et parandada juurdepääsetavust ja loetavust; |
| --- | --- |

10.

nõuab kindlalt, et komisjon jätkaks ühenduse õigusaktide konsolideerimist, lihtsustamist ja kodifitseerimist, et parandada juurdepääsetavust ja loetavust;

| 11. | palub, et komisjon esitaks uued ettepanekud läbipaistvamaks ja tõhusamaks konsulteerimiseks sidusrühmadega; on seisukohal, et sotsiaalpartnerid tuleb kaasata sellesse võrdsetel alustel ning et tuleb konsulteerida tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

11.

palub, et komisjon esitaks uued ettepanekud läbipaistvamaks ja tõhusamaks konsulteerimiseks sidusrühmadega; on seisukohal, et sotsiaalpartnerid tuleb kaasata sellesse võrdsetel alustel ning et tuleb konsulteerida tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonidega;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (4), kohaste siseriiklike tehniliste eeskirjade eelnõude eelkontrolli tõhusust, suurendades selleks muu hulgas üldsuse juurdepääsu komisjoni ja teiste liikmesriikide poolt esitatud vastuväidetele; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (4), kohaste siseriiklike tehniliste eeskirjade eelnõude eelkontrolli tõhusust, suurendades selleks muu hulgas üldsuse juurdepääsu komisjoni ja teiste liikmesriikide poolt esitatud vastuväidetele;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon looks rikkumise korral kohaldatava läbipaistva ja kiirendatud menetluse siseturu valdkonna katsejuhtumite jaoks ja teavitaks parlamenti sellest, kuidas rikkumise käsitlemist puudutavaid komisjoni prioriteetseid kriteeriume — nagu on teatatud komisjoni eelnimetatud teatises ühenduse õiguse kohaldamise parema järelevalve kohta — praktikas analüüsitakse ja need kaebuse esitajatele teatavaks tehakse; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon looks rikkumise korral kohaldatava läbipaistva ja kiirendatud menetluse siseturu valdkonna katsejuhtumite jaoks ja teavitaks parlamenti sellest, kuidas rikkumise käsitlemist puudutavaid komisjoni prioriteetseid kriteeriume — nagu on teatatud komisjoni eelnimetatud teatises ühenduse õiguse kohaldamise parema järelevalve kohta — praktikas analüüsitakse ja need kaebuse esitajatele teatavaks tehakse;

| 14. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon parandaksid ühenduse õiguse rakendamise ja järgimise järelevalvet; on arvamusel, et see aitab tõenäoliselt suurendada ülevõtmismäära, jagada liikmesriikide vahel parimaid kasutusviise ja kehtestada sanktsioonid rikkumiste puhul; nõuab kindlalt, et rakendamist käsitlevad komisjoni aruanded ei tohi piirduda rakendusvahendite õigusliku analüüsiga, vaid peavad hindama ka õigusaktide kohaldamist praktikas; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon parandaksid ühenduse õiguse rakendamise ja järgimise järelevalvet; on arvamusel, et see aitab tõenäoliselt suurendada ülevõtmismäära, jagada liikmesriikide vahel parimaid kasutusviise ja kehtestada sanktsioonid rikkumiste puhul; nõuab kindlalt, et rakendamist käsitlevad komisjoni aruanded ei tohi piirduda rakendusvahendite õigusliku analüüsiga, vaid peavad hindama ka õigusaktide kohaldamist praktikas;

| 15. | nõuab kindlalt, et parlamendile esitataks loetelu poliitikameetmetest, mille puhul komisjon on kasutanud alternatiivseid reguleerimismehhanisme, ja mis sisaldab hinnangut selliste meetmete edukuse või ebaedukuse kohta, nende mõju kohta tegelikule olukorrale — ja täpsemalt töötajate ja tarbijate õigustele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele, ausale konkurentsile, kasvu stimuleerimisele ja ELi konkurentsiolukorrale — ning parimate kasutusviiside kohta ja protsessi käigus saadud kogemuste kohta; nõuab tungivalt, et see teave lisataks komisjoni aastaaruandesse parema õigusloome kohta; |
| --- | --- |

15.

nõuab kindlalt, et parlamendile esitataks loetelu poliitikameetmetest, mille puhul komisjon on kasutanud alternatiivseid reguleerimismehhanisme, ja mis sisaldab hinnangut selliste meetmete edukuse või ebaedukuse kohta, nende mõju kohta tegelikule olukorrale — ja täpsemalt töötajate ja tarbijate õigustele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele, ausale konkurentsile, kasvu stimuleerimisele ja ELi konkurentsiolukorrale — ning parimate kasutusviiside kohta ja protsessi käigus saadud kogemuste kohta; nõuab tungivalt, et see teave lisataks komisjoni aastaaruandesse parema õigusloome kohta;

| 16. | tunnistab, et reguleerimise klassikaline meetod ei ole alati sobiv viis poliitikaeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et reguleerimise klassikaline meetod ei ole alati sobiv viis poliitikaeesmärgi saavutamiseks;

| 17. | rõhutab parlamendi ja eriti vastutava raportööri keskset rolli jälgimisel, kuidas ühenduse õigust liikmesriikides rakendatakse ja järgitakse ning kuidas komisjon selle üle järelevalvet teostab; |
| --- | --- |

17.

rõhutab parlamendi ja eriti vastutava raportööri keskset rolli jälgimisel, kuidas ühenduse õigust liikmesriikides rakendatakse ja järgitakse ning kuidas komisjon selle üle järelevalvet teostab;

| 18. | tunnistab Lamfalussy protsessi potentsiaali finantsteenuste ühisturu saavutamiseks, kuid kahetseb, et liikumine institutsioonidevahelise kokkuleppe suunas, mis tunnustaks täielikult parlamendi rolli rakendusprotsessis nii aeglaselt edeneb; |
| --- | --- |

18.

tunnistab Lamfalussy protsessi potentsiaali finantsteenuste ühisturu saavutamiseks, kuid kahetseb, et liikumine institutsioonidevahelise kokkuleppe suunas, mis tunnustaks täielikult parlamendi rolli rakendusprotsessis nii aeglaselt edeneb;

| 19. | nõuab kindlalt, et komisjon esitaks iga-aastases tööprogrammis loetelu nendest ettepanekutest, mille puhul võib kasutada alternatiivset reguleerimist; |
| --- | --- |

19.

nõuab kindlalt, et komisjon esitaks iga-aastases tööprogrammis loetelu nendest ettepanekutest, mille puhul võib kasutada alternatiivset reguleerimist;

| 20. | nõuab kindlalt, et alternatiivset reguleerimist käsitlevad ettepanekud sisaldaksid tegevuse selgeid eesmärke ja kindlaksmääratud tähtaegu, samuti rikkumise korral kohaldatavaid sanktsioone; |
| --- | --- |

20.

nõuab kindlalt, et alternatiivset reguleerimist käsitlevad ettepanekud sisaldaksid tegevuse selgeid eesmärke ja kindlaksmääratud tähtaegu, samuti rikkumise korral kohaldatavaid sanktsioone;

| 21. | teeb ettepaneku, et parlamendi komisjonid kehtestaksid tugeva järelevalvekorra, et hinnata ja jälgida alternatiivsete reguleerimisvormide rakendamist ja kasutamist eesmärgiga tagada tarbijatele õiguskaitse juhuks, kui ettevõtjad ei täida oma kohustusi selliste alternatiivset reguleerimist käsitlevate ettepanekute alusel; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku, et parlamendi komisjonid kehtestaksid tugeva järelevalvekorra, et hinnata ja jälgida alternatiivsete reguleerimisvormide rakendamist ja kasutamist eesmärgiga tagada tarbijatele õiguskaitse juhuks, kui ettevõtjad ei täida oma kohustusi selliste alternatiivset reguleerimist käsitlevate ettepanekute alusel;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 146.

(3)  ELT C 24, 31.1.2006, lk 39 ja lk 52.

(4)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

P6_TA(2006)0205

Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia

Euroopa Parlamendi resolutsioon õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta (2006/2006(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni aruannete “Parem õigusloome: jagatud vastutus 1998 ”ja “Parem õigusloome 1999 ”kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni aruannete “Parem õigusloome: jagatud vastutus 1998 ”ja “Parem õigusloome 1999 ”kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2001. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu “Euroopa haldus ”kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2001. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu “Euroopa haldus ”kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 8. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni aruannete “Parem õigusloome 2000 ”ja “Parem õigusloome 2001 ”kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. aprilli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni aruannete “Parem õigusloome 2000 ”ja “Parem õigusloome 2001 ”kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni komisjoni aruande “Parem õigusloome 2002 ”kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni komisjoni aruande “Parem õigusloome 2002 ”kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õiguskeskkonna lihtsustamist ja parandamist käsitlevate komisjoni teatiste kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õiguskeskkonna lihtsustamist ja parandamist käsitlevate komisjoni teatiste kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluse mõju hindamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluse mõju hindamise kohta (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0080/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0080/2006),

| A. | arvestades, et õiguskeskkonna parandamine ning nii olemasolevate kui ka tulevaste õigusaktide selguse, tõhususe ja kvaliteedi tagamine on olulised tingimused selleks, et viia ellu nn parema õigusloome eesmärk, mis on Euroopa Liidu prioriteet majanduskasvu ja tööhõive tugevdamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õiguskeskkonna parandamine ning nii olemasolevate kui ka tulevaste õigusaktide selguse, tõhususe ja kvaliteedi tagamine on olulised tingimused selleks, et viia ellu nn parema õigusloome eesmärk, mis on Euroopa Liidu prioriteet majanduskasvu ja tööhõive tugevdamisel;

| B. | võttes arvesse kohustusi ja eesmärke, mis on sätestatud 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta (7), sealhulgas eriti neid, mis puudutavad ühenduse õigusaktide lihtsustamist ja mahu vähendamist ning ühenduse õigusaktide mõju liikmesriikides; |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse kohustusi ja eesmärke, mis on sätestatud 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta (7), sealhulgas eriti neid, mis puudutavad ühenduse õigusaktide lihtsustamist ja mahu vähendamist ning ühenduse õigusaktide mõju liikmesriikides;

| C. | arvestades, et oma 25. oktoobri 2005. aasta teatises “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia ”(KOM(2005)0535) käsitleb komisjon põhjendatult lihtsustamist mitte eraldiseisva õigusloomega seotud kodifitseerimise, uuesti sõnastamise või lühendamise võttena, vaid neid vahendeid hõlmava üldise lähenemisena, mille eesmärk on ühenduse ja siseriiklike õigusnormide kohaldamist lihtsustada ja seega odavamaks muuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma 25. oktoobri 2005. aasta teatises “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia ”(KOM(2005)0535) käsitleb komisjon põhjendatult lihtsustamist mitte eraldiseisva õigusloomega seotud kodifitseerimise, uuesti sõnastamise või lühendamise võttena, vaid neid vahendeid hõlmava üldise lähenemisena, mille eesmärk on ühenduse ja siseriiklike õigusnormide kohaldamist lihtsustada ja seega odavamaks muuta;

| D. | arvestades, et nimetatud lähenemisviis on komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi jaoks vahend Lissaboni strateegia elluviimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nimetatud lähenemisviis on komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi jaoks vahend Lissaboni strateegia elluviimiseks;

| E. | arvestades, et nimetatud lähenemisviis eeldab esmalt Euroopa institutsioonide omavahelist ning seejärel Euroopa institutsioonide ja riiklike ametivõimude vahelist tihedat partnerlust antud valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nimetatud lähenemisviis eeldab esmalt Euroopa institutsioonide omavahelist ning seejärel Euroopa institutsioonide ja riiklike ametivõimude vahelist tihedat partnerlust antud valdkonnas;

| F. | võttes arvesse komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi viimaste aastate ühiseid jõupingutusi õiguskeskkonna lihtsustamise meetodite rakendamisel, määratlemisel ja parandamisel; |
| --- | --- |

F.

võttes arvesse komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi viimaste aastate ühiseid jõupingutusi õiguskeskkonna lihtsustamise meetodite rakendamisel, määratlemisel ja parandamisel;

| G. | arvestades, et komisjoni 11. veebruari 2003. aasta teatise “Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine ”(KOM(2003)0071) järel käivitatud teise lihtsustamisprogrammi raames tehtud lihtsustamisalgatused on olnud väga erineva sisu ja mõõtmega, ulatudes direktiivide üksikasjalikust läbivaatamisest kuni kogu teatud valdkonna õigusaktide läbivaatamiseni, mis muudab menetlusel põhineva lähenemisviisi ühtlustamise raskeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni 11. veebruari 2003. aasta teatise “Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine ”(KOM(2003)0071) järel käivitatud teise lihtsustamisprogrammi raames tehtud lihtsustamisalgatused on olnud väga erineva sisu ja mõõtmega, ulatudes direktiivide üksikasjalikust läbivaatamisest kuni kogu teatud valdkonna õigusaktide läbivaatamiseni, mis muudab menetlusel põhineva lähenemisviisi ühtlustamise raskeks;

| H. | võttes arvesse saadud kogemusi 20. detsembri 1994. aasta kodifitseerimist (8) ja 28. novembri 2001. aasta uuesti sõnastamist (9) käsitlevate institutsioonidevaheliste kokkulepete rakendamisel ning pidades neid vahendeid ühenduse õigustiku lihtsustamisel oluliseks; |
| --- | --- |

H.

võttes arvesse saadud kogemusi 20. detsembri 1994. aasta kodifitseerimist (8) ja 28. novembri 2001. aasta uuesti sõnastamist (9) käsitlevate institutsioonidevaheliste kokkulepete rakendamisel ning pidades neid vahendeid ühenduse õigustiku lihtsustamisel oluliseks;

| I. | arvestades, et alates uuesti sõnastamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe jõustumisest on esitatud vaid kaksteist ettepanekut uuesti sõnastamise kohta, millest kaks jõudsid avaldamiseni, kaks võeti tagasi ja kaheksa on seni menetluses, ning arvestades, et ligikaudu 2 400 õigusaktide kategoorias, mida kodifitseerimine võib puudutada, on Euroopa Parlamendile seni esitatud ainult 49 ettepanekut kodifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alates uuesti sõnastamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe jõustumisest on esitatud vaid kaksteist ettepanekut uuesti sõnastamise kohta, millest kaks jõudsid avaldamiseni, kaks võeti tagasi ja kaheksa on seni menetluses, ning arvestades, et ligikaudu 2 400 õigusaktide kategoorias, mida kodifitseerimine võib puudutada, on Euroopa Parlamendile seni esitatud ainult 49 ettepanekut kodifitseerimise kohta;

| J. | arvestades, et komisjoni eespool nimetatud 2005. aasta teatis sisaldab lihtsustamise nn paindlikus kavas (II. lisa) 30 ettepanekut, mille määratlemine ei ole lihtne, sest tegemist on üldjuhul “läbivaatamise”, “ajakohastamise”, “lihtsustamise ”ja muude selliste mõistega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni eespool nimetatud 2005. aasta teatis sisaldab lihtsustamise nn paindlikus kavas (II. lisa) 30 ettepanekut, mille määratlemine ei ole lihtne, sest tegemist on üldjuhul “läbivaatamise”, “ajakohastamise”, “lihtsustamise ”ja muude selliste mõistega;

| 1. | toetab jõuliselt Euroopa Liidu õiguskeskkonna lihtsustamise protsessi ning eesmärki tagada õiguskeskkonna asjakohasus, lihtsus ja tõhusus; rõhutab seejuures siiski, et nimetatud protsess peab lähtuma mitmetest eeltingimustest:






  a) | Euroopa Parlamendi täielik kaasamine nii lihtsustamist käsitlevasse institutsioonidevahelisse arutelusse kui ka kaasõigusloojana lihtsustamisprotsessiga hõlmatud õigusaktide vastuvõtmisesse; |
| --- | --- | --- |

1.

toetab jõuliselt Euroopa Liidu õiguskeskkonna lihtsustamise protsessi ning eesmärki tagada õiguskeskkonna asjakohasus, lihtsus ja tõhusus; rõhutab seejuures siiski, et nimetatud protsess peab lähtuma mitmetest eeltingimustest:

a)

Euroopa Parlamendi täielik kaasamine nii lihtsustamist käsitlevasse institutsioonidevahelisse arutelusse kui ka kaasõigusloojana lihtsustamisprotsessiga hõlmatud õigusaktide vastuvõtmisesse;

| b) | laialdane ja läbipaistev konsulteerimine kõigi asjaomaste pooltega, millesse kaasatakse lisaks liikmesriikidele ja ettevõtjatele ka valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

b)

laialdane ja läbipaistev konsulteerimine kõigi asjaomaste pooltega, millesse kaasatakse lisaks liikmesriikidele ja ettevõtjatele ka valitsusvälised organisatsioonid;

| c) | õigusloomeprotsessi üldise läbipaistvuse suurendamine, eelkõige nõukogu koosolekute avamisega avalikkusele juhtudel, mil nõukogu tegutseb õigusloojana; |
| --- | --- |

c)

õigusloomeprotsessi üldise läbipaistvuse suurendamine, eelkõige nõukogu koosolekute avamisega avalikkusele juhtudel, mil nõukogu tegutseb õigusloojana;

| 2. | ergutab komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe “Parem õigusloome ”raames vastu võtma hoolikalt läbi uuritud ja prognoositava mõjuga ning konkreetse eesmärgi saavutamisele suunatud õigusakti, mis aitaks kaasa majanduskasvu ja tööhõive tugevdamiseks soodsate tingimuste loomisele, vähendades ülemääraseid kulutusi ja haldusmenetlusi, kõrvaldades kohanemisvõime ja innovatsiooni alal esinevad takistused ning tagades üldise õiguskindluse; |
| --- | --- |

2.

ergutab komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe “Parem õigusloome ”raames vastu võtma hoolikalt läbi uuritud ja prognoositava mõjuga ning konkreetse eesmärgi saavutamisele suunatud õigusakti, mis aitaks kaasa majanduskasvu ja tööhõive tugevdamiseks soodsate tingimuste loomisele, vähendades ülemääraseid kulutusi ja haldusmenetlusi, kõrvaldades kohanemisvõime ja innovatsiooni alal esinevad takistused ning tagades üldise õiguskindluse;

| 3. | tervitab komisjoni eespool nimetatud 2005. aasta teatist ning võetud kohustust esitada õigusaktide lihtsustamise kava, samuti kõnealuse programmi elluviimiseks kavandatud meetodite ja eesmärkide määratlemist; |
| --- | --- |

3.

tervitab komisjoni eespool nimetatud 2005. aasta teatist ning võetud kohustust esitada õigusaktide lihtsustamise kava, samuti kõnealuse programmi elluviimiseks kavandatud meetodite ja eesmärkide määratlemist;

| 4. | tervitab komisjoni kavatsust võtta komisjoni enda iga-aastastes õigusloomekavades vastu olulisi lihtsustamisalgatusi, samuti teadet, mille kohaselt komisjon kavatseb esitada täiendavaid teatisi ühenduse eri majandusharude kohta; rõhutab liikmesriikide ja komisjoni vahelise tiheda koostöö olulisust lihtsustamist vajavate õigusaktide kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni kavatsust võtta komisjoni enda iga-aastastes õigusloomekavades vastu olulisi lihtsustamisalgatusi, samuti teadet, mille kohaselt komisjon kavatseb esitada täiendavaid teatisi ühenduse eri majandusharude kohta; rõhutab liikmesriikide ja komisjoni vahelise tiheda koostöö olulisust lihtsustamist vajavate õigusaktide kindlakstegemisel;

| 5. | tervitab kavatsust vähendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asjatut koormamist ja suurendada infotehnoloogia kasutamist; on seisukohal, et Euroopa Liidu õiguskeskkonna lihtsustamise üks eesmärke peaks olema õigusaktide muutmine lihtsamaks ja tõhusamaks ja seega senisest kasutajasõbralikumaks; |
| --- | --- |

5.

tervitab kavatsust vähendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asjatut koormamist ja suurendada infotehnoloogia kasutamist; on seisukohal, et Euroopa Liidu õiguskeskkonna lihtsustamise üks eesmärke peaks olema õigusaktide muutmine lihtsamaks ja tõhusamaks ja seega senisest kasutajasõbralikumaks;

| 6. | on seisukohal, et lihtsustamisprotsess ei tohiks mingil juhul kaasa tuua kehtivates õigusaktides sätestatud normide leevendamist; hoiatab õigusaktide lihtsustamisest saadava kasu ja selle kulude liiga kitsa ning ainult finants- ja haldusaspekte puudutava analüüsi eest; on veendunud, et mis tahes hinnangu andmisel lihtsustamisele tuleb arvesse võtta nii majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonna- kui ka terviskaitse aspekte ning ei tohiks piirduda üksnes lühiajaliste kaalutlustega; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et lihtsustamisprotsess ei tohiks mingil juhul kaasa tuua kehtivates õigusaktides sätestatud normide leevendamist; hoiatab õigusaktide lihtsustamisest saadava kasu ja selle kulude liiga kitsa ning ainult finants- ja haldusaspekte puudutava analüüsi eest; on veendunud, et mis tahes hinnangu andmisel lihtsustamisele tuleb arvesse võtta nii majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonna- kui ka terviskaitse aspekte ning ei tohiks piirduda üksnes lühiajaliste kaalutlustega;

| 7. | kutsub komisjoni üles õigusnormide lihtsustamist esmajärguliselt tähtsaks pidama; direktiive tuleks lihtsustada ainult erandkorras ja asjakohaste põhjenduste olemasolul, juhul kui need ei puuduta väga tundlikke küsimusi ja ei ole raskustega saavutatud kompromisside tulemus, nagu EÜ äriühinguõiguse puhul; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles õigusnormide lihtsustamist esmajärguliselt tähtsaks pidama; direktiive tuleks lihtsustada ainult erandkorras ja asjakohaste põhjenduste olemasolul, juhul kui need ei puuduta väga tundlikke küsimusi ja ei ole raskustega saavutatud kompromisside tulemus, nagu EÜ äriühinguõiguse puhul;

| 8. | märgib, et alates 2003. aastast läbi viidud lihtsustamisalgatuste õnnestumise määr ei valmista pettumust ja menetluste keskmine kestus ei ole valdkondade keerukust arvesse võttes liiga pikk; märgib siiski, et nimetatud ajast alates on tehtud väga vähe lihtsustamisalgatusi ja algselt seatud eesmärkidest ühenduse õigustiku mahu vähendamisel ollakse veel kaugel; |
| --- | --- |

8.

märgib, et alates 2003. aastast läbi viidud lihtsustamisalgatuste õnnestumise määr ei valmista pettumust ja menetluste keskmine kestus ei ole valdkondade keerukust arvesse võttes liiga pikk; märgib siiski, et nimetatud ajast alates on tehtud väga vähe lihtsustamisalgatusi ja algselt seatud eesmärkidest ühenduse õigustiku mahu vähendamisel ollakse veel kaugel;

| 9. | on arvamusel, et aegunud ja kehtetuks muutunud õigusaktide tühistamine on prioriteetne nõue, mida komisjon peab viivitamata täpsustama; on samas seisukohal, et sellistel juhtudel peab ühenduse õigusaktide tühistamisega kaasnema sellise ühenduse õigusakti vastuvõtmine, mis takistab liikmesriikidel reguleerida küsimusi, mille reguleerimine ühenduse tasandil tühistatakse; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et aegunud ja kehtetuks muutunud õigusaktide tühistamine on prioriteetne nõue, mida komisjon peab viivitamata täpsustama; on samas seisukohal, et sellistel juhtudel peab ühenduse õigusaktide tühistamisega kaasnema sellise ühenduse õigusakti vastuvõtmine, mis takistab liikmesriikidel reguleerida küsimusi, mille reguleerimine ühenduse tasandil tühistatakse;

| 10. | rõhutab, et n.ö ülemäärane õigusloome teatud valdkondades on suures osas tingitud liikmesriikide õigusloometegevusest ja seetõttu peab ühenduse eeskirjade tühistamisega kaasnema ka vastavate siseriiklike sätete tühistamine; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et n.ö ülemäärane õigusloome teatud valdkondades on suures osas tingitud liikmesriikide õigusloometegevusest ja seetõttu peab ühenduse eeskirjade tühistamisega kaasnema ka vastavate siseriiklike sätete tühistamine;

| 11. | teeb ettepaneku, et komisjon teostaks pidevat järelevalvet selliste siseriiklike õigusaktide üle, mis peaksid pärast ühenduse esialgsete õigusaktide tühistamist jõusse jääma; on seisukohal, et komisjon peaks oma ettepanekutesse lisama asjakohased läbivaatamisklauslid; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku, et komisjon teostaks pidevat järelevalvet selliste siseriiklike õigusaktide üle, mis peaksid pärast ühenduse esialgsete õigusaktide tühistamist jõusse jääma; on seisukohal, et komisjon peaks oma ettepanekutesse lisama asjakohased läbivaatamisklauslid;

| 12. | on arvamusel, et kodifitseerimine ja uuesti sõnastamine on kõige olulisemad ühenduse õigustiku lihtsustamise vahendid, ning ergutab neid vahendeid laialdasemalt kasutama; on seisukohal, et uuesti sõnastamist on vähe kasutatud ning selle põhjuseks on nii komisjoni vähene huvi kui ka asjaolu, et Euroopa Parlamendi kodukorda ei ole piisaval määral seotud uuesti sõnastamist reguleeriva institutsioonidevahelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et kodifitseerimine ja uuesti sõnastamine on kõige olulisemad ühenduse õigustiku lihtsustamise vahendid, ning ergutab neid vahendeid laialdasemalt kasutama; on seisukohal, et uuesti sõnastamist on vähe kasutatud ning selle põhjuseks on nii komisjoni vähene huvi kui ka asjaolu, et Euroopa Parlamendi kodukorda ei ole piisaval määral seotud uuesti sõnastamist reguleeriva institutsioonidevahelise kokkuleppega;

| 13. | toetab ühenduse õigustiku kodifitseerimist, kuid on skeptiline selle täieliku ümbersõnastamise suhtes, sest selle tagajärjeks võivad olla erinevad tõlgendused ELi institutsioonides; hoiatab, et lihtsustamine ei tohiks kaasa tuua ühenduse õigustiku ümbersõnastamist ilma demokraatliku kontrollita; |
| --- | --- |

13.

toetab ühenduse õigustiku kodifitseerimist, kuid on skeptiline selle täieliku ümbersõnastamise suhtes, sest selle tagajärjeks võivad olla erinevad tõlgendused ELi institutsioonides; hoiatab, et lihtsustamine ei tohiks kaasa tuua ühenduse õigustiku ümbersõnastamist ilma demokraatliku kontrollita;

| 14. | tervitab seni saavutatud tulemusi ühenduse õigusaktide kodifitseerimise abil ja loodab, et komisjoni asjaomased talitused koostavad uusi laiaulatuslikumaid kodifitseerimisalaseid ettepanekuid, sealhulgas seni hõlmamata äriühinguõiguse, intellektuaalomandi ja tarbijakaitse sektoris; |
| --- | --- |

14.

tervitab seni saavutatud tulemusi ühenduse õigusaktide kodifitseerimise abil ja loodab, et komisjoni asjaomased talitused koostavad uusi laiaulatuslikumaid kodifitseerimisalaseid ettepanekuid, sealhulgas seni hõlmamata äriühinguõiguse, intellektuaalomandi ja tarbijakaitse sektoris;

| 15. | on arvamusel, et kui institutsioonid tõepoolest soovivad õigusakte lihtsustada ja kasutada sel eesmärgil uuesti sõnastamist, tuleks institutsioonidevahelist kokkulepet uuesti sõnastamise kohta kohaldada süstemaatilisemalt; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et kui institutsioonid tõepoolest soovivad õigusakte lihtsustada ja kasutada sel eesmärgil uuesti sõnastamist, tuleks institutsioonidevahelist kokkulepet uuesti sõnastamise kohta kohaldada süstemaatilisemalt;

| 16. | mõistab, et kui soovitakse uuesti sõnastamist tõhusaks muuta, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu põhimõtteliselt hoiduma õigusaktide kodifitseeritud osade muutmisest; on arvamusel, et kui institutsioonid tõepoolest soovivad õigusakte lihtsustada ja kasutada sel eesmärgil uuesti sõnastamist, tuleks õigusaktide kodifitseeritud osade suhtes reeglina kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid kodifitseerimise kohta; tunnistab siiski, et peaks olemas olema erimenetlus, mis võimaldaks kodifitseeritud osasid vajadusel muuta, et viia see vastavusse või siduda osaga, mida on võimalik muuta; |
| --- | --- |

16.

mõistab, et kui soovitakse uuesti sõnastamist tõhusaks muuta, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu põhimõtteliselt hoiduma õigusaktide kodifitseeritud osade muutmisest; on arvamusel, et kui institutsioonid tõepoolest soovivad õigusakte lihtsustada ja kasutada sel eesmärgil uuesti sõnastamist, tuleks õigusaktide kodifitseeritud osade suhtes reeglina kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid kodifitseerimise kohta; tunnistab siiski, et peaks olemas olema erimenetlus, mis võimaldaks kodifitseeritud osasid vajadusel muuta, et viia see vastavusse või siduda osaga, mida on võimalik muuta;

| 17. | on arvamusel, et institutsioonid võiksid hinnata kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise kõrval kolmanda meetodi kehtestamise vajalikkust, et näha ette asjakohasemad võimalused ühenduse õigusaktide lihtsustamiseks; on samas seisukohal, et senikaua juhtudel, kus komisjon on ette valmistanud lihtsustamise üldised ettepanekud, mida ei saa pidada tühistamiseks, kodifitseerimiseks või konsolideerimiseks, saab Euroopa Parlament rakendada üksnes tavamenetlust, mistõttu sellistel juhtudel institutsioonidevahelise kokkuleppe parema õigusloome kohta punkti 36 ei kohaldata; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et institutsioonid võiksid hinnata kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise kõrval kolmanda meetodi kehtestamise vajalikkust, et näha ette asjakohasemad võimalused ühenduse õigusaktide lihtsustamiseks; on samas seisukohal, et senikaua juhtudel, kus komisjon on ette valmistanud lihtsustamise üldised ettepanekud, mida ei saa pidada tühistamiseks, kodifitseerimiseks või konsolideerimiseks, saab Euroopa Parlament rakendada üksnes tavamenetlust, mistõttu sellistel juhtudel institutsioonidevahelise kokkuleppe parema õigusloome kohta punkti 36 ei kohaldata;

| 18. | on seisukohal, et institutsioonidevahelises kokkuleppes uuesti sõnastamise kohta tuleks selgelt määratleda menetlus, mida tuleks järgida juhtudel, mille puhul õigusloomemenetluse käigus osutub vajalikuks muuta õigusakti kodifitseeritud osasid; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et institutsioonidevahelises kokkuleppes uuesti sõnastamise kohta tuleks selgelt määratleda menetlus, mida tuleks järgida juhtudel, mille puhul õigusloomemenetluse käigus osutub vajalikuks muuta õigusakti kodifitseeritud osasid;

| 19. | palub komisjonil, võttes arvesse eespool toodud suuniseid, esitada viivitamata ettepanek Euroopa Liidu õigusaktide kvaliteeti reguleerivate institutsioonidevaheliste kokkulepete uuesti sõnastamise kohta; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil, võttes arvesse eespool toodud suuniseid, esitada viivitamata ettepanek Euroopa Liidu õigusaktide kvaliteeti reguleerivate institutsioonidevaheliste kokkulepete uuesti sõnastamise kohta;

| 20. | kinnitab oma valmisolekut aidata senisest enam kaasa kolme institutsiooni ühistele jõupingutustele lihtsustamisprotsessi taaskäivitamiseks; |
| --- | --- |

20.

kinnitab oma valmisolekut aidata senisest enam kaasa kolme institutsiooni ühistele jõupingutustele lihtsustamisprotsessi taaskäivitamiseks;

| 21. | võtab endale kohustuse kaaluda oma õigusloomega seotud sisemiste menetluste ja meetodite parandamist, et lihtsustamisprotsesse kiirendada, järgides sealjuures esmastes ühenduse õigusaktides, eriti EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusi; |
| --- | --- |

21.

võtab endale kohustuse kaaluda oma õigusloomega seotud sisemiste menetluste ja meetodite parandamist, et lihtsustamisprotsesse kiirendada, järgides sealjuures esmastes ühenduse õigusaktides, eriti EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusi;

| 22. | teeb põhiseaduskomisjonile ülesandeks hinnata, milliseid muudatusi võiks teha kodukorras, et oleks võimalik tõhusalt rakendada kokkulepet uuesti sõnastamise kohta, muuhulgas eesmärgiga kasutada laialdasemalt kodukorras sätestatud lihtsustatud menetlusi; |
| --- | --- |

22.

teeb põhiseaduskomisjonile ülesandeks hinnata, milliseid muudatusi võiks teha kodukorras, et oleks võimalik tõhusalt rakendada kokkulepet uuesti sõnastamise kohta, muuhulgas eesmärgiga kasutada laialdasemalt kodukorras sätestatud lihtsustatud menetlusi;

| 23. | rõhutab, et tuleb jätkata tavapäraste õigusloome vahendite normaalset kasutamist, et saavutada asutamislepingutes määratletud eesmärgid; on seisukohal, et alternatiivsete reguleerimisviiside, nagu kaas- või isereguleerimine, kasutamine võib õigusloomet tõhusalt täiendada, kui sellised meetodid annavad õigusloomega võrdväärseid või paremaid tulemusi; rõhutab, et alternatiivsete reguleerimisviiside kasutamine peab toimuma kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega “Parem õigusloome”; tuletab meelde, et komisjon on kohustatud määratlema tingimused ja piirid, mida pooled peavad sellisel juhul järgima, samuti asjaolu, et niisuguseid meetodeid võib kasutada ainuüksi komisjoni kontrolli all ja piiramata Euroopa Parlamendi õigust nende meetodite kasutamist vaidlustada; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et tuleb jätkata tavapäraste õigusloome vahendite normaalset kasutamist, et saavutada asutamislepingutes määratletud eesmärgid; on seisukohal, et alternatiivsete reguleerimisviiside, nagu kaas- või isereguleerimine, kasutamine võib õigusloomet tõhusalt täiendada, kui sellised meetodid annavad õigusloomega võrdväärseid või paremaid tulemusi; rõhutab, et alternatiivsete reguleerimisviiside kasutamine peab toimuma kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega “Parem õigusloome”; tuletab meelde, et komisjon on kohustatud määratlema tingimused ja piirid, mida pooled peavad sellisel juhul järgima, samuti asjaolu, et niisuguseid meetodeid võib kasutada ainuüksi komisjoni kontrolli all ja piiramata Euroopa Parlamendi õigust nende meetodite kasutamist vaidlustada;

| 24. | palub komisjonil esitada aruande, milles hinnatakse, kas praegu kaasreguleerimise ühe vormina kasutatav standardimine vastab paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ja EÜ asutamislepingu artiklile 6 nõuetele; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil esitada aruande, milles hinnatakse, kas praegu kaasreguleerimise ühe vormina kasutatav standardimine vastab paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ja EÜ asutamislepingu artiklile 6 nõuetele;

| 25. | on arvamusel, et standardimisega võib kaasneda läbipaistvuse ja vastutuse vähenemine, kuna valitud esindajad jäävad otsustusprotsessist välja ja kuna valitsusväliste organisatsioonide ja muude asjaomaste poolte osalemisõigus ei ole võrdselt tagatud; on seega seisukohal, et standardimine peaks rangelt piirduma vaid tehnilise ühtlustamise meetmetega; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et standardimisega võib kaasneda läbipaistvuse ja vastutuse vähenemine, kuna valitud esindajad jäävad otsustusprotsessist välja ja kuna valitsusväliste organisatsioonide ja muude asjaomaste poolte osalemisõigus ei ole võrdselt tagatud; on seega seisukohal, et standardimine peaks rangelt piirduma vaid tehnilise ühtlustamise meetmetega;

| 26. | on üllatunud, et eespool nimetatud komisjoni 2005. aasta teatises on õigusloome ülesannete delegeerimise praeguse süsteemi (komiteemenetluse süsteem) reformimise küsimust käsitletud vaid lühidalt ja teisejärgulisena — teksti lõpu poole punkti 3 alapunktis d —, kuigi niisugune reform võiks aidata märkimisväärselt kaasa ühenduse teiseste õigusaktide lihtsustamisele, võimaldades komisjonil võtta vastu rakendussätteid kiiremate menetluste abil; |
| --- | --- |

26.

on üllatunud, et eespool nimetatud komisjoni 2005. aasta teatises on õigusloome ülesannete delegeerimise praeguse süsteemi (komiteemenetluse süsteem) reformimise küsimust käsitletud vaid lühidalt ja teisejärgulisena — teksti lõpu poole punkti 3 alapunktis d —, kuigi niisugune reform võiks aidata märkimisväärselt kaasa ühenduse teiseste õigusaktide lihtsustamisele, võimaldades komisjonil võtta vastu rakendussätteid kiiremate menetluste abil;

| 27. | on arvamusel, et õiguslooja võiks samuti lihtsustamisele kaasa aidata vähem üksikasjalikke õigusakte käsitleva kokkuleppe abil ning kasutades komisjoni rakendusmeetmete laiemat skaalat, tingimusel et tagatakse rakendusmeetmete sisu tõhus kontroll õiguslooja poolt; |
| --- | --- |

27.

on arvamusel, et õiguslooja võiks samuti lihtsustamisele kaasa aidata vähem üksikasjalikke õigusakte käsitleva kokkuleppe abil ning kasutades komisjoni rakendusmeetmete laiemat skaalat, tingimusel et tagatakse rakendusmeetmete sisu tõhus kontroll õiguslooja poolt;

| 28. | kinnitab selles kontekstis, et mis tahes komiteemenetluse kasutamiseks on vaja läbi vaadata nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (10), et tagada:






  a) | suurem avatus; |
| --- | --- | --- |

28.

kinnitab selles kontekstis, et mis tahes komiteemenetluse kasutamiseks on vaja läbi vaadata nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (10), et tagada:

a)

suurem avatus;

| b) | et komisjonile mis tahes täidesaatva võimu andmine piirdub vaid mitteoluliste või rakendusmeetmetega ning et volituste delegeerimisel määratletakse selgelt delegeerimise eesmärk ning volituste sisu, rakendusala ja kestus, vajadusel ka “peatamisklauslid ”(sunset clauses); |
| --- | --- |

b)

et komisjonile mis tahes täidesaatva võimu andmine piirdub vaid mitteoluliste või rakendusmeetmetega ning et volituste delegeerimisel määratletakse selgelt delegeerimise eesmärk ning volituste sisu, rakendusala ja kestus, vajadusel ka “peatamisklauslid ”(sunset clauses);

| c) | et tagasivõtmismenetluste (call-back procedures) kasutuselevõtmisega antakse ametlikult Euroopa Parlamendile ja nõukogule selliste meetmete kontrollimisel võrdsed volitused; |
| --- | --- |

c)

et tagasivõtmismenetluste (call-back procedures) kasutuselevõtmisega antakse ametlikult Euroopa Parlamendile ja nõukogule selliste meetmete kontrollimisel võrdsed volitused;

| 29. | võtab teadmiseks komisjoni paindlikus lihtsustamiskavas sisalduvate meetmete loetelu ning kavatseb edaspidi teha õigusloomeprotsessi raames vajadusel aktiivset koostööd õigusaktide lihtsustamise eesmärgi elluviimiseks; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks komisjoni paindlikus lihtsustamiskavas sisalduvate meetmete loetelu ning kavatseb edaspidi teha õigusloomeprotsessi raames vajadusel aktiivset koostööd õigusaktide lihtsustamise eesmärgi elluviimiseks;

| 30. | eeldab, et komisjoni mitmesugused ettepanekud uuesti sõnastamise ja läbivaatamise kohta aitavad säästva arengu poliitika raames Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu ning kodanike tervisekaitse taset ja nende elukeskkonna kvaliteeti vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 2 sätestatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

30.

eeldab, et komisjoni mitmesugused ettepanekud uuesti sõnastamise ja läbivaatamise kohta aitavad säästva arengu poliitika raames Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu ning kodanike tervisekaitse taset ja nende elukeskkonna kvaliteeti vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 2 sätestatud eesmärkidele;

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 197, 12.7.2001, lk 433.

(2)  EÜT C 153 E, 27.6.2002, lk 314.

(3)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 135.

(4)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 155.

(5)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 512.

(6)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 146.

(7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(8)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

(9)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

P6_TA(2006)0206

Õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemus

Euroopa Parlamendi resolutsioon õigusloojale esitatud õigusloomega seotud ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (2005/2214(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (KOM(2005)0462); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile seadusandjale esitatud seadusandlike ettepanekute sõelumise tulemuse kohta (KOM(2005)0462);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 23. jaanuari 2006. aasta kirja komisjoni presidendile (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 23. jaanuari 2006. aasta kirja komisjoni presidendile (1);

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi 8. märtsi 2006. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi 8. märtsi 2006. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0143/2006) ning arvestades, et |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0143/2006) ning arvestades, et

| A. | oma eelnimetatud teatises teatas komisjon kavatsusest võtta tagasi 68 ettepanekut, mida ta ei pea vastavaks Lissaboni strateegia eesmärkidele ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele; mõnede ettepanekute puhul aga viiakse läbi uus majandusliku mõju analüüs ja vajaduse korral ettepanekuid muudetakse; |
| --- | --- |

A.

oma eelnimetatud teatises teatas komisjon kavatsusest võtta tagasi 68 ettepanekut, mida ta ei pea vastavaks Lissaboni strateegia eesmärkidele ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele; mõnede ettepanekute puhul aga viiakse läbi uus majandusliku mõju analüüs ja vajaduse korral ettepanekuid muudetakse;

| B. | kirjas, mille Euroopa Parlamendi president saatis komisjoni presidendile pärast seda, kui parlamendikomisjonid olid kõnealust teatist analüüsinud, väljendatakse komisjoni kavatsuse üle üldiselt heameelt, kuid esitatakse konkreetne palve mitut ettepanekut mitte tagasi võtta ja väljendatakse vastuseisu mõnede teiste ettepanekute võimaliku muutmise suhtes; |
| --- | --- |

B.

kirjas, mille Euroopa Parlamendi president saatis komisjoni presidendile pärast seda, kui parlamendikomisjonid olid kõnealust teatist analüüsinud, väljendatakse komisjoni kavatsuse üle üldiselt heameelt, kuid esitatakse konkreetne palve mitut ettepanekut mitte tagasi võtta ja väljendatakse vastuseisu mõnede teiste ettepanekute võimaliku muutmise suhtes;

| C. | komisjoni presidendi vastuses Euroopa Parlamendi presidendile öeldakse, et komisjon võttis enne oma lõpliku seisukoha vastuvõtmist nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohta; lisaks esitatakse konkreetsed põhjused, miks komisjon ei järginud mõnesid parlamendi nõudeid, ja võimalikud algatused, mida komisjon kavatseb tulevikus teha mõnede nende nõuete rahuldamiseks; |
| --- | --- |

C.

komisjoni presidendi vastuses Euroopa Parlamendi presidendile öeldakse, et komisjon võttis enne oma lõpliku seisukoha vastuvõtmist nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohta; lisaks esitatakse konkreetsed põhjused, miks komisjon ei järginud mõnesid parlamendi nõudeid, ja võimalikud algatused, mida komisjon kavatseb tulevikus teha mõnede nende nõuete rahuldamiseks;

| D. | teatis annab suurepärase võimaluse analüüsida põhjalikumalt probleeme, mis on seotud õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise või muutmisega komisjoni poolt; |
| --- | --- |

D.

teatis annab suurepärase võimaluse analüüsida põhjalikumalt probleeme, mis on seotud õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise või muutmisega komisjoni poolt;

| E. | enamikku ühenduse õigusaktidest, välja arvatud üksikud erandid, saab vastu võtta üksnes komisjoni ettepaneku alusel ning komisjon on õigusloomealgatuste osas peaaegu monopoolses seisundis; |
| --- | --- |

E.

enamikku ühenduse õigusaktidest, välja arvatud üksikud erandid, saab vastu võtta üksnes komisjoni ettepaneku alusel ning komisjon on õigusloomealgatuste osas peaaegu monopoolses seisundis;

| F. | EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon võib “muuta oma ettepanekut ”ükskõik millal ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul, “niikaua kui nõukogu ei ole otsustanud”; |
| --- | --- |

F.

EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon võib “muuta oma ettepanekut ”ükskõik millal ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul, “niikaua kui nõukogu ei ole otsustanud”;

| G. | ehkki ajaloolistel põhjustel pole parlamendi rolli artikli 250 lõikes 2 mainitud, tuleb seda sätet tõlgendada koostoimes artikliga 251, kui asi puudutab selle kohaldamist kaasotsustamismenetluse suhtes, ning artikliga 252, kui asi puudutab koostöömenetlust; |
| --- | --- |

G.

ehkki ajaloolistel põhjustel pole parlamendi rolli artikli 250 lõikes 2 mainitud, tuleb seda sätet tõlgendada koostoimes artikliga 251, kui asi puudutab selle kohaldamist kaasotsustamismenetluse suhtes, ning artikliga 252, kui asi puudutab koostöömenetlust;

| H. | kõigil juhtudel, mil ühine seisukoht pärast esimest lugemist vastu võetakse, lubab EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu kolmas taane komisjonil üksnes Euroopa Parlamenti oma seisukohast teavitada, ja kui Euroopa Parlament seejärel ühises seisukohas muudatusi teeb, lubab artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkt c komisjonil ainult oma arvamuse esitada, mistõttu on selge, et komisjon ei ole enam oma ettepanekute “omanik”; |
| --- | --- |

H.

kõigil juhtudel, mil ühine seisukoht pärast esimest lugemist vastu võetakse, lubab EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu kolmas taane komisjonil üksnes Euroopa Parlamenti oma seisukohast teavitada, ja kui Euroopa Parlament seejärel ühises seisukohas muudatusi teeb, lubab artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkt c komisjonil ainult oma arvamuse esitada, mistõttu on selge, et komisjon ei ole enam oma ettepanekute “omanik”;

| I. | asutamislepingutes ei mainita võimalust, et komisjon võtab õigusloomega seotud ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

I.

asutamislepingutes ei mainita võimalust, et komisjon võtab õigusloomega seotud ettepaneku tagasi;

| J. | õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmist käsitlevate sätete puudumine pole takistanud komisjonil õigusloomega seotud ettepanekuid regulaarselt tagasi võtta; |
| --- | --- |

J.

õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmist käsitlevate sätete puudumine pole takistanud komisjonil õigusloomega seotud ettepanekuid regulaarselt tagasi võtta;

| K. | parlament, nõukogu ja komisjon tunduvad olevat eri arvamusel küsimuses, mil määral on komisjon volitatud õigusloomega seotud ettepanekuid tagasi võtma; |
| --- | --- |

K.

parlament, nõukogu ja komisjon tunduvad olevat eri arvamusel küsimuses, mil määral on komisjon volitatud õigusloomega seotud ettepanekuid tagasi võtma;

| L. | nendest eriarvamustest hoolimata on komisjon õigusloomega seotud ettepanekuid regulaarselt tagasi võtnud, ilma et see oleks kunagi kaasa toonud kohtuasja; |
| --- | --- |

L.

nendest eriarvamustest hoolimata on komisjon õigusloomega seotud ettepanekuid regulaarselt tagasi võtnud, ilma et see oleks kunagi kaasa toonud kohtuasja;

| M. | parlament on minevikus mõnikord ise palunud komisjonil ettepanekuid tagasi võtta; |
| --- | --- |

M.

parlament on minevikus mõnikord ise palunud komisjonil ettepanekuid tagasi võtta;

| N. | 26. mai 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppes (2) on sätestatud:






  — | kõikide õigusloomega seotud menetluste puhul: “Komisjon kohustub hoolega läbi vaatama Euroopa Parlamendis vastu võetud õigusloomega seotud ettepanekute muudatused, et võtta need kõigis muudetud ettepanekutes arvesse ”(punkt 31); |
| --- | --- | --- |

N.

26. mai 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppes (2) on sätestatud:

—

kõikide õigusloomega seotud menetluste puhul: “Komisjon kohustub hoolega läbi vaatama Euroopa Parlamendis vastu võetud õigusloomega seotud ettepanekute muudatused, et võtta need kõigis muudetud ettepanekutes arvesse ”(punkt 31);

| — | kõikide õigusloomega seotud menetluste puhul: “Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekute tagasivõtmisest ette ”(punkt 32); |
| --- | --- |

—

kõikide õigusloomega seotud menetluste puhul: “Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekute tagasivõtmisest ette ”(punkt 32);

| — | õigusloomega seotud menetluste puhul, mis ei hõlma kaasotsustamist, kohustub komisjon “asjakohastel puhkudel ”Euroopa Parlamendis tagasi lükatud õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma ning kui komisjon otsustab oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta selle otsuse põhjuseid (punkt 33); |
| --- | --- |

—

õigusloomega seotud menetluste puhul, mis ei hõlma kaasotsustamist, kohustub komisjon “asjakohastel puhkudel ”Euroopa Parlamendis tagasi lükatud õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma ning kui komisjon otsustab oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta selle otsuse põhjuseid (punkt 33);

| O. | kolme institutsiooni ühissuunistel põhinev kokkulepe õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise ja vajalikul määral muutmise kohta komisjoni poolt annaks panuse õigusloomega seotud menetluste sujuvasse toimimisse, |
| --- | --- |

O.

kolme institutsiooni ühissuunistel põhinev kokkulepe õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise ja vajalikul määral muutmise kohta komisjoni poolt annaks panuse õigusloomega seotud menetluste sujuvasse toimimisse,

| 1. | väljendab heameelt komisjoni eelnimetatudteatise üle ning arvab, et valdava enamiku teatises mainitud ettepanekute tagasivõtmine või muutmine aitab tõepoolest ühenduse õiguskeskkonda lihtsustada, kuid rõhutab, et komisjon peaks igati arvesse võtma vastuväiteid, mida Euroopa Parlamendi president oma 23. jaanuari 2006. aasta kirjas esitas; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni eelnimetatudteatise üle ning arvab, et valdava enamiku teatises mainitud ettepanekute tagasivõtmine või muutmine aitab tõepoolest ühenduse õiguskeskkonda lihtsustada, kuid rõhutab, et komisjon peaks igati arvesse võtma vastuväiteid, mida Euroopa Parlamendi president oma 23. jaanuari 2006. aasta kirjas esitas;

| 2. | tervitab tõsiasja, et enne lõpliku seisukoha vastuvõtmist vaatas komisjon oma ettepanekud parlamendi vastuväidete valguses uuesti läbi; tunnustab seda, et iga juhtumi puhul, kui komisjon nende vastuväidetega ei nõustunud, esitas ta mittenõustumise põhjused, ja et mõnel juhul esitas ta ka võimalikud algatused, mille abil oleks võimalik parlamendi soovidele vastata; |
| --- | --- |

2.

tervitab tõsiasja, et enne lõpliku seisukoha vastuvõtmist vaatas komisjon oma ettepanekud parlamendi vastuväidete valguses uuesti läbi; tunnustab seda, et iga juhtumi puhul, kui komisjon nende vastuväidetega ei nõustunud, esitas ta mittenõustumise põhjused, ja et mõnel juhul esitas ta ka võimalikud algatused, mille abil oleks võimalik parlamendi soovidele vastata;

| 3. | rõhutab, et tulevikus peaks komisjon seda laadi menetluste puhul esitama iga ettepaneku tagasivõtmise või muutmise kohta konkreetsed põhjused, mitte aga piirduma tuginemisega üldistele põhimõtetele, mis ei selgita põhjuseid, miks tuleks konkreetsed ettepanekud komisjoni arvates tagasi võtta või neid muuta; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tulevikus peaks komisjon seda laadi menetluste puhul esitama iga ettepaneku tagasivõtmise või muutmise kohta konkreetsed põhjused, mitte aga piirduma tuginemisega üldistele põhimõtetele, mis ei selgita põhjuseid, miks tuleks konkreetsed ettepanekud komisjoni arvates tagasi võtta või neid muuta;

| 4. | avaldab heameelt, et komisjon võtab arvesse Lissaboni agenda eesmärke enne õigusloomega seotud ettepanekust tagasivõtmist; avaldab järelikult kahetsust, et komisjon võttis tagasi direktiivi ettepaneku, mis käsitles Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja, mis ometi on üks Lissaboni strateegia võtmeelemente; on üllatunud, et komisjon tõstab esile liikmesriikide õigusaktide erinevusi ühenduse algatuste takistusena; nõuab järelikult, et komisjon võtaks enne aasta lõppu vastu algatuse, mis võimaldaks Euroopa vastastikuse ühingu ja Euroopa ühistu põhikirja väljatöötamist; |
| --- | --- |

4.

avaldab heameelt, et komisjon võtab arvesse Lissaboni agenda eesmärke enne õigusloomega seotud ettepanekust tagasivõtmist; avaldab järelikult kahetsust, et komisjon võttis tagasi direktiivi ettepaneku, mis käsitles Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja, mis ometi on üks Lissaboni strateegia võtmeelemente; on üllatunud, et komisjon tõstab esile liikmesriikide õigusaktide erinevusi ühenduse algatuste takistusena; nõuab järelikult, et komisjon võtaks enne aasta lõppu vastu algatuse, mis võimaldaks Euroopa vastastikuse ühingu ja Euroopa ühistu põhikirja väljatöötamist;

| 5. | palub komisjonil kohe pärast tema nimetamist koostada ja esitada parlamendile ja nõukogule nimekiri nendest oma eelkäija õigusloomega seotud ettepanekutest, mis ta kavatseb säilitada; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil kohe pärast tema nimetamist koostada ja esitada parlamendile ja nõukogule nimekiri nendest oma eelkäija õigusloomega seotud ettepanekutest, mis ta kavatseb säilitada;

| 6. | palub komisjonil lisada oma iga-aastasesse õigusloome- ja töökavva nimekiri ettepanekutest, mida ta kavatseb tagasi võtta või muuta, et parlament võiks vastavalt asutamislepingutest tulenevatele prerogatiividele ja eelnimetatud raamkokkuleppes sätestatud menetlustele oma seisukohta väljendada; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil lisada oma iga-aastasesse õigusloome- ja töökavva nimekiri ettepanekutest, mida ta kavatseb tagasi võtta või muuta, et parlament võiks vastavalt asutamislepingutest tulenevatele prerogatiividele ja eelnimetatud raamkokkuleppes sätestatud menetlustele oma seisukohta väljendada;

| 7. | võtab teadmiseks tõsiasja, et komisjoni võimalust õigusloomega seotud ettepanekuid tagasi võtta pole mainitud olemasolevate asutamislepingute üheski sättes ning õigusloomega seotud ettepanekute muutmise kohta kehtib põhimõte, et komisjon võib oma ettepanekut muuta ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul, nagu on selgelt sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2; tunnistab, et seda põhimõtet kohaldatakse ka artiklis 251 osundatud kaasotsustamismenetluse suhtes ning artiklis 252 osundatud koostöömenetluse suhtes; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks tõsiasja, et komisjoni võimalust õigusloomega seotud ettepanekuid tagasi võtta pole mainitud olemasolevate asutamislepingute üheski sättes ning õigusloomega seotud ettepanekute muutmise kohta kehtib põhimõte, et komisjon võib oma ettepanekut muuta ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul, nagu on selgelt sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikes 2; tunnistab, et seda põhimõtet kohaldatakse ka artiklis 251 osundatud kaasotsustamismenetluse suhtes ning artiklis 252 osundatud koostöömenetluse suhtes;

| 8. | tunnistab siiski, et komisjoni selgelt piiritletud võime õigusloomega seotud ettepanekut õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul tagasi võtta:






  — | lähtub tema õigusloomega seotud algatuse õigusest ning kujutab endast loogilist täiendust tema võimele ettepanekuid muuta; |
| --- | --- | --- |

8.

tunnistab siiski, et komisjoni selgelt piiritletud võime õigusloomega seotud ettepanekut õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul tagasi võtta:

—

lähtub tema õigusloomega seotud algatuse õigusest ning kujutab endast loogilist täiendust tema võimele ettepanekuid muuta;

| — | võib positiivse elemendina aidata suurendada komisjoni rolli õigusloomega seotud menetluses ja |
| --- | --- |

—

võib positiivse elemendina aidata suurendada komisjoni rolli õigusloomega seotud menetluses ja

| — | võib aidata tagada, et ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viivate menetluste ja institutsioonidevahelise dialoogi eesmärk on edendada “ühenduse huve”, |
| --- | --- |

—

võib aidata tagada, et ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viivate menetluste ja institutsioonidevahelise dialoogi eesmärk on edendada “ühenduse huve”,

| 9. | väidab siiski, et selle võimaluse puhul tuleb arvesse võtta eri institutsioonide asutamislepingus sätestatud prerogatiive õigusloomeprotsessis ning lähtuda institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõttest; |
| --- | --- |

9.

väidab siiski, et selle võimaluse puhul tuleb arvesse võtta eri institutsioonide asutamislepingus sätestatud prerogatiive õigusloomeprotsessis ning lähtuda institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõttest;

| 10. | rõhutab, et võimalus ettepanekuid tagasi võtta või muuta ei tohi mõjutada institutsioonide rolli õigusloomeprotsessis viisil, mis seaks ohtu institutsioonide tasakaalu, ja et võimalus ettepanekuid tagasi võtta ei tähenda komisjoni teatava “vetoõiguse ”tunnustamist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et võimalus ettepanekuid tagasi võtta või muuta ei tohi mõjutada institutsioonide rolli õigusloomeprotsessis viisil, mis seaks ohtu institutsioonide tasakaalu, ja et võimalus ettepanekuid tagasi võtta ei tähenda komisjoni teatava “vetoõiguse ”tunnustamist;

| 11. | rõhutab, et õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmine ja muutmine peavad alluma samadele üldpõhimõtetele, millest komisjon juhindub ettepanekute esitamisel — täpsemalt peavad need sammud lähtuma ühenduse huvidest ja olema piisavalt põhjendatud; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmine ja muutmine peavad alluma samadele üldpõhimõtetele, millest komisjon juhindub ettepanekute esitamisel — täpsemalt peavad need sammud lähtuma ühenduse huvidest ja olema piisavalt põhjendatud;

| 12. | arvab — ilma et see piiraks Euroopa Kohtu pädevust määrata asutamislepingutega institutsioonidele antud prerogatiivide täpne ulatus ja piirid —, et kui institutsioonid koostaksid komisjonile õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmist ja muutmist käsitlevad ühised suunised, mis täiendaksid Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppes ja paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes juba sätestatud asjassepuutuvaid põhimõtteid, oleks see samm õigusloomeprotsessi ja institutsioonidevahelise dialoogi kergendamise suunas; |
| --- | --- |

12.

arvab — ilma et see piiraks Euroopa Kohtu pädevust määrata asutamislepingutega institutsioonidele antud prerogatiivide täpne ulatus ja piirid —, et kui institutsioonid koostaksid komisjonile õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmist ja muutmist käsitlevad ühised suunised, mis täiendaksid Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppes ja paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes juba sätestatud asjassepuutuvaid põhimõtteid, oleks see samm õigusloomeprotsessi ja institutsioonidevahelise dialoogi kergendamise suunas;

| 13. | esitab järgmised suunised õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise ja muutmise kohta komisjoni poolt:






  a) | niikaua kui nõukogu ei ole otsustanud, võib komisjon põhimõtteliselt õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtta või seda muuta ükskõik millal õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul. See tähendab, et kaasotsustamis- ja koostöömenetluse puhul ei tohi komisjon õigusakti enam tagasi võtta ega muuta pärast seda, kui nõukogu on vastu võtnud ühise seisukoha, välja arvatud juhul, kui nõukogu on ühist seisukohta käsitlevas otsuses ületanud oma volitusi komisjoni ettepanekut muuta, nii et otsus on tegelikult nõukogu enda õigusloomega seotud algatus, mida asutamislepingus ette ei nähta; |
| --- | --- | --- |

13.

esitab järgmised suunised õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise ja muutmise kohta komisjoni poolt:

a)

niikaua kui nõukogu ei ole otsustanud, võib komisjon põhimõtteliselt õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtta või seda muuta ükskõik millal õigusakti vastuvõtmisele viiva menetluse jooksul. See tähendab, et kaasotsustamis- ja koostöömenetluse puhul ei tohi komisjon õigusakti enam tagasi võtta ega muuta pärast seda, kui nõukogu on vastu võtnud ühise seisukoha, välja arvatud juhul, kui nõukogu on ühist seisukohta käsitlevas otsuses ületanud oma volitusi komisjoni ettepanekut muuta, nii et otsus on tegelikult nõukogu enda õigusloomega seotud algatus, mida asutamislepingus ette ei nähta;

| b) | kui parlament on õigusloomega seotud ettepaneku tagasi lükanud või selle kohta olulisi muudatusettepanekuid esitanud või kui parlament on mõnel muul viisil palunud komisjonil õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtta või seda oluliselt muuta, võtab komisjon seda seisukohta igati arvesse. Kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel parlamendi seisukohta mitte järgida, selgitab ta parlamendile tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid; |
| --- | --- |

b)

kui parlament on õigusloomega seotud ettepaneku tagasi lükanud või selle kohta olulisi muudatusettepanekuid esitanud või kui parlament on mõnel muul viisil palunud komisjonil õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtta või seda oluliselt muuta, võtab komisjon seda seisukohta igati arvesse. Kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel parlamendi seisukohta mitte järgida, selgitab ta parlamendile tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid;

| c) | kui komisjon kavatseb õigusloomega seotud ettepaneku omal algatusel tagasi võtta või seda muuta, annab ta parlamendile oma kavatsusest eelnevalt teada. Kavatsusest teatatakse aegsasti, et parlament jõuaks küsimuses oma seisukoha avaldada, ning teadaanne sisaldab selget põhjendust, miks komisjon arvab, et konkreetne ettepanek tuleks tagasi võtta või miks seda tuleks muuta. Komisjon võtab parlamendi seisukohta igati arvesse. Kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel parlamendi soovi vastaselt oma ettepaneku tagasi võtta või seda muuta, selgitab ta parlamendile tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid; |
| --- | --- |

c)

kui komisjon kavatseb õigusloomega seotud ettepaneku omal algatusel tagasi võtta või seda muuta, annab ta parlamendile oma kavatsusest eelnevalt teada. Kavatsusest teatatakse aegsasti, et parlament jõuaks küsimuses oma seisukoha avaldada, ning teadaanne sisaldab selget põhjendust, miks komisjon arvab, et konkreetne ettepanek tuleks tagasi võtta või miks seda tuleks muuta. Komisjon võtab parlamendi seisukohta igati arvesse. Kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel parlamendi soovi vastaselt oma ettepaneku tagasi võtta või seda muuta, selgitab ta parlamendile tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid;

| 14. | rõhutab, et sellel, mil määral komisjon võtab arvesse parlamendi seisukohti õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise või muutmise kohta, on oluline osa poliitilises usalduses, mis on kahe institutsiooni kindla koostöö alus; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et sellel, mil määral komisjon võtab arvesse parlamendi seisukohti õigusloomega seotud ettepanekute tagasivõtmise või muutmise kohta, on oluline osa poliitilises usalduses, mis on kahe institutsiooni kindla koostöö alus;

| 15. | arvab, et kui komisjon peaks mõne õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma või seda oluliselt muutma viisil, mis kahjustab parlamendi õigusloomega seotud prerogatiive, tuleks küsimus saata parlamendi asjakohastele poliitilistele organitele poliitiliseks kaalumiseks; lisaks sellele arvab, et kui komisjon peaks mõne õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma viisil, mis kahjustab Euroopa Parlamendi ja nõukogu prerogatiive, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu lugeda tagasivõtmise kehtetuks ning jätkata menetlust asutamislepingu sätete kohaselt kuni kõnealuse õigusakti võimaliku vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

15.

arvab, et kui komisjon peaks mõne õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma või seda oluliselt muutma viisil, mis kahjustab parlamendi õigusloomega seotud prerogatiive, tuleks küsimus saata parlamendi asjakohastele poliitilistele organitele poliitiliseks kaalumiseks; lisaks sellele arvab, et kui komisjon peaks mõne õigusloomega seotud ettepaneku tagasi võtma viisil, mis kahjustab Euroopa Parlamendi ja nõukogu prerogatiive, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu lugeda tagasivõtmise kehtetuks ning jätkata menetlust asutamislepingu sätete kohaselt kuni kõnealuse õigusakti võimaliku vastuvõtmiseni;

| 16. | on seisukohal, et kui õigusloomega seotud ettepanek on sõnastatud vastavalt asutamislepingu artiklile 138, peaks komisjon nõuetekohaselt teavitama Euroopa sotsiaalpartnereid oma kavatsusest õigusloomega seotud ettepanek tagasi võtta või seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kui õigusloomega seotud ettepanek on sõnastatud vastavalt asutamislepingu artiklile 138, peaks komisjon nõuetekohaselt teavitama Euroopa sotsiaalpartnereid oma kavatsusest õigusloomega seotud ettepanek tagasi võtta või seda oluliselt muuta;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Viitenumber Pres-A-Courrier D(2006)300689).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0194, lisa.

---

Kolmapäev, 17. mai 2006

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 297/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 297/144

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/03)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Presidentuuri teadaanne

Rahvusvahelise homofoobiavastase päeva puhul teatas president, et LIBE komisjon korraldab õhtul seminari vihkamise lõpetamisest, ning julgustas parlamendiliikmeid sellest osa võtma.

*

- *

Sõna võtsid Agnes Schierhuber, kes avaldas vastuseisu asjaolule, et alates eelmisest päevast on teda jälitanud televisiooni võttegrupp, keda ta uskus saatvat Hans-Peter Martinit (president vastas, et vajalike meetmete rakendamiseks teavitatakse parlamendi turvateenistust), Reinhard Rack selle sõnavõtu kohta, Hans-Peter Martin isikliku märkusega Agnes Schierhuberi märkuste kohta ning Agnes Schierhuber viimase sõnavõtu kohta.

Sõna võttis Javier Moreno Sánchez, kes avaldas rahulolematust teatud esmaspäevaste üheminutiliste sõnavõttude kohta, mis olid suunatud Hispaania valitsuse ühe ministri vastu.

3.   Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta — Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine (arutelu)

(arutelu)

Raport institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe kohta [2004/2099(ACI)] — Eelarvekomisjon

Raportöör: Reimer Böge (A6-0150/2006).

Raport institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe (AII) sõlmimise kohta [2006/2028(ACI)] — Põhiseaduskomisjon

Raportöör: Sérgio Sousa Pinto (A6-0144/2006).

Reimer Böge tutvustas raportit (A6-0150/2006).

Sérgio Sousa Pinto tutvustas raportit (A6-0144/2006).

Sõna võtsid Karl-Heinz Grasser (nõukogu eesistuja) ja Dalia Grybauskaitė (komisjoni liige).

Sõna võtsid Glenys Kinnock (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Karl von Wogau (AFET komisjoni arvamuse koostaja), Jan Mulder (CONT komisjoni arvamuse koostaja), Constanze Angela Krehl (REGI komisjoni arvamuse koostaja), Bernadette Bourzai (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Rosa Miguélez Ramos (PECH komisjoni arvamuse koostaja), Ruth Hieronymi (CULT komisjoni arvamuse koostaja), Gérard Deprez (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Jean-Luc Dehaene fraktsiooni PPE-DE nimel, Ralf Walter fraktsiooni PSE nimel, ja Anne E. Jensen fraktsiooni ALDE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

Sõna võtsid Helga Trüpel fraktsiooni Verts/ALE nimel, Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, Wojciech Roszkowski fraktsiooni UEN nimel, Jana Bobošíková (fraktsioonilise kuuluvuseta), Janusz Lewandowski, Bárbara Dührkop Dührkop, Kyösti Virrankoski, Johannes Voggenhuber, Pedro Guerreiro, Witold Tomczak, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Hans-Peter Martin, Salvador Garriga Polledo, Richard Corbett, Margarita Starkevičiūtė, Alyn Smith, Kyriacos Triantaphyllides, Jeffrey Titford, Sergej Kozlík, Ville Itälä, Szabolcs Fazakas, Jean Marie Beaupuy, Jens-Peter Bonde, Philip Claeys, Alain Lamassoure, Jo Leinen, Nathalie Griesbeck, Valdis Dombrovskis, Herbert Bösch, Markus Ferber, Neena Gill, Françoise Grossetête, Genowefa Grabowska, Mario Mauro, Yannick Vaugrenard, Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou, Antonis Samaras, Giovanni Pittella, Wiesław Stefan Kuc, Karl-Heinz Grasser ja Dalia Grybauskaitė.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 17.05.2006 protokolli punkt 4.5 ja 17.05.2006 protokolli punkt 4.4.

17.05.2006 protokolli punkt 4.5 ja 17.05.2006 protokolli punkt 4.4

(Istung katkestati kuni hääletuseni kell 11.25 ja jätkus kell 11.35.)

(Istung katkestati kuni hääletuseni kell 11.25 ja jätkus kell 11.35.)

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

4.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

4.1.   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta [C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS)] — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör: Pervenche Berès (A6-0136/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Salajane hääletus (kodukorra artikli 162 lõige 1))

(Salajane hääletus (kodukorra artikli 162 lõige 1))

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 1)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 1)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0207)

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0207)

4.2.   Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine 2. juulil 1999. aastal Genfis vastu võetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga [KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS)] — Õigusasjade komisjon

Raportöör: Michel Rocard (A6-0166/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 2)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 2)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0208)

(P6_TA(2006)0208)

4.3.   Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemise jõustamise meetmed * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga [KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS)] — Õigusasjade komisjon

Raportöör: Michel Rocard (A6-0167/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 3)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 3)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0209)

(P6_TA(2006)0209)

4.4.   Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine (hääletus)

(hääletus)

Raport institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe (AII) sõlmimise kohta [2006/2028(ACI)] — Põhiseaduskomisjon

Raportöör: Sérgio Sousa Pinto (A6-0144/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 4)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 4)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0210)

(P6_TA(2006)0210)

4.5.   Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (hääletus)

(hääletus)

Raport institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe kohta [2004/2099(ACI)] — Eelarvekomisjon

Raportöör: Reimer Böge (A6-0150/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 5)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 5)

OTSUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0210)

(P6_TA(2006)0210)

*

- *

Sõna võtsid Wolfgang Schüssel (nõukogu eesistuja) ja Josep Borrell Fontelles (parlamendi president), kes tegid lühikese avalduse.

Euroopa Parlamendi president Josep Borrell Fontelles, nõukogu eesistuja Wolfgang Schüssel ja komisjoni liige Dalia Grybauskaitė, samuti BUDG komisjoni esimees Janusz Lewandowski, AFCO komisjoni esimees Jo Leinen ning läbirääkijad Reimer Böge ja Sérgio Sousa Pinto (raportöörid), allkirjastasid institutsioonidevahelise kokkuleppe.

5.   Pidulik istung — Kreeka

Kell 12.00 kuni 12.35 toimus parlamendi pidulik istung Kreeka Vabariigi presidendi Karolos Papouliase visiidi puhul.

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS

asepresident

6.   Hääletused (jätkamine)

(jätkamine)

6.1.   Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) [KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD)] — Transpordi- ja turismikomisjon

Raportöör: Reinhard Rack (A6-0408/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 6)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 6)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0211)

(P6_TA(2006)0211)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0211)

(P6_TA(2006)0211)

6.2.   Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad [KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0161/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 7)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 7)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0212)

(P6_TA(2006)0212)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0212)

(P6_TA(2006)0212)

6.3.   Euroopa standardimise rahastamine ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa standardimise rahastamise kohta [KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD)] — Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

Raportöör: Zita Pleštinská (A6-0107/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 8)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 8)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0213)

(P6_TA(2006)0213)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0213)

(P6_TA(2006)0213)

6.4.   Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus (hääletus)

(hääletus)

Raport Riigi rahanduse kohta majandus-ja rahaliidus (EMU) [2005/2166(INI)] — Majandus- ja rahanduskomisjon

Raportöör: Dariusz Rosati (A6-0162/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 9)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0214)

(P6_TA(2006)0214)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Dariusz Rosati (raportöör) esitas muudatusettepaneku 10 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu (muudatusettepank 10 lükati tagasi).

7.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Reimer Böge — A6-0150/2006

| — | Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker

Raport: Reinhard Rack — A6-0408/2005

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

8.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes) ”ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused ”trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Euroopa Liidu Teatajas

Hääletuskavatsused:

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Raport: Sérgio Sousa Pinto — A6-0144/2006

| — | muudatusettepanek 1

  vastu: Richard Corbett, Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

vastu: Richard Corbett, Lívia Járóka

vastu:

| — | lõpphääletus

  poolt: Martin Schulz |
| --- | --- |

—

lõpphääletus

poolt: Martin Schulz

poolt:

Raport: Reimer Böge — A6-0150/2006

| — | lõige 5

  poolt: Emilio Menéndez del Valle

  vastu: Holger Krahmer, Brigitte Douay |
| --- | --- |

—

lõige 5

poolt: Emilio Menéndez del Valle

poolt:

vastu: Holger Krahmer, Brigitte Douay

vastu:

| — | muudatusettepanek 2

  vastu: Holger Krahmer, Emilio Menéndez del Valle |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

vastu: Holger Krahmer, Emilio Menéndez del Valle

vastu:

| — | muudatusettepanek 3

  erapooletu: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

erapooletu: Holger Krahmer

erapooletu:

| — | lõige 10

  erapooletu: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

lõige 10

erapooletu: Holger Krahmer

erapooletu:

| — | muudatusettepanek 11

  poolt: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

poolt: Holger Krahmer

poolt:

| — | otsus (terviktekst)

  erapooletu: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

otsus (terviktekst)

erapooletu: Holger Krahmer

erapooletu:

Raport: Zita Pleštinská — A6-0107/2006

| — | õigusloomega seotud resolutsioon

  poolt: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon

poolt: Othmar Karas

poolt:

Hannu Takkula teatas, et ei saanud hääletada muudatusettepanekut 1 Sousa Pinto raporti kohta, kuna tema hääletamisseade ei töötanud.

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.00.)

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

9.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Jules Maaten, Jean-Louis Bourlanges ja Den Dover teatasid, et vaatamata nende kohalolekule ei ole nende nime kohalolijate nimekirja kantud.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

10.   Inimõigused maailmas 2005. aastal, ELi poliitika (arutelu)

(arutelu)

Raport inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas [2005/2203(INI)] — Välisasjade komisjon

Raportöör: Richard Howitt (A6-0158/2006).

Richard Howitt tutvustas raportit.

Sõna võtsid Hans Winkler (nõukogu eesistuja) ja Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).

Sõna võtsid Raül Romeva i Rueda (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Simon Coveney fraktsiooni PPE-DE nimel, Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel, Johan Van Hecke fraktsiooni ALDE nimel, Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Georgios Karatzaferis fraktsiooni IND/DEM nimel, Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Józef Pinior, Elizabeth Lynne, Feleknas Uca, James Hugh Allister, Laima Liucija Andrikienė, Aloyzas Sakalas, Sajjad Karim, Marek Aleksander Czarnecki, Maria da Assunção Esteves, John Attard-Montalto ja Anneli Jäätteenmäki.

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

Sõna võtsid Bogusław Sonik, Zita Gurmai, Benita Ferrero-Waldner ja Hans Winkler.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 5.6.

18.05.2006 protokolli punkt 5.6

11.   Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I — Euroopa naabruse ja partnerluse vahend ***I — Stabiliseerimisvahend ***I — Ühinemiseelse abi rahastamisvahend * (arutelu)

(arutelu)

Teine raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument [KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD)] — Arengukomisjon

Raportöör: Gay Mitchell (A6-0109/2006).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruse ja partnerluse vahendi loomiseks [KOM(2004)0628 — C6-0129/2004 — 2004/0219(COD)] — Välisasjade komisjon

Raportöör: Konrad Szymański (A6-0164/2006).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend [KOM(2004)0630 — C6-0251/2004 — 2004/0223(COD)] — Välisasjade komisjon

Raportöör: Angelika Beer (A6-0157/2006).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend [KOM(2004)0627 — C6-0047/2005 — 2004/0222(CNS)] — Välisasjade komisjon

Raportöör: István Szent-Iványi (A6-0155/2006).

Sõna võtsid Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige) ja Hans Winkler (nõukogu eesistuja).

Gay Mitchell tutvustas raportit (A6-0109/2006).

Konrad Szymański tutvustas raportit (A6-0164/2006).

Angelika Beer tutvustas raportit (A6-0157/2006).

Paavo Väyrynen (aseraportöör) tutvustas raportit. (A6-0155/2006).

Sõna võtsid Irena Belohorská (AFET komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0109/2006), Mauro Zani (DEVE komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Ignasi Guardans Cambó (CULT komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Elisabeth Schroedter (EMPL komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), László Surján (BUDG komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Andres Tarand (ITRE komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Barbara Kudrycka (LIBE komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Tokia Saïfi (INTA komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Lambert van Nistelrooij (REGI komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2006), Zbigniew Zaleski (INTA komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0155/2006), Gábor Harangozó (REGI komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0155/2006), Pierre Schapira (DEVE komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0157/2006), Antonis Samaras (BUDG komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0157/2006), David Martin (INTA komisjoni arvamuse koostaja) ((A6-0109/2006) (A6-0157/2006)), Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, Miguel Angel Martínez Martínez fraktsiooni PSE nimel, Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Paul Marie Coûteaux fraktsiooni IND/DEM nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

Sõna võtsid Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel, Tunne Kelam, Margrietus van den Berg, Marie Anne Isler Béguin, Tobias Pflüger, Derek Roland Clark, Mieczysław Edmund Janowski, Giorgos Dimitrakopoulos, Ana Maria Gomes, Gisela Kallenbach, Nirj Deva, Marianne Mikko, Elmar Brok, Justas Vincas Paleckis, Hubert Pirker, Alexandra Dobolyi, Panagiotis Beglitis, Libor Rouček, Riitta Myller, Hans Winkler ja Benita Ferrero-Waldner.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: A6-0109/2006: 18.5.2006 protokolli punkt 5.3; A6-0164/2006, A6-0157/2006 ja A6-0155/2006: juuni osaistungjärk.

A6-0109/2006: 18.5.2006 protokolli punkt 5.3; A6-0164/2006, A6-0157/2006 ja A6-0155/2006: juuni osaistungjärk.

12.   Infotund (küsimused nõukogule)

(küsimused nõukogule)

Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0207/2006).

Esimene osa

Esimene osa

Küsimus 1 (Bernd Posselt): Horvaatia ühinemine ELiga.

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bernd Posselt, Richard Corbett ja Reinhard Rack.

Küsimus 2 (Paulo Casaca): Euroopa perekondade väljasaatmine Kanadast.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Paulo Casaca.

Küsimus 3 (Elena Valenciano Martínez-Orozco): naiste ja laste kinnipidamine Iraanis.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Elena Valenciano Martínez-Orozco, Philip Bushill-Matthews ja Hubert Pirker.

Küsimus 4 (Laima Liucija Andrikienė): vajadus tõhusalt koordineeritud/ELi ühise energiapoliitika järele.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Paul Rübig ja Richard Seeber.

Teine osa

Teine osa

Küsimus 5 (Mairead McGuinness): otsene maksustamine.

Alfred Finz (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Gay Mitchell (autori asendaja) ja Andreas Mölzer.

Küsimus 6 (Katerina Batzeli): maksukordade suurem ühtlustamine.

Küsimus 10 (Othmar Karas): ettevõtte tulumaksu ühtne hindamine.

Alfred Finz (nõukogu eesistuja) vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Stavros Arnaoutakis (autori asendaja) ja Othmar Karas.

Küsimus 7 (Eoin Ryan): maksude ühtlustamine.

Alfred Finz vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Eoin Ryan ja Eugenijus Gentvilas.

Küsimus 8 (Robert Evans): maksuparadiisid.

Alfred Finz vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Robert Evans ja Hubert Pirker.

Küsimus 9 (Gay Mitchell): majanduslik ja fiskaalraamistik.

Alfred Finz vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Gay Mitchell ja Andreas Mölzer.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).

vt stenogrammi lisa

Nõukogu infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00.)

(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS

asepresident

13.   Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt *** — Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (arutelu)

(arutelu)

Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt [13886/1/2005 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

Raportöör: Giles Chichester (A6-0134/2006).

Suuliselt vastatav küsimus (O-0024/2006), mille esitas(id) Giles Chichester ITRE komisjoni nimel nõukogule: Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (B6-0020/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0025/2006), mille esitas(id) Giles Chichester ITRE komisjoni nimel komisjonile: Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (B6-0206/2006)

Giles Chichester tutvustas soovitust ja esitas suuliselt vastatavad küsimused.

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) ja Andris Piebalgs (komisjoni liige) vastasid suuliselt vastatavatele küsimustele.

Sõna võtsid Jerzy Buzek fraktsiooni PPE-DE nimel, Reino Paasilinna fraktsiooni PSE nimel, Fiona Hall fraktsiooni ALDE nimel, Rebecca Harms fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vladimír Remek fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, András Gyürk, Britta Thomsen, Derek Roland Clark, Paul Rübig, Hans Winkler ja Andris Piebalgs.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Giles Chichester ITRE komisjoni nimel: Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt (B6-0279/2006) |
| --- | --- |

—

Giles Chichester ITRE komisjoni nimel: Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt (B6-0279/2006)

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 5.5 ja 18.05.2006 protokolli punkt 5.11.

18.05.2006 protokolli punkt 5.5 ja 18.05.2006 protokolli punkt 5.11

14.   Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (eelarve 2007) (arutelu)

(arutelu)

Raport 2007. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia aruanne [2006/2020(BUD)] — Eelarvekomisjon

Raportöör: James Elles (A6-0154/2006).

James Elles tutvustas raportit.

Sõna võttis Dalia Grybauskaitė (komisjoni liige).

Sõna võtsid Jürgen Schröder (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), David Martin (INTA komisjoni arvamuse koostaja), Janusz Lewandowski fraktsiooni PPE-DE nimel, Catherine Guy-Quint fraktsiooni PSE nimel, Kyösti Virrankoski fraktsiooni ALDE nimel, Gérard Onesta fraktsiooni Verts/ALE nimel, Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, Sergej Kozlík (fraktsioonilise kuuluvuseta), Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Anne E. Jensen, Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Gérard Deprez, László Surján, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Agnes Schierhuber, Brigitte Douay, Antonis Samaras ja Albert Jan Maat.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 5.7.

18.05.2006 protokolli punkt 5.7

15.   Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013 (arutelu)

(arutelu)

Raport nõusolekumenetluse ettevalmistamise kohta seoses ühenduse strateegiliste suunistega 2007–2013 (ühtekuuluvuspoliitika kasvu ja tööhõive toetamiseks) [2006/2086(INI)] — Regionaalarengukomisjon

Raportöör: Constanze Angela Krehl (A6-0175/2006).

Constanze Angela Krehl tutvustas raportit.

Sõna võttis Andris Piebalgs (komisjoni liige)

Sõna võtsid Zsolt László Becsey (TRAN komisjoni arvamuse koostaja), Jan Olbrycht fraktsiooni PPE-DE nimel, Riitta Myller fraktsiooni PSE nimel, Jean Marie Beaupuy fraktsiooni ALDE nimel, Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Bairbre de Brún fraktsiooni GUE/NGL nimel, Rolf Berend, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Březina, Inés Ayala Sender, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Sérgio Marques ja Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 5.2.

18.05.2006 protokolli punkt 5.2

16.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord ”PE 373.210/OJJE).

17.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.55.

Julian Priestley

peasekretär

Miroslav Ouzký

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine

Raport: Pervenche BERÈS (A6-0136/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | 359, 110, 35 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

359, 110, 35

Toimus salajane hääletus (kodukorra artikli 162 lõige 1)

2.   Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemine *

Raport: Michel ROCARD (A6-0166/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

3.   Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Genfi redaktsiooniga ühinemise jõustamise meetmed *

Raport: Michel ROCARD (A6-0167/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

4.   Institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist puudutava kokkuleppe sõlmimine

Raport: Sérgio SOUSA PINTO (A6-0144/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 1 | GUE/NGL | NH | - | 122, 451, 14 |
| § | originaaltekst | NH | + | 453, 119, 35 |
| pärast § 1 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 418, 187, 15 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

1

GUE/NGL

NH

-

122, 451, 14

§

originaaltekst

NH

+

453, 119, 35

pärast § 1

2

Verts/ALE

-

3

Verts/ALE

-

4

Verts/ALE

-

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

418, 187, 15

Muudatusettepanekud 2, 3 ja 4 esitati vea tõttu Böge raporti kohta (A6-0150/2006).

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: § 1

GUE/NGL me 1 ja lõpphääletus

5.   Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

Raport: Reimer BÖGE (A6-0150/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | originaaltekst | NH | + | 445, 167, 15 |
| § 6 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 7 | 2 | Verts/ALE | NH | - | 115, 502, 13 |
| § 10 | 3 | Verts/ALE | NH | - | 158, 458, 13 |
| § | originaaltekst | NH | + | 455, 173, 10 |
| § 11 | § | originaaltekst | NH | + | 478, 142, 15 |
| põhj D | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: otsus (terviktekst) | NH | + | 440, 190, 14 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 5

§

originaaltekst

NH

+

445, 167, 15

§ 6

1

Verts/ALE

-

§ 7

2

Verts/ALE

NH

-

115, 502, 13

§ 10

3

Verts/ALE

NH

-

158, 458, 13

§

originaaltekst

NH

+

455, 173, 10

§ 11

§

originaaltekst

NH

+

478, 142, 15

põhj D

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: otsus (terviktekst)

NH

+

440, 190, 14

Muudatusettepanekud 4, 5 ja 6 esitati vea tõttu Böge raporti kohta. Need on vastavuses Sousa Pinto raportiga (A6-0144/2006).

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE §§ 5, 10, 11 ja lõpphääletus

GUE/NGL: lõpphääletus

IND/DEM: lõpphääletus

Verts/ALE: me 2, 3 ja lõpphääletus

PPE-DE: § 10

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE põhjendus D, §§ 5, 11

6.   Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I

Raport: Reinhard RACK (A6-0408/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| blokk nr 1 —




  kompromissmuudatusettepanekud | 38–61
  63–66
  68–69
  71
  74–80 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | | + | |
| blokk nr 1 —




  kompromissmuudatu




  settepanekud eraldi hääletus | 62 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | eraldi | + | |
| 67 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | eraldi | + | |
| 70 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | eraldi | + | |
| 72 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | eraldi | + | |
| blokk nr 2 —




  vastutava komisjoni muudatusettepanekud — hääletus blokkide kaupa | 1–14
  16–24
  26–27
  29–30
  32–33
  35–37 | komisjon | | ↓ | |
| blokk nr 2 —




  vastutava komisjoni muudatusettepanekud — eraldi hääletused | 15 | komisjon | eraldi | ↓ | |
| 25 | komisjon | eraldi | ↓ | |
| 28 | komisjon | eraldi | ↓ | |
| 31 | komisjon | eraldi | ↓ | |
| 34 | komisjon | eraldi | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

blokk nr 1 —

kompromissmuudatusettepanekud

38–61

63–66

68–69

71

74–80

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

+

blokk nr 1 —

kompromissmuudatu

settepanekud eraldi hääletus

62

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

eraldi

+

67

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

eraldi

+

70

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

eraldi

+

72

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

eraldi

+

blokk nr 2 —

vastutava komisjoni muudatusettepanekud — hääletus blokkide kaupa

1–14

16–24

26–27

29–30

32–33

35–37

komisjon

↓

blokk nr 2 —

vastutava komisjoni muudatusettepanekud — eraldi hääletused

15

komisjon

eraldi

↓

25

komisjon

eraldi

↓

28

komisjon

eraldi

↓

31

komisjon

eraldi

↓

34

komisjon

eraldi

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 80 tühistab ja asendab muudatusettepaneku 73.

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: me 15, 25, 28, 31, 34, 62, 67, 70, 72

7.   Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I

Raport: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6-0161/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kompromissblokk nr 1 | 1–3
  9–11
  13
  16–19
  22–23
  26–29
  31–33
  35
  42–47
  49
  51–56 | komisjon




  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +




  GUE/NGL | | + | |
| 41 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | eraldi | + | |
| 48 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | eraldi | + | |
| blokk nr 2 | 5
  12
  14–15
  20–21
  24
  30
  34
  38–39 | komisjon | | ↓ | |
| blokk nr 3 | 4
  6–8
  36
  37
  40 | komisjon | | - | |
| artikkel 1 pärast punkti 5 | 57 | PPE-DE: | EH | - | 215, 346, 6 |
| 50 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +
  GUE/NGL | | + | |
| 25 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

kompromissblokk nr 1

1–3

9–11

13

16–19

22–23

26–29

31–33

35

42–47

49

51–56

komisjon

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +

GUE/NGL

+

41

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

eraldi

+

48

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

eraldi

+

blokk nr 2

5

12

14–15

20–21

24

30

34

38–39

komisjon

↓

blokk nr 3

4

6–8

36

37

40

komisjon

-

artikkel 1 pärast punkti 5

57

PPE-DE:

EH

-

215, 346, 6

50

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +

GUE/NGL

+

25

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Mitmesugust

Fraktsioon GUE/NGL ei ole allkirjastanud muudatusettepanekuid 41 ja 48.

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: me 41 ja 48

8.   Euroopa standardimise rahastamine ***I

Raport: Zita PLĚSTINSKÁ (A6-0107/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 2–3
  5–18
  20–21
  23–26 | komisjon | | + | |
| artikli 3 § 2 | 27 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| artikli 5 § 1 | 28 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 19 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 5 pärast § 3 | 29 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| põhj 5 | 30 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 4 | komisjon | | ↓ | |
| pärast põhj 7 | 31 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 535, 25, 14 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa

2–3

5–18

20–21

23–26

komisjon

+

artikli 3 § 2

27

PPE-DE, PSE + ALDE

+

artikli 5 § 1

28

PPE-DE, PSE + ALDE

+

19

komisjon

↓

artikkel 5 pärast § 3

29

PPE-DE, PSE + ALDE

+

põhj 5

30

PPE-DE, PSE + ALDE

+

4

komisjon

↓

pärast põhj 7

31

PPE-DE, PSE + ALDE

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

535, 25, 14

Muudatusettepanekud 1 ja 22 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seetõttu neid ei hääletatud (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d).

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: lõpphääletus

9.   Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus

Raport: Dariusz ROSATI (A6-0162/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 4 | PSE | | - | |
| § 6 | 5 | PSE | | + | |
| 1 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 6 | 6 | PSE | | - | |
| § 7 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 7 | PSE | osa | | |
| 1/EH | - | 264, 267, 15 |
| 2 | + | |
| pärast § 8 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | GUE/NGL | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| § 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | PSE | EH | + | 266, 245, 37 |
| 16 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 10 | 9 | PSE | | - | |
| 10 | PSE | EH | - | 263, 273, 8 |
| § 11 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 3 | Verts/ALE | | - | |
| 17 | GUE/NGL | | - | |
| § 19 | 11 | PSE | | + | |
| pärast § 22 | 12 | PSE | | - | |
| pärast § 24 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 3

4

PSE

-

§ 6

5

PSE

+

1

Verts/ALE

-

pärast § 6

6

PSE

-

§ 7

13

GUE/NGL

-

§ 8

7

PSE

osa

1/EH

-

264, 267, 15

2

+

pärast § 8

14

GUE/NGL

-

15

GUE/NGL

osa

1

-

2

↓

§ 10

2

Verts/ALE

-

8

PSE

EH

+

266, 245, 37

16

GUE/NGL

-

pärast § 10

9

PSE

-

10

PSE

EH

-

263, 273, 8

§ 11

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 13

3

Verts/ALE

-

17

GUE/NGL

-

§ 19

11

PSE

+

pärast § 22

12

PSE

-

pärast § 24

18

GUE/NGL

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

Verts/ALE

§ 11

1. osa:“rõhutab, et ELi madala tarbija- ja investorite usalduse ... viimase aja suundumustes riikide rahanduses”

2. osa:“märgib, et liikmesriikide puudujääk on jätkuvalt ... tehtud lihtsad majanduslikud korrektsioonid;”

me 15

1. osa:“nõuab ELi ja liikmesriikide kombineeritud ... eesmärgi — hindade stabiilsuse — muutmisega”

2. osa:“ning ii) stabiilsuse ja kasvu pakti tühistamisel”

PPE-DE

me 7

1. osa: kogu tekst, välja arvatud teine väljajäetud osa (“olenemata sellest, kas nad on eurotsooni liikmed või mitte”)

2. osa: teine väljajäetud osa

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Berèsi raport A6-0136/2006

Salajane hääletus

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

2.   Sousa Pinto raport A6-0144/2006

Muudatusettepanek 1

Poolt: 122

ALDE: Ek, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Markov, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini

PSE: Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bourzai, Carlotti, Carnero González, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Krehl, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Medina Ortega, Morgan, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 451

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Voggenhuber

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Meijer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Borghezio, Helmer, Kozlík, Rivera

PSE: Hutchinson, Moscovici

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Johannes Voggenhuber

Vastu

Carlos Carnero González, Constanze Angela Krehl

Erapooletuid

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

3.   Sousa Pinto raport A6-0144/2006

Lõige 1

Poolt: 453

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Toussas, Uca

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Vastu: 119

ALDE: Manders

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Iturgaiz Angulo, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Ettl, Falbr, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Sakalas, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Erapooletuid: 35

GUE/NGL: Adamou, Liotard

IND/DEM: Lundgren

NI: Borghezio, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Hannan, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sumberg, Tannock, Van Orden, Veneto

PSE: Busquin, Hutchinson, Tarabella

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Godelieve Quisthoudt-Rowohl

Vastu

Johannes Voggenhuber, Feleknas Uca, Diamanto Manolakou, Georgios Toussas, Brigitte Douay

4.   Sousa Pinto raport A6-0144/2006

Otsus

Poolt: 418

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill

Vastu: 187

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Meijer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Cottigny, Hutchinson, Le Foll, Occhetto, Poignant

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

5.   Böge raport A6-0150/2006

Lõige 5

Poolt: 445

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 167

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Hannan, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Veneto

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Ettl, Falbr, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

UEN: Berlato, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Böge raport A6-0150/2006

Muudatusettepanek 2

Poolt: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Liese

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Pinior, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Kuźmiuk

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 502

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Busquin, Hutchinson, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Hääletuse parandused

Erapooletuid

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

7.   Böge raport A6-0150/2006

Muudatusettepanek 3

Poolt: 158

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Díaz de Mera García Consuegra, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Navarro, Occhetto, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 458

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Claeys, Giertych, Helmer, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill, Rühle

Erapooletuid: 13

IND/DEM: Krupa, Pęk

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson, Moscovici, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu

Michael Cashman

Erapooletuid

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

8.   Böge raport A6-0150/2006

Lõige 10

Poolt: 455

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Gabriele, Morgantini

IND/DEM: Blokland

NI: Bobošíková, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Kusstatscher

Vastu: 173

ALDE: Duff

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Liese, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Moraes, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Krasts, Pirilli, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 10

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt

Jo Leinen, Andrew Duff

9.   Böge raport A6-0150/2006

Lõige 11

Poolt: 478

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 142

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Deva, Duchoň, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Böge raport A6-0150/2006

Otsus

Poolt: 440

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill

Vastu: 190

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, del Castillo Vera, Chichester, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Goebbels, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 14

ALDE: Chatzimarkakis, Klinz, Lambsdorff, Schuth

GUE/NGL: Adamou

PPE-DE: Belet, Brepoels

PSE: Busquin, Cottigny, Désir, Hutchinson, Occhetto, Poignant

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Plestinska raport A6-0107/2006

Resolutsioon

Poolt: 535

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Kozlík, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 25

GUE/NGL: Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Wohlin

NI: Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Manolakou, Meijer, Sjöstedt, Toussas, Triantaphyllides

NI: Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0207

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine

Euroopa Parlamendi otsus nõukogu soovituse kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (C6-0071/2006 — 2006/0801(CNS))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. veebruari 2006. aasta soovitust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. veebruari 2006. aasta soovitust (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0071/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 112 lõike 2 punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0071/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 102; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 102;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0136/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0136/2006),

| 1. | esitab positiivse arvamuse Jürgen Starki nimetamise kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks; |
| --- | --- |

1.

esitab positiivse arvamuse Jürgen Starki nimetamise kohta Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 47, 17.2.2006, lk 58.

P6_TA(2006)0208

Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine 2. juulil 1999. aastal Genfis vastu võetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0687 — C6-0061/2006 — 2005/0273(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0687) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0687) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teist lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teist lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0061/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0061/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklilt 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklilt 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0166/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0166/2006),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT-s seni avaldamata.

P6_TA(2006)0209

Tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi jõustamise meetmed *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 6/2002 ja (EÜ) nr 40/94, et jõustada Euroopa Ühenduse ühinemine tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (KOM(2005)0689 — C6-0058/2006 — 2005/0274(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0689) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0689) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0058/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0058/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0167/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0167/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0210

Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2004/2099(ACI) — 2006/2028(ACI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 272; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 272;

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (1), eriti selle punkti 26; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (1), eriti selle punkti 26;

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite (2007–2013) kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite (2007–2013) kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu finantsperspektiivi ja institutsioonidevahelise kokkuleppe (2007–2013) uuendamist käsitleva seisukoha kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu finantsperspektiivi ja institutsioonidevahelise kokkuleppe (2007–2013) uuendamist käsitleva seisukoha kohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti “Ettepanek uuendada eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet ”(KOM(2004)0498); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti “Ettepanek uuendada eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet ”(KOM(2004)0498);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti “Panus institutsioonidevahelistesse läbirääkimistesse, mis käsitlevad ettepanekut, millega uuendatakse institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta”(KOM(2006)0075); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti “Panus institutsioonidevahelistesse läbirääkimistesse, mis käsitlevad ettepanekut, millega uuendatakse institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta”(KOM(2006)0075);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti “Läbivaadatud ettepanek: Eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe uuendamine”(KOM(2006)0036); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti “Läbivaadatud ettepanek: Eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe uuendamine”(KOM(2006)0036);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga “Ehitades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013 ”(KOM(2004)0101), komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Finantsperspektiiv 2007–2013 ”(KOM(2004)0487) ning komisjoni töödokumenti pealkirjaga “Tehnilised kohandused komisjoni ettepanekule mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kohta ”(SEC(2005)0494); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga “Ehitades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013 ”(KOM(2004)0101), komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Finantsperspektiiv 2007–2013 ”(KOM(2004)0487) ning komisjoni töödokumenti pealkirjaga “Tehnilised kohandused komisjoni ettepanekule mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kohta ”(SEC(2005)0494);

| — | võttes arvesse 18. oktoobril 2005. aastal vastuvõetud ühisdeklaratsiooni, mis käsitleb suuniseid õigusloomealaste ettepanekute kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. oktoobril 2005. aastal vastuvõetud ühisdeklaratsiooni, mis käsitleb suuniseid õigusloomealaste ettepanekute kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2007–2013;

| — | võttes arvesse 15.–16. detsembril 2005 kokkutulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi (... 15915/05, CADREFIN 268); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15.–16. detsembril 2005 kokkutulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi (... 15915/05, CADREFIN 268);

| — | võttes arvesse 23. jaanuari 2006. aasta, 21. veebruari 2006. aasta, 21. märtsi 2006. aasta ja 4. aprilli 2006. aasta kolmepoolseid kohtumisi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. jaanuari 2006. aasta, 21. veebruari 2006. aasta, 21. märtsi 2006. aasta ja 4. aprilli 2006. aasta kolmepoolseid kohtumisi;

| — | võttes arvesse käesolevale otsusele lisatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimise kohta eelnõud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käesolevale otsusele lisatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimise kohta eelnõud;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 120 lõiget 1 ning VI lisa IV jaotise punkte 1 ja 2 ning XVIII jaotise punkti 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 120 lõiget 1 ning VI lisa IV jaotise punkte 1 ja 2 ning XVIII jaotise punkti 4;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0150/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0150/2006);

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0144/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0144/2006),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on lõpetanud läbirääkimised uue institutsioonidevahelise kokkuleppe üle eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ajavahemikuks 2007–2013 (edaspidi “kokkuleppe eelnõu”); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on lõpetanud läbirääkimised uue institutsioonidevahelise kokkuleppe üle eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ajavahemikuks 2007–2013 (edaspidi “kokkuleppe eelnõu”);

| B. | arvestades, et vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 algatas komisjon uue finantsperspektiivi ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe koostamise protsessi, esitades ettepanekud 10. veebruaril ja 14. juulil 2004; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 algatas komisjon uue finantsperspektiivi ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe koostamise protsessi, esitades ettepanekud 10. veebruaril ja 14. juulil 2004;

| C. | arvestades, et pärast seda, kui Euroopa Parlament võttis 8. juunil 2005 vastu läbirääkimiste seisukoha ja liikmesriigid 2005. aasta detsembris kokkuleppele jõudsid, esitas komisjon läbivaadatud ettepaneku uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta ning tehnilised dokumendid Euroopa Ülemkogu järelduste mõju kohta, võimaldades õiglasel alusel läbirääkimisi alustada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast seda, kui Euroopa Parlament võttis 8. juunil 2005 vastu läbirääkimiste seisukoha ja liikmesriigid 2005. aasta detsembris kokkuleppele jõudsid, esitas komisjon läbivaadatud ettepaneku uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta ning tehnilised dokumendid Euroopa Ülemkogu järelduste mõju kohta, võimaldades õiglasel alusel läbirääkimisi alustada;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament oli kindlalt otsustanud saavutada tasakaalustatud mitmeaastase finantsraamistiku, mis sisaldaks piisavaid vahendeid järgnevate aastate poliitiliste nõudmiste jaoks ning asjakohaseid vahendeid ja reforme rakendamise parandamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament oli kindlalt otsustanud saavutada tasakaalustatud mitmeaastase finantsraamistiku, mis sisaldaks piisavaid vahendeid järgnevate aastate poliitiliste nõudmiste jaoks ning asjakohaseid vahendeid ja reforme rakendamise parandamiseks;

| E. | arvestades, et mitmeaastaste programmide täismahus rakendamine sõltub institutsioonidevahelise kokkuleppe ja finantsraamistiku täpselt ajastatud sõlmimisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmeaastaste programmide täismahus rakendamine sõltub institutsioonidevahelise kokkuleppe ja finantsraamistiku täpselt ajastatud sõlmimisest;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament oli ainus institutsioon, mis kujundas välja üldise strateegia ning sooritas täieliku ja põhjaliku vajaduste analüüsi poliitiliste prioriteetide kindlakstegemiseks, erinevalt nõukogu lähenemisest, mis põhineb ülemmääradel ja protsentidel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament oli ainus institutsioon, mis kujundas välja üldise strateegia ning sooritas täieliku ja põhjaliku vajaduste analüüsi poliitiliste prioriteetide kindlakstegemiseks, erinevalt nõukogu lähenemisest, mis põhineb ülemmääradel ja protsentidel;

| G. | arvestades, et eelarvekomisjon annab kokkuleppe eelnõus esitatud poliitilistele ja finantsvalikutele positiivse hinnangu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelarvekomisjon annab kokkuleppe eelnõus esitatud poliitilistele ja finantsvalikutele positiivse hinnangu;

| H. | arvestades, et kokkuleppe eelnõus ei tõstatata Euroopa Liidu esmase õigusega kokkusobimatuse probleeme ning selles on täielikult arvesse võetud Euroopa Parlamendi eesõigusi eelarve osas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kokkuleppe eelnõus ei tõstatata Euroopa Liidu esmase õigusega kokkusobimatuse probleeme ning selles on täielikult arvesse võetud Euroopa Parlamendi eesõigusi eelarve osas;

| I. | arvestades, et kokkuleppe eelnõu ei ole vastuolus Euroopa Parlamendi kodukorra ühegi aspektiga; arvestades, et siiski võib tõstatada küsimuse, kas ei oleks mõistlik teha kodukorras, eelkõige selle IV lisas mõningaid muudatusi, et Euroopa Parlament saaks parimal võimalikul viisil osaleda kokkuleppe eelnõu kohastes erimenetlustes; arvestades, et eelkõige kehtib see järgmiste menetluste puhul:






  — | valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi korrigeerimised, |
| --- | --- | --- |

I.

arvestades, et kokkuleppe eelnõu ei ole vastuolus Euroopa Parlamendi kodukorra ühegi aspektiga; arvestades, et siiski võib tõstatada küsimuse, kas ei oleks mõistlik teha kodukorras, eelkõige selle IV lisas mõningaid muudatusi, et Euroopa Parlament saaks parimal võimalikul viisil osaleda kokkuleppe eelnõu kohastes erimenetlustes; arvestades, et eelkõige kehtib see järgmiste menetluste puhul:

—

valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi korrigeerimised,

| — | finantsraamistiku läbivaatamine, |
| --- | --- |

—

finantsraamistiku läbivaatamine,

| — | hädaabireservi kasutamine, |
| --- | --- |

—

hädaabireservi kasutamine,

| — | Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutamine, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutamine,

| — | paindlikkusinstrumendi kasutamine, |
| --- | --- |

—

paindlikkusinstrumendi kasutamine,

| — | Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutamine, |
| --- | --- |

—

Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutamine,

| — | laienemisest tulenevate ülesannete täitmisega seotud finantsraamistiku korrigeerimine, |
| --- | --- |

—

laienemisest tulenevate ülesannete täitmisega seotud finantsraamistiku korrigeerimine,

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on finantsperspektiivi kasutamise ajal esimest korda rohkem kui kaheksa kuu jooksul pidanud arutelusid selleks otstarbeks moodustatud ajutises komisjonis ja võtnud vastu kolmel sambal põhineva üldise läbirääkimiste seisukoha, mille eesmärk on:






  — | ühildada poliitilisi prioriteete ja rahalisi vajadusi; |
| --- | --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on finantsperspektiivi kasutamise ajal esimest korda rohkem kui kaheksa kuu jooksul pidanud arutelusid selleks otstarbeks moodustatud ajutises komisjonis ja võtnud vastu kolmel sambal põhineva üldise läbirääkimiste seisukoha, mille eesmärk on:

—

ühildada poliitilisi prioriteete ja rahalisi vajadusi;

| — | kaasajastada eelarve struktuuri; |
| --- | --- |

—

kaasajastada eelarve struktuuri;

| — | parandada ELi eelarve täitmise kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

parandada ELi eelarve täitmise kvaliteeti;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament lükkas tagasi Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järeldused nende praegusel kujul, leides, et need ei anna ELile kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid vahendeid tulevaste ülesannetega toimetulekuks, ning kutsus nõukogu üles saavutama tõelist mandaati Euroopa Parlamendiga läbirääkimiste pidamiseks; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament lükkas tagasi Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järeldused nende praegusel kujul, leides, et need ei anna ELile kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid vahendeid tulevaste ülesannetega toimetulekuks, ning kutsus nõukogu üles saavutama tõelist mandaati Euroopa Parlamendiga läbirääkimiste pidamiseks;

| 3. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi rahulolematust Euroopa Ülemkogus kokkuleppe saavutamise viisiga, kus läbirääkimiste keskpunkti kerkisid liikmesriikide üksikud huvid, mitte ühised Euroopa tasandi eesmärgid; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi rahulolematust Euroopa Ülemkogus kokkuleppe saavutamise viisiga, kus läbirääkimiste keskpunkti kerkisid liikmesriikide üksikud huvid, mitte ühised Euroopa tasandi eesmärgid;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on mitmel korral väljendanud valmisolekut alustada nõukoguga konstruktiivseid läbirääkimisi kummagi poole seisukohtade üle, et jõuda kokkuleppele, mis põhineks vastuvõetavatel kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel muudatustel realistlikus ajalises raamistuses; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on mitmel korral väljendanud valmisolekut alustada nõukoguga konstruktiivseid läbirääkimisi kummagi poole seisukohtade üle, et jõuda kokkuleppele, mis põhineks vastuvõetavatel kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel muudatustel realistlikus ajalises raamistuses;

| 5. | arvab, et kokkulepe, mille kolm institutsiooni 4. aprillil 2006. aastal sõlmisid, oli ainus võimalik kompromiss, mille Euroopa Parlament võis läbirääkimistel mitmeaastase eelarve üle saavutada, et tagada ELi õiguse järjepidevus, kindlustada ELi rahaliste vahendite usaldusväärne finantshaldus ning säilitada järgneval perioodil parlamendi õigusloome- ja eelarvealased volitused; |
| --- | --- |

5.

arvab, et kokkulepe, mille kolm institutsiooni 4. aprillil 2006. aastal sõlmisid, oli ainus võimalik kompromiss, mille Euroopa Parlament võis läbirääkimistel mitmeaastase eelarve üle saavutada, et tagada ELi õiguse järjepidevus, kindlustada ELi rahaliste vahendite usaldusväärne finantshaldus ning säilitada järgneval perioodil parlamendi õigusloome- ja eelarvealased volitused;

| 6. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle paluda komisjonil koostada täielik ja laiaulatuslik ülevaade ELi kulutuste ja ressursside kõikide aspektide kohta; kinnitab, et Euroopa Parlament kavatseb nõukogu eelarvepartnerina selle ülevaate koostamises osaleda, et jõuda kokkuleppele uue, tervikliku finantssüsteemi osas, mis on õiglane, paindlik, edumeelne ja läbipaistev ning mis annab liidule vahendi liidu püüdluste kokkusobitamiseks omavahendite, mitte liikmesriikide osamaksudega; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle paluda komisjonil koostada täielik ja laiaulatuslik ülevaade ELi kulutuste ja ressursside kõikide aspektide kohta; kinnitab, et Euroopa Parlament kavatseb nõukogu eelarvepartnerina selle ülevaate koostamises osaleda, et jõuda kokkuleppele uue, tervikliku finantssüsteemi osas, mis on õiglane, paindlik, edumeelne ja läbipaistev ning mis annab liidule vahendi liidu püüdluste kokkusobitamiseks omavahendite, mitte liikmesriikide osamaksudega;

| 7. | tervitab sõlmitud kokkulepet, eriti Euroopa Parlamendi läbirääkimisteseisukoha kolme samba raames saavutatud edu: | Ühildada poliitilisi prioriteete ja rahalisi vajadusi:







  — | suurendades 4 miljardi euro võrra vahendeid, mis on ette nähtud Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri kohtumisel kooskõlastatud poliitiliste meetmete jaoks, kusjuures see summa tuleks eraldada otse rubriikidesse 1a, 1b, 2, 3b ja 4 kuuluvatele programmidele; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

tervitab sõlmitud kokkulepet, eriti Euroopa Parlamendi läbirääkimisteseisukoha kolme samba raames saavutatud edu:

Ühildada poliitilisi prioriteete ja rahalisi vajadusi:

—

suurendades 4 miljardi euro võrra vahendeid, mis on ette nähtud Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri kohtumisel kooskõlastatud poliitiliste meetmete jaoks, kusjuures see summa tuleks eraldada otse rubriikidesse 1a, 1b, 2, 3b ja 4 kuuluvatele programmidele;

| — | suurendades oluliselt EIP 2,5 miljardi euro suurust reservi, mis tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks EIP ja ELi eelarve uue kaasrahastamiskava alusel, et suurendada ELi eelarve võimendavat mõju teadus- ja arendustegevusele, üleeuroopalistele võrkudele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kokku kuni 60 miljardi euroni; |
| --- | --- |

—

suurendades oluliselt EIP 2,5 miljardi euro suurust reservi, mis tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks EIP ja ELi eelarve uue kaasrahastamiskava alusel, et suurendada ELi eelarve võimendavat mõju teadus- ja arendustegevusele, üleeuroopalistele võrkudele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kokku kuni 60 miljardi euroni;

| — | rahastades selliseid programmiväliseid vajadusi nagu hädaabireserv (1,5 miljardit eurot) ja Euroopa Liidu solidaarsusfond (kuni 7 miljardit eurot) väljaspool finantsraamistikku, taotledes vajaduse korral liikmesriikidelt täiendavaid vahendeid; |
| --- | --- |

—

rahastades selliseid programmiväliseid vajadusi nagu hädaabireserv (1,5 miljardit eurot) ja Euroopa Liidu solidaarsusfond (kuni 7 miljardit eurot) väljaspool finantsraamistikku, taotledes vajaduse korral liikmesriikidelt täiendavaid vahendeid;

| — | rahastades Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (kuni 3,5 miljonit eurot), taaskasutades tühistatud assigneeringuid väljaspool finantsraamistikku; |
| --- | --- |

—

rahastades Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (kuni 3,5 miljonit eurot), taaskasutades tühistatud assigneeringuid väljaspool finantsraamistikku;

| | Parandada eelarve struktuuri paindlikkuse suurendamise teel:







  — | säilitades paindlikkusele ette nähtud üldise 1,4 miljardi euro suuruse summa nimetatud ajavahemiku jooksul, mida kasutamise korral rahastatakse liikmesriikidelt taotletavate täiendavate vahenditega, koos võimalusega aastane summa (200 miljonit eurot) kasutamata jäämise korral üle kanda kahele järgnevale aastale ning uue võimalusega kasutada vahendit samade vajaduste tarbeks rohkem kui ühe aasta jooksul; |
| --- | --- | --- |

Parandada eelarve struktuuri paindlikkuse suurendamise teel:

—

säilitades paindlikkusele ette nähtud üldise 1,4 miljardi euro suuruse summa nimetatud ajavahemiku jooksul, mida kasutamise korral rahastatakse liikmesriikidelt taotletavate täiendavate vahenditega, koos võimalusega aastane summa (200 miljonit eurot) kasutamata jäämise korral üle kanda kahele järgnevale aastale ning uue võimalusega kasutada vahendit samade vajaduste tarbeks rohkem kui ühe aasta jooksul;

| — | võimaluse tagamisega Euroopa Parlamendi vastvalitud koosseisule anda hinnang institutsioonidevahelise kokkuleppe ja finantsraamistiku toimimisele 2009. aasta lõpuks, võttes aluseks aruande, mille komisjon ühepoolselt kohustus esitama, ning millele võidakse vajadusel lisada ettepanekud; |
| --- | --- |

—

võimaluse tagamisega Euroopa Parlamendi vastvalitud koosseisule anda hinnang institutsioonidevahelise kokkuleppe ja finantsraamistiku toimimisele 2009. aasta lõpuks, võttes aluseks aruande, mille komisjon ühepoolselt kohustus esitama, ning millele võidakse vajadusel lisada ettepanekud;

| | Parandada ELi rahastamise kvaliteeti ja säilitada parlamendi õigused:







  — | lisades muudetud finantsmäärusesse proportsionaalsuse ja kasutajasõbralikkuse põhimõtte, liikmesriikide vastutuse halduskoostöös parema sisekontrolli saavutamiseks ELi rahastamise üle, vajaduse kehtestada kaasfinantseerimismehhanism EIPga, et suurendada ELi poliitika võimendavat mõju, Euroopa Parlamendi osalemise rahastamiskavas ja uute asutuste rahastamisel, ilma et see piiraks rakenduskavasid; |
| --- | --- | --- |

Parandada ELi rahastamise kvaliteeti ja säilitada parlamendi õigused:

—

lisades muudetud finantsmäärusesse proportsionaalsuse ja kasutajasõbralikkuse põhimõtte, liikmesriikide vastutuse halduskoostöös parema sisekontrolli saavutamiseks ELi rahastamise üle, vajaduse kehtestada kaasfinantseerimismehhanism EIPga, et suurendada ELi poliitika võimendavat mõju, Euroopa Parlamendi osalemise rahastamiskavas ja uute asutuste rahastamisel, ilma et see piiraks rakenduskavasid;

| — | Euroopa Parlamendi täieliku osalemisega ulatuslikus läbivaatamises, Euroopa Parlamendi suurema osalemisega ÜVJP otsustamisprotsessis ja demokraatliku järelevalve suurendamisega välistegevuses; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi täieliku osalemisega ulatuslikus läbivaatamises, Euroopa Parlamendi suurema osalemisega ÜVJP otsustamisprotsessis ja demokraatliku järelevalve suurendamisega välistegevuses;

| 8. | on siiski teadlik, et hulk puudujääke on jäänud läbirääkimiste käigus seni lahendamata; on seisukohal, et nende puudujääkidega tuleks tegelda ajavahemiku 2008–2009 läbivaatamise käigus ning võimaluse korral iga-aastaste eelarvemenetluste käigus; juhib tähelepanu asjaolule, et eriti omavahendite süsteemi, samuti kulude poolt tuleb kiiresti reformida, et vältida samasuguseid valusaid liikmesriikidevahelise kauplemise kogemusi järgmise finantsraamistiku puhul; |
| --- | --- |

8.

on siiski teadlik, et hulk puudujääke on jäänud läbirääkimiste käigus seni lahendamata; on seisukohal, et nende puudujääkidega tuleks tegelda ajavahemiku 2008–2009 läbivaatamise käigus ning võimaluse korral iga-aastaste eelarvemenetluste käigus; juhib tähelepanu asjaolule, et eriti omavahendite süsteemi, samuti kulude poolt tuleb kiiresti reformida, et vältida samasuguseid valusaid liikmesriikidevahelise kauplemise kogemusi järgmise finantsraamistiku puhul;

| 9. | kinnitab oma seisukohta, et kõik tulevased finantsraamistikud tuleks kehtestada viieks aastaks, mis vastab Euroopa Parlamendi ja komisjoni ametiajale; |
| --- | --- |

9.

kinnitab oma seisukohta, et kõik tulevased finantsraamistikud tuleks kehtestada viieks aastaks, mis vastab Euroopa Parlamendi ja komisjoni ametiajale;

| 10. | meenutab, et Euroopa Parlamendi seisukoht eespool mainitud 8. juuni 2005. aasta resolutsioonis on eesmärk, mis tagaks rahastamise optimaalse taseme ja edasised reformid, et Euroopa Liidu püüdlusi saavutada; |
| --- | --- |

10.

meenutab, et Euroopa Parlamendi seisukoht eespool mainitud 8. juuni 2005. aasta resolutsioonis on eesmärk, mis tagaks rahastamise optimaalse taseme ja edasised reformid, et Euroopa Liidu püüdlusi saavutada;

| 11. | tuletab meelde, et on vaja kehtestada kindel üleminekukord juhuks, kui põhiseaduse leping jõustub enne uue finantsraamistiku kehtivuse lõppemist; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et on vaja kehtestada kindel üleminekukord juhuks, kui põhiseaduse leping jõustub enne uue finantsraamistiku kehtivuse lõppemist;

| 12. | eeldab, et järgmises institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatavad reformid avaldavad kiiresti mõju eelarve kvalitatiivsele täitmisele, kaasa arvatud halduskoormuse vähendamine ja märgatav mõju Euroopa Liidu kodanike jaoks, hõlbustades nende juurdepääsu ELi rahastamisele; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et järgmises institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatavad reformid avaldavad kiiresti mõju eelarve kvalitatiivsele täitmisele, kaasa arvatud halduskoormuse vähendamine ja märgatav mõju Euroopa Liidu kodanike jaoks, hõlbustades nende juurdepääsu ELi rahastamisele;

| 13. | kiidab uue institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvealase ja finantsmõju heaks; |
| --- | --- |

13.

kiidab uue institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvealase ja finantsmõju heaks;

| 14. | rõhutab, et erikomisjonide arvamused olid läbirääkimistel kasulikuks toeks; on seisukohal, et institutsioonidevaheline kokkulepe on kokkulepitud kujul kvalitatiivses või kvantitatiivses mõttes suunatud suuremale osale erikomisjonide poolt esitatud taotlustest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et erikomisjonide arvamused olid läbirääkimistel kasulikuks toeks; on seisukohal, et institutsioonidevaheline kokkulepe on kokkulepitud kujul kvalitatiivses või kvantitatiivses mõttes suunatud suuremale osale erikomisjonide poolt esitatud taotlustest;

| 15. | kiidab käesolevale otsusele lisatud kokkuleppe eelnõu teksti heaks; |
| --- | --- |

15.

kiidab käesolevale otsusele lisatud kokkuleppe eelnõu teksti heaks;

| 16. | palub pädeval parlamendikomisjonil uurida, millises ulatuses oleks asjakohane muuta kodukorda, eelkõige selle IV lisa, et Euroopa Parlament saaks parimal võimalikul viisil osaleda kokkuleppe eelnõu kohastes erimenetlustes; |
| --- | --- |

16.

palub pädeval parlamendikomisjonil uurida, millises ulatuses oleks asjakohane muuta kodukorda, eelkõige selle IV lisa, et Euroopa Parlament saaks parimal võimalikul viisil osaleda kokkuleppe eelnõu kohastes erimenetlustes;

| 17. | teeb Euroopa Parlamendi presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamiseks nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

17.

teeb Euroopa Parlamendi presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamiseks nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2005/708/EÜ (ELT L 269, 14.10.2005, lk 24).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0224.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0453.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0010.

LISA

INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE, EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI VAHEL EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE KOHTA

EUROOPA PARLAMENT, EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

edaspidi “institutsioonid”,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

| 1. | Käesoleva kokkuleppe eesmärk on rakendada eelarvedistsipliini, parandada iga-aastase eelarvemenetluse toimimist ja institutsioonidevahelist koostööd eelarveküsimustes ning tagada usaldusväärne finantsjuhtimine. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva kokkuleppe eesmärk on rakendada eelarvedistsipliini, parandada iga-aastase eelarvemenetluse toimimist ja institutsioonidevahelist koostööd eelarveküsimustes ning tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.

| 2. | Käesoleva kokkuleppe raames hõlmab eelarvedistsipliin kõiki kulusid. Eelarvedistsipliin on kõigi institutsioonide jaoks siduv kogu käesoleva lepingu kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva kokkuleppe raames hõlmab eelarvedistsipliin kõiki kulusid. Eelarvedistsipliin on kõigi institutsioonide jaoks siduv kogu käesoleva lepingu kehtivusaja jooksul.

| 3. | Käesolev kokkulepe ei muuda institutsioonide vastavat eelarvepädevust, mis on sätestatud asutamislepingutes. Seal, kus käesolevale punktile viidatakse, langetab nõukogu oma otsused kvalifitseeritud häälteenamusega ja Euroopa Parlament oma otsused oma liikmete häälteenamuse ja kolme viiendikuga antud häältest, seda vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping”) artikli 272 lõike 9 viiendale lõigule. |
| --- | --- |

3.

Käesolev kokkulepe ei muuda institutsioonide vastavat eelarvepädevust, mis on sätestatud asutamislepingutes. Seal, kus käesolevale punktile viidatakse, langetab nõukogu oma otsused kvalifitseeritud häälteenamusega ja Euroopa Parlament oma otsused oma liikmete häälteenamuse ja kolme viiendikuga antud häältest, seda vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping”) artikli 272 lõike 9 viiendale lõigule.

| 4. | Kui kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2007–2013 (edaspidi “finantsraamistik”) jooksul tehakse põhilepingutes muudatus, mis mõjutab eelarvet, tehakse vastavalt vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

4.

Kui kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2007–2013 (edaspidi “finantsraamistik”) jooksul tehakse põhilepingutes muudatus, mis mõjutab eelarvet, tehakse vastavalt vajalikud kohandused.

| 5. | Käesolevat kokkulepet võib muuta üksnes kõikide institutsioonide nõusolekul. Finantsraamistikus tehakse muudatusi käesolevas kokkuleppes selleks otstarbeks sätestatud menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

5.

Käesolevat kokkulepet võib muuta üksnes kõikide institutsioonide nõusolekul. Finantsraamistikus tehakse muudatusi käesolevas kokkuleppes selleks otstarbeks sätestatud menetluste kohaselt.

| 6. | Käesolev kokkulepe on kolmeosaline:






  — | I osa sisaldab finantsraamistiku mõistet ja rakendussätteid ning kehtib selle finantsraamistiku kestuse vältel, |
| --- | --- | --- |

6.

Käesolev kokkulepe on kolmeosaline:

—

I osa sisaldab finantsraamistiku mõistet ja rakendussätteid ning kehtib selle finantsraamistiku kestuse vältel,

| — | II osas käsitletakse eelarvemenetluse käigus toimuva institutsioonidevahelise koostöö parandamist, |
| --- | --- |

—

II osas käsitletakse eelarvemenetluse käigus toimuva institutsioonidevahelise koostöö parandamist,

| — | III osa sisaldab ELi vahendite usaldusväärse finantsjuhtimisega seotud sätteid. |
| --- | --- |

—

III osa sisaldab ELi vahendite usaldusväärse finantsjuhtimisega seotud sätteid.

| 7. | Juhul kui komisjon peab seda vajalikuks ja igal juhul samal ajal, kui ta punkti 30 kohaselt esitab uue finantsraamistiku ettepaneku, esitab komisjon käesoleva kokkuleppe kohaldamist käsitleva aruande ja lisab sellele vajadusel muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui komisjon peab seda vajalikuks ja igal juhul samal ajal, kui ta punkti 30 kohaselt esitab uue finantsraamistiku ettepaneku, esitab komisjon käesoleva kokkuleppe kohaldamist käsitleva aruande ja lisab sellele vajadusel muudatusettepanekud.

| 8. | Käesolev kokkulepe jõustub 1. jaanuaril 2007 ja see asendab:






  — | 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta, (1) |
| --- | --- | --- |

8.

Käesolev kokkulepe jõustub 1. jaanuaril 2007 ja see asendab:

—

6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta, (1)

| — | 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta. (2) |
| --- | --- |

—

7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta. (2)

I OSA — FINANTSRAAMISTIK: MÕISTE JA RAKENDUSSÄTTED

A.   Finantsraamistiku sisu ja rakendusala

| 9. | Finantsraamistik on esitatud I lisas. See kujutab endast institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini lähteraamistikku. |
| --- | --- |

9.

Finantsraamistik on esitatud I lisas. See kujutab endast institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini lähteraamistikku.

| 10. | Finantsraamistiku eesmärk on tagada, et keskpika ajavahemiku jooksul muutuvad Euroopa Liidu kulutused üldiste liikide lõikes korrapäraselt ja omavahendite piires. |
| --- | --- |

10.

Finantsraamistiku eesmärk on tagada, et keskpika ajavahemiku jooksul muutuvad Euroopa Liidu kulutused üldiste liikide lõikes korrapäraselt ja omavahendite piires.

| 11. | Finantsraamistikus kehtestatakse igaks aastaks vahemikul 2007 kuni 2013 ja iga rubriigi või alamrubriigi kohta kulutuste summa kulukohustuste assigneeringutena. Kulutuste iga-aastased üldsummad on samuti esitatud nii kulukohustuste assigneeringute kui ka maksete assigneeringutena.
  Kõik need summad on väljendatud 2004. aasta hindades.
  Finantsraamistikus ei võeta arvesse eelarvepunkte, mida rahastatakse sihtotstarbelistest tuludest Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (3), edaspidi “finantsmäärus”, artikli 18 tähenduses.
  Euroopa Liidu üldeelarvesse lülitamata toiminguid ja ühenduse omavahendite eri kategooriate eeldatavat muutumist käsitlev teave on soovituslikult esitatud eraldi tabelites. Seda teavet ajakohastatakse igal aastal koos finantsraamistiku tehnilise kohandamisega. |
| --- | --- |

11.

Finantsraamistikus kehtestatakse igaks aastaks vahemikul 2007 kuni 2013 ja iga rubriigi või alamrubriigi kohta kulutuste summa kulukohustuste assigneeringutena. Kulutuste iga-aastased üldsummad on samuti esitatud nii kulukohustuste assigneeringute kui ka maksete assigneeringutena.

Kõik need summad on väljendatud 2004. aasta hindades.

Finantsraamistikus ei võeta arvesse eelarvepunkte, mida rahastatakse sihtotstarbelistest tuludest Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (3), edaspidi “finantsmäärus”, artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu üldeelarvesse lülitamata toiminguid ja ühenduse omavahendite eri kategooriate eeldatavat muutumist käsitlev teave on soovituslikult esitatud eraldi tabelites. Seda teavet ajakohastatakse igal aastal koos finantsraamistiku tehnilise kohandamisega.

| 12. | Institutsioonid võtavad teadmiseks, et iga finantsraamistikus esitatud absoluutsumma kujutab endast Euroopa Liidu üldeelarve kohaste kulutuste aastast ülemmäära. Ilma et see piiraks nende ülemmäärade muutmist käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt, kohustuvad institutsioonid kasutama oma vastavat pädevust nii, et eri aastastest kulutuste ülemmääradest peetaks kinni iga eelarvemenetluse käigus ja asjakohase aasta eelarve täitmisel. |
| --- | --- |

12.

Institutsioonid võtavad teadmiseks, et iga finantsraamistikus esitatud absoluutsumma kujutab endast Euroopa Liidu üldeelarve kohaste kulutuste aastast ülemmäära. Ilma et see piiraks nende ülemmäärade muutmist käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt, kohustuvad institutsioonid kasutama oma vastavat pädevust nii, et eri aastastest kulutuste ülemmääradest peetaks kinni iga eelarvemenetluse käigus ja asjakohase aasta eelarve täitmisel.

| 13. | Käesoleva kokkuleppe sõlmimisega lepivad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kokku, et kogu finantsraamistiku kehtivusaja jooksul nõustuvad nad finantsraamistikus sätestatud ülemmäärade piires koostatud eelarvetest tulenevate mittekohustuslike kulude suurendamise määradega.
  Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal nii palju kui võimalik, et eri rubriikide ülemmäärade piires jäetakse piisav varu, välja arvatud finantsraamistiku alamrubriigi 1B “Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks ”puhul. |
| --- | --- |

13.

Käesoleva kokkuleppe sõlmimisega lepivad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kokku, et kogu finantsraamistiku kehtivusaja jooksul nõustuvad nad finantsraamistikus sätestatud ülemmäärade piires koostatud eelarvetest tulenevate mittekohustuslike kulude suurendamise määradega.

Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal nii palju kui võimalik, et eri rubriikide ülemmäärade piires jäetakse piisav varu, välja arvatud finantsraamistiku alamrubriigi 1B “Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks ”puhul.

| 14. | Ühtegi kaasotsustamismenetluse raames Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud õigusakti ega ühtegi nõukogu vastuvõetud õigusakti, millega kaasneb eelarves kasutada olevate assigneeringute või punkti 12 kohaselt finantsraamistikus kasutada olevate assigneeringute ületamine, ei või rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist asjakohases korras ja vajaduse korral finantsraamistiku nõuetekohast läbivaatamist asjakohases korras. |
| --- | --- |

14.

Ühtegi kaasotsustamismenetluse raames Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud õigusakti ega ühtegi nõukogu vastuvõetud õigusakti, millega kaasneb eelarves kasutada olevate assigneeringute või punkti 12 kohaselt finantsraamistikus kasutada olevate assigneeringute ületamine, ei või rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist asjakohases korras ja vajaduse korral finantsraamistiku nõuetekohast läbivaatamist asjakohases korras.

| 15. | Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalike maksete assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ja muid kohandusi või muudatusi arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite nõutav määr, mis ületab omavahendite ülemmäära.
  Vajaduse korral otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid punkti 3 kohaselt vähendada finantsraamistikus seatud ülemmäärasid, et tagada omavahendite ülemmäära järgimine. |
| --- | --- |

15.

Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalike maksete assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ja muid kohandusi või muudatusi arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite nõutav määr, mis ületab omavahendite ülemmäära.

Vajaduse korral otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid punkti 3 kohaselt vähendada finantsraamistikus seatud ülemmäärasid, et tagada omavahendite ülemmäära järgimine.

B.   Finantsraamistiku iga-aastane kohandamine

Tehniline kohandamine

| 16. | Igal aastal teeb komisjon enne n + 1 aasta eelarvemenetlust finantsraamistikku järgmised tehnilised kohandused:






  a) | hindab n + 1 aasta hindades ümber ülemmäärad ja kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute üldsummad; |
| --- | --- | --- |

16.

Igal aastal teeb komisjon enne n + 1 aasta eelarvemenetlust finantsraamistikku järgmised tehnilised kohandused:

a)

hindab n + 1 aasta hindades ümber ülemmäärad ja kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute üldsummad;

| b) | arvutab omavahendite ülemmäära piiresse jääva kasutada oleva varu. |
| --- | --- |

b)

arvutab omavahendite ülemmäära piiresse jääva kasutada oleva varu.

Komisjon teeb need tehnilised kohandused, tuginedes 2 % suurusele aastadeflaatorile.

Selliste tehniliste kohanduste tulemused ja nende aluseks olevad majandusprognoosid edastatakse mõlemale eelarvepädevale institutsioonile.

Asjakohase aasta suhtes täiendavaid tehnilisi kohandusi kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele ei tehta.

| 17. | 2011. aastaks tehtavate tehniliste kohanduste käigus, kui selgub, et mistahes liikmesriigi 2007.–2009. aasta summeeritud SKP erineb käesoleva kokkuleppe koostamise ajal prognoositud summeeritud SKPst rohkem kui +/- 5 %, kohandab komisjon asjaomasele liikmesriigile selleks ajavahemikuks eraldatud summasid ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest. Nimetatud kohanduste kas positiivne või negatiivne summaarne netomõju ei tohi ületada 3 miljardit eurot. Kui netomõju on positiivne, on täiendavad vahendid piiratud alakulutamise summaga võrrelduna alamrubriigi 1B ülemmääraga aastateks 2007–2010. Nõutavad kohandused jaotatakse võrdsetes osades aastate 2011–2013 vahel ja vastavalt muudetakse ka asjakohased ülemmäärad. |
| --- | --- |

17.

2011. aastaks tehtavate tehniliste kohanduste käigus, kui selgub, et mistahes liikmesriigi 2007.–2009. aasta summeeritud SKP erineb käesoleva kokkuleppe koostamise ajal prognoositud summeeritud SKPst rohkem kui +/- 5 %, kohandab komisjon asjaomasele liikmesriigile selleks ajavahemikuks eraldatud summasid ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahenditest. Nimetatud kohanduste kas positiivne või negatiivne summaarne netomõju ei tohi ületada 3 miljardit eurot. Kui netomõju on positiivne, on täiendavad vahendid piiratud alakulutamise summaga võrrelduna alamrubriigi 1B ülemmääraga aastateks 2007–2010. Nõutavad kohandused jaotatakse võrdsetes osades aastate 2011–2013 vahel ja vastavalt muudetakse ka asjakohased ülemmäärad.

Rakendamisega seotud kohandused

| 18. | Mõlemale eelarvepädevale institutsioonile finantsraamistiku tehnilistest kohandustest teatamisel esitab komisjon ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma kohandamiseks, mida ta peab vajalikuks rakendamisest lähtuvalt, et tagada kulukohustustega seotud assigneeringute suhtes korrapärane areng. Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad nende ettepanekute üle enne n aasta 1. maid punkti 3 kohaselt. |
| --- | --- |

18.

Mõlemale eelarvepädevale institutsioonile finantsraamistiku tehnilistest kohandustest teatamisel esitab komisjon ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma kohandamiseks, mida ta peab vajalikuks rakendamisest lähtuvalt, et tagada kulukohustustega seotud assigneeringute suhtes korrapärane areng. Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad nende ettepanekute üle enne n aasta 1. maid punkti 3 kohaselt.

Pärast 2013. aastat maksete assigneeringute prognooside ajakohastamine

| 19. | 2010. aastal kohandab komisjon prognoose maksete assigneeringuteks pärast 2013. aastat. Seejuures arvestatakse eelarvete tegelikku täitmist kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute osas ning eelarve täitmise prognoose. Arvesse võetakse ka eeskirju, mis on kehtestatud selleks, et tagada maksete assigneeringute korrapärane kujunemine võrreldes kulukohustuste assigneeringutega, samuti Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulu (RKT) kasvuprognoose. |
| --- | --- |

19.

2010. aastal kohandab komisjon prognoose maksete assigneeringuteks pärast 2013. aastat. Seejuures arvestatakse eelarvete tegelikku täitmist kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute osas ning eelarve täitmise prognoose. Arvesse võetakse ka eeskirju, mis on kehtestatud selleks, et tagada maksete assigneeringute korrapärane kujunemine võrreldes kulukohustuste assigneeringutega, samuti Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulu (RKT) kasvuprognoose.

Ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduvad kohandused

| 20. | Juhul, kui ülemäärase eelarve puudujäägi puhuks kehtestatud menetluse tulemusena ühtekuuluvusfondi eelarveliste kulukohustuste täitmise peatamine lõpetatakse, otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pidades kinni asjakohasest põhiaktist, kas kanda peatatud kulukohustused üle järgmistesse aastatesse. Aastaks n ette nähtud kulukohustusi ei saa üle kanda kaugemale kui aastasse n + 2. |
| --- | --- |

20.

Juhul, kui ülemäärase eelarve puudujäägi puhuks kehtestatud menetluse tulemusena ühtekuuluvusfondi eelarveliste kulukohustuste täitmise peatamine lõpetatakse, otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pidades kinni asjakohasest põhiaktist, kas kanda peatatud kulukohustused üle järgmistesse aastatesse. Aastaks n ette nähtud kulukohustusi ei saa üle kanda kaugemale kui aastasse n + 2.

C.   Finantsraamistiku muutmine

| 21. | Lisaks korralistele tehnilistele kohandustele ja rakendustingimustest tulenevatele kohandustele võidakse finantsraamistikku ettenägemata asjaoludel muuta komisjoni ettepaneku põhjal, pidades seejuures kinni omavahendite ülemmäärast. |
| --- | --- |

21.

Lisaks korralistele tehnilistele kohandustele ja rakendustingimustest tulenevatele kohandustele võidakse finantsraamistikku ettenägemata asjaoludel muuta komisjoni ettepaneku põhjal, pidades seejuures kinni omavahendite ülemmäärast.

| 22. | Üldjuhul tuleb kõik punkti 21 kohased muutmisettepanekud esitada ja vastu võtta enne asjakohase aasta või esimese asjakohase aasta eelarvemenetluse algust.
  Finantsraamistiku muutmise kuni 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu RKTst ettenägemata kulude varu piires otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt.
  Finantsraamistiku muutmise üle 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu RKTst ettenägemata kulude varu piires otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt, kusjuures nõukogu otsus peab olema ühehäälne. |
| --- | --- |

22.

Üldjuhul tuleb kõik punkti 21 kohased muutmisettepanekud esitada ja vastu võtta enne asjakohase aasta või esimese asjakohase aasta eelarvemenetluse algust.

Finantsraamistiku muutmise kuni 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu RKTst ettenägemata kulude varu piires otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt.

Finantsraamistiku muutmise üle 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu RKTst ettenägemata kulude varu piires otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt, kusjuures nõukogu otsus peab olema ühehäälne.

| 23. | Ilma et see piiraks punkti 40 kohaldamist, uurivad institutsioonid võimalusi muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel kulud ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist. Eesmärgiks on, et oluline osa nii absoluutsuurusena kui ka protsendimäärana uutest kavandatud kuludest saavutataks rubriigi kehtiva ülemmäära piires.
  Institutsioonid uurivad ka võimalusi tasaarvestada ühe rubriigi ülemmäära mistahes suurendamine mõne teise rubriigi ülemmäära vähendamise abil.
  Finantsraamistikus esitatud kohustuslike kulude muutmine ei tohi põhjustada mittekohustuslikeks kuludeks ettenähtud summa vähenemist.
  Iga muudatuse puhul peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel. |
| --- | --- |

23.

Ilma et see piiraks punkti 40 kohaldamist, uurivad institutsioonid võimalusi muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel kulud ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist. Eesmärgiks on, et oluline osa nii absoluutsuurusena kui ka protsendimäärana uutest kavandatud kuludest saavutataks rubriigi kehtiva ülemmäära piires.

Institutsioonid uurivad ka võimalusi tasaarvestada ühe rubriigi ülemmäära mistahes suurendamine mõne teise rubriigi ülemmäära vähendamise abil.

Finantsraamistikus esitatud kohustuslike kulude muutmine ei tohi põhjustada mittekohustuslikeks kuludeks ettenähtud summa vähenemist.

Iga muudatuse puhul peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel.

D.   Finantsraamistiku kohandamist või muutmist käsitleva ühise otsuse puudumise tagajärjed

| 24. | Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei lepi kokku komisjoni poolt välja pakutud finantsraamistiku kohanduse või muudatuse suhtes, kehtivad varem kehtestatud summad pärast iga-aastast tehnilist kohandust ka edaspidi asjakohase aasta kulude ülemmääradena. |
| --- | --- |

24.

Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei lepi kokku komisjoni poolt välja pakutud finantsraamistiku kohanduse või muudatuse suhtes, kehtivad varem kehtestatud summad pärast iga-aastast tehnilist kohandust ka edaspidi asjakohase aasta kulude ülemmääradena.

E.   Hädaabireserv

| 25. | Hädaabireserv on ette nähtud kiireks reageerimiseks kolmandate riikide erilistele abivajadustele selliste sündmuste järel, mida eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha, eelkõige humanitaaroperatsioonide läbiviimiseks, aga vastava olukorra kujunedes ka tsiviilkriisiohjeks ja -kaitseks. Finantsraamistiku kehtivuse ajal on hädaabireserviks igal aastal ette nähtud kindel summa suurusega 221 miljonit eurot püsihindades.
  Hädaabireserv lisatakse Euroopa Liidu üldeelarvesse reservina. Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse vajadusel eelarvesse I lisas toodud ülemmääradest suuremana.
  Kui komisjon peab vajalikuks hädaabireservi kasutada, esitab ta mõlemale eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku hädaabireservist vastavatele eelarveridadele ülekande tegemiseks.
  Igale komisjoni hädaabireservi kasutamise ettepanekule peab aga eelnema assigneeringute ümberjaotamise võimaluste uurimine.
  Samaaegselt ülekandeettepaneku tegemisega algatab komisjon kolmepoolse menetluse, vajaduse korral lihtsustatud kujul, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek hädaabireservi kasutamise vajaduse ja vajaliku summa suuruse osas. Ülekanded tehakse kooskõlas finantsmääruse artikliga 26. |
| --- | --- |

25.

Hädaabireserv on ette nähtud kiireks reageerimiseks kolmandate riikide erilistele abivajadustele selliste sündmuste järel, mida eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha, eelkõige humanitaaroperatsioonide läbiviimiseks, aga vastava olukorra kujunedes ka tsiviilkriisiohjeks ja -kaitseks. Finantsraamistiku kehtivuse ajal on hädaabireserviks igal aastal ette nähtud kindel summa suurusega 221 miljonit eurot püsihindades.

Hädaabireserv lisatakse Euroopa Liidu üldeelarvesse reservina. Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse vajadusel eelarvesse I lisas toodud ülemmääradest suuremana.

Kui komisjon peab vajalikuks hädaabireservi kasutada, esitab ta mõlemale eelarvepädevale institutsioonile ettepaneku hädaabireservist vastavatele eelarveridadele ülekande tegemiseks.

Igale komisjoni hädaabireservi kasutamise ettepanekule peab aga eelnema assigneeringute ümberjaotamise võimaluste uurimine.

Samaaegselt ülekandeettepaneku tegemisega algatab komisjon kolmepoolse menetluse, vajaduse korral lihtsustatud kujul, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek hädaabireservi kasutamise vajaduse ja vajaliku summa suuruse osas. Ülekanded tehakse kooskõlas finantsmääruse artikliga 26.

F.   Euroopa Liidu Solidaarsusfond

| 26. | Euroopa Liidu Solidaarsusfond on vastavalt asjaomasele alusaktile nähtud ette kiireloomulise finantsabi andmiseks katastroofide korral, mis leiavad aset liikmesriigi või kandidaatriigi territooriumil. Solidaarsusfondi jaoks kasutada olevate summade ülempiiriks on 1 miljard eurot aastas (jooksevhindades). Iga aasta 1. oktoobril jääb enne aasta lõppu tekkivate vajaduste rahuldamiseks kasutada vähemalt veerand aastasummast. Eelarvesse kandmata iga-aastast summat ei saa kanda üle järgnevatele aastatele.
  Erandjuhtudel ning juhul, kui solidaarsusfondi olemasolevatest rahalistest vahenditest katastroofi toimumise aastal ei piisa asjaomase alusaktiga määratletud abi andmiseks sellises suuruses, nagu eelarvepädev asutus vajalikuks peab, võib komisjon teha ettepaneku vahe rahastamiseks järgmisel aastal kasutada olevatest vahenditest. Solidaarsusfondi iga-aastane eelarvemaht ei tohi mingil juhul ületada 1 miljardit eurot.
  Kui asjakohases alusaktis toodud solidaarsusfondi kasutamise tingimused on täidetud, teeb komisjon ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Kui assigneeringuid on võimalik ümber jaotada selles rubriigis, kus on vajalikud täiendavad kulud, arvestab komisjon seda asjaomase eelarvevahendi teel vajaliku ettepaneku tegemise käigus vastavalt finantsmäärusele. Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise otsuse langetavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt.
  Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse vajadusel eelarvesse I lisas toodud asjaomaste rubriikide ülemmääradest suuremana.
  Samaaegselt solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega algatab komisjon kolmepoolse menetluse, vajaduse korral lihtsustatud kujul, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek solidaarsusfondi kasutamise vajaduse ja vajaliku summa suuruse osas. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Liidu Solidaarsusfond on vastavalt asjaomasele alusaktile nähtud ette kiireloomulise finantsabi andmiseks katastroofide korral, mis leiavad aset liikmesriigi või kandidaatriigi territooriumil. Solidaarsusfondi jaoks kasutada olevate summade ülempiiriks on 1 miljard eurot aastas (jooksevhindades). Iga aasta 1. oktoobril jääb enne aasta lõppu tekkivate vajaduste rahuldamiseks kasutada vähemalt veerand aastasummast. Eelarvesse kandmata iga-aastast summat ei saa kanda üle järgnevatele aastatele.

Erandjuhtudel ning juhul, kui solidaarsusfondi olemasolevatest rahalistest vahenditest katastroofi toimumise aastal ei piisa asjaomase alusaktiga määratletud abi andmiseks sellises suuruses, nagu eelarvepädev asutus vajalikuks peab, võib komisjon teha ettepaneku vahe rahastamiseks järgmisel aastal kasutada olevatest vahenditest. Solidaarsusfondi iga-aastane eelarvemaht ei tohi mingil juhul ületada 1 miljardit eurot.

Kui asjakohases alusaktis toodud solidaarsusfondi kasutamise tingimused on täidetud, teeb komisjon ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Kui assigneeringuid on võimalik ümber jaotada selles rubriigis, kus on vajalikud täiendavad kulud, arvestab komisjon seda asjaomase eelarvevahendi teel vajaliku ettepaneku tegemise käigus vastavalt finantsmäärusele. Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise otsuse langetavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt.

Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse vajadusel eelarvesse I lisas toodud asjaomaste rubriikide ülemmääradest suuremana.

Samaaegselt solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega algatab komisjon kolmepoolse menetluse, vajaduse korral lihtsustatud kujul, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek solidaarsusfondi kasutamise vajaduse ja vajaliku summa suuruse osas.

G.   Paindlikkusinstrument

| 27. | Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 200 miljonit eurot aastas (jooksevhindades) ja selle eesmärk on teataval eelarveaastal ja esitatud summa piires rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.
  Iga-aastasest summast kasutamata jäänud osa võib kanda üle kuni aastani n + 2. Paindlikkusinstrumendi rakendamise puhul võetakse kõigepealt kasutusele ülekantud summad, alustades kõige varasemast. See osa n aasta summast, mida ei kasutata ära aastal n + 2, tühistatakse.
  Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber lisakulutusi eeldava rubriigi piires.
  Ettepanekus käsitletakse paindlikkusinstrumendi kasutamise põhimõtteid ja määratakse kindlaks kaetavad vajadused ja assigneeringute summa. Asjakohase eelarveaastaga seotud ettepaneku võib esitada eelarvemenetluse käigus. Komisjoni ettepanekut võetakse arvesse esialgses eelarveprojektis või lisatakse see finantsmääruse kohaselt vastavale eelarvet käsitlevale õigusaktile.
  Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise otsuse langetavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt. Kokkuleppele jõutakse II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse teel. |
| --- | --- |

27.

Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 200 miljonit eurot aastas (jooksevhindades) ja selle eesmärk on teataval eelarveaastal ja esitatud summa piires rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

Iga-aastasest summast kasutamata jäänud osa võib kanda üle kuni aastani n + 2. Paindlikkusinstrumendi rakendamise puhul võetakse kõigepealt kasutusele ülekantud summad, alustades kõige varasemast. See osa n aasta summast, mida ei kasutata ära aastal n + 2, tühistatakse.

Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber lisakulutusi eeldava rubriigi piires.

Ettepanekus käsitletakse paindlikkusinstrumendi kasutamise põhimõtteid ja määratakse kindlaks kaetavad vajadused ja assigneeringute summa. Asjakohase eelarveaastaga seotud ettepaneku võib esitada eelarvemenetluse käigus. Komisjoni ettepanekut võetakse arvesse esialgses eelarveprojektis või lisatakse see finantsmääruse kohaselt vastavale eelarvet käsitlevale õigusaktile.

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise otsuse langetavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt. Kokkuleppele jõutakse II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse teel.

H.   Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fond

| 28. | Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi eesmärk on osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse strukturaalsete muutuste tagajärgede tõttu, aidates neil uuesti integreeruda tööturule.
  Fond ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot (jooksevhindades), mille võib eraldada varust, mis on tekkinud eelmise aasta kulude üldise ülemmäära ja/või kahe eelmise aasta jooksul tühistatud kulukohustuste assigneeringute raames, võtmata seejuures arvesse finantsraamistiku rubriigiga 1B seotud assigneeringuid.
  Assigneeringud kirjendatakse tavapärase eelarvemenetluse teel reservina Euroopa Liidu üldeelarvesse nii pea, kui komisjon on teinud kindlaks teise lõigu kohaselt määratletud piisavad varud ja/või tühistatud kulukohustused.
  Kui asjaomases alusaktis toodud fondi kasutamise tingimused on täidetud, teeb komisjon ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Fondi kasutuselevõtmise otsuse langetavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt.
  Samaaegselt fondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega algatab komisjon kolmepoolse menetluse, vajaduse korral lihtsustatud kujul, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise vajaduse ja vajaliku summa suuruse osas, ning esitab eelarvepädevatele institutsioonile ettepaneku ülekande tegemiseks asjakohastele eelarveridadele.
  Fondiga seotud ülekanded tehakse kooskõlas finantsmääruse artikli 24 lõikega 4.
  Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse eelarve asjaomastesse rubriikidesse, vajadusel I lisas toodud ülemmääradest suuremana. |
| --- | --- |

28.

Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi eesmärk on osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse strukturaalsete muutuste tagajärgede tõttu, aidates neil uuesti integreeruda tööturule.

Fond ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot (jooksevhindades), mille võib eraldada varust, mis on tekkinud eelmise aasta kulude üldise ülemmäära ja/või kahe eelmise aasta jooksul tühistatud kulukohustuste assigneeringute raames, võtmata seejuures arvesse finantsraamistiku rubriigiga 1B seotud assigneeringuid.

Assigneeringud kirjendatakse tavapärase eelarvemenetluse teel reservina Euroopa Liidu üldeelarvesse nii pea, kui komisjon on teinud kindlaks teise lõigu kohaselt määratletud piisavad varud ja/või tühistatud kulukohustused.

Kui asjaomases alusaktis toodud fondi kasutamise tingimused on täidetud, teeb komisjon ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Fondi kasutuselevõtmise otsuse langetavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt punkti 3 kohaselt.

Samaaegselt fondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega algatab komisjon kolmepoolse menetluse, vajaduse korral lihtsustatud kujul, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise vajaduse ja vajaliku summa suuruse osas, ning esitab eelarvepädevatele institutsioonile ettepaneku ülekande tegemiseks asjakohastele eelarveridadele.

Fondiga seotud ülekanded tehakse kooskõlas finantsmääruse artikli 24 lõikega 4.

Vastavad kulukohustuste assigneeringud kantakse eelarve asjaomastesse rubriikidesse, vajadusel I lisas toodud ülemmääradest suuremana.

I.   Finantsraamistiku kohandamine laienemise korraldamiseks

| 29. | Kui finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul ühinevad Euroopa Liiduga uued liikmesriigid, kohandavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt komisjoni ettepaneku põhjal ja punkti 3 kohaselt finantsraamistikku, et võtta arvesse ühinemisläbirääkimiste tulemustest tingitud kulutusi. |
| --- | --- |

29.

Kui finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul ühinevad Euroopa Liiduga uued liikmesriigid, kohandavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt komisjoni ettepaneku põhjal ja punkti 3 kohaselt finantsraamistikku, et võtta arvesse ühinemisläbirääkimiste tulemustest tingitud kulutusi.

J.   Finantsraamistiku kestus ja finantsraamistiku puudumise tagajärjed

| 30. | Enne 1. juulit 2011 esitab komisjon ettepanekud uue keskpika tähtajaga finantsraamistiku vastuvõtmiseks.
  Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ei jõua uue finantsraamistiku suhtes kokkuleppele ja kui üks institutsioonidest ei lõpeta selgesõnaliselt kehtivat finantsraamistikku, kohandatakse kehtiva finantsraamistikuga hõlmatud viimase aasta ülemmäärasid kooskõlas punktiga 16 selliselt, et 2013. aasta ülemmäärad jäävad kehtima püsihindades väljendatuna. Kui Euroopa Liiduga ühinevad pärast 2013. aastat uued liikmesriigid ja kui seda vajalikuks peetakse, tehakse laiendatud finantsraamistikus ühinemisläbirääkimiste tulemuste arvesse võtmiseks vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

30.

Enne 1. juulit 2011 esitab komisjon ettepanekud uue keskpika tähtajaga finantsraamistiku vastuvõtmiseks.

Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ei jõua uue finantsraamistiku suhtes kokkuleppele ja kui üks institutsioonidest ei lõpeta selgesõnaliselt kehtivat finantsraamistikku, kohandatakse kehtiva finantsraamistikuga hõlmatud viimase aasta ülemmäärasid kooskõlas punktiga 16 selliselt, et 2013. aasta ülemmäärad jäävad kehtima püsihindades väljendatuna. Kui Euroopa Liiduga ühinevad pärast 2013. aastat uued liikmesriigid ja kui seda vajalikuks peetakse, tehakse laiendatud finantsraamistikus ühinemisläbirääkimiste tulemuste arvesse võtmiseks vajalikud kohandused.

II OSA — INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOOSTÖÖ PARANDAMINE EELARVEMENETLUSE KÄIGUS

A.   Institutsioonidevaheline koostöömenetlus

| 31. | Institutsioonid lepivad kokku eelarveküsimusi käsitleva institutsioonidevahelise koostöö menetluse sisseseadmises. Selle koostöö üksikasjad on sätestatud II lisas. |
| --- | --- |

31.

Institutsioonid lepivad kokku eelarveküsimusi käsitleva institutsioonidevahelise koostöö menetluse sisseseadmises. Selle koostöö üksikasjad on sätestatud II lisas.

B.   Eelarve koostamine

| 32. | Komisjon esitab igal aastal esialgse eelarveprojekti, milles on näidatud ühenduse tegelikud rahastamisvajadused.
  Seejuures võtab ta arvesse:






  a) | liikmesriikide prognoose seoses struktuurifondidega, |
| --- | --- | --- |

32.

Komisjon esitab igal aastal esialgse eelarveprojekti, milles on näidatud ühenduse tegelikud rahastamisvajadused.

Seejuures võtab ta arvesse:

a)

liikmesriikide prognoose seoses struktuurifondidega,

| b) | assigneeringute kasutamise võimalusi, püüdes hoida kindlat suhet kulukohustustega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute vahel, |
| --- | --- |

b)

assigneeringute kasutamise võimalusi, püüdes hoida kindlat suhet kulukohustustega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute vahel,

| c) | võimalusi algatada uusi tegevussuundi katseprojektide ja/või uute ettevalmistusmeetmete kaudu või jätkata lõpulejõudvaid mitmeaastasi meetmeid, olles eelnevalt hinnanud, kas finantsmääruse artikli 49 tähenduses on põhiõigusakti vastuvõtmise eeldused olemas (põhiõigusakti mõiste, põhiõigusakti vajalikkus rakendamisel ja erandite tegemisel), |
| --- | --- |

c)

võimalusi algatada uusi tegevussuundi katseprojektide ja/või uute ettevalmistusmeetmete kaudu või jätkata lõpulejõudvaid mitmeaastasi meetmeid, olles eelnevalt hinnanud, kas finantsmääruse artikli 49 tähenduses on põhiõigusakti vastuvõtmise eeldused olemas (põhiõigusakti mõiste, põhiõigusakti vajalikkus rakendamisel ja erandite tegemisel),

| d) | vajadust tagada, et kõik muutused kuludes eelmise aastaga võrreldes toimuvad eelarvedistsipliini nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

d)

vajadust tagada, et kõik muutused kuludes eelmise aastaga võrreldes toimuvad eelarvedistsipliini nõuete kohaselt.

Esialgsele eelarveprojektile lisatakse meetmete ülevaade, mis sisaldab finantsmääruse artikli 27 lõike 3 ja artikli 33 lõike 2 punkti d kohaselt nõutavaid andmeid (eesmärgid, näitajad ja hindamiseks vajalik teave).

| 33. | Institutsioonid väldivad võimaluse kohaselt ebaolulise suurusega tegevuskulude kandmist eelarvesse.
  Mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kohustuvad ka arvesse võtma eelarve täitmise võimaluste hinnangut, mille komisjon on andnud oma esialgsetes projektides ja seoses jooksva eelarve täitmisega.
  Enne nõukogus toimuvat teist lugemist saadab komisjon Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimehele kirja, mille koopia saadetakse teisele eelarvepädevale institutsioonile ja mis sisaldab komisjoni märkusi Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel vastu võetud eelarveprojekti paranduste teostatavuse kohta.
  Mõlemad eelarvepädevad institutsioonid arvestavad nende märkustega seoses II lisa C osas toodud lepitusmenetlusega.
  Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides ja mõju tõttu, mida eelarvenomenklatuuri jaotistes ning peatükkides tehtud olulised muudatused avaldavad komisjoni osakondade juhtimisaruandluse alastele kohustustele, kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid lepitusmenetluse käigus kõiki selliseid olulisemaid muudatusi komisjoniga arutama. |
| --- | --- |

33.

Institutsioonid väldivad võimaluse kohaselt ebaolulise suurusega tegevuskulude kandmist eelarvesse.

Mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kohustuvad ka arvesse võtma eelarve täitmise võimaluste hinnangut, mille komisjon on andnud oma esialgsetes projektides ja seoses jooksva eelarve täitmisega.

Enne nõukogus toimuvat teist lugemist saadab komisjon Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimehele kirja, mille koopia saadetakse teisele eelarvepädevale institutsioonile ja mis sisaldab komisjoni märkusi Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel vastu võetud eelarveprojekti paranduste teostatavuse kohta.

Mõlemad eelarvepädevad institutsioonid arvestavad nende märkustega seoses II lisa C osas toodud lepitusmenetlusega.

Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides ja mõju tõttu, mida eelarvenomenklatuuri jaotistes ning peatükkides tehtud olulised muudatused avaldavad komisjoni osakondade juhtimisaruandluse alastele kohustustele, kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid lepitusmenetluse käigus kõiki selliseid olulisemaid muudatusi komisjoniga arutama.

C.   Kulude liigendamine

| 34. | Institutsioonid käsitlevad kohustuslike kuludena asutamislepingutest või nendega kooskõlas vastuvõetud õigusaktidest kohustuslikult tulenevaid kulusid. |
| --- | --- |

34.

Institutsioonid käsitlevad kohustuslike kuludena asutamislepingutest või nendega kooskõlas vastuvõetud õigusaktidest kohustuslikult tulenevaid kulusid.

| 35. | Esialgses eelarveprojektis peab olema ettepanek iga uue eelarvepunkti ja iga muudetud õigusliku alusega eelarvepunkti liigitamiseks.
  Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei kiida heaks esialgses eelarveprojektis väljapakutud eelarveliigitust, uurivad nad asjakohase eelarvepunkti liigitamist III lisa põhjal. Kokkuleppele püütakse jõuda II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse teel. |
| --- | --- |

35.

Esialgses eelarveprojektis peab olema ettepanek iga uue eelarvepunkti ja iga muudetud õigusliku alusega eelarvepunkti liigitamiseks.

Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei kiida heaks esialgses eelarveprojektis väljapakutud eelarveliigitust, uurivad nad asjakohase eelarvepunkti liigitamist III lisa põhjal. Kokkuleppele püütakse jõuda II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse teel.

D.   Mittekohustuslike kulude maksimaalne kasvumäär finantsraamistiku puudumise korral

| 36. | Ilma et see piiraks punkti 13 esimese lõigu kohaldamist, lepivad institutsioonid kokku järgmises:






  a) | Euroopa Parlamendi sõltumatu tegutsemisvaru EÜ asutamislepingu artikli 272 lõike 9 neljanda lõigu tähenduses, milleks on pool ülemmäärast, kehtib alates nõukogu poolt esimesel lugemisel eelarveprojekti koostamisest ja mis sisaldab ka võimalikke kirjalikke muutmisettepanekuid.
  Ülemmäära tuleb järgida aastaeelarve puhul, sealhulgas paranduseelarvete puhul. Ilma et see piiraks uue määra kehtestamist, jäävad ülemmäära kasutamata osad kasutatavaks ja neid võib kasutada paranduseelarve projektide menetlemisel; |
| --- | --- | --- |

36.

Ilma et see piiraks punkti 13 esimese lõigu kohaldamist, lepivad institutsioonid kokku järgmises:

a)

Euroopa Parlamendi sõltumatu tegutsemisvaru EÜ asutamislepingu artikli 272 lõike 9 neljanda lõigu tähenduses, milleks on pool ülemmäärast, kehtib alates nõukogu poolt esimesel lugemisel eelarveprojekti koostamisest ja mis sisaldab ka võimalikke kirjalikke muutmisettepanekuid.

Ülemmäära tuleb järgida aastaeelarve puhul, sealhulgas paranduseelarvete puhul. Ilma et see piiraks uue määra kehtestamist, jäävad ülemmäära kasutamata osad kasutatavaks ja neid võib kasutada paranduseelarve projektide menetlemisel;

| b) | ilma et see piiraks alapunkti a kohaldamist, kui eelarvemenetluse käigus ilmneb, et menetluse lõpuleviimiseks on vaja kokku leppida uue mittekohustuslike kulude kasvumäära kehtestamises, mida kohaldatakse maksete assigneeringute suhtes, ja/või kulukohustuste assigneeringute suhtes kohaldatava uue määra kehtestamises (viimane määr võib esimesest erineda), püüavad institutsioonid II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse teel tagada, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid jõuavad omavahel kokkuleppele. |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks alapunkti a kohaldamist, kui eelarvemenetluse käigus ilmneb, et menetluse lõpuleviimiseks on vaja kokku leppida uue mittekohustuslike kulude kasvumäära kehtestamises, mida kohaldatakse maksete assigneeringute suhtes, ja/või kulukohustuste assigneeringute suhtes kohaldatava uue määra kehtestamises (viimane määr võib esimesest erineda), püüavad institutsioonid II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse teel tagada, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid jõuavad omavahel kokkuleppele.

E.   Finantssätete lisamine õigusaktidesse

| 37. | Igas kaasotsustamismenetluse raames vastu võetavas mitmeaastast programmi käsitlevas õigusaktis sisaldub säte, mille kohaselt vastav seadusandlik institutsioon määrab kindlaks sellise programmi rahastamispaketi.
  See summa on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks.
  Eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon, viimane oma esialgse eelarveprojekti koostamisel, kohustuvad kogu asjaomase programmi kestel sellest summast mitte üle 5 % kõrvale kalduma, välja arvatud juhul, kui ilmnevad uued, objektiivsed ja pikaajalised asjaolud, mis on programmi rakendamise tulemusi silmas pidades selgesõnaliselt ja täpselt põhjendatud ja mis on eeskätt kindlaks tehtud hindamiste käigus. Sellistest asjaoludest tingitud summa suurenemine peab jääma asjaomase rubriigi puhul kehtiva ülemmäära piiresse, ilma et see piiraks käesolevas kokkuleppes nimetatud vahendite kasutamist.
  Käesolev punkt ei kehti kaasotsustamismenetluse raames eraldatud ühtekuuluvuse-eesmärgiliste ja liikmesriikide poolt sihtotstarbeliselt eraldatud assigneeringute kohta, millega kaasneb kogu programmi kestust hõlmav rahastamispakett. |
| --- | --- |

37.

Igas kaasotsustamismenetluse raames vastu võetavas mitmeaastast programmi käsitlevas õigusaktis sisaldub säte, mille kohaselt vastav seadusandlik institutsioon määrab kindlaks sellise programmi rahastamispaketi.

See summa on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks.

Eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon, viimane oma esialgse eelarveprojekti koostamisel, kohustuvad kogu asjaomase programmi kestel sellest summast mitte üle 5 % kõrvale kalduma, välja arvatud juhul, kui ilmnevad uued, objektiivsed ja pikaajalised asjaolud, mis on programmi rakendamise tulemusi silmas pidades selgesõnaliselt ja täpselt põhjendatud ja mis on eeskätt kindlaks tehtud hindamiste käigus. Sellistest asjaoludest tingitud summa suurenemine peab jääma asjaomase rubriigi puhul kehtiva ülemmäära piiresse, ilma et see piiraks käesolevas kokkuleppes nimetatud vahendite kasutamist.

Käesolev punkt ei kehti kaasotsustamismenetluse raames eraldatud ühtekuuluvuse-eesmärgiliste ja liikmesriikide poolt sihtotstarbeliselt eraldatud assigneeringute kohta, millega kaasneb kogu programmi kestust hõlmav rahastamispakett.

| 38. | Mitmeaastasi programme käsitlevad õigusaktid, mida ei võeta vastu kaasotsustamismenetluse raames, ei sisalda “vajalikuks peetavat summat”.
  Kui nõukogu soovib kindlaks määrata lähtesumma, käsitletakse seada seadusandja tahte väljendusena ja see ei mõjuta eelarvepädevate institutsioonide pädevust, mis on määratletud EÜ asutamislepingus. Käesolevale sättele osutatakse kõikides õigusaktides, mis sisaldavad sellist lähtesummat.
  Kui kõnealuses summas on kokku lepitud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis (4) sätestatud lepitusmenetluse kohaselt, käsitletakse seda lähtesummana käesoleva kokkuleppe punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

38.

Mitmeaastasi programme käsitlevad õigusaktid, mida ei võeta vastu kaasotsustamismenetluse raames, ei sisalda “vajalikuks peetavat summat”.

Kui nõukogu soovib kindlaks määrata lähtesumma, käsitletakse seada seadusandja tahte väljendusena ja see ei mõjuta eelarvepädevate institutsioonide pädevust, mis on määratletud EÜ asutamislepingus. Käesolevale sättele osutatakse kõikides õigusaktides, mis sisaldavad sellist lähtesummat.

Kui kõnealuses summas on kokku lepitud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis (4) sätestatud lepitusmenetluse kohaselt, käsitletakse seda lähtesummana käesoleva kokkuleppe punkti 37 tähenduses.

| 39. | Finantsmääruse artiklis 28 sätestatud finantsselgitus kajastab väljapakutud programmi eesmärke rahaliselt ja sisaldab ajakava kogu programmi kehtivusajaks. Vajaduse korral muudetakse finantsselgitust esialgse eelarveprojekti koostamisel, võttes arvesse programmi rakendamise seisu. Muudetud selgitus edastatakse eelarvepädevatele institutsioonidele siis, kui esitatakse esialgne eelarveprojekt ja pärast eelarve vastuvõtmist. |
| --- | --- |

39.

Finantsmääruse artiklis 28 sätestatud finantsselgitus kajastab väljapakutud programmi eesmärke rahaliselt ja sisaldab ajakava kogu programmi kehtivusajaks. Vajaduse korral muudetakse finantsselgitust esialgse eelarveprojekti koostamisel, võttes arvesse programmi rakendamise seisu. Muudetud selgitus edastatakse eelarvepädevatele institutsioonidele siis, kui esitatakse esialgne eelarveprojekt ja pärast eelarve vastuvõtmist.

| 40. | Punkti 13 esimeses lõigus nimetatud mittekohustuslike kulude suurendamise ülemmäärade piires kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid respekteerima kulukohustuste assigneeringute jaotust nii, nagu see on struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates põhiaktides sätestatud. |
| --- | --- |

40.

Punkti 13 esimeses lõigus nimetatud mittekohustuslike kulude suurendamise ülemmäärade piires kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid respekteerima kulukohustuste assigneeringute jaotust nii, nagu see on struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates põhiaktides sätestatud.

F.   Kalanduslepingutega seotud kulud

| 41. | Institutsioonid lepivad kokku, et kalanduskokkulepetega seotud kulusid rahastatakse IV lisas sätestatud korras. |
| --- | --- |

41.

Institutsioonid lepivad kokku, et kalanduskokkulepetega seotud kulusid rahastatakse IV lisas sätestatud korras.

G.   Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) rahastamine

| 42. | ÜVJP kulutuste puhul, mis kirjendatakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 28 kohaselt, püüavad institutsioonid II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse käigus ja komisjoni koostatud esialgse eelarveprojekti põhjal jõuda igal aastal kokkuleppele ühenduse eelarvesse kirjendatavate tegevuskulude summas ja selle summa jaotuses ÜVJPd käsitleva eelarvepeatüki artiklite vahel, mis on välja pakutud käesoleva punkti neljandas lõigus. Kui kokkuleppele ei jõuta, kirjendavad Euroopa Parlament ja nõukogu eelarvesse eelmises eelarves sisaldunud summa või siis esialgses eelarveprojektis väljapakutud summa, kumb iganes on väiksem.
  ÜVJPga seotud tegevuskulude üldsumma kirjendatakse täies ulatuses ühte eelarvepeatükki (ÜVJP) ja jaotatakse selle peatüki artiklite vahel nagu on välja pakutud käesoleva punkti neljandas lõigus. See summa katab tegelikud eeldatavad vajadused, mida hinnatakse esialgse eelarveprojekti koostamise raames, lähtudes igal aastal nõukogu poolt tehtavatest prognoosidest, ning see sisaldab piisava varu ettenägemata meetmeteks. Vahendeid reservi ei kirjendata. Iga artikkel hõlmab juba vastuvõetud akte, kavandatud, kuid veel vastuvõtmata akte ja kõik tulevasi — s.t ettenägemata — akte, mis nõukogu võtab vastu asjaomasel eelarveaastal.
  Kuna finantsmääruse kohaselt on komisjonil õigus assigneeringuid ÜVJP eelarvepeatüki piires artiklite vahel iseseisvalt ümber paigutada, tagatakse sellega ÜVJP meetmete kiireks rakendamiseks vajalik paindlikkus. Juhul kui eelarveaastaks ettenähtud ÜVJP eelarvepeatükist ei piisa vajalike kulude katmiseks, püüavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja punktis 25 toodut arvesse võttes küsimust kiirkorras lahendada.
  ÜVJP eelarvepeatükis võiksid artiklid, mille alla ÜVJP meetmed kirjendatakse, olla järgmised:






  — | kriisiohjeoperatsioonid, konfliktide ärahoidmine, lahendamine ja stabiliseerimine ning rahu- ja julgeolekuprotsesside järelevalve ja elluviimine, |
| --- | --- | --- |

42.

ÜVJP kulutuste puhul, mis kirjendatakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 28 kohaselt, püüavad institutsioonid II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse käigus ja komisjoni koostatud esialgse eelarveprojekti põhjal jõuda igal aastal kokkuleppele ühenduse eelarvesse kirjendatavate tegevuskulude summas ja selle summa jaotuses ÜVJPd käsitleva eelarvepeatüki artiklite vahel, mis on välja pakutud käesoleva punkti neljandas lõigus. Kui kokkuleppele ei jõuta, kirjendavad Euroopa Parlament ja nõukogu eelarvesse eelmises eelarves sisaldunud summa või siis esialgses eelarveprojektis väljapakutud summa, kumb iganes on väiksem.

ÜVJPga seotud tegevuskulude üldsumma kirjendatakse täies ulatuses ühte eelarvepeatükki (ÜVJP) ja jaotatakse selle peatüki artiklite vahel nagu on välja pakutud käesoleva punkti neljandas lõigus. See summa katab tegelikud eeldatavad vajadused, mida hinnatakse esialgse eelarveprojekti koostamise raames, lähtudes igal aastal nõukogu poolt tehtavatest prognoosidest, ning see sisaldab piisava varu ettenägemata meetmeteks. Vahendeid reservi ei kirjendata. Iga artikkel hõlmab juba vastuvõetud akte, kavandatud, kuid veel vastuvõtmata akte ja kõik tulevasi — s.t ettenägemata — akte, mis nõukogu võtab vastu asjaomasel eelarveaastal.

Kuna finantsmääruse kohaselt on komisjonil õigus assigneeringuid ÜVJP eelarvepeatüki piires artiklite vahel iseseisvalt ümber paigutada, tagatakse sellega ÜVJP meetmete kiireks rakendamiseks vajalik paindlikkus. Juhul kui eelarveaastaks ettenähtud ÜVJP eelarvepeatükist ei piisa vajalike kulude katmiseks, püüavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja punktis 25 toodut arvesse võttes küsimust kiirkorras lahendada.

ÜVJP eelarvepeatükis võiksid artiklid, mille alla ÜVJP meetmed kirjendatakse, olla järgmised:

—

kriisiohjeoperatsioonid, konfliktide ärahoidmine, lahendamine ja stabiliseerimine ning rahu- ja julgeolekuprotsesside järelevalve ja elluviimine,

| — | tuumarelva leviku tõkestamine ja desarmeerimine, |
| --- | --- |

—

tuumarelva leviku tõkestamine ja desarmeerimine,

| — | erakorralised meetmed, |
| --- | --- |

—

erakorralised meetmed,

| — | ettevalmistavad ja järelmeetmed, |
| --- | --- |

—

ettevalmistavad ja järelmeetmed,

| — | Euroopa Liidu eriesindajad. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu eriesindajad.

Institutsioonid lepivad kokku, et 2007.–2013. aastaks tehakse kättesaadavaks vähemalt 1 740 miljonit eurot ja et kolmandas taandes nimetatud artikli alla kirjendatud meetmeteks antav summa ei või ületada 20 % ÜVJP eelarvepeatüki üldsummast.

| 43. | Igal aastal peab nõukogu eesistujariik Euroopa Parlamendiga nõu tulevikku suunatud nõukogu dokumendi üle, mis esitatakse vastava aasta 15. juuniks ja milles määratakse kindlaks ÜVJP peamised aspektid ja põhivalikud, sealhulgas rahaline mõju Euroopa Liidu üldeelarvele ja hinnang aastal n-1 käivitatud meetmetele. Lisaks peab nõukogu eesistujariik hoidma Euroopa Parlamenti toimuvaga kursis, korraldades selleks ÜVJP küsimustes toimuva korrapärase poliitilise dialoogi raames vähemalt viis korda aastas ühiseid konsultatiivkohtumisi, milles lepitakse kokku hiljemalt enne nõukogus korraldatavat teist lugemist toimuval lepituskohtumisel. Konsultatiivkohtumistel osalevad:






  — | Euroopa Parlament: kahe asjaomase parlamendikomisjoni juhatused, |
| --- | --- | --- |

43.

Igal aastal peab nõukogu eesistujariik Euroopa Parlamendiga nõu tulevikku suunatud nõukogu dokumendi üle, mis esitatakse vastava aasta 15. juuniks ja milles määratakse kindlaks ÜVJP peamised aspektid ja põhivalikud, sealhulgas rahaline mõju Euroopa Liidu üldeelarvele ja hinnang aastal n-1 käivitatud meetmetele. Lisaks peab nõukogu eesistujariik hoidma Euroopa Parlamenti toimuvaga kursis, korraldades selleks ÜVJP küsimustes toimuva korrapärase poliitilise dialoogi raames vähemalt viis korda aastas ühiseid konsultatiivkohtumisi, milles lepitakse kokku hiljemalt enne nõukogus korraldatavat teist lugemist toimuval lepituskohtumisel. Konsultatiivkohtumistel osalevad:

—

Euroopa Parlament: kahe asjaomase parlamendikomisjoni juhatused,

| — | nõukogu: suursaadik (poliitika- ja julgeolekukomitee esimees), |
| --- | --- |

—

nõukogu: suursaadik (poliitika- ja julgeolekukomitee esimees),

| — | komisjon kaasatakse ja ta osaleb neil kohtumistel. |
| --- | --- |

—

komisjon kaasatakse ja ta osaleb neil kohtumistel.

Iga kord, kui nõukogu võtab vastu ÜVJPga seotud otsuse, millega kaasnevad kulutused, saadab ta viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui viis päeva pärast lõpliku otsuse tegemist Euroopa Parlamendile kavandatud kulude eelarvestuse (finantsselgituse), mis käsitleb eeskätt neid kulusid, mis on seotud ajakava ja kaasatavate töötajatega ning ruumide ja muu infrastruktuuri kasutamise, sõidukite, koolitusvajaduste ja julgeolekukorraldusega.

Kord kvartalis annab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele teavet ÜVJP meetmete rakendamise ja aasta järelejäänud osa käsitlevate finantsprognooside kohta.

III OSA — ELi VAHENDITE USALDUSVÄÄRNE FINANTSJUHTIMINE

A.   Ühenduse vahendite tõhusa ja integreeritud sisekontrolli tagamine

| 44. | Institutsioonid nõustuvad, et on oluline tugevdada sisekontrolli ilma halduskoormust suurendamata, mille eelduseks on sisekontrolli aluseks olevate õigusaktide lihtsustamine. Seoses sellega seatakse prioriteediks usaldusväärne finantsjuhtimine, et saavutada ühiselt hallatavate vahendite puhul positiivne kinnitav avaldus. Selleks võiks kehtestada asjakohased sätted vastavates põhiõigusaktides. Osana liikmesriikide auditiasutuste kasvanud ülesannetest struktuurifondide puhul ja pidades kinni riikide põhiseaduslikest nõuetest, annavad nimetatud auditiasutused hinnangu sellele, kas fondide juhtimine ja kontrollisüsteemid on kooskõlas ühenduse eeskirjadega.
  Seega kohustuvad liikmesriigid tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest. |
| --- | --- |

44.

Institutsioonid nõustuvad, et on oluline tugevdada sisekontrolli ilma halduskoormust suurendamata, mille eelduseks on sisekontrolli aluseks olevate õigusaktide lihtsustamine. Seoses sellega seatakse prioriteediks usaldusväärne finantsjuhtimine, et saavutada ühiselt hallatavate vahendite puhul positiivne kinnitav avaldus. Selleks võiks kehtestada asjakohased sätted vastavates põhiõigusaktides. Osana liikmesriikide auditiasutuste kasvanud ülesannetest struktuurifondide puhul ja pidades kinni riikide põhiseaduslikest nõuetest, annavad nimetatud auditiasutused hinnangu sellele, kas fondide juhtimine ja kontrollisüsteemid on kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

Seega kohustuvad liikmesriigid tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest.

B.   Finantsmäärus

| 45. | Institutsioonid nõustuvad, et käesolevat kokkulepet ja eelarvet rakendatakse usaldusväärse finantsjuhtimise raames, mis põhineb säästlikkuse, tõhususe, mõjususe, finantshuvide kaitse, halduskulude proportsionaalsuse ja kasutajasõbralike menetluste põhimõttel. Institutsioonid võtavad asjakohaseid meetmeid, eriti finantsmääruses, mis tuleks vastu võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetluse kohaselt, et saavutataks kokkulepe samuti nagu 2002. aastal. |
| --- | --- |

45.

Institutsioonid nõustuvad, et käesolevat kokkulepet ja eelarvet rakendatakse usaldusväärse finantsjuhtimise raames, mis põhineb säästlikkuse, tõhususe, mõjususe, finantshuvide kaitse, halduskulude proportsionaalsuse ja kasutajasõbralike menetluste põhimõttel. Institutsioonid võtavad asjakohaseid meetmeid, eriti finantsmääruses, mis tuleks vastu võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetluse kohaselt, et saavutataks kokkulepe samuti nagu 2002. aastal.

C.   Finantsplaneering

| 46. | Komisjon esitab kaks korda aastas, esiteks mais/juunis (koos esialgse eelarveprojekti juurde kuuluvate dokumentidega) ja seejärel detsembris/jaanuaris (pärast eelarve vastuvõtmist) täieliku finantsplaneeringu finantsraamistiku rubriikide 1A, 2 (keskkonna ja kalanduse osas), 3A, 3B ja 4 kohta. See dokument peab olema jaotatud rubriikide, poliitikavaldkondade ja eelarveridade järgi ja hõlmama järgmist:






  a) | kehtivad õigusaktid, eristades seejuures mitmeaastaseid programme ja iga-aastaseid meetmeid:






  — | mitmeaastaste programmide puhul peaks komisjon osutama, millise menetluse alusel need on vastu võetud (kaasotsustus- või nõuandemenetlus), milline on nende kestus ja kontrollsumma ning kui suur on nende halduskulude osakaal; |
| --- | --- | --- | --- |

46.

Komisjon esitab kaks korda aastas, esiteks mais/juunis (koos esialgse eelarveprojekti juurde kuuluvate dokumentidega) ja seejärel detsembris/jaanuaris (pärast eelarve vastuvõtmist) täieliku finantsplaneeringu finantsraamistiku rubriikide 1A, 2 (keskkonna ja kalanduse osas), 3A, 3B ja 4 kohta. See dokument peab olema jaotatud rubriikide, poliitikavaldkondade ja eelarveridade järgi ja hõlmama järgmist:

a)

kehtivad õigusaktid, eristades seejuures mitmeaastaseid programme ja iga-aastaseid meetmeid:

—

mitmeaastaste programmide puhul peaks komisjon osutama, millise menetluse alusel need on vastu võetud (kaasotsustus- või nõuandemenetlus), milline on nende kestus ja kontrollsumma ning kui suur on nende halduskulude osakaal;

| — | iga-aastaste meetmete (katseprojektid, ettevalmistusmeetmed ja ametite tegevus) ja komisjoni institutsiooniliste õiguste raames rahastatavate meetmete puhul peaks komisjon teatama mitmeaastased prognoosid ja (katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete puhul) II lisa D osas lubatud ülemmäärade suhtes jäävad varud; |
| --- | --- |

—

iga-aastaste meetmete (katseprojektid, ettevalmistusmeetmed ja ametite tegevus) ja komisjoni institutsiooniliste õiguste raames rahastatavate meetmete puhul peaks komisjon teatama mitmeaastased prognoosid ja (katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete puhul) II lisa D osas lubatud ülemmäärade suhtes jäävad varud;

| b) | menetluses olevad õigusaktide ettepanekud: menetluses olevad komisjoni ettepanekud, milles osutatakse eelarvereale (madalam tase), peatükile ja poliitikavaldkonnale. Tuleks luua mehhanism, mis võimaldaks uue ettepaneku vastuvõtmise korral tabelid ajakohastada, et hinnata ettepaneku finantsmõju. |
| --- | --- |

b)

menetluses olevad õigusaktide ettepanekud: menetluses olevad komisjoni ettepanekud, milles osutatakse eelarvereale (madalam tase), peatükile ja poliitikavaldkonnale. Tuleks luua mehhanism, mis võimaldaks uue ettepaneku vastuvõtmise korral tabelid ajakohastada, et hinnata ettepaneku finantsmõju.

Komisjon peaks kaaluma, kuidas teha finantsplaneeringusse ristviited kavandatavatele õigusaktidele, et muuta prognoosid täpsemaks ja usaldusväärsemaks. Iga õigusloomeettepaneku puhul peaks komisjon märkima, kas see on kaasatud mai-detsembri finantsplaneeringusse. Eelkõige tuleks eelarvepädevaid institutsioone teavitada järgmisest:

| a) | kõik vastuvõetud uued õigusaktid, mida ei ole kaasatud mai-detsembri dokumentidesse (koos vastavate summadega); |
| --- | --- |

a)

kõik vastuvõetud uued õigusaktid, mida ei ole kaasatud mai-detsembri dokumentidesse (koos vastavate summadega);

| b) | kõik menetletavad õigusaktide ettepanekud, mida ei ole kaasatud mai-detsembri dokumentidesse (koos vastavate summadega); |
| --- | --- |

b)

kõik menetletavad õigusaktide ettepanekud, mida ei ole kaasatud mai-detsembri dokumentidesse (koos vastavate summadega);

| c) | komisjoni iga-aastases õigusloomeprogrammis ettenähtud õigusaktid märkega selle kohta, kas neil on tõenäoliselt finantsmõju (jah/ei). |
| --- | --- |

c)

komisjoni iga-aastases õigusloomeprogrammis ettenähtud õigusaktid märkega selle kohta, kas neil on tõenäoliselt finantsmõju (jah/ei).

Vajadusel peaks komisjon osutama finantsplaneeringu muutustele, mis tulenevad uutest õigusaktide ettepanekutest.

Komisjoni poolt esitatud andmete põhjal tuleks teha olukorrast kokkuvõte igal institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kolmepoolsel kohtumisel, nagu on ette nähtud käesolevas kokkuleppes.

D.   Ametid ja Euroopa koolid

| 47. | Koostades ettepanekut uue ameti loomise kohta, hindab komisjon selle eelarvelist mõju asjaomasele kulurubriigile. Tuginedes neile andmetele ja ilma et see piiraks ameti loomist reguleerivate õiguslike menetluste kohaldamist, võtavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid eelarvealase koostöö raames endale kohustuse jõuda ameti rahastamise küsimuses aegsasti kokkuleppele.
  Uue Euroopa kooli kavandamisel kasutatakse sarnast menetlust. |
| --- | --- |

47.

Koostades ettepanekut uue ameti loomise kohta, hindab komisjon selle eelarvelist mõju asjaomasele kulurubriigile. Tuginedes neile andmetele ja ilma et see piiraks ameti loomist reguleerivate õiguslike menetluste kohaldamist, võtavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid eelarvealase koostöö raames endale kohustuse jõuda ameti rahastamise küsimuses aegsasti kokkuleppele.

Uue Euroopa kooli kavandamisel kasutatakse sarnast menetlust.

E.   Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu fondi ja Euroopa Kalandusfondi korrigeerimine sõltuvalt nende kasutamist mõjutavatest asjaoludest

| 48. | Kui pärast 1. jaanuari 2007 võetakse vastu uued eeskirjad või programmid, mis reguleerivad struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu fondi ja Euroopa Kalandusfondi tegevust, kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid andma komisjoni ettepanekul loa kanda 2007. aastal kasutamata jäänud vahendid, mis ületavad vastavaid kulude ülemmäärasid, üle järgmistesse aastatesse.
  Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad 2007. aastal kasutamata jäänud vahendite ülekandmist käsitlevate komisjoni ettepanekute üle enne 1. maid 2008 punkti 3 kohaselt. |
| --- | --- |

48.

Kui pärast 1. jaanuari 2007 võetakse vastu uued eeskirjad või programmid, mis reguleerivad struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu fondi ja Euroopa Kalandusfondi tegevust, kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid andma komisjoni ettepanekul loa kanda 2007. aastal kasutamata jäänud vahendid, mis ületavad vastavaid kulude ülemmäärasid, üle järgmistesse aastatesse.

Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad 2007. aastal kasutamata jäänud vahendite ülekandmist käsitlevate komisjoni ettepanekute üle enne 1. maid 2008 punkti 3 kohaselt.

F.   Uued rahastamisvahendid

| 49. | Institutsioonid nõustuvad, et kaasrahastamismehhanismide kasutuselevõtmine on vajalik, et suurendada rahastajatele pakutavate stiimulite kaudu Euroopa Liidu eelarve mõjujõudu.
  Institutsioonid on nõus toetama sobivate mitmeaastaste rahastamisvahendite väljatöötamist, mis elavdaksid avaliku ja erasektori investeeringuid.
  Esialgse eelarveprojekti esitamisel teeb komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele aruande Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahastatud meetmete kohta, millega toetatakse investeerimist uurimis- ja arendustegevusse, üleeuroopalistesse võrkudesse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse. |
| --- | --- |

49.

Institutsioonid nõustuvad, et kaasrahastamismehhanismide kasutuselevõtmine on vajalik, et suurendada rahastajatele pakutavate stiimulite kaudu Euroopa Liidu eelarve mõjujõudu.

Institutsioonid on nõus toetama sobivate mitmeaastaste rahastamisvahendite väljatöötamist, mis elavdaksid avaliku ja erasektori investeeringuid.

Esialgse eelarveprojekti esitamisel teeb komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele aruande Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahastatud meetmete kohta, millega toetatakse investeerimist uurimis- ja arendustegevusse, üleeuroopalistesse võrkudesse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse.

I LISA

FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013

| (miljonit eurot 2004. aasta hindades) |
| --- |
| KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku
  2007–2013 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

(miljonit eurot 2004. aasta hindades)

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

2007–2013

1.

51 267

52 415

53 616

54 294

55 368

56 876

58 303

382 139

| 1 a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1 a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

8 404

9 097

9 754

10 434

11 295

12 153

12 961

74 098

| 1 b | Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1 b

Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

42 863

43 318

43 862

43 860

44 073

44 723

45 342

308 041

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

54 985

54 322

53 666

53 035

52 400

51 775

51 161

371 344

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3 a | Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3 a

Vabadus, turvalisus ja õigus

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3 b | Kodakondsus |
| --- | --- |

3 b

Kodakondsus

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Halduskulud (5) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD KOKKU

120 702

121 473

122 564

122 952

124 007

125 527

127 091

864 316

protsendina RKTst

1,10 %

1,08 %

1,07 %

1,04 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

116 650

119 620

111 990

118 280

115 860

119 410

118 970

820 780

protsendina RKTst

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,96 %

0,97 %

0,94 %

1,00 %

Varu

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,28 %

0,27 %

0,30 %

0,24 %

Omavahendite piirmäär protsendina RKTst

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

II LISA

INSITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ EELARVESEKTORIS

| A. | Seejärel, kui komisjoni poolt igal aastal esitatavat poliitikastrateegiat arvestades on finantsraamistikku järgmiseks rahandusaastaks tehnilised kohandused sisse viidud kutsutakse enne esialgse eelarveprojekti osas otsuse langetamist selle aastaeelarve võimalike prioriteetide arutamiseks kokku kolmepoolne nõupidamine. Seejuures arvestatakse vajalikul määral institutsioonide pädevusega ja järgmise rahandusaasta ning finantsraamistikuga kaetud järgnevate rahandusaastate vajaduste ettenähtavate muutustega. Veel võetakse arvesse pärast algse finantsraamistiku koostamist ilmnenud uusi arenguid, mis võivad Euroopa Liidu eelarvele olulist ja püsivat mõju avaldada. |
| --- | --- |

A.

Seejärel, kui komisjoni poolt igal aastal esitatavat poliitikastrateegiat arvestades on finantsraamistikku järgmiseks rahandusaastaks tehnilised kohandused sisse viidud kutsutakse enne esialgse eelarveprojekti osas otsuse langetamist selle aastaeelarve võimalike prioriteetide arutamiseks kokku kolmepoolne nõupidamine. Seejuures arvestatakse vajalikul määral institutsioonide pädevusega ja järgmise rahandusaasta ning finantsraamistikuga kaetud järgnevate rahandusaastate vajaduste ettenähtavate muutustega. Veel võetakse arvesse pärast algse finantsraamistiku koostamist ilmnenud uusi arenguid, mis võivad Euroopa Liidu eelarvele olulist ja püsivat mõju avaldada.

| B. | Kohustuslike kulude puhul määrab komisjon oma esialgse eelarveprojekti esitamisel kindlaks:






  a) | uute või kavandatavate õigusaktidega seotud assigneeringud; |
| --- | --- | --- |

B.

Kohustuslike kulude puhul määrab komisjon oma esialgse eelarveprojekti esitamisel kindlaks:

a)

uute või kavandatavate õigusaktidega seotud assigneeringud;

| b) | eelmise eelarve vastuvõtmisel kehtinud õigusaktide kohaldamisest tulenevad assigneeringud. |
| --- | --- |

b)

eelmise eelarve vastuvõtmisel kehtinud õigusaktide kohaldamisest tulenevad assigneeringud.

Komisjon hindab hoolikalt õigusaktidest tulenevate ühenduse kohustuste rahalist mõju. Vajaduse korral ajakohastab ta oma hinnangut eelarvemenetluse käigus. Ta esitab eelarvepädevatele institutsioonidele viimaste nõudmisel kõik asjakohased põhjused.

Kui komisjon seda vajalikuks peab, võib ta esitada mõlemale eelarvepädevale institutsioonile ad hoc kirjaliku muutmisettepaneku, et ajakohastada esialgses eelarveprojektis põllumajanduskulude eelarvestuse aluseks olevaid arvnäitajaid ja/või parandada asjakohase eelarveaasta 1. jaanuaril kehtivaid kalanduskokkuleppeid käsitlevate värskeimate kättesaadavate andmete põhjal nende assigneeringute vahelist jaotust, mis on kirjendatud rahvusvaheliste kalanduskokkulepetega seotud tegevuskulude alla ja mis on kirjendatud reservi.

See kirjalik muutmisettepanek tuleb saata mõlemale eelarvepädevale institutsioonile enne oktoobri lõppu.

Kui see esitatakse nõukogule vähem kui üks kuu enne esimest lugemist Euroopa Parlamendis, vaatab nõukogu ad hoc kirjaliku muutmisettepaneku läbi üldjuhul siis, kui eelarveprojekt on nõukogus teisel lugemisel.

Seepärast püüavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid enne eelarveprojekti teist lugemist nõukogus täita vajalikud tingimused, et kumbki neist saaks kirjaliku muutmisettepaneku vastu võtta ühel lugemisel.

| C. | 1. | Kõikide kulude jaoks seatakse sisse lepitusmenetlus. |
| --- | --- | --- |

C.

1.

Kõikide kulude jaoks seatakse sisse lepitusmenetlus.

| 2. | Lepitusmenetluse eesmärk on:






  a) | jätkata arutelu kulude üldsuundumuse vallas ja seoses sellega järgmise aasta eelarve üldsuundade küsimuses, võttes arvesse komisjoni esialgset eelarveprojekti; |
| --- | --- | --- |

2.

Lepitusmenetluse eesmärk on:

a)

jätkata arutelu kulude üldsuundumuse vallas ja seoses sellega järgmise aasta eelarve üldsuundade küsimuses, võttes arvesse komisjoni esialgset eelarveprojekti;

| b) | tagada, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid jõuavad kokkuleppele:






  — | B osa alapunktides a ja b osutatud assigneeringutes, sealhulgas nendes, mis on pakutud välja B osas osutatud ad hoc kirjalikus muutmisettepanekus, |
| --- | --- | --- |

b)

tagada, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid jõuavad kokkuleppele:

—

B osa alapunktides a ja b osutatud assigneeringutes, sealhulgas nendes, mis on pakutud välja B osas osutatud ad hoc kirjalikus muutmisettepanekus,

| — | eelarvesse mittekohustuslike kulude tarvis kirjendatavates summades käesoleva kokkuleppe punkti 40 kohaselt, ja |
| --- | --- |

—

eelarvesse mittekohustuslike kulude tarvis kirjendatavates summades käesoleva kokkuleppe punkti 40 kohaselt, ja

| — | eelkõige küsimustes, mille puhul viidatakse käesolevas kokkuleppes sellele menetlusele. |
| --- | --- |

—

eelkõige küsimustes, mille puhul viidatakse käesolevas kokkuleppes sellele menetlusele.

| 3. | Menetlus algab kolmepoolse kohtumisega, mis kutsutakse kokku aegsasti, et institutsioonid saaksid kokku leppida hiljemalt kuupäevaks, mille nõukogu on määranud oma eelarveprojekti koostamiseks.
  Selle kolmepoolse kohtumise tulemuste suhtes kohaldatakse nõukogu ja Euroopa Parlamendi delegatsioonide vahelist lepitusmenetlust, milles osaleb ka komisjon.
  Kui kolmepoolsel kohtumisel ei lepita kokku teisiti, toimub lepituskohtumine samade osaliste tavapärasel koosolekul päeval, mille nõukogu on määranud eelarveprojekti koostamiseks. |
| --- | --- |

3.

Menetlus algab kolmepoolse kohtumisega, mis kutsutakse kokku aegsasti, et institutsioonid saaksid kokku leppida hiljemalt kuupäevaks, mille nõukogu on määranud oma eelarveprojekti koostamiseks.

Selle kolmepoolse kohtumise tulemuste suhtes kohaldatakse nõukogu ja Euroopa Parlamendi delegatsioonide vahelist lepitusmenetlust, milles osaleb ka komisjon.

Kui kolmepoolsel kohtumisel ei lepita kokku teisiti, toimub lepituskohtumine samade osaliste tavapärasel koosolekul päeval, mille nõukogu on määranud eelarveprojekti koostamiseks.

| 4. | Vajadusel toimub enne Euroopa Parlamendis toimuvat esimest lugemist uus kolmepoolne kohtumine kas komisjoni kirjalikul ettepanekul või Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimehe või nõukogu (eelarveküsimuste eest vastutava koosseisu) eesistuja kirjalikul taotlusel. Otsuse, kas korraldada selline kolmepoolne kohtumine, võtavad institutsioonid vastu pärast nõukogu poolt eelarveprojekti vastu võtmist ja enne kui Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon hääletab parandusi esimesel lugemisel. |
| --- | --- |

4.

Vajadusel toimub enne Euroopa Parlamendis toimuvat esimest lugemist uus kolmepoolne kohtumine kas komisjoni kirjalikul ettepanekul või Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimehe või nõukogu (eelarveküsimuste eest vastutava koosseisu) eesistuja kirjalikul taotlusel. Otsuse, kas korraldada selline kolmepoolne kohtumine, võtavad institutsioonid vastu pärast nõukogu poolt eelarveprojekti vastu võtmist ja enne kui Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon hääletab parandusi esimesel lugemisel.

| 5. | Institutsioonid jätkavad lepitusmenetlust pärast mõlemas eelarvepädevas institutsioonis toimuvat eelarve esimest lugemist tagamaks, et jõutakse kokkuleppele kohustuslikes ja mittekohustuslikes kuludes, ja eelkõige arutamaks B osas osutatud võimalikku ad hoc kirjalikku muutmisettepanekut.
  Selleks korraldatakse kolmepoolne kohtumine pärast Euroopa Parlamendis toimuvat esimest lugemist.
  Kolmepoolse kohtumise tulemusi arutatakse teisel lepitusnõupidamisel, mis korraldatakse nõukogus toimuva teise lugemise päeval.
  Vajaduse korral jätkavad institutsioonid oma arutelu mittekohustuslike kulude küsimuses pärast nõukogus toimuvat teist lugemist. |
| --- | --- |

5.

Institutsioonid jätkavad lepitusmenetlust pärast mõlemas eelarvepädevas institutsioonis toimuvat eelarve esimest lugemist tagamaks, et jõutakse kokkuleppele kohustuslikes ja mittekohustuslikes kuludes, ja eelkõige arutamaks B osas osutatud võimalikku ad hoc kirjalikku muutmisettepanekut.

Selleks korraldatakse kolmepoolne kohtumine pärast Euroopa Parlamendis toimuvat esimest lugemist.

Kolmepoolse kohtumise tulemusi arutatakse teisel lepitusnõupidamisel, mis korraldatakse nõukogus toimuva teise lugemise päeval.

Vajaduse korral jätkavad institutsioonid oma arutelu mittekohustuslike kulude küsimuses pärast nõukogus toimuvat teist lugemist.

| 6. | Nendel kolmepoolsetel kohtumistel juhivad institutsioonide delegatsioone nõukogu (eelarveküsimuste eest vastutava koosseisu) eesistuja, Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimees ja eelarve eest vastutav komisjoni liige. |
| --- | --- |

6.

Nendel kolmepoolsetel kohtumistel juhivad institutsioonide delegatsioone nõukogu (eelarveküsimuste eest vastutava koosseisu) eesistuja, Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimees ja eelarve eest vastutav komisjoni liige.

| 7. | Kumbki eelarvepädev institutsioon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et võimalikke lepitusmenetluse käigus saavutatud tulemusi võetakse arvesse kogu eelarvemenetluse vältel. |
| --- | --- |

7.

Kumbki eelarvepädev institutsioon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et võimalikke lepitusmenetluse käigus saavutatud tulemusi võetakse arvesse kogu eelarvemenetluse vältel.

| D. | Et komisjonil oleks piisavalt aega eelarvepädeva institutsiooni poolt sisse viidud muudatuste teostatavust hinnata, uusi ettevalmistusmeetmeid/katseprojekte käivitada või käimasolevate kestust pikendada, teavitavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid komisjoni juuni keskpaigaks oma vastavatest kavatsustest, nii et esimesed arutelud võiksid toimuda juba nõukogus peetava esimese lugemise ajal korraldataval lepituskohtumisel. Jõusse jäävad ka C osas ette nähtud lepitusmenetluse järgmised etapid, samuti käesoleva kokkuleppe punktis 36 toodud eelarve täidetavust käsitlevad sätted.
  Lisaks lepivad institutsioonid kokku selles, et katseprogrammideks eraldatavate assigneeringute kogusumma ei ületa ühelgi eelarveaastal 40 miljonit eurot. Veel nõustuvad nad piirama uuteks ettevalmistusmeetmeteks ette nähtud assigneeringute summat igal eelarveaastal 50 miljoni eurot ja ettevalmistusmeetmeteks mõeldud kulukohustuste täitmiseks tegelikult määratud assigneeringute kogusummat 100 miljoni eurot. |
| --- | --- |

D.

Et komisjonil oleks piisavalt aega eelarvepädeva institutsiooni poolt sisse viidud muudatuste teostatavust hinnata, uusi ettevalmistusmeetmeid/katseprojekte käivitada või käimasolevate kestust pikendada, teavitavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid komisjoni juuni keskpaigaks oma vastavatest kavatsustest, nii et esimesed arutelud võiksid toimuda juba nõukogus peetava esimese lugemise ajal korraldataval lepituskohtumisel. Jõusse jäävad ka C osas ette nähtud lepitusmenetluse järgmised etapid, samuti käesoleva kokkuleppe punktis 36 toodud eelarve täidetavust käsitlevad sätted.

Lisaks lepivad institutsioonid kokku selles, et katseprogrammideks eraldatavate assigneeringute kogusumma ei ületa ühelgi eelarveaastal 40 miljonit eurot. Veel nõustuvad nad piirama uuteks ettevalmistusmeetmeteks ette nähtud assigneeringute summat igal eelarveaastal 50 miljoni eurot ja ettevalmistusmeetmeteks mõeldud kulukohustuste täitmiseks tegelikult määratud assigneeringute kogusummat 100 miljoni eurot.

III LISA

KULUDE LIIGENDUS

| 1. RUBRIIK | Jätkusuutlik kasv | |
| --- | --- | --- |
| 1A | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | Mittekohustuslikud kulud (MKK) |
| 1B | Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | MKK |
| 2. RUBRIIK | Loodusvarade kaitse ja majandamine | MKK |
| Välja arvatud: | |
| — | Ühise põllumajanduspoliitika kulud seoses turumeetmete ja otsetoetustega, sealhulgas kalandusele ja kolmandate pooltega sõlmitud kalanduslepetele suunatud turumeetmed |

1. RUBRIIK

Jätkusuutlik kasv

1A

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

Mittekohustuslikud kulud (MKK)

1B

Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

MKK

2. RUBRIIK

Loodusvarade kaitse ja majandamine

MKK

Välja arvatud:

—

Ühise põllumajanduspoliitika kulud seoses turumeetmete ja otsetoetustega, sealhulgas kalandusele ja kolmandate pooltega sõlmitud kalanduslepetele suunatud turumeetmed

Kohustuslikud kulud (KK)

3. RUBRIIK

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

MKK

3A

Vabadus, turvalisus ja õigus

MKK

3B

Kodakondsus

MKK

4. RUBRIIK

EL kui ülemaailmne partner

MKK

Välja arvatud:

| — | Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevad kulud |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevad kulud

KK

| — | Maksed rahvusvahelistele organisatsioonidele või institutsioonidele |
| --- | --- |

—

Maksed rahvusvahelistele organisatsioonidele või institutsioonidele

KK

| — | Maksed laenutagatusfondi |
| --- | --- |

—

Maksed laenutagatusfondi

KK

5. RUBRIIK

Halduskulud

MKK

Välja arvatud:

| — | Pensionid ja lahkumistoetused |
| --- | --- |

—

Pensionid ja lahkumistoetused

KK

| — | Teenistussuhte lõpetamisega seotud hüvitised ja mitmesugused toetused |
| --- | --- |

—

Teenistussuhte lõpetamisega seotud hüvitised ja mitmesugused toetused

KK

| — | Õigusabikulud |
| --- | --- |

—

Õigusabikulud

KK

| — | Kahjutasud |
| --- | --- |

—

Kahjutasud

KK

6. RUBRIIK

Kompensatsioonid

KK

IV LISA

KALANDUSLEPINGUTEST TULENEVATE KULUDE RAHASTAMINE

| A. | Kalanduskokkulepetega seotud kulusid rahastatakse kahest kalanduspoliitika valdkonda kuuluvast eelarvepunktist (lähtudes tegevuspõhisest eelarveliigitusest):






  a) | rahvusvahelised kalanduskokkulepped (11 03 01); |
| --- | --- | --- |

A.

Kalanduskokkulepetega seotud kulusid rahastatakse kahest kalanduspoliitika valdkonda kuuluvast eelarvepunktist (lähtudes tegevuspõhisest eelarveliigitusest):

a)

rahvusvahelised kalanduskokkulepped (11 03 01);

| b) | maksed rahvusvahelistele organisatsioonidele (11 03 02). |
| --- | --- |

b)

maksed rahvusvahelistele organisatsioonidele (11 03 02).

Kõik summad, mis on seotud kokkulepete ja nende protokollidega, mis kehtivad asjakohase aasta 1. jaanuaril, kirjendatakse eelarverubriiki 11 03 01. Summad, mis on seotud kõikide uute või pikendatavate kokkulepetega, mis jõustuvad pärast asjakohase aasta 1. jaanuari, määratakse rubriiki 40 02 41 02 — Reservid/liigendatud assigneeringud (kohustuslikud kulud).

| B. | II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse käigus püüavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kokku leppida eelarverubriikidesse ja reservi kirjendatavates summades. |
| --- | --- |

B.

II lisa C osas sätestatud lepitusmenetluse käigus püüavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kokku leppida eelarverubriikidesse ja reservi kirjendatavates summades.

| C. | Komisjon kohustub Euroopa Parlamendile korrapäraselt teatama läbirääkimiste ettevalmistamisest ja käigust, sealhulgas nende mõjust eelarvele.
  Kalanduskokkulepetega seotud seadusandliku menetluse käigus kohustuvad institutsioonid tegema kõik tagamaks, et kõik toimingud tehakse võimalikult kiiresti.
  Kui kalanduskokkulepetega seotud assigneeringutest (sealhulgas reservist) ei piisa, esitab komisjon eelarvepädevale institutsioonile teabe, mida on vaja olukorra põhjuste ja kehtestatud menetluste raames võimalike vastuvõetavate meetmete üle arvamuste vahetamiseks, mis toimub kolmepoolse kohtumisena, mis võib olla lihtsustatud vormis. Vajaduse korral pakub komisjon välja sobivad meetmed.
  Igal veerandaastal esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjalikud andmed kehtivate kokkulepete rakendamise ja aasta järelejäänud osa käsitlevate finantsprognooside kohta. |
| --- | --- |

C.

Komisjon kohustub Euroopa Parlamendile korrapäraselt teatama läbirääkimiste ettevalmistamisest ja käigust, sealhulgas nende mõjust eelarvele.

Kalanduskokkulepetega seotud seadusandliku menetluse käigus kohustuvad institutsioonid tegema kõik tagamaks, et kõik toimingud tehakse võimalikult kiiresti.

Kui kalanduskokkulepetega seotud assigneeringutest (sealhulgas reservist) ei piisa, esitab komisjon eelarvepädevale institutsioonile teabe, mida on vaja olukorra põhjuste ja kehtestatud menetluste raames võimalike vastuvõetavate meetmete üle arvamuste vahetamiseks, mis toimub kolmepoolse kohtumisena, mis võib olla lihtsustatud vormis. Vajaduse korral pakub komisjon välja sobivad meetmed.

Igal veerandaastal esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjalikud andmed kehtivate kokkulepete rakendamise ja aasta järelejäänud osa käsitlevate finantsprognooside kohta.

DEKLARATSIOONID

1.   KOMISJONI DEKLARATSIOON HINNANGU ANDMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE TOIMIMISELE

Komisjon koostab institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 7 kohaselt 2009. aasta lõpuks institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta aruande, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.

2.   DEKLARATSIOON INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE PUNKTI 27 KOHTA

Komisjon teavitab iga-aastase eelarvemenetluse raames eelarvepädevaid institutsioone institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 27 osutatud paindlikkusinstrumendi jaoks kasutada olevatest summadest.

Kui paindlikkusinstrumendist otsustatakse võtta kasutusele üle 200 miljoni euro, tuleb alati teha ka ülekandmisotsus.

3.   DEKLARATSIOON FINANTSRAAMISTIKU LÄBIVAATAMISE KOHTA

| 1. | Komisjonil on vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele palutud teostada täielik ja laiaulatuslik läbivaatamine, mis hõlmaks kõiki ELi kulude (k.a ühine põllumajanduspoliitika) ja vahenditega (k.a Ühendkuningriigi tagasimakse) seotud küsimusi ning koostada 2008.–2009. aastal aruanne. Läbivaatamisega peaks kaasnema hinnang institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimisele. Euroopa Parlament kaasatakse kõikidesse läbivaatamise etappidesse, lähtudes järgmistest sätetest:






  — | komisjoni teostatavale läbivaatamisele järgnevas uurimisetapis tagatakse, et Euroopa Parlamendiga toimuvad asjakohased arutelud, mis põhinevad tavapärasel institutsioonidevahelisel poliitilisel dialoogil, ja et Euroopa Parlamendi seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjonil on vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele palutud teostada täielik ja laiaulatuslik läbivaatamine, mis hõlmaks kõiki ELi kulude (k.a ühine põllumajanduspoliitika) ja vahenditega (k.a Ühendkuningriigi tagasimakse) seotud küsimusi ning koostada 2008.–2009. aastal aruanne. Läbivaatamisega peaks kaasnema hinnang institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimisele. Euroopa Parlament kaasatakse kõikidesse läbivaatamise etappidesse, lähtudes järgmistest sätetest:

—

komisjoni teostatavale läbivaatamisele järgnevas uurimisetapis tagatakse, et Euroopa Parlamendiga toimuvad asjakohased arutelud, mis põhinevad tavapärasel institutsioonidevahelisel poliitilisel dialoogil, ja et Euroopa Parlamendi seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse;

| — | vastavalt oma 2005. aasta detsembris toimunud kohtumise järeldustele saab Euroopa Ülemkogu teha otsuseid kõikides läbivaatamisega seotud küsimustes. Euroopa Parlament kaasatakse vastavalt asjaomastele menetlustele kõikidesse ametlikesse järelmeetmetesse, arvestades täielikult tema olemasolevaid õigusi. |
| --- | --- |

—

vastavalt oma 2005. aasta detsembris toimunud kohtumise järeldustele saab Euroopa Ülemkogu teha otsuseid kõikides läbivaatamisega seotud küsimustes. Euroopa Parlament kaasatakse vastavalt asjaomastele menetlustele kõikidesse ametlikesse järelmeetmetesse, arvestades täielikult tema olemasolevaid õigusi.

| 2. | Komisjon kohustub võtma läbivaatamise tulemuste esitamisele eelneva konsulteerimise ja arupidamise raames arvesse põhjalikku arvamustevahetust, mille ta teostab Euroopa Parlamendiga olukorra analüüsimiseks. Komisjon on teadlik ka tema kavatsusest kutsuda omavahendite süsteemi läbivaatamiseks kokku Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente ühendav konverents. Komisjon arvestab selliste konverentside tulemusi kui panust sellesse konsulteerimisprotsessi. Ollakse ühel meelel, et komisjon esitab ettepanekud omal vastutusel. |
| --- | --- |

2.

Komisjon kohustub võtma läbivaatamise tulemuste esitamisele eelneva konsulteerimise ja arupidamise raames arvesse põhjalikku arvamustevahetust, mille ta teostab Euroopa Parlamendiga olukorra analüüsimiseks. Komisjon on teadlik ka tema kavatsusest kutsuda omavahendite süsteemi läbivaatamiseks kokku Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente ühendav konverents. Komisjon arvestab selliste konverentside tulemusi kui panust sellesse konsulteerimisprotsessi. Ollakse ühel meelel, et komisjon esitab ettepanekud omal vastutusel.

4.   DEKLARATSIOON DEMOKRAATLIKU JÄRELEVALVE JA VÄLISTEGEVUSE SIDUSUSE KOHTA

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad teadmiseks vajaduse muuta ratsionaalsemaks erinevaid välistegevusega seotud akte. Nad nõustuvad, et selline Euroopa Liidu tegevuse sidusust ja operatiivsust suurendav aktide ratsionaalsemaks muutmine ei tohiks mõjutada ei seadusandliku võimu õigusi (eelkõige tema poliitilist kontrolli strateegiliste otsuste üle) ega eelarvepädeva võimu õigusi. Need põhimõtted peaksid kajastuma asjaomastes eeskirjades, mis peaksid vajadusel hõlmama ka asjakohase poliitika sisu ja soovituslikku vahendite jaotust ning läbivaatamistingimust, mis tagaks hiljemalt pärast kolme aasta möödumist hinnangu andmise eeskirjade toimimisele.

Vastavalt kaasotsustamismenetluse käigus vastu võetud põhiõigusaktidele teavitab komisjon korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning konsulteerib nendega, saates neile riiklike, piirkondlike ja temaatiliste strateegiadokumentide eelnõud.

Kui nõukogu teeb käesoleva institutsioonidevahelise kokkuleppe kehtivuse ajal otsuse võimaliku kandidaatriigi ülemineku kohta ühinemiseelsesse staatusesse, muudab komisjon vastavalt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) määruse artiklile 4 näitlikku mitmeaastast raamistikku ning edastab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et võtta arvesse sellisest üleminekust tulenevaid kulutusi.

Komisjon esitab esialgses eelarveprojektis sellise liigenduse, mis tagab eelarvepädevatele institutsioonidele välistegevuse puhul nende õigused.

5.   KOMISJONI DEKLARATSIOON DEMOKRAATLIKU JÄRELEVALVE JA VÄLISTEGEVUSE SIDUSUSE KOHTA

Komisjon kohustub algatama Euroopa Parlamendiga riiklike, piirkondlike ja temaatiliste strateegiadokumentide sisu üle korrapärase dialoogi ja võtma parlamendi seisukohti nende strateegiate elluviimisel nõuetekohaselt arvesse.

Arutelu võimalike kandidaatriikide ülemineku üle ühinemiseelsesse etappi käesoleva institutsioonidevahelise kokkuleppega hõlmatud ajal moodustab osa nimetatud dialoogist.

6.   DEKLARATSIOON FINANTSMÄÄRUSE LÄBIVAATAMISE KOHTA

Finantsmääruse läbivaatamise raames kohustuvad institutsioonid parandama eelarve täitmist ning suurendama ühenduse-poolse rahastamise märgatavust ja kasu kodanike jaoks ilma, et seataks kahtluse alla tänu finantsmääruse 2002. aasta ümbersõnastusele saavutatud edusamme. Samuti püüavad institutsioonid leida finantsmääruse ja selle rakendamiseeskirjade läbivaatamisega seoses peetavate läbirääkimiste viimases etapis võimalikult sobiva tasakaalu finantshuvide kaitse, halduskulude proportsionaalsuse ja menetluste lihtsuse vahel.

Finantsmäärus vaadatakse läbi komisjoni muudetud ettepaneku alusel Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetluse kohaselt, et saavutataks kokkulepe samuti nagu 2002. aastal. Samuti püüdlevad institutsioonid tiheda ja konstruktiivse institutsioonidevahelise koostöö poole rakenduseeskirjade kiireks vastuvõtmiseks, et lihtsustada rahastamismenetlusi ning tagada samal ajal ühenduse finantshuvide kaitstuse kõrge tase.

Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad lõpetama finantsmäärust käsitlevad läbirääkimised õigeaegselt, et see jõustuks võimalusel 1. jaanuaril 2007.

7.   KOMISJONI DEKLARATSIOON FINANTSMÄÄRUSE LÄBIVAATAMISE KOHTA

Komisjon võtab endale finantsmääruse läbivaatamise raames järgmised kohustused:

| — | teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu, kui ta peab õigusakti ettepanekus vajalikuks kalduda kõrvale finantsmääruse sätetest, ja seda konkreetselt põhjendada; |
| --- | --- |

—

teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu, kui ta peab õigusakti ettepanekus vajalikuks kalduda kõrvale finantsmääruse sätetest, ja seda konkreetselt põhjendada;

| — | tagada oluliste õigusakti ettepanekute ja nende sisuliste muudatuste puhul süstemaatiline õigusliku mõju hindamine, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

tagada oluliste õigusakti ettepanekute ja nende sisuliste muudatuste puhul süstemaatiline õigusliku mõju hindamine, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

8.   DEKLARATSIOON UUTE RAHASTAMISVAHENDITE KOHTA

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka (EIP) üles esitama vastavalt oma pädevusvaldkonnas ettepanekud, et:

| — | vastavalt Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järeldustele suurendada EIPi võimet anda uurimis- ja arendustegevuseks mõeldud laene ja tagatisi 2007.-2013. aastal kuni 10 miljardi euroni, kusjuures riskijagamisrahastu varudest saadav EIPi panus moodustab sellest kuni 1 miljard eurot; |
| --- | --- |

—

vastavalt Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järeldustele suurendada EIPi võimet anda uurimis- ja arendustegevuseks mõeldud laene ja tagatisi 2007.-2013. aastal kuni 10 miljardi euroni, kusjuures riskijagamisrahastu varudest saadav EIPi panus moodustab sellest kuni 1 miljard eurot;

| — | üleeuroopalistele võrkudele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud laenude ja tagatiste summat tõstetaks vastavalt ligikaudu 20 miljardi euroni ja 30 miljardi euroni, kusjuures EIPi panus moodustaks vastavalt reservidest kuni 0,5 miljardit eurot (üleeuroopalised võrgud) ja kuni 1 miljard eurot (konkurentsivõime ja uuendustegevus). |
| --- | --- |

—

üleeuroopalistele võrkudele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud laenude ja tagatiste summat tõstetaks vastavalt ligikaudu 20 miljardi euroni ja 30 miljardi euroni, kusjuures EIPi panus moodustaks vastavalt reservidest kuni 0,5 miljardit eurot (üleeuroopalised võrgud) ja kuni 1 miljard eurot (konkurentsivõime ja uuendustegevus).

9.   EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOON TOETUSTE VABATAHTLIKU ÜMBERSUUNAMISE KOHTA

Euroopa Parlament võtab teatavaks Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järeldused, mis käsitlevad ühise põllumajanduspoliitika turuga seotud kulude ja otsemaksete vabatahtlikku ümbersuunamist maaelu arengusse kuni 20 % ulatuses ja turuga seotud kulude vähendamist. Kui selle ümbersuunamise üksikasjalik kord on ette nähtud vastavates õigusaktides, hindab Euroopa Parlament nende sätete sobivust ELi põhimõtetega, nagu konkurentsieeskirjad ja muud; Euroopa Parlament jätab endale praegu õiguse võtta seisukoht menetluse tulemuste kohta. Euroopa Parlament leiab, et 2008.–2009. aasta läbivaatamise raames oleks kasulik anda hinnang põllumajanduse kaasrahastamise küsimusele.

10.   KOMISJONI DEKLARATSIOON TOETUSTE VABATAHTLIKU ÜMBERSUUNAMISE KOHTA

Komisjon võtab teatavaks Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järelduste punkti 62, mille kohaselt liikmesriigid võivad üle kanda täiendavad summad ühise põllumajanduspoliitika turuga seotud kuludest ja otsemaksetest maaelu arengusse kuni 20 % ulatuses summadest, mis laekuvad neile turuga seotud kuludest ja otsemaksetest.

Selle ümbersuunamise korra ette nägemisel vastavates õigusaktides püüab komisjon luua võimaluse toetuste vabatahtlikuks ümbersuunamiseks, tehes samal ajal kõik, et selline süsteem oleks võimalikult täpselt kooskõlas maaelu arengu poliitikat reguleerivate põhiliste eeskirjadega.

11.   EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOON NATURA 2000 KOHTA

Euroopa Parlament väljendab muret Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järelduste pärast, mis on seotud ühise põllumajanduspoliitikaga seotud maaelu arengu kulude vähendamisega ja selle tagajärgedega Natura 2000 kaasrahastamisele ühenduse poolt. Euroopa Parlament kutsub komisjoni üles hindama enne uute ettepanekute tegemist nende sätete tagajärgi. Euroopa Parlament leiab, et Natura 2000 integreerimisele struktuurifondidesse ja maaelu arengusse tuleks anda asjakohane eelis. Seadusandliku võimu osana jätab Euroopa Parlament endale õiguse võtta seisukoht menetluse tulemuste kohta.

12.   EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOON ERASEKTORI POOLSE KAASRAHASTAMISE JA KÄIBEMAKSU KASUTAMISE KOHTA ÜHTEKUULUVUSE TOETAMISEKS MAJANDUSKASVU JA TÖÖKOHTADE LOOMISE PUHUL

Euroopa Parlament võtab teatavaks Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri järeldused, mis käsitlevad automaatse kulukohustustest vabastamise põhimõtte n + 3 ajutist kohaldamist; Euroopa Parlament kutsub komisjoni üles tagama asjakohaste õigusaktide kehtestamisel üksikasjaliku korra selle põhimõtte rakendamiseks, et tagada ühised eeskirjad erasektori poolse kaasrahastamise ja käibemaksu kasutamise kohta ühtekuuluvuse toetamiseks majanduskasvu ja töökohtade loomise puhul.

13.   EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOON VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA RAHASTAMISE KOHTA

Euroopa Parlament leiab, et komisjon peaks esialgses eelarveprojektis tähelepanelikult hindama vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas kavandatavaid meetmeid ning et nende meetmete rahastamise üle tuleks pidada aru institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisas ettenähtud menetluse raames.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

1

(2)  EÜT C 283, 20.11.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT C 89, 22.4.1975, lk 1.

4

(5)  Selle rubriigi ülemmääras sisalduvate pensionikulude arvestamisel ei võeta 2007.–2013. aastal arvesse töötajate sissemakseid vastavatesse skeemides, kuid seda ainult 500 miljoni euro piires 2004. aasta hindades.

5

P6_TA(2006)0211

Kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamine (Marco Polo II) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 — C6-0088/2004 — 2004/0157(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0478) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0478) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0088/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0088/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0408/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0408/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0157

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1382/2003

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 2001. aasta septembri valges raamatus ühise transpordipoliitika kohta rõhutatakse eri transpordiliikide ühitamise väljatöötamist kui praktilist ning tõhusat vahendit, mille abil saavutada tasakaalustatud transpordisüsteem, ja tehakse ettepanek mitte ainult meremagistraalide kui kõrge kvaliteediga, integreeritud, eri transpordiliike ühitava võimaluse välja arendamiseks, vaid ka raudtee- ja siseveetranspordi kui kõnealuse strateegia võtmeelementide intensiivsemaks kasutamiseks. Göteborgis 15. ja 16. juunil 2001. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel deklareeriti, et säästva arengustrateegia keskmes on transpordiliikide osakaalu muutmine. Lisaks sellele rõhutati Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vajadust vähendada ummikuid liikluse kitsaskohtades erinevates piirkondades, eelkõige mainiti Alpe, Püreneesid ja Läänemerd, mis näitab, et meremagistraalide liinid on üle-euroopalise transpordivõrgu lahutamatuks ning oluliseks osaks. Turumajanduslik transpordiliike ühitav rahastamisprogramm on peamine instrument edasise transpordiliikide ühitamise väljatöötamiseks ja peaks eriti toetama meremagistraalide rajamist, mis tagab muu hulgas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, ning raudtee- ja siseveetransporti. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 2001. aasta septembri valges raamatus ühise transpordipoliitika kohta rõhutatakse eri transpordiliikide ühitamise väljatöötamist kui praktilist ning tõhusat vahendit, mille abil saavutada tasakaalustatud transpordisüsteem, ja tehakse ettepanek mitte ainult meremagistraalide kui kõrge kvaliteediga, integreeritud, eri transpordiliike ühitava võimaluse välja arendamiseks, vaid ka raudtee- ja siseveetranspordi kui kõnealuse strateegia võtmeelementide intensiivsemaks kasutamiseks. Göteborgis 15. ja 16. juunil 2001. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel deklareeriti, et säästva arengustrateegia keskmes on transpordiliikide osakaalu muutmine. Lisaks sellele rõhutati Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vajadust vähendada ummikuid liikluse kitsaskohtades erinevates piirkondades, eelkõige mainiti Alpe, Püreneesid ja Läänemerd, mis näitab, et meremagistraalide liinid on üle-euroopalise transpordivõrgu lahutamatuks ning oluliseks osaks. Turumajanduslik transpordiliike ühitav rahastamisprogramm on peamine instrument edasise transpordiliikide ühitamise väljatöötamiseks ja peaks eriti toetama meremagistraalide rajamist, mis tagab muu hulgas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, ning raudtee- ja siseveetransporti.

| (2) | Kui otsustavaid meetmeid kasutusele ei võeta, kasvab autovedude kogumaht Euroopas 2013. aastaks rohkem kui 60 % võrra. Selle tulemusena suureneks Euroopa Liidu 25 liikmesriigi rahvusvaheliste maanteevedude maht ajavahemikul 2007–2013 hinnanguliselt 20,5 miljardi tonnkilomeetri võrra aastas, mille negatiivseks tagajärjeks oleksid lisakulutused maantee infrastruktuurile, liiklusõnnetused, ummikud, kohalik ja ülemaailmne reostus, tarneahela ning logistika töökindlusetus ning keskkonnakahjustused. |
| --- | --- |

(2)

Kui otsustavaid meetmeid kasutusele ei võeta, kasvab autovedude kogumaht Euroopas 2013. aastaks rohkem kui 60 % võrra. Selle tulemusena suureneks Euroopa Liidu 25 liikmesriigi rahvusvaheliste maanteevedude maht ajavahemikul 2007–2013 hinnanguliselt 20,5 miljardi tonnkilomeetri võrra aastas, mille negatiivseks tagajärjeks oleksid lisakulutused maantee infrastruktuurile, liiklusõnnetused, ummikud, kohalik ja ülemaailmne reostus, tarneahela ning logistika töökindlusetus ning keskkonnakahjustused.

| (3) | Maanteekaubaveo mahu kasvuga toimetulekuks tuleb tänasest rohkem kasutada merelühisõite, raudteed ja siseveeteed ning vajalik on julgustada transpordi- ja logistikasektori edasisi kaalukaid algatusi, nagu veeremite tehniliste uuenduste arendamine, et vähendada maanteeummikuid. |
| --- | --- |

(3)

Maanteekaubaveo mahu kasvuga toimetulekuks tuleb tänasest rohkem kasutada merelühisõite, raudteed ja siseveeteed ning vajalik on julgustada transpordi- ja logistikasektori edasisi kaalukaid algatusi, nagu veeremite tehniliste uuenduste arendamine, et vähendada maanteeummikuid.

| (4) | Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo programm) (4) loodud programmi täiendada uute meetmetega, mille eesmärgiks oleks rahvusvahelise maanteetranspordi tegelik vähendamine. Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua tugevam programm (edaspidi “Marco Polo II programm ”või “programm”, et edendada transpordiliikide ühitamist, vähendada maanteeummikuid ning parandada kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmeid ühenduses. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peaks programm toetama kaubaveo-, logistika- ning muude asjaomaste turgude meetmeid, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) vajadusi. Programm peaks aitama vähemalt oodatavat rahvusvahelise kaubaveo kogumahu kasvu ümber suunata, esmajoones merelühisõitudele, raudtee- ja siseveetranspordile või ühendvedudele, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed. Seega tuleks määrusega (EÜ) nr 1382/2003 loodud Marco Polo programm asendada uuega. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1382/2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo programm) (4) loodud programmi täiendada uute meetmetega, mille eesmärgiks oleks rahvusvahelise maanteetranspordi tegelik vähendamine. Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua tugevam programm (edaspidi “Marco Polo II programm ”või “programm”, et edendada transpordiliikide ühitamist, vähendada maanteeummikuid ning parandada kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmeid ühenduses. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peaks programm toetama kaubaveo-, logistika- ning muude asjaomaste turgude meetmeid, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) vajadusi. Programm peaks aitama vähemalt oodatavat rahvusvahelise kaubaveo kogumahu kasvu ümber suunata, esmajoones merelühisõitudele, raudtee- ja siseveetranspordile või ühendvedudele, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed. Seega tuleks määrusega (EÜ) nr 1382/2003 loodud Marco Polo programm asendada uuega.

| (5) | Marco Polo II programmi iseloomustavad erinevad meetmete tüübid, mis peaksid aitama kaasa mõõdetavale ja pidevale ümbersuunamisele ning paremale koostööle ühendveoturul. Lisaks peaksid Marco Polo II programmi raames läbiviidavad meetmed aitama kaasa rahvusvaheliste maanteevedude tegelikule vähendamisele. |
| --- | --- |

(5)

Marco Polo II programmi iseloomustavad erinevad meetmete tüübid, mis peaksid aitama kaasa mõõdetavale ja pidevale ümbersuunamisele ning paremale koostööle ühendveoturul. Lisaks peaksid Marco Polo II programmi raames läbiviidavad meetmed aitama kaasa rahvusvaheliste maanteevedude tegelikule vähendamisele.

| (6) | Marco Polo II programmi raames rahastatavad meetmed peaksid geograafiliselt ulatuselt olema rahvusvahelised. Et arvesse võtta meetmete Euroopa mõõdet, peaksid projekti esitama eri riikides asuvad ettevõtjad, kes tegutsevad meetme esitamisel konsortsiumina. Avalik-õiguslikel üksustel peaks olema võimalik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele sellises konsortsiumis osaleda, kui nad tegelevad majandustegevusega. |
| --- | --- |

(6)

Marco Polo II programmi raames rahastatavad meetmed peaksid geograafiliselt ulatuselt olema rahvusvahelised. Et arvesse võtta meetmete Euroopa mõõdet, peaksid projekti esitama eri riikides asuvad ettevõtjad, kes tegutsevad meetme esitamisel konsortsiumina. Avalik-õiguslikel üksustel peaks olema võimalik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele sellises konsortsiumis osaleda, kui nad tegelevad majandustegevusega.

| (7) | Taotlejatel peaks olema võimalus esitada uusi või vajadusel olemasolevaid projekte, mis valitsevatele turuvajadustele kõige paremini vastavad. Sobivaid projekte, eelkõige neid, mis võtavad arvesse VKEde vajadusi, ei tohiks takistada kõlblike meetmete liiga jäiga määratlemisega. |
| --- | --- |

(7)

Taotlejatel peaks olema võimalus esitada uusi või vajadusel olemasolevaid projekte, mis valitsevatele turuvajadustele kõige paremini vastavad. Sobivaid projekte, eelkõige neid, mis võtavad arvesse VKEde vajadusi, ei tohiks takistada kõlblike meetmete liiga jäiga määratlemisega.

| (8) | Võib esineda juhtumeid, kus olemasoleva teenuse arendamisest võib täiendava ümbersuunamise, kvaliteedi ning keskkonnakaitse ja elujõulisuse osas saada vähemalt sama suurt kasu kui olulisi kulutusi nõudva uue teenuse väljatoomisest. |
| --- | --- |

(8)

Võib esineda juhtumeid, kus olemasoleva teenuse arendamisest võib täiendava ümbersuunamise, kvaliteedi ning keskkonnakaitse ja elujõulisuse osas saada vähemalt sama suurt kasu kui olulisi kulutusi nõudva uue teenuse väljatoomisest.

| (9) | Läbipaistvuse, objektiivsuse ja selge piiritletuse huvides peaks näiteks ümbersuunamismeetmete käivitamiseks antav abi lähtuma elanikkonna kulude kokkuhoiust, mis tuleneb merelühisõitude, raudtee- ja siseveetranspordi kasutamisest üksnes maanteetranspordi asemel. Seepärast peaks käesolev määrus nägema ette soovitusliku finantsabi ümbersuunatava maanteevedude tonnkilomeetri eest. |
| --- | --- |

(9)

Läbipaistvuse, objektiivsuse ja selge piiritletuse huvides peaks näiteks ümbersuunamismeetmete käivitamiseks antav abi lähtuma elanikkonna kulude kokkuhoiust, mis tuleneb merelühisõitude, raudtee- ja siseveetranspordi kasutamisest üksnes maanteetranspordi asemel. Seepärast peaks käesolev määrus nägema ette soovitusliku finantsabi ümbersuunatava maanteevedude tonnkilomeetri eest.

| (10) | Ühenduse finantsabi, mis põhineb tonnkilomeetritel, mis suunatakse ümber maanteelt merelühisõitudele, raudteele või siseveeteedele või mis põhineb maanteekaubaveo tonnkilomeetri või maanteekaubaveo veokilomeetri vältimisel peaks olema kohandatav, et saaks toetada kõrgekvaliteetseid projekte või projekte mis annavad tunnistust tegelikust keskkonnakasust. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse finantsabi, mis põhineb tonnkilomeetritel, mis suunatakse ümber maanteelt merelühisõitudele, raudteele või siseveeteedele või mis põhineb maanteekaubaveo tonnkilomeetri või maanteekaubaveo veokilomeetri vältimisel peaks olema kohandatav, et saaks toetada kõrgekvaliteetseid projekte või projekte mis annavad tunnistust tegelikust keskkonnakasust.

| (11) | Rahaliste vahendite eraldamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata ka programmi geograafilises ulatuses olevatele tundlikele ja suurlinnade piirkondadele. |
| --- | --- |

(11)

Rahaliste vahendite eraldamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata ka programmi geograafilises ulatuses olevatele tundlikele ja suurlinnade piirkondadele.

| (12) | Programmi kõikide meetmete tulemusi tuleks nõuetekohaselt levitada, et tagada nende avalikustamine, läbipaistvus ja parimate tavade vahetamine. |
| --- | --- |

(12)

Programmi kõikide meetmete tulemusi tuleks nõuetekohaselt levitada, et tagada nende avalikustamine, läbipaistvus ja parimate tavade vahetamine.

| (13) | Valikuprotseduuri kestel ning meetmete kestvusajal on vaja tagada, et valitud meetmed ühist transpordipoliitikat reaalselt toetaksid ja ning ei põhjustaks konkurentsimoonutusi, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seepärast peaks komisjon hindama mõlema programmi rakendamist. Komisjon peaks hiljemalt 30. juunil 2007 esitama hindamisaruande Marco Polo programmi tulemuste kohta aastatel 2003–2006. |
| --- | --- |

(13)

Valikuprotseduuri kestel ning meetmete kestvusajal on vaja tagada, et valitud meetmed ühist transpordipoliitikat reaalselt toetaksid ja ning ei põhjustaks konkurentsimoonutusi, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seepärast peaks komisjon hindama mõlema programmi rakendamist. Komisjon peaks hiljemalt 30. juunil 2007 esitama hindamisaruande Marco Polo programmi tulemuste kohta aastatel 2003–2006.

| (14) | Meetmed ei tohiks kaasa tuua konkurentsimoonutusi ulatuses, mis on vastuolus ühiste huvidega, seda eelkõige selliste transpordiliikide vahel, mis ei ole maanteetransport, või üksikute transpordiliikide piires. Erilist rõhku tuleks asetada selliste moonutuste vältimiseks, et meetmed soodustaksid kaubaveo suunamist maanteelt ümber alternatiivsetele transpordiliikidele pigem kui kaubaveo taandamist olemasolevatelt raudtee, merelühisõidu või siseveetranspordi teenustest. |
| --- | --- |

(14)

Meetmed ei tohiks kaasa tuua konkurentsimoonutusi ulatuses, mis on vastuolus ühiste huvidega, seda eelkõige selliste transpordiliikide vahel, mis ei ole maanteetransport, või üksikute transpordiliikide piires. Erilist rõhku tuleks asetada selliste moonutuste vältimiseks, et meetmed soodustaksid kaubaveo suunamist maanteelt ümber alternatiivsetele transpordiliikidele pigem kui kaubaveo taandamist olemasolevatelt raudtee, merelühisõidu või siseveetranspordi teenustest.

| (15) | Kuna Marco Polo II programmi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on programmi ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Marco Polo II programmi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on programmi ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (16) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (17) | Käesolev määrus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6) punkti 37 tähenduses.

| (18) | Marco Polo programmi järjepidevuse ja läbipaistvuse kaitsmiseks tuleks kehtestada lepinguid ja valikuprotseduuri käsitlevad üleminekusätted, |
| --- | --- |

(18)

Marco Polo programmi järjepidevuse ja läbipaistvuse kaitsmiseks tuleks kehtestada lepinguid ja valikuprotseduuri käsitlevad üleminekusätted,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette rahastamisvahend (edaspidi “Marco Polo II programm ”või “programm”), mille eesmärk on vähendada ummikuid, parandada transpordisüsteemi keskkonnakaitsemeetmeid ja laiendada ühendvedusid ning aidata seega kaasa tõhusale ja säästvale transpordisüsteemile, mis tagab ELile lisandväärtuse, avaldamata majanduslikule, sotsiaalsele või territoriaalsele ühtekuuluvusele negatiivset mõju. Programmi kestuseks on 1. jaanuar 2007–31. detsember 2013, et programmi lõpuks saavutada ümbersuunamine (mis on oodatava iga-aastase rahvusvahelise kaupade maanteeveo tonnkilomeetrites mõõdetava kogumahu kasvu oluline osa) merelühisõitudele, raudtee- ja siseveetranspordile või ühendvedudele, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | “meede projekt”, mida teostavad ettevõtjad ja mis aitab vähendada ummikuid maanteekaubaveosüsteemis ja/või parandada liikmesriikide või osalevate riikide territooriumidel transpordisüsteemi keskkonnakaitsemeetmeid; katalüsaatormeetmed, ümbersuunamismeetmed ja ühised õppemeetmed võivad hõlmata mitut koordineeritud projekti; |
| --- | --- |

a)

“meede projekt”, mida teostavad ettevõtjad ja mis aitab vähendada ummikuid maanteekaubaveosüsteemis ja/või parandada liikmesriikide või osalevate riikide territooriumidel transpordisüsteemi keskkonnakaitsemeetmeid; katalüsaatormeetmed, ümbersuunamismeetmed ja ühised õppemeetmed võivad hõlmata mitut koordineeritud projekti;

| b) | “katalüsaatormeede ”uuenduslik meede, mille eesmärk on ületada märkimisväärsed struktuursed kaubaveoturu tõkked ühenduses, mis kahjustavad turgude tõhusat toimimist, merelühisõitude, raudtee- või siseveetranspordi konkurentsivõimet ja/või kõnealuseid transpordiliike kasutavate transpordiahelate tõhusust, sealhulgas lisainfrastruktuuri muutmist või loomist; käesoleva mõiste kasutamisel on “struktuurne tõke ”mis tahes mettereguleeriv, faktiline ja püsiv kaubaveoahela nõuetekohase toimimise takistus; |
| --- | --- |

b)

“katalüsaatormeede ”uuenduslik meede, mille eesmärk on ületada märkimisväärsed struktuursed kaubaveoturu tõkked ühenduses, mis kahjustavad turgude tõhusat toimimist, merelühisõitude, raudtee- või siseveetranspordi konkurentsivõimet ja/või kõnealuseid transpordiliike kasutavate transpordiahelate tõhusust, sealhulgas lisainfrastruktuuri muutmist või loomist; käesoleva mõiste kasutamisel on “struktuurne tõke ”mis tahes mettereguleeriv, faktiline ja püsiv kaubaveoahela nõuetekohase toimimise takistus;

| c) | “meremagistraalide meede ”uuenduslik meede, mis otseselt suunab kaubaveo maanteelt ümber merelühisõitudele või merelühisõitude ja teiste transpordiliikide kombinatsiooni, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed; nimetatud meetmed võivad hõlmata lisainfrastruktuuri muutmist või loomist, mida vajatakse selleks, et rakendada äärmiselt laiaulatuslikku ning suure sagedusega transpordiliike ühitavat meretransporditeenust, kaasa arvatud eelistatavalt kõige keskkonnasõbralikumate transpordiliikide, nt siseveetranspordi ja raudteetranspordi kasutamine tagamaal toimuvaks ja kombineeritud uksest-ukseni teenuste kaubaveoks; võimaluse korral tuleks integreerida ka äärepoolseimate piirkondade vahendid; |
| --- | --- |

c)

“meremagistraalide meede ”uuenduslik meede, mis otseselt suunab kaubaveo maanteelt ümber merelühisõitudele või merelühisõitude ja teiste transpordiliikide kombinatsiooni, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed; nimetatud meetmed võivad hõlmata lisainfrastruktuuri muutmist või loomist, mida vajatakse selleks, et rakendada äärmiselt laiaulatuslikku ning suure sagedusega transpordiliike ühitavat meretransporditeenust, kaasa arvatud eelistatavalt kõige keskkonnasõbralikumate transpordiliikide, nt siseveetranspordi ja raudteetranspordi kasutamine tagamaal toimuvaks ja kombineeritud uksest-ukseni teenuste kaubaveoks; võimaluse korral tuleks integreerida ka äärepoolseimate piirkondade vahendid;

| d) | “ümbersuunamismeede ”meede, mis otseselt, mõõdetavalt, oluliselt või kaudselt suunab kaubaveo maanteelt ümber merelühisõitudele, raudteele, siseveeteedele või transpordiliikide kombinatsiooni, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed, kuid mis ei ole katalüsaatormeede; sealhulgas, kui see on asjakohane, võib nimetatud meetmetest põhjustatud ümbersuunamine hõlmata täiendavat ümbersuunamist, mis kaasneb olemasoleva teenuse arendamisega; komisjon uurib võimalust toetada täiendavaid infrastruktuuriprojekte; |
| --- | --- |

d)

“ümbersuunamismeede ”meede, mis otseselt, mõõdetavalt, oluliselt või kaudselt suunab kaubaveo maanteelt ümber merelühisõitudele, raudteele, siseveeteedele või transpordiliikide kombinatsiooni, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed, kuid mis ei ole katalüsaatormeede; sealhulgas, kui see on asjakohane, võib nimetatud meetmetest põhjustatud ümbersuunamine hõlmata täiendavat ümbersuunamist, mis kaasneb olemasoleva teenuse arendamisega; komisjon uurib võimalust toetada täiendavaid infrastruktuuriprojekte;

| e) | “liikluse vältimise meede ”uuenduslik meede, mis ühendab transpordilogistika tootmislogistikaga, et vältida kaubaveo suurt osakaalu maanteedel, mõjutamata negatiivselt toodangu kvaliteeti või tootmistööjõudu; seda tüüpi meetmed võivad hõlmata lisainfrastruktuuri ja veovahendite muutmist või loomist; |
| --- | --- |

e)

“liikluse vältimise meede ”uuenduslik meede, mis ühendab transpordilogistika tootmislogistikaga, et vältida kaubaveo suurt osakaalu maanteedel, mõjutamata negatiivselt toodangu kvaliteeti või tootmistööjõudu; seda tüüpi meetmed võivad hõlmata lisainfrastruktuuri ja veovahendite muutmist või loomist;

| f) | “ühine õppemeede ”meede, mille eesmärk on parandada töömeetodite ja kaubaveoahela protseduuride struktuurseks optimeerimiseks tehtavat koostööd, võttes arvesse logistikanõudeid; |
| --- | --- |

f)

“ühine õppemeede ”meede, mille eesmärk on parandada töömeetodite ja kaubaveoahela protseduuride struktuurseks optimeerimiseks tehtavat koostööd, võttes arvesse logistikanõudeid;

| g) | “uuenduslik meede ”meede, kui see sisaldab elemente, mida teatud turul pole seni olnud; |
| --- | --- |

g)

“uuenduslik meede ”meede, kui see sisaldab elemente, mida teatud turul pole seni olnud;

| h) | “lisainfrastruktuur ”vajalik ning piisav infrastruktuur, et saavutada tegevuseesmärke, kaasa arvatud kaubaveo ja reisijateveo sisseseadmine; |
| --- | --- |

h)

“lisainfrastruktuur ”vajalik ning piisav infrastruktuur, et saavutada tegevuseesmärke, kaasa arvatud kaubaveo ja reisijateveo sisseseadmine;

| i) | “kaasmeede ”meede, mille eesmärk on valmistada ette või toetada olemasolevaid või tulevasi meetmeid, kaasa arvatud teabelevi, projektide järelevalve ja hindamine ning statistiliste andmete kogumine ja analüüs. Toodete, tootmisviiside või teenuste turuleviimiseks ettenähtud meetmed, turundustegevus ja müügi edendamine ei ole “kaasmeetmed”; |
| --- | --- |

i)

“kaasmeede ”meede, mille eesmärk on valmistada ette või toetada olemasolevaid või tulevasi meetmeid, kaasa arvatud teabelevi, projektide järelevalve ja hindamine ning statistiliste andmete kogumine ja analüüs. Toodete, tootmisviiside või teenuste turuleviimiseks ettenähtud meetmed, turundustegevus ja müügi edendamine ei ole “kaasmeetmed”;

| j) | “ettevalmistav meede ”meede, millega valmistatakse ette katalüsaatormeedet, meremagistraalide meedet või liikluse vältimise meedet, näiteks tehnilised, toimivus- või tasuvusuuringud ja seadmete katsetamine; |
| --- | --- |

j)

“ettevalmistav meede ”meede, millega valmistatakse ette katalüsaatormeedet, meremagistraalide meedet või liikluse vältimise meedet, näiteks tehnilised, toimivus- või tasuvusuuringud ja seadmete katsetamine;

| k) | “ettevõtja ”füüsiline või juriidiline isik, kes harrastab majandustegevust, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist; |
| --- | --- |

k)

“ettevõtja ”füüsiline või juriidiline isik, kes harrastab majandustegevust, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist;

| l) | “konsortsium ”ühendus, kus vähemalt kaks ettevõtet tegutsevad koos ja jagavad meetmega seotud riski; |
| --- | --- |

l)

“konsortsium ”ühendus, kus vähemalt kaks ettevõtet tegutsevad koos ja jagavad meetmega seotud riski;

| m) | “tonnkilomeeter ”ühe tonni kauba või selle mahulise ekvivalendi vedu ühe kilomeetri kaugusele; |
| --- | --- |

m)

“tonnkilomeeter ”ühe tonni kauba või selle mahulise ekvivalendi vedu ühe kilomeetri kaugusele;

| n) | “veokilomeeter ”lastitud või tühja veoauto liikumine ühe kilomeetri kaugusele. |
| --- | --- |

n)

“veokilomeeter ”lastitud või tühja veoauto liikumine ühe kilomeetri kaugusele.

| o) | “lähedalasuv kolmas riik ”Euroopa Liitu mittekuuluv riik, kellel on Euroopa Liiduga ühine piir või millel on rannajoon Euroopa Liiduga piirnevas suletud või poolsuletud meres; |
| --- | --- |

o)

“lähedalasuv kolmas riik ”Euroopa Liitu mittekuuluv riik, kellel on Euroopa Liiduga ühine piir või millel on rannajoon Euroopa Liiduga piirnevas suletud või poolsuletud meres;

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Programmi alla kuuluvad meetmed:

| a) | mis hõlmavad vähemalt kahe liikmesriigi territooriumi või |
| --- | --- |

a)

mis hõlmavad vähemalt kahe liikmesriigi territooriumi või

| b) | mis hõlmavad vähemalt ühe liikmesriigi territooriumi ja ühe lähedalasuva kolmanda riigi territooriumi. |
| --- | --- |

b)

mis hõlmavad vähemalt ühe liikmesriigi territooriumi ja ühe lähedalasuva kolmanda riigi territooriumi.

2.   Kui meede hõlmab kolmanda riigi territooriumi, ei kaeta programmist selle riigi territooriumil tehtud kulutusi, välja arvatud lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhtudel.

3.   Programm on osalemiseks avatud Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikidele. Osalemist reguleerivad nende riikidega sõlmitud assotsieerumislepingute sätted ning iga asjaomase riigi suhtes assotsiatsiooninõukogu otsusega kehtestatud reeglid.

4.   Programm on osalemiseks avatud ka EFTA ja EMP riikidele ja lähedalasuvatele kolmandatele riikidele, kui nad teevad täiendavaid eraldisi nende riikidega kokku lepitud korras.

II PEATÜKK

ABIKÕLBLIKUD TAOTLEJAD JA MEETMED

Artikkel 4

Abikõlblikud taotlejad

1.   Meetmed esitab konsortsium, millesse kuulub vähemalt kaks ettevõtjat, kes asuvad vähemalt kahes eri liikmesriigis või vähemalt ühes liikmesriigis ja ühes lähedalasuvas kolmandas riigis või ühendusteede olemasolu korral lähedalasuva kolmanda riigiga võib projekti erandkorras esitada üks liikmesriigis asuv ettevõtja.

2.   Väljaspool artikli 3 lõigetes 3 ja 4 nimetatud osalevaid riike asuvaid ettevõtjaid võib projekti kaasata, kuid ühendus ei tohi neid programmi raames mingil juhul rahastada.

Artikkel 5

Abikõlblikud meetmed ja rahastamistingimused

1.   Programmi raames rahastamiseks on abikõlbulikud järgmised meetmed:

| a) | katalüsaatormeetmed, erilist tähelepanu pööratakse neile meetmetele, mille eesmärgiks on koostoime parandamine raudtee-, siseveeteede ja merelühisõidu sektoris (sh meremagistraalid), kasutades paremini olemasolevaid infrastruktuure; |
| --- | --- |

a)

katalüsaatormeetmed, erilist tähelepanu pööratakse neile meetmetele, mille eesmärgiks on koostoime parandamine raudtee-, siseveeteede ja merelühisõidu sektoris (sh meremagistraalid), kasutades paremini olemasolevaid infrastruktuure;

| b) | meremagistraalide meetmed; Euroopa Liidus peavad kõnealused meetmed kasutama üleeuroopalist transpordivõrku nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (7); |
| --- | --- |

b)

meremagistraalide meetmed; Euroopa Liidus peavad kõnealused meetmed kasutama üleeuroopalist transpordivõrku nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (7);

| c) | ümbersuunamismeetmed; |
| --- | --- |

c)

ümbersuunamismeetmed;

| d) | liikluse vältimise meetmed; |
| --- | --- |

d)

liikluse vältimise meetmed;

| e) | ühised õppemeetmed. |
| --- | --- |

e)

ühised õppemeetmed.

2.   Rahastamise eritingimused ja teised nõuded erinevate meetmete kohta on sätestatud I lisas. Lisainfrastruktuuride rahastamistingimused artikli 2 punktis h määratletud tähenduses on sätestatud II lisas.

3.   Ühenduse finantsabi põhineb lepingutel, mille üle räägivad läbi komisjon ja abisaaja. Nimetatud lepingute tingimustega hoitakse rahaline ja halduskoormus võimaluse piires nii väike (näiteks ettevõtjasõbralike pangatagatiste võimaldamise kaudu), nagu kehtivad eeskirjad ja määrused — eelkõige nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (8) — seda võimaldavad, et saavutada võimalikult suur haldustõhusus ja paindlikkus.

4.   Ilma et see piiraks artiklis 1 nimetatud poliitika üldist eesmärki, määratleb iga-aastase prioriteedid katalüsaatormeetmeid ja ühiseid õppemeetmeid puudutavate taotluste esitamise kutse jaoks ja vaatab vajadusel üle komisjon, keda abistab artiklis 10 viidatud komitee artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 6

Üksikasjalikud eeskirjad

Programmi alla kuuluvate meetmete esitamis- ja valikumenetlusega seotud üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 7

Riigiabi

Programmiga hõlmatud meetmetele ühenduse finantsabi andmine ei välista neile meetmetele riigiabi andmist riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui kõnealune abi on kooskõlas asutamislepingus sätestatud riigiabi andmise korraga ning jääb konkreetset liiki meetme puhul vastavalt I lisas sätestatud kumulatiivpiiridesse. Riigiabina antud kogu abi ja ühenduse finantsabi lisainfrastruktuuri suhtes ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest.

III PEATÜKK

MEETMETE ESITAMINE JA VALIMINE

Artikkel 8

Meetmete esitamine

Meetmed esitatakse komisjonile artikli 6 alusel välja antud üksikasjalike eeskirjade kohaselt. Esitatakse kõik andmed, mida komisjon vajab artikli 9 kohase valiku tegemiseks.

Artikkel 9

Meetmete valimine finantsabi andmiseks

Esitatud meetmeid hindab komisjon. Programmi raames finantsabi andmiseks meetmeid valides võtab komisjon arvesse järgmist:

| a) | artiklis 1 nimetatud eesmärke; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 nimetatud eesmärke;

| b) | I ja II lisas sätestatud tingimusi vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

b)

I ja II lisas sätestatud tingimusi vastavalt vajadusele;

| c) | meetmete mõju maanteeummikute vähendamisele; |
| --- | --- |

c)

meetmete mõju maanteeummikute vähendamisele;

| d) | meetmete suhtelist keskkonnamõju, kaasa arvatud nende mõju negatiivsete keskkonnamõjude vähendamisele, mida on põhjustanud merelühisõidud, raudtee ja siseveeteede transport. Erilist tähelepanu pööratakse projektidele, mis lähevad kaugemale õiguslikult siduvatest keskkonnanõuetest; |
| --- | --- |

d)

meetmete suhtelist keskkonnamõju, kaasa arvatud nende mõju negatiivsete keskkonnamõjude vähendamisele, mida on põhjustanud merelühisõidud, raudtee ja siseveeteede transport. Erilist tähelepanu pööratakse projektidele, mis lähevad kaugemale õiguslikult siduvatest keskkonnanõuetest;

| e) | meetmete igakülgset jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

e)

meetmete igakülgset jätkusuutlikkust.

Otsus osutada finantsabi võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras.

Komisjon teatab oma otsusest abisaajatele.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 10

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks on kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Eelarve

Marco Polo II programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuar 2007–31. detsember 2013 on 400 miljonit euro (9).

Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 12

Reserv kaasmeetmeteks ja programmi hindamiseks

Kuni 5 % käesoleva määrusega ettenähtud eelarvest pannakse kõrvale kaasmeetmeteks ning artikli 5 rakendamise sõltumatuks hindamiseks.

Artikkel 13

Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva määruse kohaselt rahastatud meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa ühenduste finantshuve ennetavate meetmetega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega, põhjendamatult makstud summade sissenõudmisega ning juhul kui avastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ning hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (10) ja nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (11), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (12).

2.   Käesoleva määruse kohaselt rahastatud meetmete osas tähendab mõiste “eeskirjade eiramine ”määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 kohaselt ühenduse õiguse mis tahes sätte või lepingust tulenevate kohustuste rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või nende juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

3.   Lepingutes ja kokkulepetes, samuti käesolevast määrusest tulenevates kokkulepetes osalevate kolmandate riikidega nähakse ette eelkõige komisjoni (või komisjoni volitatud esindaja) poolne järelevalve ja finantskontroll ning kontrollikoja poolne audiitorkontroll, mis vajadusel viiakse läbi kohapeal.

Artikkel 14

Hindamine

1.   Komisjon teavitab komiteed vähemalt kaks korda aastas programmi finantsalasest rakendamisest ning esitab ajakohastatud andmed kõikide programmi raames rahastatavate meetmete kohta.

Komisjon teostab nii programmi vahe- kui lõpphindamist, et hinnata selle panust ühenduse transpordipoliitika eesmärkide saavutamisele ja eraldiste tõhusat kasutamist.

2.   Komisjon esitab 30. juuniks 2007 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande Marco Polo programmi tulemuste kohta aastatel 2003–2006. Kui aruandest ilmneb vajadus Marco Polo II programmi kohandada, esitab komisjon vastavad ettepanekud.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1382/2003 tunnistatakse kehtetuks alates ... (13).

Määruse (EÜ) nr 1382/2003 raames läbiviidavate meetmetega seotud lepingute täitmine jätkub vastavalt käesolevale määrusele kuni nende tegevusliku ja rahalise lõpetamiseni. Kogu hindamise ja valimise kord aastaks 2006 kuulub samuti määruse (EÜ) nr 1382/2003 reguleerimisalasse, seda isegi juhul, kui kõnealune menetlus lõpeb aastal 2007.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub... (13).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 234, 22.9.2005, lk 19.

1

(2)  Arvamus on esitatud ... (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 17. mai 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

5

(6)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  Nimetatud summa põhineb 2004. aasta arvudel ja selles tehakse tehnilisi kohandusi inflatsiooni arvessevõtmiseks.

9

(10)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

10

(11)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

12

(13)  20 päeva pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

13

Euroopa Liidu Teatajas

I LISA

RAHASTAMISTINGIMUSED JA -NÕUDED VASTAVALT ARTIKLI 5 LÕIKELE 2

| Meetme tüüp | A. Katalüsaator | B. Meremagistraalid | C. Ümbersuunamine | D. Liikluse vältimine | E. Ühine õpe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Artikkel 5 lõige 1 punkt a | Artikkel 5 lõige 1 punkt b | Artikkel 5 lõige 1 punkt c | Artikkel 5 lõige 1 punkt d | Artikkel 5 lõige 1 punkt e |
| 1. | Rahastamistingimused |

Meetme tüüp

A. Katalüsaator

B. Meremagistraalid

C. Ümbersuunamine

D. Liikluse vältimine

E. Ühine õpe

Artikkel 5 lõige 1 punkt a

Artikkel 5 lõige 1 punkt b

Artikkel 5 lõige 1 punkt c

Artikkel 5 lõige 1 punkt d

Artikkel 5 lõige 1 punkt e

1.

Rahastamistingimused

| a) | katalüsaatormeetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline; |
| --- | --- |

a)

katalüsaatormeetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline;

| a) | meremagistraalide meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline; |
| --- | --- |

a)

meremagistraalide meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline;

| a) | ümbersuunamismeetme eesmärgid saavutatakse kuni 36kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline; |
| --- | --- |

a)

ümbersuunamismeetme eesmärgid saavutatakse kuni 36kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline;

| a) | liikluse vältimise meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline; |
| --- | --- |

a)

liikluse vältimise meetme eesmärgid saavutatakse kuni 60kuulise ajavahemiku jooksul ning realistlikus äriplaanis prognoositakse, et meede on ka pärast selle lõppu elujõuline;

| a) | meede toob kaasa kaubanduslike teenuste paranemise turul, eelkõige soodustab ja/või lihtsustab see koostöö parandamise ning oskusteabe vahetamise kaudu maanteetranspordi vältimist või selle ümbersuunamist maanteedelt merelühisõitudele, raudteele, siseveeteedele ning vältab kuni 24 kuud; |
| --- | --- |

a)

meede toob kaasa kaubanduslike teenuste paranemise turul, eelkõige soodustab ja/või lihtsustab see koostöö parandamise ning oskusteabe vahetamise kaudu maanteetranspordi vältimist või selle ümbersuunamist maanteedelt merelühisõitudele, raudteele, siseveeteedele ning vältab kuni 24 kuud;

| b) | katalüsaatormeede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik; |
| --- | --- |

b)

katalüsaatormeede on logistika, tehnoloogia, meetodite, seadmete, toodete või teenuste poolest Euroopa tasandil uuenduslik;

| b) | meremagistraalide meede on Euroopa tasandil uuenduslik logistika, tehnoloogia, meetodite, varustuse, toodete, infrastruktuuri või pakutavate teenuste puhul; arvesse võetakse ka teenuse kõrget kvaliteeti, lihtsustatud protseduure ja inspekteerimisi, ohutus- ja turvastandarditele vastavust, head sissepääsu sadamatesse, tõhusaid tagamaaühendusi ning paindlikke ja tõhusaid sadamateenuseid; |
| --- | --- |

b)

meremagistraalide meede on Euroopa tasandil uuenduslik logistika, tehnoloogia, meetodite, varustuse, toodete, infrastruktuuri või pakutavate teenuste puhul; arvesse võetakse ka teenuse kõrget kvaliteeti, lihtsustatud protseduure ja inspekteerimisi, ohutus- ja turvastandarditele vastavust, head sissepääsu sadamatesse, tõhusaid tagamaaühendusi ning paindlikke ja tõhusaid sadamateenuseid;

| b) | ümbersuunamismeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve; |
| --- | --- |

b)

ümbersuunamismeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve;

| b) | liikluse vältimise meede on Euroopa tasandil uuenduslik tootmislogistika ja transpordilogistika ühendamise puhul; |
| --- | --- |

b)

liikluse vältimise meede on Euroopa tasandil uuenduslik tootmislogistika ja transpordilogistika ühendamise puhul;

| b) | meede on Euroopa tasandil uuenduslik; |
| --- | --- |

b)

meede on Euroopa tasandil uuenduslik;

| c) | eeldatakse, et katalüsaatormeede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt merelühisõitudele, raudteele, siseveeteedele. |
| --- | --- |

c)

eeldatakse, et katalüsaatormeede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt merelühisõitudele, raudteele, siseveeteedele.

| c) | meremagistraalide meetme eesmärgiks on laiaulatusliku ja suure sagedusega kaubaveoliike ühitava merelühisõiduteenuse soodustamine, k.a kombineeritud kauba- ja reisijateveo teenused asjakohasel juhul või kombinatsioon merelühisõiduteenustest ja muudest transpordiviisidest, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed; meede peaks eelistatavalt sisaldama kombineeritud raudtee ja/või siseveeteede kaudu toimuvaid tagamaa kaubaveoteenuseid; |
| --- | --- |

c)

meremagistraalide meetme eesmärgiks on laiaulatusliku ja suure sagedusega kaubaveoliike ühitava merelühisõiduteenuse soodustamine, k.a kombineeritud kauba- ja reisijateveo teenused asjakohasel juhul või kombinatsioon merelühisõiduteenustest ja muudest transpordiviisidest, kus maanteeveod on võimalikult lühikesed; meede peaks eelistatavalt sisaldama kombineeritud raudtee ja/või siseveeteede kaudu toimuvaid tagamaa kaubaveoteenuseid;

| c) | ümbersuunamismeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid; |
| --- | --- |

c)

ümbersuunamismeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid;

| c) | liikluse vältimise meetme eesmärgiks on soodustada rahvusvahelise kaubaveo suuremat tõhusust Euroopa turgudel, takistamata seejuures majanduslikku kasvu, keskendudes tootmis- ja/või turustamisprotsesside muutmisele, et saavutada kõrgemad laadimistegurid, vähem tühisõite, mahu ja/või kaalu vähenemine või muud tulemused, mis vähendavad oluliselt maanteetransporti, kuid mis ei avalda negatiivset mõju toodangu kvaliteedile või tootmistööjõule; |
| --- | --- |

c)

liikluse vältimise meetme eesmärgiks on soodustada rahvusvahelise kaubaveo suuremat tõhusust Euroopa turgudel, takistamata seejuures majanduslikku kasvu, keskendudes tootmis- ja/või turustamisprotsesside muutmisele, et saavutada kõrgemad laadimistegurid, vähem tühisõite, mahu ja/või kaalu vähenemine või muud tulemused, mis vähendavad oluliselt maanteetransporti, kuid mis ei avalda negatiivset mõju toodangu kvaliteedile või tootmistööjõule;

| c) | meede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve; |
| --- | --- |

c)

meede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve;

| d) | katalüsaatormeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi; |
| --- | --- |

d)

katalüsaatormeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi;

| d) | eeldatakse, et meremagistraalide meede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt merelühisõitudele, siseveeteedele või raudteele, mis on suurema arengutempoga kui prognoositav maanteekaubavedu. |
| --- | --- |

d)

eeldatakse, et meremagistraalide meede toob kaasa kaubaveo tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku ümbersuunamise maanteelt merelühisõitudele, siseveeteedele või raudteele, mis on suurema arengutempoga kui prognoositav maanteekaubavedu.

| d) | kui meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

d)

kui meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| d) | eeldatakse, et liikluse vältimise meede toob kaasa kaubaveo vähemalt 10 % tonnkilomeetrites või veokilomeetrites mõõdetava kaubamahu suuruse tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku vältimise; |
| --- | --- |

d)

eeldatakse, et liikluse vältimise meede toob kaasa kaubaveo vähemalt 10 % tonnkilomeetrites või veokilomeetrites mõõdetava kaubamahu suuruse tegeliku, mõõdetava ja jätkusuutliku vältimise;

| d) | ühise õppemeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi. |
| --- | --- |

d)

ühise õppemeetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi.

| e) | katalüsaatormeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve; |
| --- | --- |

e)

katalüsaatormeede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve;

| e) | meremagistraalide meetmete kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi; |
| --- | --- |

e)

meremagistraalide meetmete kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi;

| e) | liikluse vältimise meetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi; |
| --- | --- |

e)

liikluse vältimise meetme kohta esitatakse realistlik plaan, milles sätestatakse selle eesmärkide saavutamise konkreetsed etapid ning näidatakse ära vajadus komisjoni poolse juhtimisabi järgi;

| f) | kui meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

f)

kui meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| f) | meremagistraalide meede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve; |
| --- | --- |

f)

meremagistraalide meede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve;

| f) | liikluse vältimise meede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve; |
| --- | --- |

f)

liikluse vältimise meede ei too asjaomastel turgudel eelkõige erinevate alternatiivsete transpordiliikide ja maanteetranspordi vahel või üksikute transpordiliikide piires kaasa konkurentsimoonutusi, mille ulatus kahjustaks ühiseid huve;

| g) | kui meremagistraalide meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

g)

kui meremagistraalide meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| g) | kui liikluse vältimise meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

g)

kui liikluse vältimise meede nõuab konsortsiumisse mittekuuluvate kolmandate isikute teenete kasutamist, esitab taotleja tõendid, et asjaomased teenused on valitud läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

| 2. | Rahastamise määr ja ulatus |
| --- | --- |

2.

Rahastamise määr ja ulatus

| a) | Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme, sealhulgas ettevalmistusmeetmete ja lisainfrastruktuuri tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme, sealhulgas ettevalmistusmeetmete ja lisainfrastruktuuri tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega.

| a) | Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme, sealhulgas ettevalmistusmeetmete ja lisainfrastruktuuri tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud transporditeenuse ellurakendamisega. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme, sealhulgas ettevalmistusmeetmete ja lisainfrastruktuuri tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud transporditeenuse ellurakendamisega.

| a) | Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega.

| a) | Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme, sealhulgas ettevalmistusmeetmete, lisainfrastruktuuri ja varustuse tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele on maksimaalselt 35 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme, sealhulgas ettevalmistusmeetmete, lisainfrastruktuuri ja varustuse tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi saamiseks kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega.

| a) | Ühenduse finantsabi ühistele õppemeetmetele on maksimaalselt 50 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse finantsabi ühistele õppemeetmetele on maksimaalselt 50 % kogukulutustest, mis on vajalikud meetme eesmärkide saavutamiseks ning tehakse meetme tulemusena. Kõnealused kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud selles osas, mis on otseselt seotud meetme ellurakendamisega.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud, kui ühenduse poolne rahastamine lõplikult heaks kiidetakse. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud, kui ühenduse poolne rahastamine lõplikult heaks kiidetakse. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud, kui ühenduse poolne rahastamine lõplikult heaks kiidetakse. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud, kui ühenduse poolne rahastamine lõplikult heaks kiidetakse. Vallasvara maksumuse osalise katmise tingimuseks on kohustus kasutada kõnealust vara abi andmise ajal peaasjalikult meetme huvides, nagu see on toetuslepingus määratletud.

Valikumenetluses sätestatud taotluse esitamise kuupäeval või pärast seda tehtud kulutused on ühenduse finantsabi kõlblikud, kui ühenduse poolne rahastamine lõplikult heaks kiidetakse.

| b) | Ühenduse liikluse vältimise meetmete finantsabi ei tohi kasutada äri- või tootmistegevuse toetamiseks, millel puudub otsene seos transpordi või turustamisega. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse liikluse vältimise meetmete finantsabi ei tohi kasutada äri- või tootmistegevuse toetamiseks, millel puudub otsene seos transpordi või turustamisega.

| b) | Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused on sätestatud II lisas. |
| --- | --- |

b)

Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused on sätestatud II lisas.

| b) | Ühenduse finantsabi, välja arvatud ettevalmistusmeetmetele ja lisainfrastruktuurile, mille komisjon määratleb tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lühisõitudele, raudteele, siseveeteedele, on algselt 1 eurot iga 500 ümbersuunatud maanteevedude tonnkilomeetri eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikult saadavale keskkonnakasule. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse finantsabi, välja arvatud ettevalmistusmeetmetele ja lisainfrastruktuurile, mille komisjon määratleb tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lühisõitudele, raudteele, siseveeteedele, on algselt 1 eurot iga 500 ümbersuunatud maanteevedude tonnkilomeetri eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikult saadavale keskkonnakasule.

| b) | Ühenduse finantsabi, välja arvatud lisainfrastruktuurile, mille komisjon määratleb tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lühisõitudele, raudteele, siseveeteedele, on algselt 1 eurot iga 500 ümbersuunatud maanteevedude tonnkilomeetri eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikult saadavale keskkonnakasule. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse finantsabi, välja arvatud lisainfrastruktuurile, mille komisjon määratleb tonnkilomeetrite alusel, mis suunatakse ümber maanteelt lühisõitudele, raudteele, siseveeteedele, on algselt 1 eurot iga 500 ümbersuunatud maanteevedude tonnkilomeetri eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikult saadavale keskkonnakasule.

| c) | Ühenduse finantsabi, välja arvatud ettevalmistusmeetmetele, lisainfrastruktuurile ja varustusele on algselt 1 eurot iga 500 maanteekaubaveo tonnkilomeetri või 25 maanteekaubaveo veokilomeetri vältimise eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikult saadavale keskkonnakasule. |
| --- | --- |

c)

Ühenduse finantsabi, välja arvatud ettevalmistusmeetmetele, lisainfrastruktuurile ja varustusele on algselt 1 eurot iga 500 maanteekaubaveo tonnkilomeetri või 25 maanteekaubaveo veokilomeetri vältimise eest. Seda soovituslikku summat võib kohandada, eelkõige vastavalt projekti kvaliteedile või tegelikult saadavale keskkonnakasule.

| b) | Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused: ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

b)

Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused: ei ole kohaldatavad.

| c) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajadusel aeg-ajalt üle vaadata arengud, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajadusel aeg-ajalt üle vaadata arengud, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| c) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajadusel aeg-ajalt üle vaadata arengud, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajadusel aeg-ajalt üle vaadata arengud, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| d) | Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajadusel aeg-ajalt üle vaadata arengud, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

d)

Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vajadusel aeg-ajalt üle vaadata arengud, mis seonduvad kõnealuse arvutuse aluseks olevate asjaoludega, ning kui vaja, ühenduse finantsabi suurust vastavalt muuta.

| d) | Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused on sätestatud II lisas |
| --- | --- |

d)

Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused on sätestatud II lisas

| d) | Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused, kui neid kohaldatakse, on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

d)

Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused, kui neid kohaldatakse, on esitatud II lisas.

| e) | Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused on sätestatud II lisas. |
| --- | --- |

e)

Lisainfrastruktuuri rahastamistingimused on sätestatud II lisas.

| 3. | Toetus-lepingu vorm ja kestus |
| --- | --- |

3.

Toetus-lepingu vorm ja kestus

Ühenduse finantsabi katalüsaatormeetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Reeglina ei ületa kõnealuste lepingute kestvus 62 kuud.

Ühenduse finantsabi meremagistraalide meetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Reeglina ei ületa kõnealuste lepingute kestvus 62 kuud.

Ühenduse finantsabi ümbersuunamismeetmetele antakse toetuslepingute alusel. Reeglina ei ületa kõnealuste lepingute kestvus 38 kuud.

Ühenduse finantsabi liikluse vältimise meetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Reeglina ei ületa kõnealuste lepingute kestvus 62 kuud.

Ühenduse finantsabi ühistele õppemeetmetele antakse toetuslepingute alusel, mis sisaldavad nõuetekohaseid sätteid juhtimise ja järelevalve kohta. Reeglina ei ületa kõnealuste lepingute kestvus 26 kuud.

Pärast ettenähtud 62kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

Pärast ettenähtud 62kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse rahalist toetust pikendada.

Pärast ettenähtud 38-kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse rahalist toetust pikendada.

Pärast ettenähtud 62kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse rahalist toetust pikendada.

Pärast ettenähtud 26kuulise maksimumperioodi lõppu ei tohi ühenduse finantsabi pikendada.

| 4. | Lepingu väärtuskünnis |
| --- | --- |

4.

Lepingu väärtuskünnis

Minimaalne soovituslik toetuskünnis on 2 000 000 eurot katalüsaatormeetme kohta.

Minimaalne soovituslik meremagistraalide meetme toetuskünnis on 1,25 miljardit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahulist ekvivalenti või 2 500 000 eurot võrdeliselt soovitusliku summaga iga subsideeritava euro kohta.

Minimaalne soovituslik ümbersuunamismeetme toetuskünnis on 250 miljonit ümbersuunatud tonnkilomeetrit või selle mahulist ekvivalenti või 500 000 eurot võrdeliselt soovitusliku summaga iga subsideeritava euro kohta.

Minimaalne soovituslik liikluse vältimise meetme toetuskünnis on 500 miljonit tonnkilomeetrit või 25 miljonit veokilomeetrit välditud kaubavedu või 1 000 000 eurot võrdeliselt soovitusliku summaga iga subsideeritava euro kohta.

Minimaalne soovituslik toetuskünnis on 250 000 eurot ühise õppemeetme kohta.

| 5. | Levitamine |
| --- | --- |

5.

Levitamine

Katalüsaatormeetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse vastavalt levitamiskavas toodud määratlusele, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke, ning parimate tavade vahetamist julgustataks.

Meremagistraalide meetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist ergutatakse vastavalt levitamiskavas toodud määratlusele, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.

Erilist tegevust ümbersuunamismeetmete levitamiseks pole ette nähtud.

Liikluse vältimise meetme tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist ergutatakse vastavalt levitamiskavas toodud määratlusele, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.

Ühiste õppemeetmete tulemusi ja meetodeid levitatakse ning parimate tavade vahetamist ergutatakse, nagu on määratletud levitamiskavas, et aidata saavutada käesoleva määruse eesmärke.

II LISA

LISAINFRASTRUKTUURI RAHASTAMISTINGIMUSED VASTAVALT MÄÄRUSE ARTIKLI 2 PUNKTILE C JA ARTIKLI 5 LÕIKELE 2

| 1. | Lisainfrastruktuur on programmi raames rahastamiseks kõlblik, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | meede nõuab transporditeenuse õigeaegseks rakendamiseks infrastruktuurirajatisi, et suunata kaubavedu maanteelt ümber või vältida kaubavedu maanteel; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisainfrastruktuur on programmi raames rahastamiseks kõlblik, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

meede nõuab transporditeenuse õigeaegseks rakendamiseks infrastruktuurirajatisi, et suunata kaubavedu maanteelt ümber või vältida kaubavedu maanteel;

| b) | infrastruktuurirajatised saavad valmis 24 kuu jooksul alates meetme alguskuupäevast; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurirajatised saavad valmis 24 kuu jooksul alates meetme alguskuupäevast;

| c) | transporditeenus või liikluse vältimine algab kolme kuu jooksul alates infrastruktuurirajatiste valmissaamisest; liikluse vältimise meetmete puhul saavutatakse kokkulepitud täielik vältimine toetuslepingu kestuse vältel; |
| --- | --- |

c)

transporditeenus või liikluse vältimine algab kolme kuu jooksul alates infrastruktuurirajatiste valmissaamisest; liikluse vältimise meetmete puhul saavutatakse kokkulepitud täielik vältimine toetuslepingu kestuse vältel;

| d) | ühenduse asjaomastest õigusaktidest kinnipidamine, eelkõige keskkonnaalastest õigusaktidest kinnipidamine. |
| --- | --- |

d)

ühenduse asjaomastest õigusaktidest kinnipidamine, eelkõige keskkonnaalastest õigusaktidest kinnipidamine.

| 2. | Artiklis 5 nimetatud iga meetme tüübi jaoks loodud kokkuleppe maksimaalset kestust võib pikendada aja võrra, mis on vajalik infrastruktuurirajatiste lõpetamiseks, kuid kokku mitte rohkem kui 74 kuud. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 5 nimetatud iga meetme tüübi jaoks loodud kokkuleppe maksimaalset kestust võib pikendada aja võrra, mis on vajalik infrastruktuurirajatiste lõpetamiseks, kuid kokku mitte rohkem kui 74 kuud.

| 3. | Kui programmi raames on nõutud infrastruktuuri rahastamist, siis ei ole samasuguse infrastruktuurielemendi rahastamine ühenduse teistest programmidest lubatud, seda eelkõige otsuse nr 1692/96/EÜraames. |
| --- | --- |

3.

Kui programmi raames on nõutud infrastruktuuri rahastamist, siis ei ole samasuguse infrastruktuurielemendi rahastamine ühenduse teistest programmidest lubatud, seda eelkõige otsuse nr 1692/96/EÜraames.

P6_TA(2006)0212

Teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270B(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0775) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0775) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille kohaselt komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0223/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille kohaselt komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0223/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0161/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0161/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs veel avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0270B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 (3) eesmärk on kehtestada ühenduses ühtne õiguslik raamistik transmissiivsetele spongioossetele entsefalopaatiatele (TSEle). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 (3) eesmärk on kehtestada ühenduses ühtne õiguslik raamistik transmissiivsetele spongioossetele entsefalopaatiatele (TSEle).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 932/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas) (4) pikendati määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega hiljemalt kuni 1. juulini 2007. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 932/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001 üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas) (4) pikendati määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega hiljemalt kuni 1. juulini 2007.

| (3) | Rahvusvahelise Episootiaameti korralisel istungjärgul 2003. aasta mais võeti vastu otsus lihtsustada kehtivaid rahvusvahelisi kriteeriume riikide liigitamiseks vastavalt nende veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) riskile. Ettepanek võeti vastu korralisel istungjärgul 2005. aasta mais. Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikleid tuleks kohandada nii, et neis kajastuks uus rahvusvaheliselt kokku lepitud kategooriatesse jaotamise süsteem. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise Episootiaameti korralisel istungjärgul 2003. aasta mais võeti vastu otsus lihtsustada kehtivaid rahvusvahelisi kriteeriume riikide liigitamiseks vastavalt nende veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) riskile. Ettepanek võeti vastu korralisel istungjärgul 2005. aasta mais. Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikleid tuleks kohandada nii, et neis kajastuks uus rahvusvaheliselt kokku lepitud kategooriatesse jaotamise süsteem.

| (4) | Proovivõttu ja analüüsi puudutavad uued arengud nõuavad üldiste muudatuste tegemist määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas. Seetõttu on vajalik teha teatud tehnilisi muudatusi määruse (EÜ) nr 999/2001 praeguses mõistes “kiirtestid”, et lihtsustada hiljem kõnealuse lisa ülesehituse muutmist. |
| --- | --- |

(4)

Proovivõttu ja analüüsi puudutavad uued arengud nõuavad üldiste muudatuste tegemist määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas. Seetõttu on vajalik teha teatud tehnilisi muudatusi määruse (EÜ) nr 999/2001 praeguses mõistes “kiirtestid”, et lihtsustada hiljem kõnealuse lisa ülesehituse muutmist.

| (5) | Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane selgitada, et mõistet “lihamass”, mis on sätestatud muudes toidu ohutust käsitlevates ühenduse õigusaktides, tuleks määruses (EÜ) nr 999/2001 kohaldada seoses TSE likvideerimise meetmetega. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane selgitada, et mõistet “lihamass”, mis on sätestatud muudes toidu ohutust käsitlevates ühenduse õigusaktides, tuleks määruses (EÜ) nr 999/2001 kohaldada seoses TSE likvideerimise meetmetega.

| (6) | Määrus (EÜ) nr 999/2001 kehtestab BSE ja skreipi seireprogrammi. Juhtiv teaduskomitee soovitas oma 6.–7. märtsi 2003. aasta arvamuses kehtestada sarvloomade TSE seireprogramm. Seetõttu tuleks laiendada kõnealuses määruses sätestatud seiresüsteemi teistele TSEdele koos võimalusega võtta vastu täiendavaid meetmeid kõnealuse süsteemi hilisemaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Määrus (EÜ) nr 999/2001 kehtestab BSE ja skreipi seireprogrammi. Juhtiv teaduskomitee soovitas oma 6.–7. märtsi 2003. aasta arvamuses kehtestada sarvloomade TSE seireprogramm. Seetõttu tuleks laiendada kõnealuses määruses sätestatud seiresüsteemi teistele TSEdele koos võimalusega võtta vastu täiendavaid meetmeid kõnealuse süsteemi hilisemaks rakendamiseks.

| (7) | Ühtlustatud aretusprogramm lammaste TSEde resistentsuse selekteerimiseks kehtestati üleminekumeetmena komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ (millega kehtestatakse miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes) (5). Kõnealuse programmi jaoks alalise õigusliku aluse kehtestamiseks ja selleks, et selliseid programme oleks võimalik muuta, et võtta arvesse teadusuuringute hinnatud tulemusi ja nende rakendamise üldisi tagajärgi, tuleks muuta määrust (EÜ) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(7)

Ühtlustatud aretusprogramm lammaste TSEde resistentsuse selekteerimiseks kehtestati üleminekumeetmena komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ (millega kehtestatakse miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes) (5). Kõnealuse programmi jaoks alalise õigusliku aluse kehtestamiseks ja selleks, et selliseid programme oleks võimalik muuta, et võtta arvesse teadusuuringute hinnatud tulemusi ja nende rakendamise üldisi tagajärgi, tuleks muuta määrust (EÜ) nr 999/2001.

| (8) | Määrus (EÜ) nr 999/2001 keelab teatavate töödeldud loomsete valkude söötmise teatavatele loomadele koos võimalusega sätestada erandeid. Uued arengud loomade söötmise keelu osas võivad nõuda kõnealuse määruse IV lisa muutmist. On vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi vastava artikli olemasolevas sõnastuses, selleks et lihtsustada hiljem kõnealuse lisa ülesehituse muutmist. |
| --- | --- |

(8)

Määrus (EÜ) nr 999/2001 keelab teatavate töödeldud loomsete valkude söötmise teatavatele loomadele koos võimalusega sätestada erandeid. Uued arengud loomade söötmise keelu osas võivad nõuda kõnealuse määruse IV lisa muutmist. On vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi vastava artikli olemasolevas sõnastuses, selleks et lihtsustada hiljem kõnealuse lisa ülesehituse muutmist.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (6) kehtestatakse eeskirjad määratletud riskiteguriga materjali ja TSEdega nakatunud loomade kõrvaldamiseks. Nüüd on vastu võetud ka eeskirjad loomsete saaduste veoks läbi ühenduse. Ühenduse õigusaktide järjepidevuse tagamiseks tuleks määruses (EÜ) nr 999/2001 sisalduvad olemasolevad eeskirjad selliste materjalide ja loomade kõrvaldamise kohta asendada viitega määrusele (EÜ) nr 1774/2002 ning viide veoeeskirjadele määruses (EÜ) nr 999/2001 tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (6) kehtestatakse eeskirjad määratletud riskiteguriga materjali ja TSEdega nakatunud loomade kõrvaldamiseks. Nüüd on vastu võetud ka eeskirjad loomsete saaduste veoks läbi ühenduse. Ühenduse õigusaktide järjepidevuse tagamiseks tuleks määruses (EÜ) nr 999/2001 sisalduvad olemasolevad eeskirjad selliste materjalide ja loomade kõrvaldamise kohta asendada viitega määrusele (EÜ) nr 1774/2002 ning viide veoeeskirjadele määruses (EÜ) nr 999/2001 tuleks välja jätta.

| (10) | Määratletud riskiteguriga materjali käsitlevad uued arengud nõuavad ka üldisi muudatusi määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas. On vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi kõnealuse määruse vastavate sätete olemasolevas sõnastuses, et lihtsustada hiljem kõnealuse lisa ülesehituse muutmist. |
| --- | --- |

(10)

Määratletud riskiteguriga materjali käsitlevad uued arengud nõuavad ka üldisi muudatusi määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas. On vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi kõnealuse määruse vastavate sätete olemasolevas sõnastuses, et lihtsustada hiljem kõnealuse lisa ülesehituse muutmist.

| (11) | Kuigi uimastamine koljuõõnde süstitud gaasiga ei ole ühenduses lubatud, võib gaasi süstimine toimuda ka pärast uimastamist. Seetõttu on vaja määruse (EÜ) nr 999/2001 praegused tapmismeetodeid käsitlevad sätted läbi vaadata eesmärgiga keelata uimastamisjärgne gaasi süstimine koljuõõnde. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi uimastamine koljuõõnde süstitud gaasiga ei ole ühenduses lubatud, võib gaasi süstimine toimuda ka pärast uimastamist. Seetõttu on vaja määruse (EÜ) nr 999/2001 praegused tapmismeetodeid käsitlevad sätted läbi vaadata eesmärgiga keelata uimastamisjärgne gaasi süstimine koljuõõnde.

| (12) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1915/2003 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001) (7) kehtestatakse uued sätted lammaste ja kitsede skreipi likvideerimise kohta. Vastavalt sellele on vaja keelata lammaste ja kitsede liikumine väljapoole põllumajandusettevõtteid, kus ametlikult kahtlustatakse skreipi esinemist. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1915/2003 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001) (7) kehtestatakse uued sätted lammaste ja kitsede skreipi likvideerimise kohta. Vastavalt sellele on vaja keelata lammaste ja kitsede liikumine väljapoole põllumajandusettevõtteid, kus ametlikult kahtlustatakse skreipi esinemist.

| (13) | Arenevate teaduslike teadmiste alusel peaks määrus (EÜ) nr 999/2001 võimaldama veiste, lammaste ja kitsede, nende sperma, embrüote ja munarakkude turuleviimist ja eksportimist käsitlevate eeskirjade reguleerimisala laiendamist teistele liikidele. |
| --- | --- |

(13)

Arenevate teaduslike teadmiste alusel peaks määrus (EÜ) nr 999/2001 võimaldama veiste, lammaste ja kitsede, nende sperma, embrüote ja munarakkude turuleviimist ja eksportimist käsitlevate eeskirjade reguleerimisala laiendamist teistele liikidele.

| (14) | Juhtiva teaduskomitee 26. juuni 1998. aasta arvamus osutab, et kaltsiumdivesinikfosfaadi tootmiseks vajaliku toormaterjali hankimisel tuleb järgida teatud piiranguid. Vastavalt sellele tuleks jätta kaltsiumdivesinikfosfaat välja toodete loetelust, millele määruse (EÜ) nr 999/2001 kohaselt ei laiene turuleviimise piirangud. Piimale ja piimatoodetele kohaldatavate piirangute puudumist tuleks selgitada. |
| --- | --- |

(14)

Juhtiva teaduskomitee 26. juuni 1998. aasta arvamus osutab, et kaltsiumdivesinikfosfaadi tootmiseks vajaliku toormaterjali hankimisel tuleb järgida teatud piiranguid. Vastavalt sellele tuleks jätta kaltsiumdivesinikfosfaat välja toodete loetelust, millele määruse (EÜ) nr 999/2001 kohaselt ei laiene turuleviimise piirangud. Piimale ja piimatoodetele kohaldatavate piirangute puudumist tuleks selgitada.

| (15) | Arenevate teaduslike teadmiste ja riski klassifikatsiooni alusel ning hoolimata võimalusest vastu võtta kaitsemeetmed peaks määrus (EÜ) nr 999/2001 lubama komiteemenetluse kohaselt vastu võtta konkreetsemaid nõudeid kontrolli all hoitava või määratlemata TSE riskiga liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärinevate loomsete saaduste turuleviimise ja ekspordi kohta. |
| --- | --- |

(15)

Arenevate teaduslike teadmiste ja riski klassifikatsiooni alusel ning hoolimata võimalusest vastu võtta kaitsemeetmed peaks määrus (EÜ) nr 999/2001 lubama komiteemenetluse kohaselt vastu võtta konkreetsemaid nõudeid kontrolli all hoitava või määratlemata TSE riskiga liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärinevate loomsete saaduste turuleviimise ja ekspordi kohta.

| (16) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 999/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine põhjendus:






  “(8a) | Tuleks lubada teatavate mittemäletsejalistelt pärit töödeldud loomsete valkude söötmine mittemäletsejalistele, arvestades liigisisese ringlussevõtu keeldu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (8) ning kontrolli puudutavaid aspekte, mis on eriti seotud teatud liikidele omaste töödeldud loomsete valkude eristamisega, nagu on sätestatud komisjoni poolt 15. juulil 2005. aastal vastu võetud teatises TSE suuniste kohta. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine põhjendus:

“(8a)

Tuleks lubada teatavate mittemäletsejalistelt pärit töödeldud loomsete valkude söötmine mittemäletsejalistele, arvestades liigisisese ringlussevõtu keeldu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (8) ning kontrolli puudutavaid aspekte, mis on eriti seotud teatud liikidele omaste töödeldud loomsete valkude eristamisega, nagu on sätestatud komisjoni poolt 15. juulil 2005. aastal vastu võetud teatises TSE suuniste kohta.

(8)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 208/2006 (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25).”."

| 2) | Lisatakse järgmised põhjendused:






  “(11a) | Oma 28. oktoobri 2004. aasta resolutsioonis (9) väljendas Euroopa Parlament muret mäletsejalistele loomsete valkude söötmise üle, kuna need ei ole täiskasvanud kariloomade loomuliku toidu osa. BSE ning suu- ja sõrataudi kriisi künnisel on nõustutud üha enam sellega, et parim moodus inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks on pidada ja sööta loomi viisil, mis võtab arvesse iga liigi eripära. Ettevaatuspõhimõtte kohaselt ning kooskõlas mäletsejaliste loomuliku toiduvaliku ja elutingimustega on seepärast vajalik säilitada keeld sööta mäletsejalistele loomseid valke kujul, mis ei ole tavaliselt nende loomuliku toiduvaliku osa. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised põhjendused:

“(11a)

Oma 28. oktoobri 2004. aasta resolutsioonis (9) väljendas Euroopa Parlament muret mäletsejalistele loomsete valkude söötmise üle, kuna need ei ole täiskasvanud kariloomade loomuliku toidu osa. BSE ning suu- ja sõrataudi kriisi künnisel on nõustutud üha enam sellega, et parim moodus inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks on pidada ja sööta loomi viisil, mis võtab arvesse iga liigi eripära. Ettevaatuspõhimõtte kohaselt ning kooskõlas mäletsejaliste loomuliku toiduvaliku ja elutingimustega on seepärast vajalik säilitada keeld sööta mäletsejalistele loomseid valke kujul, mis ei ole tavaliselt nende loomuliku toiduvaliku osa.

| (11b) | Lihamass saadakse liha kontidelt eemaldamisel nii, et lihaskiu struktuur hävib või muundub. Lihamass võib sisaldada kondi- ja luuümbrise tükke. Seega ei ole lihamass võrreldav tavalise lihaga. Järelikult tuleks selle kasutamine inimtoiduks üle vaadata. |
| --- | --- |

(11b)

Lihamass saadakse liha kontidelt eemaldamisel nii, et lihaskiu struktuur hävib või muundub. Lihamass võib sisaldada kondi- ja luuümbrise tükke. Seega ei ole lihamass võrreldav tavalise lihaga. Järelikult tuleks selle kasutamine inimtoiduks üle vaadata.

(9)  ELT C 174 E, 14.7.2005, lk 178.”."

| 3) | Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt l asendatakse järgmisega:






  “l) | kiirtestid — X lisas loetletud sõelumismeetodid, mille tulemused selguvad 24 tunniga;” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt l asendatakse järgmisega:

“l)

kiirtestid — X lisas loetletud sõelumismeetodid, mille tulemused selguvad 24 tunniga;”

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  “n) | lihamass ehk MSM — toode, mis on saadud liha eraldamisel lihaga kaetud kontidelt pärast konditustamist, kasutades mehaanilisi vahendeid, mille tulemuseks on lihaskiu struktuuri hävimine või muundumine; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

“n)

lihamass ehk MSM — toode, mis on saadud liha eraldamisel lihaga kaetud kontidelt pärast konditustamist, kasutades mehaanilisi vahendeid, mille tulemuseks on lihaskiu struktuuri hävimine või muundumine;

| o) | passiivne järelevalve — teavitamine kõikidest TSE kahtlusega loomadest, ja selliste loomade laboratoorsed uuringud, juhul kui TSEd ei ole võimalik välistada kliiniliste uuringute abil; |
| --- | --- |

o)

passiivne järelevalve — teavitamine kõikidest TSE kahtlusega loomadest, ja selliste loomade laboratoorsed uuringud, juhul kui TSEd ei ole võimalik välistada kliiniliste uuringute abil;

| p) | aktiivne järelevalve — selliste loomade uurimine, kelle kohta ei ole teatatud TSE taudikahtlusest (nt hädatapmisele kuuluvad loomad, tapaeelsel kontrollil haigustunnustega loomad, surnud loomad, terved tapaloomad ja TSE juhtumi tõttu praagitud loomad), eelkõige selleks, et määrata TSE areng ja levimus riigis või selle piirkonnas.” |
| --- | --- |

p)

aktiivne järelevalve — selliste loomade uurimine, kelle kohta ei ole teatatud TSE taudikahtlusest (nt hädatapmisele kuuluvad loomad, tapaeelsel kontrollil haigustunnustega loomad, surnud loomad, terved tapaloomad ja TSE juhtumi tõttu praagitud loomad), eelkõige selleks, et määrata TSE areng ja levimus riigis või selle piirkonnas.”

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Liikmesriikide või kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi “riigid või piirkonnad”) BSE staatus määratakse kindlaks liigitamisega ühte järgmisest kolmest kategooriast:






  — | ebaoluline BSE risk vastavalt II lisa määratlusele, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Liikmesriikide või kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi “riigid või piirkonnad”) BSE staatus määratakse kindlaks liigitamisega ühte järgmisest kolmest kategooriast:

—

ebaoluline BSE risk vastavalt II lisa määratlusele,

| — | kontrollitud BSE risk vastavalt II lisa määratlusele, |
| --- | --- |

—

kontrollitud BSE risk vastavalt II lisa määratlusele,

| — | määramata BSE risk vastavalt II lisa määratlusele. |
| --- | --- |

—

määramata BSE risk vastavalt II lisa määratlusele.

Riikide või piirkondade BSE staatust võib määrata ainult II lisa A peatükis sätestatud kriteeriumide alusel. Need kriteeriumid hõlmavad riskianalüüsi tulemust, mis on saadud kõigi võimalike tegurite põhjal veiste spongioosse entsefalopaatia avaldumiseks vastavalt II lisa B peatüki määratlusele, ja nende arengut aja jooksul ning aktiivse ja passiivse järelevalve kõikehõlmavaid meetmeid, milles võetakse arvesse riigi või piirkonna riskikategooriat.

Liikmesriigid ja kolmandad riigid, kes soovivad jääda nende kolmandate riikide nimekirja, kes on kiidetud heaks ühendusse elusloomade või käesolevas määruses käsitletud toodete eksportimiseks, esitavad komisjonile oma BSE staatuse määramiseks taotluse koos asjaomase teabega II lisa A peatükis määratletud kriteeriumide kohta ning II lisa B peatükis määratletud võimalike riskitegurite kohta ning nende kujunemise kohta aja jooksul.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Liikmesriigid ja kolmandad riigid, mis ei ole kooskõlas lõike 1 kolmanda lõiguga esitanud taotlust oma territooriumilt elusloomade ja loomsete saaduste lähetamiseks, täidavad määramata BSE riskiga riikidele kohaldatavaid impordinõudeid, kuni nad on esitanud sellise taotluse ja lõplik otsus nende BSE staatuse kohta on vastu võetud.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Liikmesriigid ja kolmandad riigid, mis ei ole kooskõlas lõike 1 kolmanda lõiguga esitanud taotlust oma territooriumilt elusloomade ja loomsete saaduste lähetamiseks, täidavad määramata BSE riskiga riikidele kohaldatavaid impordinõudeid, kuni nad on esitanud sellise taotluse ja lõplik otsus nende BSE staatuse kohta on vastu võetud.”

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Iga liikmesriik viib igal aastal vastavalt III lisale läbi TSEde seireprogrammi, mis põhineb aktiivsel ja passiivsel järelevalvel. Programm hõlmab ka kiirtestide abil läbiviidavat sõelumismenetlust, kui selline menetlus on asjaomase loomaliigi osas kättesaadav.
  Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks artikli 24 lõikes 2 osutatud korras ning kantakse X lisa loetellu.” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Iga liikmesriik viib igal aastal vastavalt III lisale läbi TSEde seireprogrammi, mis põhineb aktiivsel ja passiivsel järelevalvel. Programm hõlmab ka kiirtestide abil läbiviidavat sõelumismenetlust, kui selline menetlus on asjaomase loomaliigi osas kättesaadav.

Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks artikli 24 lõikes 2 osutatud korras ning kantakse X lisa loetellu.”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  “1a.   Lõikes 1 osutatud iga-aastane seireprogramm hõlmab minimaalselt järgmiseid alampopulatsioone:






  a) | kõik üle 24 kuu vanused veised, kes on saadetud hädatapmisele või kelle puhul on tapaeelsetel kontrollidel täheldatud haigustunnuseid, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

“1a.   Lõikes 1 osutatud iga-aastane seireprogramm hõlmab minimaalselt järgmiseid alampopulatsioone:

a)

kõik üle 24 kuu vanused veised, kes on saadetud hädatapmisele või kelle puhul on tapaeelsetel kontrollidel täheldatud haigustunnuseid,

| b) | kõik üle 30 kuu vanused veised, kes on tapetud tavatingimustel inimtoiduks, |
| --- | --- |

b)

kõik üle 30 kuu vanused veised, kes on tapetud tavatingimustel inimtoiduks,

| c) | kõik üle 24 kuu vanused veised, keda ei ole tapetud inimtoiduks, vaid kes on surnud või hukatud põllumajandusettevõttes, transpordi ajal või tapamajas (surnud loomad). |
| --- | --- |

c)

kõik üle 24 kuu vanused veised, keda ei ole tapetud inimtoiduks, vaid kes on surnud või hukatud põllumajandusettevõttes, transpordi ajal või tapamajas (surnud loomad).

Liikmesriigid võivad otsustada teha punkti c sätetest erandeid kõrvalistel madala loomkoormusega aladel, kus surnud loomade kogumist ei ole korraldatud. Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teavitavad komisjoni ja esitavad asjaomaste alade nimekirja koos erandite põhjendustega. Erandid ei hõlma rohkem kui 10 % veiste populatsioonist liikmesriigis.

1b.   Pärast konsulteerimist vastava teaduskomiteega võib teaduse arengut arvestades ja artikli 24 lõikes 2 osutatud korras kohandada lõike 1 a punktides a ja c kehtestatud vanust.

Liikmesriigi taotlusel, kes suudab tõendada riigi epidemioloogilise olukorra paranemist kindlate kriteeriumide alusel, mis kehtestatakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras, võidakse selle konkreetse liikmesriigi iga-aastased seireprogrammid uuesti läbi vaadata.

Asjaomane liikmesriik peab tõendama oma suutlikkust määrata võetud meetmete tõhusust ning tagama põhjalikule riskianalüüsile tuginedes inimeste ja loomade tervise kaitse. Liikmesriik peab eelkõige tõendama:

| a) | selgesti vähenevat või püsivalt madalat BSE levimust ajakohastele uurimistulemustele tuginedes; |
| --- | --- |

a)

selgesti vähenevat või püsivalt madalat BSE levimust ajakohastele uurimistulemustele tuginedes;

| b) | et ta on rakendanud ja jõustanud vähemalt kuue aasta jooksul täies mahus BSE kontrollikavad (ühenduse õigusaktid elusloomade jälgitavuse ja tuvastamise kohta ning BSE järelevalve kohta); |
| --- | --- |

b)

et ta on rakendanud ja jõustanud vähemalt kuue aasta jooksul täies mahus BSE kontrollikavad (ühenduse õigusaktid elusloomade jälgitavuse ja tuvastamise kohta ning BSE järelevalve kohta);

| c) | et ta on rakendanud ja jõustanud vähemalt kuue aasta jooksul ühenduse õigusaktid põllumajandusloomade täieliku söödakeelu kohta.”; |
| --- | --- |

c)

et ta on rakendanud ja jõustanud vähemalt kuue aasta jooksul ühenduse õigusaktid põllumajandusloomade täieliku söödakeelu kohta.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “5.   Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“5.   Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 6a
  Aretusprogrammid
  1.   Liikmesriigid võivad kehtestada aretusprogrammid oma lambapopulatsioonide TSEde resistentsuse selekteerimiseks. Kõnealused programmid peavad hõlmama raamistikku teatavate karjade TSE suhtes resistentseks tunnistamiseks ja neid võib laiendada ka teistele loomaliikidele teadusliku tõendusmaterjali alusel, mis kinnitab kõnealuste liikide teatavate genotüüpide resistentsust TSE suhtes.
  2.   Lõikes 1 sätestatud programmide erieeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.
  3.   Liikmesriigid, kes kehtestavad aretusprogrammid, esitavad komisjonile regulaarselt aruandeid, et programme oleks võimalik teaduslikult hinnata, eelkõige nende mõju TSEde esinemissagedusele, aga samuti geneetilisele mitmekesisusele ja varieerivusele ning vanade, haruldaste või vastava piirkonnaga hästi kohanenud lambatõugude säilimisele. Aretusprogrammide teaduslikke tulemusi ja üldisi tagajärgi hinnatakse korrapäraselt ning vajaduse korral neid programme vastavalt muudetakse.” |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 6a

Aretusprogrammid

1.   Liikmesriigid võivad kehtestada aretusprogrammid oma lambapopulatsioonide TSEde resistentsuse selekteerimiseks. Kõnealused programmid peavad hõlmama raamistikku teatavate karjade TSE suhtes resistentseks tunnistamiseks ja neid võib laiendada ka teistele loomaliikidele teadusliku tõendusmaterjali alusel, mis kinnitab kõnealuste liikide teatavate genotüüpide resistentsust TSE suhtes.

2.   Lõikes 1 sätestatud programmide erieeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

3.   Liikmesriigid, kes kehtestavad aretusprogrammid, esitavad komisjonile regulaarselt aruandeid, et programme oleks võimalik teaduslikult hinnata, eelkõige nende mõju TSEde esinemissagedusele, aga samuti geneetilisele mitmekesisusele ja varieerivusele ning vanade, haruldaste või vastava piirkonnaga hästi kohanenud lambatõugude säilimisele. Aretusprogrammide teaduslikke tulemusi ja üldisi tagajärgi hinnatakse korrapäraselt ning vajaduse korral neid programme vastavalt muudetakse.”

| 7) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:
  “1.   Loomadelt saadud valkude söötmine mäletsejalistele on keelatud.
  2.   Lõikes 1 sätestatud keeldu laiendatakse muudele loomadele kui mäletsejalistele ja nende loomade söötmist piiratakse loomsete saadustega, mis on kooskõlas IV lisaga.
  3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ilma, et see piiraks kõnealustes lõigetega hõlmatud keelu suhtes kehtestatud eranditele osutavas IV lisas sätestatu kohaldamist.
  Komisjon võib vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale ja tuginedes mäletsejalistest noorloomade toitumisvajaduste teaduslikule hindamisele ja vastavalt käesoleva artikli rakendamiseks vastu võetud lõikes 5 osutatud eeskirjadele ning pärast selle erandiga seotud kontrolli puudutavate aspektide hindamist, lubada noormäletsejalistele kaladelt saadud valkude söötmist.
  4.   Määratlemata BSE riskiga liikmesriikidel või nende piirkondadel ei lubata eksportida ega ladustada põllumajandusloomadele ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud valke, või imetajatele (v.a. koerad, kassid ja karusloomad) ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud töödeldud valke.
  Määratlemata BSE riskiga kolmandatel riikidel või nende piirkondadel ei lubata ühendusse eksportida põllumajandusloomadele ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud valke, või imetajatele (v.a. koerad, kassid ja karusloomad) ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud töödeldud valke.
  Liikmesriigi või kolmanda riigi taotlusel võidakse vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale võtta vastu otsus teha käesoleva lõike piirangute suhtes üksikuid erandeid. Iga erandi puhul arvestatakse lõikes 3 toodud sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:

“1.   Loomadelt saadud valkude söötmine mäletsejalistele on keelatud.

2.   Lõikes 1 sätestatud keeldu laiendatakse muudele loomadele kui mäletsejalistele ja nende loomade söötmist piiratakse loomsete saadustega, mis on kooskõlas IV lisaga.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ilma, et see piiraks kõnealustes lõigetega hõlmatud keelu suhtes kehtestatud eranditele osutavas IV lisas sätestatu kohaldamist.

Komisjon võib vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale ja tuginedes mäletsejalistest noorloomade toitumisvajaduste teaduslikule hindamisele ja vastavalt käesoleva artikli rakendamiseks vastu võetud lõikes 5 osutatud eeskirjadele ning pärast selle erandiga seotud kontrolli puudutavate aspektide hindamist, lubada noormäletsejalistele kaladelt saadud valkude söötmist.

4.   Määratlemata BSE riskiga liikmesriikidel või nende piirkondadel ei lubata eksportida ega ladustada põllumajandusloomadele ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud valke, või imetajatele (v.a. koerad, kassid ja karusloomad) ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud töödeldud valke.

Määratlemata BSE riskiga kolmandatel riikidel või nende piirkondadel ei lubata ühendusse eksportida põllumajandusloomadele ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud valke, või imetajatele (v.a. koerad, kassid ja karusloomad) ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt saadud töödeldud valke.

Liikmesriigi või kolmanda riigi taotlusel võidakse vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale võtta vastu otsus teha käesoleva lõike piirangute suhtes üksikuid erandeid. Iga erandi puhul arvestatakse lõikes 3 toodud sätteid.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  “4a.   Soodsa riskianalüüsi alusel, milles võetakse arvesse vähemalt nakkuse ulatust ja võimalikku allikat ning saadetise lõppsihtkohta, võidakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras võtta vastu otsus kehtestada söödas leiduvate, juhuslikust ja tehniliselt vältimatust saastumisest põhjustatud loomsete valkude ebaoluliste koguste lubatud tase.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

“4a.   Soodsa riskianalüüsi alusel, milles võetakse arvesse vähemalt nakkuse ulatust ja võimalikku allikat ning saadetise lõppsihtkohta, võidakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras võtta vastu otsus kehtestada söödas leiduvate, juhuslikust ja tehniliselt vältimatust saastumisest põhjustatud loomsete valkude ebaoluliste koguste lubatud tase.”;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   Käesoleva artikli rakendamise eeskirjad, eelkõige ristsaastumise vältimise ning käesolevale artiklile vastavuse kontrollimiseks vajalikud proovivõtu- ja analüüsimeetodite eeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras. Need eeskirjad põhinevad komisjoni aruandel, mis käsitleb loomset päritolu sööda hankimist, töötlemist, kontrolli ja jälgitavust.” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

“5.   Käesoleva artikli rakendamise eeskirjad, eelkõige ristsaastumise vältimise ning käesolevale artiklile vastavuse kontrollimiseks vajalikud proovivõtu- ja analüüsimeetodite eeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras. Need eeskirjad põhinevad komisjoni aruandel, mis käsitleb loomset päritolu sööda hankimist, töötlemist, kontrolli ja jälgitavust.”

| 8) | Artiklis 8 asendatakse lõiked 1 kuni 5 järgmistega:
  “1.   Määratletud riskiteguriga materjal kõrvaldatakse ja hävitatakse kooskõlas käesoleva määruse V lisaga ja määrusega (EÜ) nr 1774/2002. Seda ei impordita ühendusse. V lisas osutatud määratletud riskiteguriga materjali loetelu hõlmab vähemalt üle 12 kuu vanuste veiste aju, seljaaju, silmi ja mandleid ning artikli 24 lõikes 2 osutatud korras määratud vanuse ületanud veiste selgroogu. Võttes arvesse artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus kehtestatud erinevaid riskikategooriaid ning artikli 6 lõike 1a ja lõike 1b punkti b nõudeid, muudetakse vastavalt V lisa määratletud riskiteguriga materjali loetelu.
  2.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata nendelt loomadelt pärit kudede suhtes, mis on artikli 24 lõikes 2 osutatud korras läbinud selleks eesmärgiks heakskiidetud alternatiivse testi, kui see test on loetletud X lisas ja seda kohaldatakse V lisas sätestatud tingimustel ning testi tulemused on negatiivsed.
  Liikmesriigid, mis lubavad vastavalt käesolevale lõikele kasutada kõnealust alternatiivset testi, teavitavad sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.
  3.   Kontrolli all hoitava või määratlemata BSE riskiga liikmesriikides või nende piirkondades, ei tohi nende veiste, lammaste või kitsede puhul, mille liha on ette nähtud inim- või loomatoiduks, vigastada kesknärvisüsteemikudesid pärast uimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga ega uimastamisega seoses koljuõõnde süstitud gaasiga.
  4.   V lisas esitatud vanusega seotud andmeid on võimalik kohandada. Sellised kohandused põhinevad viimastel teaduslikult tõestatud uurimistulemustel TSE esinemise statistilise tõenäosuse kohta ühenduse veiste, lammaste ja kitsede populatsiooni asjaomases vanuserühmas.
  5.   Erijuhtudel võib artikli 24 lõikes 2 osutatud korras teha erandeid käesoleva artikli lõigetest 1–4 artikli 7 lõikes 1 sätestatud söötmise keelu tõhusa rakendamise kuupäeva kohta või kontrollitud BSE riskiga kolmandate riikide või nende piirkondade puhul tõhusa rakendamise kuupäeva kohta, millest alates on keelatud imetajatelt pärit valgu kasutamine mäletsejaliste söödas, selleks et piirata konkreetseid nõudeid kõrvaldada ja hävitada määratletud riskiteguriga materjal enne nimetatud kuupäeva nendes riikides või piirkondades sündinud loomadega.” |
| --- | --- |

8)

Artiklis 8 asendatakse lõiked 1 kuni 5 järgmistega:

“1.   Määratletud riskiteguriga materjal kõrvaldatakse ja hävitatakse kooskõlas käesoleva määruse V lisaga ja määrusega (EÜ) nr 1774/2002. Seda ei impordita ühendusse. V lisas osutatud määratletud riskiteguriga materjali loetelu hõlmab vähemalt üle 12 kuu vanuste veiste aju, seljaaju, silmi ja mandleid ning artikli 24 lõikes 2 osutatud korras määratud vanuse ületanud veiste selgroogu. Võttes arvesse artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus kehtestatud erinevaid riskikategooriaid ning artikli 6 lõike 1a ja lõike 1b punkti b nõudeid, muudetakse vastavalt V lisa määratletud riskiteguriga materjali loetelu.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata nendelt loomadelt pärit kudede suhtes, mis on artikli 24 lõikes 2 osutatud korras läbinud selleks eesmärgiks heakskiidetud alternatiivse testi, kui see test on loetletud X lisas ja seda kohaldatakse V lisas sätestatud tingimustel ning testi tulemused on negatiivsed.

Liikmesriigid, mis lubavad vastavalt käesolevale lõikele kasutada kõnealust alternatiivset testi, teavitavad sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.

3.   Kontrolli all hoitava või määratlemata BSE riskiga liikmesriikides või nende piirkondades, ei tohi nende veiste, lammaste või kitsede puhul, mille liha on ette nähtud inim- või loomatoiduks, vigastada kesknärvisüsteemikudesid pärast uimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga ega uimastamisega seoses koljuõõnde süstitud gaasiga.

4.   V lisas esitatud vanusega seotud andmeid on võimalik kohandada. Sellised kohandused põhinevad viimastel teaduslikult tõestatud uurimistulemustel TSE esinemise statistilise tõenäosuse kohta ühenduse veiste, lammaste ja kitsede populatsiooni asjaomases vanuserühmas.

5.   Erijuhtudel võib artikli 24 lõikes 2 osutatud korras teha erandeid käesoleva artikli lõigetest 1–4 artikli 7 lõikes 1 sätestatud söötmise keelu tõhusa rakendamise kuupäeva kohta või kontrollitud BSE riskiga kolmandate riikide või nende piirkondade puhul tõhusa rakendamise kuupäeva kohta, millest alates on keelatud imetajatelt pärit valgu kasutamine mäletsejaliste söödas, selleks et piirata konkreetseid nõudeid kõrvaldada ja hävitada määratletud riskiteguriga materjal enne nimetatud kuupäeva nendes riikides või piirkondades sündinud loomadega.”

| 9) | Artiklis 9 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:
  “1.   VI lisas loetletud loomsed saaduseid tootmisel kasutatakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras heakskiidetud tootmisprotsesse.
  2.   Kontrolli all hoitava või määratlemata BSE riskiga riikidest või piirkondadest pärit veiste, lammaste ja kitsede luid ei kasutata lihamassi tootmiseks. Enne 1. juulit 2008 esitavad liikmesriigid komisjonile aruande lihamassi kasutamise ja tootmismeetodi kohta oma territooriumil. See aruanne hõlmab avaldust selle kohta, kas liikmesriik kavatseb lihamassi tootmist jätkata.
  Seejärel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise lihamassi edasise vajaduse ja kasutamise kohta ühenduses, sealhulgas tarbijatele suunatud teabepoliitika kohta.” |
| --- | --- |

9)

Artiklis 9 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:

“1.   VI lisas loetletud loomsed saaduseid tootmisel kasutatakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras heakskiidetud tootmisprotsesse.

2.   Kontrolli all hoitava või määratlemata BSE riskiga riikidest või piirkondadest pärit veiste, lammaste ja kitsede luid ei kasutata lihamassi tootmiseks. Enne 1. juulit 2008 esitavad liikmesriigid komisjonile aruande lihamassi kasutamise ja tootmismeetodi kohta oma territooriumil. See aruanne hõlmab avaldust selle kohta, kas liikmesriik kavatseb lihamassi tootmist jätkata.

Seejärel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise lihamassi edasise vajaduse ja kasutamise kohta ühenduses, sealhulgas tarbijatele suunatud teabepoliitika kohta.”

| 10) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   TSE taudikahtlusega looma jaoks kehtestatakse ametlik liikumispiirang kuni pädeva asutuse poolt läbi viidava kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni või loom tapetakse ametliku järelevalve all laboratoorse uuringu läbiviimiseks.
  Kui TSEsse nakatumist kahtlustatakse ametlikult mõne liikmesriigi põllumajandusettevõtte veise puhul, kehtestatakse kuni uuringutulemuste saamiseni kõnealuses ettevõttes kõikide veiste suhtes ametlik liikumispiirang. Kui TSEsse nakatumist kahtlustatakse ametlikult mõne liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul, kehtestatakse kuni uuringutulemuste saamiseni kõnealuses ettevõttes kõikide lammaste ja kitsede suhtes ametlik liikumispiirang.
  Kui on siiski tõendeid selle kohta, et põllumajandusettevõte, kus loom asus TSE kahtluse tekkimise ajal, ei ole tõenäoliselt selline ettevõte, kus loom võis nakatuda TSEsse, võib pädev asutus otsustada, et ametlik liikumispiirang kehtestatakse ainult taudikahtlusega looma suhtes.
  Vajaduse korral võib pädev asutus sõltuvalt olemasolevatest epidemioloogilistest andmetest otsustada, kas liikumispiirang kehtestatakse lisaks põllumajandusettevõttele, kus loom nakkuse sai, ka teistele põllumajandusettevõtetele.
  Liikmesriigi võib vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale ja erandina käesolevas lõikes sätestatud ametlikest liikumispiirangutest vabastada kõnealuste piirangute kohaldamisest, kui kõnealune liikmesriik kohaldab samaväärset julgeolekut pakkuvaid meetmeid, tuginedes inimeste või loomade tervisele avalduda võiva võimaliku riski nõuetekohasele hindamisele.”; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   TSE taudikahtlusega looma jaoks kehtestatakse ametlik liikumispiirang kuni pädeva asutuse poolt läbi viidava kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni või loom tapetakse ametliku järelevalve all laboratoorse uuringu läbiviimiseks.

Kui TSEsse nakatumist kahtlustatakse ametlikult mõne liikmesriigi põllumajandusettevõtte veise puhul, kehtestatakse kuni uuringutulemuste saamiseni kõnealuses ettevõttes kõikide veiste suhtes ametlik liikumispiirang. Kui TSEsse nakatumist kahtlustatakse ametlikult mõne liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul, kehtestatakse kuni uuringutulemuste saamiseni kõnealuses ettevõttes kõikide lammaste ja kitsede suhtes ametlik liikumispiirang.

Kui on siiski tõendeid selle kohta, et põllumajandusettevõte, kus loom asus TSE kahtluse tekkimise ajal, ei ole tõenäoliselt selline ettevõte, kus loom võis nakatuda TSEsse, võib pädev asutus otsustada, et ametlik liikumispiirang kehtestatakse ainult taudikahtlusega looma suhtes.

Vajaduse korral võib pädev asutus sõltuvalt olemasolevatest epidemioloogilistest andmetest otsustada, kas liikumispiirang kehtestatakse lisaks põllumajandusettevõttele, kus loom nakkuse sai, ka teistele põllumajandusettevõtetele.

Liikmesriigi võib vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale ja erandina käesolevas lõikes sätestatud ametlikest liikumispiirangutest vabastada kõnealuste piirangute kohaldamisest, kui kõnealune liikmesriik kohaldab samaväärset julgeolekut pakkuvaid meetmeid, tuginedes inimeste või loomade tervisele avalduda võiva võimaliku riski nõuetekohasele hindamisele.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Kõik taudikahtlusega looma kehaosad on negatiivse diagnoosi saamiseni ametliku kontrolli all või hävitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Kõik taudikahtlusega looma kehaosad on negatiivse diagnoosi saamiseni ametliku kontrolli all või hävitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002.”

| 11) | Artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | kõik looma kehaosad hävitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002, välja arvatud vastavalt käesoleva määruse III lisa B peatükile andmekogu jaoks säilitatav materjal.”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

kõik looma kehaosad hävitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002, välja arvatud vastavalt käesoleva määruse III lisa B peatükile andmekogu jaoks säilitatav materjal.”;

| b) | esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | kõik käesoleva lõike punktis b osutatud uurimise käigus kindlaksmääratud ja vastavalt käesoleva määruse VII lisa punktile 2 ohustatud loomad ja nende saadused tapetakse ja hävitatakse vastavalt määrusele (EÜ) 1774/2002.”; |
| --- | --- | --- |

b)

esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

kõik käesoleva lõike punktis b osutatud uurimise käigus kindlaksmääratud ja vastavalt käesoleva määruse VII lisa punktile 2 ohustatud loomad ja nende saadused tapetakse ja hävitatakse vastavalt määrusele (EÜ) 1774/2002.”;

| c) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  “Liikmesriigi taotlusel ja soodsa riskianalüüsi alusel, milles võetakse eelkõige arvesse kontrollimeetmeid selles liikmesriigis, võidakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras vastu võtta otsus lubada käesolevas lõikes osutatud veiste kasutamist kuni nende tootliku eluea lõpuni.” |
| --- | --- |

c)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

“Liikmesriigi taotlusel ja soodsa riskianalüüsi alusel, milles võetakse eelkõige arvesse kontrollimeetmeid selles liikmesriigis, võidakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras vastu võtta otsus lubada käesolevas lõikes osutatud veiste kasutamist kuni nende tootliku eluea lõpuni.”

| 12) | Artikli 15 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Artikli 24 lõikes 2 osutatud korras:






  a) | võib laiendada lõigete 1 ja 2 sätteid teistele loomaliikidele ning |
| --- | --- | --- |

12)

Artikli 15 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Artikli 24 lõikes 2 osutatud korras:

a)

võib laiendada lõigete 1 ja 2 sätteid teistele loomaliikidele ning

| b) | vastu võtta kõnealuse artikli rakenduseeskirjad.” |
| --- | --- |

b)

vastu võtta kõnealuse artikli rakenduseeskirjad.”

| 13) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | piim ja piimatooted, toornahad ning toornahast saadud želatiin ja kollageen.”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

piim ja piimatooted, toornahad ning toornahast saadud želatiin ja kollageen.”;

| b) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  “2.   Loomsed saadused, mis on imporditud kontrollitud või määramata BSE riskiga kolmandast riigist, peavad olema saadud tervetelt veistelt, lammastest ja kitsedest, kelle kesknärvisüsteemikudesid ei ole vigastatud või kelle koljuõõnde pole süstitud gaasi, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 3.
  3.   Määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast pärinevaid veistelt saadud materjale sisaldavaid loomseid toiduaineid ei viida turule, välja arvatud juhul, kui need on pärit loomadelt, kes:






  a) | on sündinud kaheksa aastat pärast mäletsejatele imetajatelt saadud loomse valgu söötmise keelu tõhusa jõustumise kuupäeva ja |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

“2.   Loomsed saadused, mis on imporditud kontrollitud või määramata BSE riskiga kolmandast riigist, peavad olema saadud tervetelt veistelt, lammastest ja kitsedest, kelle kesknärvisüsteemikudesid ei ole vigastatud või kelle koljuõõnde pole süstitud gaasi, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 3.

3.   Määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast pärinevaid veistelt saadud materjale sisaldavaid loomseid toiduaineid ei viida turule, välja arvatud juhul, kui need on pärit loomadelt, kes:

a)

on sündinud kaheksa aastat pärast mäletsejatele imetajatelt saadud loomse valgu söötmise keelu tõhusa jõustumise kuupäeva ja

| b) | on sündinud, keda on kasvatatud ja kes on jäänud karjadesse, mis on olnud tõendatult BSE-vabad vähemalt seitse aastat. |
| --- | --- |

b)

on sündinud, keda on kasvatatud ja kes on jäänud karjadesse, mis on olnud tõendatult BSE-vabad vähemalt seitse aastat.

Lisaks sellele ei saadeta mäletsejalistelt pärinevaid toiduaineid määratlemata BSE riskiga liikmesriigist või selle piirkonnast teise liikmesriiki ega impordita määratlemata BSE riskiga kolmandast riigist.

Seda keeldu ei kohaldata VIII lisa C peatükis loetletud loomset päritolu toodetele, mis vastavad VIII lisa C peatükis esitatud nõuetele.

Nende toodetega peab kaasas olema riikliku veterinaararsti väljastatud veterinaartõend, mis kinnitab, et tooted on toodetud kooskõlas käesoleva määrusega.”

| 14) | Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Komisjoni abistab toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee. Kuid artiklit 6 a puudutavates küsimustes konsulteerib komisjon ka alalise zootehnikakomiteega.” |
| --- | --- |

14)

Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Komisjoni abistab toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee. Kuid artiklit 6 a puudutavates küsimustes konsulteerib komisjon ka alalise zootehnikakomiteega.”

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 24a
  Otsused, mis võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras, põhinevad inimeste või loomade tervisele avalduda võiva võimaliku riskiga nõuetekohasel hindamisel ning olemasolevaid teaduslikke tõendeid arvesse võttes säilitavad — või teaduslikult õigustatud juhtudel — tõstavad ühenduses tagatud inimeste ja loomade tervise kaitse taset.” |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 24a

Otsused, mis võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras, põhinevad inimeste või loomade tervisele avalduda võiva võimaliku riskiga nõuetekohasel hindamisel ning olemasolevaid teaduslikke tõendeid arvesse võttes säilitavad — või teaduslikult õigustatud juhtudel — tõstavad ühenduses tagatud inimeste ja loomade tervise kaitse taset.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 234, 22.9.2005, lk 26.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 17. mai 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1041/2006 (ELT L 187, 8.7.2006, lk 10).

3

(4)  ELT L 163, 23.6.2005, lk 1.

4

(5)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 41.

5

(6)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 208/2006 (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25).

6

(7)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 29.

7

P6_TA(2006)0213

Euroopa standardimise rahastamine ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa standardimise rahastamise kohta (KOM(2005)0377 — C6-0252/2005 — 2005/0157(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0377) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0377) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0252/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0252/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0107/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0107/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus sisalduvate 2006. aastale järgnevate assigneeringute suurus sõltub järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast otsusest; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus sisalduvate 2006. aastale järgnevate assigneeringute suurus sõltub järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast otsusest;

| 3. | palub komisjonil pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist vajaduse korral esitada ettepaneku programmi võrdlussumma kohandamise kohta; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist vajaduse korral esitada ettepaneku programmi võrdlussumma kohandamise kohta;

| 4. | palub komisjonil saata asi uuesti Euroopa Parlamenti, kui komisjon kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil saata asi uuesti Euroopa Parlamenti, kui komisjon kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0157

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. mail 2006. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ Euroopa standardimise rahastamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ning artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
   (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa standardimise loomine on vabatahtlik tegevus, mille tulemusena loovad huvitatud osapooled enda tarbeks ja oma vajadustele vastavaid standardeid ja muid standardimistooteid. Kõnealused standardimistooted on kehtestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ja infoühiskonna teenuste reeglid) (3) I lisas sätestatud organisatsioonid — Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI), edaspidi “Euroopa standardiorganisatsioonid”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa standardimise loomine on vabatahtlik tegevus, mille tulemusena loovad huvitatud osapooled enda tarbeks ja oma vajadustele vastavaid standardeid ja muid standardimistooteid. Kõnealused standardimistooted on kehtestanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ja infoühiskonna teenuste reeglid) (3) I lisas sätestatud organisatsioonid — Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI), edaspidi “Euroopa standardiorganisatsioonid”.

| (2) | Direktiiviga 98/34/EÜ nähakse ette, et komisjon võib pärast kõnealuse direktiivi kohaselt asutatud komiteega nõu pidamist esitada Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotlusi. Koostöö üldsuunistes määratakse partnerlussuhted ühelt poolt nimetatud organisatsioonide ning teiselt poolt ühenduse ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (4) vahel, mis toetab samuti Euroopa standardimist. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 98/34/EÜ nähakse ette, et komisjon võib pärast kõnealuse direktiivi kohaselt asutatud komiteega nõu pidamist esitada Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotlusi. Koostöö üldsuunistes määratakse partnerlussuhted ühelt poolt nimetatud organisatsioonide ning teiselt poolt ühenduse ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (4) vahel, mis toetab samuti Euroopa standardimist.

| (3) | Võttes arvesse, et Euroopa standardimisel on
  kasutoov
  roll ühenduse õigusaktide ja poliitika elluviimise toetamisel, on vaja, et ühendus panustaks Euroopa standardimise rahastamisse. Ühelt poolt aitab Euroopa standardimine kaasa siseturu toimimisele ja ühtlustamisele, eelkõige tänu nn “uue lähenemisviisi ”direktiividele tervishoiu-, julgeoleku-, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse sektoris või näiteks koostalitlusvõime tagamisele transpordivaldkonnas. Teiselt poolt
  aitab
  Euroopa standardimine parandada ettevõtete konkurentsivõimet, hõlbustades näiteks kaupade ja teenuste vaba liikumist, võrkude koostalitlusvõimet, kommunikatsiooni, infotehnoloogia valdkonna tehnilist arengut ja uuendusi. Seepärast peaks käesolev otsus käsitlema ka infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonna standardimist, mida muu hulgas reguleerib nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (5). |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse, et Euroopa standardimisel on
  kasutoov
  roll ühenduse õigusaktide ja poliitika elluviimise toetamisel, on vaja, et ühendus panustaks Euroopa standardimise rahastamisse. Ühelt poolt aitab Euroopa standardimine kaasa siseturu toimimisele ja ühtlustamisele, eelkõige tänu nn “uue lähenemisviisi ”direktiividele tervishoiu-, julgeoleku-, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse sektoris või näiteks koostalitlusvõime tagamisele transpordivaldkonnas. Teiselt poolt
  aitab
  Euroopa standardimine parandada ettevõtete konkurentsivõimet, hõlbustades näiteks kaupade ja teenuste vaba liikumist, võrkude koostalitlusvõimet, kommunikatsiooni, infotehnoloogia valdkonna tehnilist arengut ja uuendusi. Seepärast peaks käesolev otsus käsitlema ka infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonna standardimist, mida muu hulgas reguleerib nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (5).

| (4) | Tuleks luua põhjendatud, täielik ja üksikasjalik õiguslik alus ühenduse rahastamistegevusele kõikides nendes Euroopa standardimise valdkondades, mida on vaja ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks luua põhjendatud, täielik ja üksikasjalik õiguslik alus ühenduse rahastamistegevusele kõikides nendes Euroopa standardimise valdkondades, mida on vaja ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimiseks.

| (5) | Tuleb tagada, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, eriti väikeettevõtjad, mikro- ja käsitööndusettevõtjad, saaksid Euroopa standardeid tegelikult kohaldada. Seetõttu tuleb need standardid välja töötada ja neid kohandada selliste ettevõtjate olukorda ja keskkonda arvestades. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb tagada, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, eriti väikeettevõtjad, mikro- ja käsitööndusettevõtjad, saaksid Euroopa standardeid tegelikult kohaldada. Seetõttu tuleb need standardid välja töötada ja neid kohandada selliste ettevõtjate olukorda ja keskkonda arvestades.

| (6) | Ühenduse toetuse eesmärgiks on standardite või standardimistoodete väljatöötamine, nende kasutamise hõlbustamine ettevõtetele
  nende tõlkimise kaudu
  ühenduse keeltesse, Euroopa standardite ühtlustamise kiirendamine ja
  kõigi turul tegutsevate isikute õiglase ja läbipaistva juurdepääsu tagamine Euroopa standarditele kogu liidus
  .
  See on eriti tähtis juhtudel, mil standardite kasutamine võimaldab ühenduse õigusakte täita
  . |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse toetuse eesmärgiks on standardite või standardimistoodete väljatöötamine, nende kasutamise hõlbustamine ettevõtetele
  nende tõlkimise kaudu
  ühenduse keeltesse, Euroopa standardite ühtlustamise kiirendamine ja
  kõigi turul tegutsevate isikute õiglase ja läbipaistva juurdepääsu tagamine Euroopa standarditele kogu liidus
  .
  See on eriti tähtis juhtudel, mil standardite kasutamine võimaldab ühenduse õigusakte täita
  .

| (7) | Euroopa standardimise rahastamiseks eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise määrab igal aastal eelarvepädev institutsioon lähtuvalt

  suunavast asjakohase rahastamispaketi perioodiks
  ; rahastamise aluseks on komisjoni iga-aastane otsus, millega määratakse täpsed summad ja vajadusel tegevusvaldkonna kaupa kaasrahastamise maksimummäärad. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa standardimise rahastamiseks eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise määrab igal aastal eelarvepädev institutsioon lähtuvalt

  suunavast asjakohase rahastamispaketi perioodiks
  ; rahastamise aluseks on komisjoni iga-aastane otsus, millega määratakse täpsed summad ja vajadusel tegevusvaldkonna kaupa kaasrahastamise maksimummäärad.

| (8) | Kuna Euroopa standardimine puudutab ühenduse poliitikavaldkondi ja õigusakte väga laiaulatuslikult ja standardimistegevused on väga erinevad, tuleks ette näha erinevad rahastamise menetlused. Peamiselt on tegu toetustega, mis eraldatakse Euroopa standardiorganisatsioonidele vastavalt Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6) (edaspidi “finantsmäärus”) artikli 110 lõike 1 teise lõigu sätetele ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) artikli 168 lõike 1 punktile d ilma pakkumiskutseteta. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Euroopa standardimine puudutab ühenduse poliitikavaldkondi ja õigusakte väga laiaulatuslikult ja standardimistegevused on väga erinevad, tuleks ette näha erinevad rahastamise menetlused. Peamiselt on tegu toetustega, mis eraldatakse Euroopa standardiorganisatsioonidele vastavalt Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6) (edaspidi “finantsmäärus”) artikli 110 lõike 1 teise lõigu sätetele ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) artikli 168 lõike 1 punktile d ilma pakkumiskutseteta.

| (9) | Lisaks peaks samu põhimõtteid kohaldama ka nendele asutustele, mis ei ole küll tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/34/EÜ, kuid millele on põhiõigusaktis mandaat antud ja mille ülesannete hulka kuuluvad Euroopa standardimisega seotud eeltööd koostöös Euroopa standardiorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks peaks samu põhimõtteid kohaldama ka nendele asutustele, mis ei ole küll tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/34/EÜ, kuid millele on põhiõigusaktis mandaat antud ja mille ülesannete hulka kuuluvad Euroopa standardimisega seotud eeltööd koostöös Euroopa standardiorganisatsioonidega.

| (10) | Liikmesriike ergutatakse tagama standardimisülesannete nõuetekohast riiklikku rahastamist. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriike ergutatakse tagama standardimisülesannete nõuetekohast riiklikku rahastamist.

| (11) | Kuna Euroopa standardiorganisatsioonid toetavad stabiilselt ühenduse tegevust, oleks vaja, et nende peasekretariaadid toimiks tõhusalt ja otstarbekalt. Sellest tulenevalt peab komisjon võimaldama kõnealustele Euroopa huvides tegutsevatele organisatsioonidele toetusi, rakendamata tegevustoetuste eraldamisel finantsmääruse artikli 113 lõikes 2 osutatud vähendamispõhimõtet. Euroopa standardiorganisatsioonide tõhus toimimine tähendab muu hulgas ka seda, et kõnealuste organisatsioonide riiklikud liikmed täidavad Euroopa standardimisega seotud rahastamiskohused. |
| --- | --- |

(11)

Kuna Euroopa standardiorganisatsioonid toetavad stabiilselt ühenduse tegevust, oleks vaja, et nende peasekretariaadid toimiks tõhusalt ja otstarbekalt. Sellest tulenevalt peab komisjon võimaldama kõnealustele Euroopa huvides tegutsevatele organisatsioonidele toetusi, rakendamata tegevustoetuste eraldamisel finantsmääruse artikli 113 lõikes 2 osutatud vähendamispõhimõtet. Euroopa standardiorganisatsioonide tõhus toimimine tähendab muu hulgas ka seda, et kõnealuste organisatsioonide riiklikud liikmed täidavad Euroopa standardimisega seotud rahastamiskohused.

| (12) | Standardimistegevuse rahastamine peab samuti katma standardite või standardimistoodete väljatöötamise ettevalmistus- ja lisatöödel tehtud kulutused. Nendeks on peamiselt uurimistegevus, õigusaktide väljatöötamise ettevalmistusdokumendid, laboritevaheliste katsete läbiviimine, standardite heakskiitmine või hindamine. Lisaks peab standardimine nii Euroopa kui rahvusvahelises plaanis kätkema koostöö- ja tehnilise abi programme kolmandate riikidega. Selleks, et hõlbustada juurdepääsu turgudele ja tõsta
  ELi
  ettevõtete konkurentsivõimet, tuleks ette näha toetusi muudele asutustele, mis valitakse välja ettepanekute esitamise üleskutse või hankemenetluse teel. |
| --- | --- |

(12)

Standardimistegevuse rahastamine peab samuti katma standardite või standardimistoodete väljatöötamise ettevalmistus- ja lisatöödel tehtud kulutused. Nendeks on peamiselt uurimistegevus, õigusaktide väljatöötamise ettevalmistusdokumendid, laboritevaheliste katsete läbiviimine, standardite heakskiitmine või hindamine. Lisaks peab standardimine nii Euroopa kui rahvusvahelises plaanis kätkema koostöö- ja tehnilise abi programme kolmandate riikidega. Selleks, et hõlbustada juurdepääsu turgudele ja tõsta
  ELi
  ettevõtete konkurentsivõimet, tuleks ette näha toetusi muudele asutustele, mis valitakse välja ettepanekute esitamise üleskutse või hankemenetluse teel.

| (13) | Komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid sõlmivad regulaarselt partnerluslepinguid, et määrata kindlaks haldus- ja finantseeskirjad standardimise rahastamiseks vastavalt finantsmääruse sätetele.
  Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse selliste lepingute sisust. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid sõlmivad regulaarselt partnerluslepinguid, et määrata kindlaks haldus- ja finantseeskirjad standardimise rahastamiseks vastavalt finantsmääruse sätetele.
  Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse selliste lepingute sisust.

| (14) | Standardimistööde eripärast tulenevalt ja eelkõige seetõttu, et paljud
  sidusrühmad
  osalevad
  standardimisprotsessis
  ,
  tuleks
  möönda, et ühenduse jaoks abikõlblike standardite ja standardimistoodete väljatöötamisprojektide kaasrahastamist
  võib teostada
  mitterahaliste maksetena
  , näiteks pakkudes ekspertabi
  . |
| --- | --- |

(14)

Standardimistööde eripärast tulenevalt ja eelkõige seetõttu, et paljud
  sidusrühmad
  osalevad
  standardimisprotsessis
  ,
  tuleks
  möönda, et ühenduse jaoks abikõlblike standardite ja standardimistoodete väljatöötamisprojektide kaasrahastamist
  võib teostada
  mitterahaliste maksetena
  , näiteks pakkudes ekspertabi
  .

| (15) | Käesoleva otsuse tõhusa elluviimise tagamiseks peab olema võimalik kasutada sobivat ekspertabi — eelkõige auditite ja finantsjuhtimise osas, aga ka haldustuge otsuse elluviimise hõlbustamiseks. Samuti tuleb regulaarselt läbi viia hindamisi ühenduse toetatud tegevusvaldkondade jätkusuutlikkuse suhtes, et olla kindlad nende meetmete vajalikkuses ja mõjus. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsuse tõhusa elluviimise tagamiseks peab olema võimalik kasutada sobivat ekspertabi — eelkõige auditite ja finantsjuhtimise osas, aga ka haldustuge otsuse elluviimise hõlbustamiseks. Samuti tuleb regulaarselt läbi viia hindamisi ühenduse toetatud tegevusvaldkondade jätkusuutlikkuse suhtes, et olla kindlad nende meetmete vajalikkuses ja mõjus.

| (16) | Samuti tuleks võtta
  asjakohaseid meetmeid
  , et vältida pettust ja eeskirjade eiramisi ning nõuda
  tagasi summad
  , mis on makstud
  alusetult vastavalt
  nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (8), 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest), (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta). (10) |
| --- | --- |

(16)

Samuti tuleks võtta
  asjakohaseid meetmeid
  , et vältida pettust ja eeskirjade eiramisi ning nõuda
  tagasi summad
  , mis on makstud
  alusetult vastavalt
  nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (8), 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest), (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta). (10)

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva otsusega nähakse ette eeskirjad Euroopa standardimise ühendusepoolseks rahastamiseks, mida on vaja
  spetsiifiliste
  poliitikavaldkondade
  , meetmete, tegevuste
  ja õigusaktide elluviimise toetamiseks.

Artikkel 2

Ühenduse rahastamiseks abikõlblikud asutused

Ühenduse rahastamiseks on abikõlblikud direktiivi 98/34/EÜ I lisas esitatud tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonid, edaspidi “Euroopa standardiorganisatsioonid”, kelle ülesandeks on viia ellu käesoleva otsuse artiklis 3 osutatud meetmed.

Ühendus võib siiski rahastada ka muid asutusi, mis teostavad artikli 3 lõike 1 punktis b loetletud standardimise ettevalmistus- või lisatöid, samuti võib ühendus rahastada artikli 3
  lõike 1 punktis f
  osutatud programme.

Artikkel 3

Ühenduse rahastamiseks abikõlblikud standardimistegevused

1.   Ühendus võib rahastada järgmiseid Euroopa standardimistegevusi:

| a) | Euroopa standardite või muude ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimiseks vajalike ja asjakohaste standardimistoodete väljatöötamine ja ülevaatamine; |
| --- | --- |

a)

Euroopa standardite või muude ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimiseks vajalike ja asjakohaste standardimistoodete väljatöötamine ja ülevaatamine;

| b) | standardimiseks ettevalmistus- või lisatööde teostamine, näiteks uurimused, programmid, hindamised, võrdlevad analüüsid, uurimistegevus, laboritööd, laboritevahelised katsed, vastavushinnangud; |
| --- | --- |

b)

standardimiseks ettevalmistus- või lisatööde teostamine, näiteks uurimused, programmid, hindamised, võrdlevad analüüsid, uurimistegevus, laboritööd, laboritevahelised katsed, vastavushinnangud;

| c) | Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaatide töö
  , nagu poliitika väljatöötamine, standardimistegevuse koordineerimine, tehnilise töö teostamine ja teabe edastamine huvitatud pooltele
  ; |
| --- | --- |

c)

Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaatide töö
  , nagu poliitika väljatöötamine, standardimistegevuse koordineerimine, tehnilise töö teostamine ja teabe edastamine huvitatud pooltele
  ;

| d) | Euroopa standardite või muude standardimistoodete kvaliteedi ja korrektsuse kontrollimine
  vastavalt ühenduse poliitikavaldkondadele ja õigusaktidele
  ; |
| --- | --- |

d)

Euroopa standardite või muude standardimistoodete kvaliteedi ja korrektsuse kontrollimine
  vastavalt ühenduse poliitikavaldkondadele ja õigusaktidele
  ;

| e) | ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimise toetamiseks kasutatavate Euroopa standardite või muude
  Euroopa
  standardimistoodete tõlkimine vajadusel nendesse ühenduse keeltesse, mis ei ole Euroopa standardiorganisatsioonide töökeelteks;
  standardeid selgitavate, tõlgendavate ja lihtsustavate dokumentide ning kasutusjuhendite ja häid tavasid käsitlevate juhendite koostamine; |
| --- | --- |

e)

ühenduse poliitikavaldkondade ja õigusaktide elluviimise toetamiseks kasutatavate Euroopa standardite või muude
  Euroopa
  standardimistoodete tõlkimine vajadusel nendesse ühenduse keeltesse, mis ei ole Euroopa standardiorganisatsioonide töökeelteks;
  standardeid selgitavate, tõlgendavate ja lihtsustavate dokumentide ning kasutusjuhendite ja häid tavasid käsitlevate juhendite koostamine;

| f) | koostöö- ja tehnilise abi programmid kolmandate riikidega ning
  Euroopa standardisüsteemi ja Euroopa standardite edendamine ning väärtustamine huvitatud osapoolte hulgas nii ühenduses kui rahvusvahelises
  plaanis
  . |
| --- | --- |

f)

koostöö- ja tehnilise abi programmid kolmandate riikidega ning
  Euroopa standardisüsteemi ja Euroopa standardite edendamine ning väärtustamine huvitatud osapoolte hulgas nii ühenduses kui rahvusvahelises
  plaanis
  .

2.   
  Lõike
  1 punktis a loetletud meetmed on
  ühenduse rahastamiseks
  abikõlblikud üksnes juhul, kui Euroopa standardiorganisatsioonidele esitatavate taotluste osas on eelnevalt nõu peetud direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 kohaselt loodud komiteega.

Artikkel 4

Rahastamine

Käesolevas otsuses
  osutatud meetmete rahastamiseks eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise määrab igal aastal finantsraamistikust lähtuvalt eelarvepädev institutsioon.

Artikkel 5

Rahastamiskord

1.   Ühenduse rahastamine toimub
  järgmiselt
  :

| a) | pakkumiskutseta eraldatakse toetusi
  Euroopa standardimisorganisatsioonidele artiklis 3 osutatud tegevuseks
  ja organitele, millele on finantsmääruse artiklile 49 vastavas põhiõigusaktis antud mandaat viia Euroopa standardiorganisatsioonidega koostöös läbi käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis b loetletud töid
  , |
| --- | --- |

a)

pakkumiskutseta eraldatakse toetusi
  Euroopa standardimisorganisatsioonidele artiklis 3 osutatud tegevuseks
  ja organitele, millele on finantsmääruse artiklile 49 vastavas põhiõigusaktis antud mandaat viia Euroopa standardiorganisatsioonidega koostöös läbi käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis b loetletud töid
  ,

| b) | toetusi eraldatakse pakkumiskutse või hankemenetluse järgselt teistele üksustele
  ,
  mille
  ülesandeks on viia Euroopa standardiorganisatsioonidega koostöös
  läbi artikli
  3 lõike 1 punktis b loetletud
  standardimistöid või artikli 3 lõike 1 punktis f osutatud programme
  . |
| --- | --- |

b)

toetusi eraldatakse pakkumiskutse või hankemenetluse järgselt teistele üksustele
  ,
  mille
  ülesandeks on viia Euroopa standardiorganisatsioonidega koostöös
  läbi artikli
  3 lõike 1 punktis b loetletud
  standardimistöid või artikli 3 lõike 1 punktis f osutatud programme
  .

2.   Euroopa standardiorganisatsioonide peasekretariaatide töö, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis c rahastamine toimub kas ühekordse toetusena või tegevustoetusena. Taotluste uuendamise korral tegevustoetusi
  automaatselt ei kärbita
  .

3.   Komisjon määrab lõigetes 1 ja 2 osutatud rahastamiskorra, samuti täpsed summad ning vajadusel valdkonna kaupa rahastamise maksimaalsed protsendimäärad.
  Komisjoni vastav otsus avalikustatakse.

4.
     
  Toetuslepingutega võidakse lubada toetuse saaja üldkulude kindlasummalist katmist kuni 30 % ulatuses tegevuse otsesest abikõlblikust kogumaksumusest, välja arvatud juhul, kui toetuse saaja kaudsed kulud kaetakse tegevustoetusest, mida rahastatakse ühenduse eelarvest.

5.   Kaasrahastamine mitterahalise sissemakse vormis on vastuvõetav. Mitterahalise sissemakse väärtuse hindamine toimub määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ette nähtud tingimustel.

6.   Koostöö ühised eesmärgid ja toetuste eraldamise haldus- ja finantstingimused määratakse kindlaks ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt Euroopa standardiorganisatsioonide vahel finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kohaselt sõlmitavates partnerluspõhistes raamlepingutes.
  Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse nimetatud lepingute sõlmimisest.

Artikkel 6

Juhtimine ja järelevalve

1.   Eelarvepädeva institutsiooni poolt standardimistegevuseks määratud assigneeringud võivad katta ka neid ettevalmistustöödega, järelevalve, kontrollimiste, auditeerimise ja hindamistega kaasnevaid halduskulusid, mis on otseselt seotud käesoleva otsuse eesmärkide saavutamisega — uuringud, koosolekud, teavitamis- ja kirjastustegevus, teabevahetuseks tarvilikud infovõrgud, samuti mis tahes muu haldus- või tehniline abi, mida komisjon standardimiseks võib kasutada.

2.   Komisjon
  hindab ühenduse
  rahastatava standardimistegevuse vastavust ühenduse poliitikavaldkondade ja õigussüsteemi vajadustele
  ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamise tulemustest vähemalt kord iga viie aasta jooksul
  .

Artikkel 7

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon jälgib, et käesoleva otsuse raames rahastatavate tegevuste elluviimisel oleks ühenduse finantshuvid kaitstud; selleks rakendatakse rikkumisi, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid tõhusate kontrollimiste läbiviimise ja valesti makstud summade tagasinõudmise teel ning kõrvalekallete tuvastamisel määratakse vastavalt määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning määrusele (EÜ) nr 1073/1999 tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatava ühenduse tegevuse puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 käsitletud eeskirjade eiramise mõiste ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist või lepingutingimuse eiramist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks ühenduste üldeelarvet või nende juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

3.   Käesoleva otsusega kaasnevates kokkulepetes ja lepingutes nähakse ette järelevalve ja finantskontrolli teostamine komisjoni või viimase volitatud esindaja poolt ning auditite läbiviimine Euroopa Kontrollikoja poolt (vajadusel kohapeal).

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 110, 9.5.2006, lk 14

  .

1

ELT C 110, 9.5.2006, lk 14

.

(2)  Euroopa Parlamendi 17. mai 2006. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 17. mai 2006. aasta seisukoht

(3)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  ELT C 91, 16.4.2003, lk 7.

4

(5)  EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31. Otsust on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT
  L 122, 16.5.2003, lk 36).

5

ELT

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (

  ELT L 201, 2.8.2005, lk 3

  ).

7

Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (

ELT L 201, 2.8.2005, lk 3

).

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

10

P6_TA(2006)0214

Riigi rahandus majandus- ja rahandusliidus

Euroopa Parlamendi resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahandusliidus (EMU) (2005/2166(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus — 2005 ”(KOM(2005)0231); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus — 2005 ”(KOM(2005)0231);

| — | võttes arvesse komisjoni majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) (KOM(2005)0141); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) (KOM(2005)0141);

| — | võttes arvesse komisjoni majandusprognoose 2005. aasta sügiseks (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni majandusprognoose 2005. aasta sügiseks (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1056/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta; (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1056/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta; (2)

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovitust Itaaliale ülemäärase valitsussektori puudujäägi likvideerimise kohta; (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovitust Itaaliale ülemäärase valitsussektori puudujäägi likvideerimise kohta; (3)

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2005. aasta otsust 2005/729/EÜ, millega tühistatakse otsus 2005/136/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades; (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2005. aasta otsust 2005/729/EÜ, millega tühistatakse otsus 2005/136/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades; (4)

| — | võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2005. aasta soovitust ülemäärase valitsussektori puudujäägi likvideerimise kohta Portugalis; (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2005. aasta soovitust ülemäärase valitsussektori puudujäägi likvideerimise kohta Portugalis; (5)

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2005. aasta otsust 2005/843/EÜ, millega tehakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 kindlaks, et meetmed, mis Ungari võttis vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele, on olnud ebapiisavad; (6) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2005. aasta otsust 2005/843/EÜ, millega tehakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 kindlaks, et meetmed, mis Ungari võttis vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele, on olnud ebapiisavad; (6)

| — | võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Ühendkuningriigis; (7) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Ühendkuningriigis; (7)

| — | võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Instituudi 2005. aasta aruannet kollektiivläbirääkimiste koordineerimise kohta Euroopas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Instituudi 2005. aasta aruannet kollektiivläbirääkimiste koordineerimise kohta Euroopas;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2005. aasta aprilli uuringut “World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2005. aasta aprilli uuringut “World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0162/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0162/2006),

| 1. | väljendab muret esiteks püsivalt aeglase majanduskasvu üle Euroopas alates 2002. aastast, mis on eurotsoonis kasvanud järk-järgult ainult 0,6 %lt 2003. aastal 1,3 %ni 2005. aastal, samas kui USA majanduskasv oli 2005. aastal 3,5 % ja Jaapani majandus elavnes sisemaise lõppnõudluse tõttu erasektoris, teiseks püsivalt kõrge tööpuuduse üle, mis on EL-25s 9 % ja EL-15s 8,1 %, ja kolmandaks toodangumahu tühiku üle, mis on praegu -1 % sisemajanduse kogutoodangust, mis näitab, et ELi majanduskasv jääb oluliselt alla pikaajalisele potentsiaalile, sest seda piiravad strukturaalne jäikus, madal sisenõudlus ja õige tasakaalu puudumine makromajanduspoliitikas; rõhutab, et Euroopa majanduse kasvupotentsiaal on jätkuvalt liiga madal umbes 2 % tasemel, mis on palju väiksem näitaja kui mujal maailmas; arvab, et selline kasvupotentsiaal on ebapiisav töökohtade loomiseks ja tööpuuduse taseme alandamiseks või EL-25 arenguks; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret esiteks püsivalt aeglase majanduskasvu üle Euroopas alates 2002. aastast, mis on eurotsoonis kasvanud järk-järgult ainult 0,6 %lt 2003. aastal 1,3 %ni 2005. aastal, samas kui USA majanduskasv oli 2005. aastal 3,5 % ja Jaapani majandus elavnes sisemaise lõppnõudluse tõttu erasektoris, teiseks püsivalt kõrge tööpuuduse üle, mis on EL-25s 9 % ja EL-15s 8,1 %, ja kolmandaks toodangumahu tühiku üle, mis on praegu -1 % sisemajanduse kogutoodangust, mis näitab, et ELi majanduskasv jääb oluliselt alla pikaajalisele potentsiaalile, sest seda piiravad strukturaalne jäikus, madal sisenõudlus ja õige tasakaalu puudumine makromajanduspoliitikas; rõhutab, et Euroopa majanduse kasvupotentsiaal on jätkuvalt liiga madal umbes 2 % tasemel, mis on palju väiksem näitaja kui mujal maailmas; arvab, et selline kasvupotentsiaal on ebapiisav töökohtade loomiseks ja tööpuuduse taseme alandamiseks või EL-25 arenguks;

| 2. | rõhutab globaalse tasakaalustamatusega kiire kohanemise ohtu, mis võib viia nõudluse vähenemisele USAs, mille tulemusena väheneb ELi eksport ja majanduskasv, ning rõhutab, et euro vahetuskursi kõikumine USA dollari suhtes võib kõnealust mõju veelgi suurendada; |
| --- | --- |

2.

rõhutab globaalse tasakaalustamatusega kiire kohanemise ohtu, mis võib viia nõudluse vähenemisele USAs, mille tulemusena väheneb ELi eksport ja majanduskasv, ning rõhutab, et euro vahetuskursi kõikumine USA dollari suhtes võib kõnealust mõju veelgi suurendada;

| 3. | märgib naftahinna kõikumise ja tõusude negatiivset mõju sisenõudlusele ning majanduskasvule ELs ja sellest tulenevate teiseste mõjude ohtu, tervitab sotsiaal- ja majandusprotsessis osalejate vastutustundlikku käitumist nende mõjude vältimiseks nõrgast kodutarbimisest olenemata; juhib tähelepanu, et stabiilse, väljapoole suunatud ja konkurentsivõimelise makromajanduspoliitika kujundamine on riigi jätkusuutliku rahanduspoliitika vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

3.

märgib naftahinna kõikumise ja tõusude negatiivset mõju sisenõudlusele ning majanduskasvule ELs ja sellest tulenevate teiseste mõjude ohtu, tervitab sotsiaal- ja majandusprotsessis osalejate vastutustundlikku käitumist nende mõjude vältimiseks nõrgast kodutarbimisest olenemata; juhib tähelepanu, et stabiilse, väljapoole suunatud ja konkurentsivõimelise makromajanduspoliitika kujundamine on riigi jätkusuutliku rahanduspoliitika vajalik eeltingimus;

| 4. | on mures vähese eratarbimise pärast, eriti mõnes liikmesriigis, mis on aidanud kaasa madalatele kasvumääradele ELis ja seega praegusele globaalsele tasakaalustamatusele ja mis tuleneb valdavalt ebakindlast olukorrast seoses töökohtade ja pensionidega, püsivalt kõrgest tööpuudusest ja reaalpalga aeglasest kasvust; tuletab meelde kompleksses suunises nr 4 nimetatud kohustust edendada nominaalpalkade ja tööjõukulude arengut kooskõlas hinnastabiilsuse ja keskpikaajalise tootlikkuse suundumusega; |
| --- | --- |

4.

on mures vähese eratarbimise pärast, eriti mõnes liikmesriigis, mis on aidanud kaasa madalatele kasvumääradele ELis ja seega praegusele globaalsele tasakaalustamatusele ja mis tuleneb valdavalt ebakindlast olukorrast seoses töökohtade ja pensionidega, püsivalt kõrgest tööpuudusest ja reaalpalga aeglasest kasvust; tuletab meelde kompleksses suunises nr 4 nimetatud kohustust edendada nominaalpalkade ja tööjõukulude arengut kooskõlas hinnastabiilsuse ja keskpikaajalise tootlikkuse suundumusega;

| 5. | tervitab investeerimiskulude kasvu tänu ettevõtete taastunud usaldusele ja praegustele stabiliseerunud kasumimarginaalidele, millele on 2005. aasta sügise majanduse väljavaadetes osutanud nii IMF kui ka komisjon; arvab, et on olemas võimalus ja vajadus jätkuvalt investeerimistegevust kiirendada ning seetõttu nõuab struktuurireforme ja täiendavate meetmete vastuvõtmist, mis alaliselt parandaksid investeerimiskliimat ja suurendaksid investeeringuid; |
| --- | --- |

5.

tervitab investeerimiskulude kasvu tänu ettevõtete taastunud usaldusele ja praegustele stabiliseerunud kasumimarginaalidele, millele on 2005. aasta sügise majanduse väljavaadetes osutanud nii IMF kui ka komisjon; arvab, et on olemas võimalus ja vajadus jätkuvalt investeerimistegevust kiirendada ning seetõttu nõuab struktuurireforme ja täiendavate meetmete vastuvõtmist, mis alaliselt parandaksid investeerimiskliimat ja suurendaksid investeeringuid;

| 6. | toetab riiklike poliitikate ja kulutuste ümbersuunamist innovatsiooni, taastuvenergia, hariduse ja koolituse, teadusuuringute, infotehnoloogia, telekommunikatsiooni, transpordivõrkude jms valdkonda; |
| --- | --- |

6.

toetab riiklike poliitikate ja kulutuste ümbersuunamist innovatsiooni, taastuvenergia, hariduse ja koolituse, teadusuuringute, infotehnoloogia, telekommunikatsiooni, transpordivõrkude jms valdkonda;

| 7. | avaldab kahetsust, et ELi finantsraamistik (2007–2013) ei kajasta piisavalt prioriteeti, mis on antud Lissaboni strateegia eesmärkide rahastamisele; rõhutab, et makseid EL eelarvesse tuleks arvestada seoses tulevase kasuga, võttes arvesse nende positiivset ülekandumise ja võimendavat mõju, tingimusel et ELi eelarve on piisavalt suunatud selget lisaväärtust toovatele kuludele; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust, et ELi finantsraamistik (2007–2013) ei kajasta piisavalt prioriteeti, mis on antud Lissaboni strateegia eesmärkide rahastamisele; rõhutab, et makseid EL eelarvesse tuleks arvestada seoses tulevase kasuga, võttes arvesse nende positiivset ülekandumise ja võimendavat mõju, tingimusel et ELi eelarve on piisavalt suunatud selget lisaväärtust toovatele kuludele;

| 8. | märgib, et tugeval alusel olev riigi rahandus ei ole eesmärk iseeneses, vaid vahend, mille abil liikmesriigid täidavad oma avalikke kohustusi; rõhutab tugevama fiskaalpositsiooni tähtsust kvalitatiivse kasvu, töökohtade loomise ja Lissaboni eesmärkide saavutamise seisukohalt, kuid märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti ebaõige kohaldamise tõttu finantsraamistikule vaatamata ei ole liikmesriikide fiskaalolukorras alates möödunud aastast märkimisväärset paranemist saavutatud; märgib, et enamus liikmesriike ei ole veel saavutanud keskpikaks perioodiks seatud eesmärke maksebilansi tasakaalu osas; märgib, et 2005. aasta defitsiit ulatus eurotsoonis 2,9 %ni SKTst ja ELi lõikes 2,7 %ni ning et üheteistkümne liikmesriigi, sealhulgas nelja suurima majandusega ELi riigi, nimelt Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi defitsiidid ületavad 3 % nende SKTst ning et alates 2004. aasta suvest on kümne liikmesriigi suhtes kohaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust; |
| --- | --- |

8.

märgib, et tugeval alusel olev riigi rahandus ei ole eesmärk iseeneses, vaid vahend, mille abil liikmesriigid täidavad oma avalikke kohustusi; rõhutab tugevama fiskaalpositsiooni tähtsust kvalitatiivse kasvu, töökohtade loomise ja Lissaboni eesmärkide saavutamise seisukohalt, kuid märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti ebaõige kohaldamise tõttu finantsraamistikule vaatamata ei ole liikmesriikide fiskaalolukorras alates möödunud aastast märkimisväärset paranemist saavutatud; märgib, et enamus liikmesriike ei ole veel saavutanud keskpikaks perioodiks seatud eesmärke maksebilansi tasakaalu osas; märgib, et 2005. aasta defitsiit ulatus eurotsoonis 2,9 %ni SKTst ja ELi lõikes 2,7 %ni ning et üheteistkümne liikmesriigi, sealhulgas nelja suurima majandusega ELi riigi, nimelt Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi defitsiidid ületavad 3 % nende SKTst ning et alates 2004. aasta suvest on kümne liikmesriigi suhtes kohaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust;

| 9. | rõhutab meetmete tähtsust püsiva maksukoormuse probleemiga tegelemiseks; tervitab liikmesriikide ametkondade koostatud poliitikaid riigikassa puudujäägi vähendamiseks ja seoses sellega avalikult võetud kohustusi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab meetmete tähtsust püsiva maksukoormuse probleemiga tegelemiseks; tervitab liikmesriikide ametkondade koostatud poliitikaid riigikassa puudujäägi vähendamiseks ja seoses sellega avalikult võetud kohustusi;

| 10. | väljendab muret pikaajalise eelarvealase stabiilsuse väljavaadete üle, arvestades riigivõla suhtarvu suurenemist 69,2 %lt 2002. aastal 71,7 %ni 2005. aastal eurotsoonis ning 61,4 %lt 2002. aastal 64,1 %ni 2005. aastal EL-25s, mis tuleneb nõrgast SKT kasvust, lühiajalisest puudujäägi kontrolli all hoidmise poliitikast ja sihikindlate jõupingutuste puudumisest vähendada eelarve tasakaalustamatust struktuurireformide abil; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret pikaajalise eelarvealase stabiilsuse väljavaadete üle, arvestades riigivõla suhtarvu suurenemist 69,2 %lt 2002. aastal 71,7 %ni 2005. aastal eurotsoonis ning 61,4 %lt 2002. aastal 64,1 %ni 2005. aastal EL-25s, mis tuleneb nõrgast SKT kasvust, lühiajalisest puudujäägi kontrolli all hoidmise poliitikast ja sihikindlate jõupingutuste puudumisest vähendada eelarve tasakaalustamatust struktuurireformide abil;

| 11. | rõhutab, et ELi madala tarbija- ja investorite usalduse kontekstis on avaliku sektori eelarvepuudujäägi korrigeerimine äärmiselt vajalik; on pettunud viimase aja suundumustes riikide rahanduses; märgib, et liikmesriikide puudujääk on jätkuvalt palju suurem, kui Euroopa majandus nõuab; märgib, et valitsused kasutavad aeglast majanduskasvu puudujäägi õigustamise argumendina, vaatamata tõsiasjale, et puudujääk takistab majanduse elavnemist ja raskendab tsüklit; nõuab avaliku sektori eelarvepuudujäägi vähendamist 2006. aastal palju suuremas ulatuses, kui kiirema Euroopa majanduskasvu ootuses tehtud lihtsad majanduslikud korrektsioonid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ELi madala tarbija- ja investorite usalduse kontekstis on avaliku sektori eelarvepuudujäägi korrigeerimine äärmiselt vajalik; on pettunud viimase aja suundumustes riikide rahanduses; märgib, et liikmesriikide puudujääk on jätkuvalt palju suurem, kui Euroopa majandus nõuab; märgib, et valitsused kasutavad aeglast majanduskasvu puudujäägi õigustamise argumendina, vaatamata tõsiasjale, et puudujääk takistab majanduse elavnemist ja raskendab tsüklit; nõuab avaliku sektori eelarvepuudujäägi vähendamist 2006. aastal palju suuremas ulatuses, kui kiirema Euroopa majanduskasvu ootuses tehtud lihtsad majanduslikud korrektsioonid;

| 12. | nõuab üksikute liikmesriikide rahanduses suuremat läbipaistvust, sealhulgas kaudsete kohustuste osas, nagu avaliku sektori pensionikohustused, mis suurendavad lähiaastatel märkimisväärselt avaliku sektori võlakoormust; |
| --- | --- |

12.

nõuab üksikute liikmesriikide rahanduses suuremat läbipaistvust, sealhulgas kaudsete kohustuste osas, nagu avaliku sektori pensionikohustused, mis suurendavad lähiaastatel märkimisväärselt avaliku sektori võlakoormust;

| 13. | tuletab meelde oma nõudmist vältida tsükleid toetavat poliitikat; rõhutab struktuuri- ja maksureformide teostamise tähtsust ja samal ajal rõhutab, et asjakohast tähelepanu tuleks pöörata nende õigele ajastusele; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde oma nõudmist vältida tsükleid toetavat poliitikat; rõhutab struktuuri- ja maksureformide teostamise tähtsust ja samal ajal rõhutab, et asjakohast tähelepanu tuleks pöörata nende õigele ajastusele;

| 14. | soovitab teha täiendavaid uuringuid struktuuri- ja makromajanduslike reformide eri liikide ja meetmete ning nende vastastoime ja vastastikuse mõju kohta majandustsükli eri faasides, et teha kindlaks parim võimalik vahend riigi rahanduse tugevdamiseks, viies samas ellu Lissaboni strateegiat; |
| --- | --- |

14.

soovitab teha täiendavaid uuringuid struktuuri- ja makromajanduslike reformide eri liikide ja meetmete ning nende vastastoime ja vastastikuse mõju kohta majandustsükli eri faasides, et teha kindlaks parim võimalik vahend riigi rahanduse tugevdamiseks, viies samas ellu Lissaboni strateegiat;

| 15. | rõhutab, et poliitilise tahte puudumine riigi kulutuste piiramiseks, liiga optimistlikud tulude prognoosid, loominguline raamatupidamine ja peamiselt ühekordsetel meetmetel põhinev eelarve stabiliseerimine on aidanud suuresti kaasa eelarvet puudutavate eesmärkide täitmatajätmisele ja maksuraamistiku nõrkusele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et poliitilise tahte puudumine riigi kulutuste piiramiseks, liiga optimistlikud tulude prognoosid, loominguline raamatupidamine ja peamiselt ühekordsetel meetmetel põhinev eelarve stabiliseerimine on aidanud suuresti kaasa eelarvet puudutavate eesmärkide täitmatajätmisele ja maksuraamistiku nõrkusele;

| 16. | soovitab uurida, kas kehtestada eelarvemenetluste ühtne ajakava kogu ELis, võimaluse korral poolaasta kaupa; võtab seisukoha, et eelarve planeerimine liikmesriikides peab põhinema ühtsetel, tähtsamaid majandusparameetreid, näiteks naftahinna ja valuutakursside suundumusi käsitlevatel eeldustel; kutsub sellest tulenevalt üles tähtsamaid majandusparameetreid ühetaoliselt hindama ja kõikjal ELis kehtestama; |
| --- | --- |

16.

soovitab uurida, kas kehtestada eelarvemenetluste ühtne ajakava kogu ELis, võimaluse korral poolaasta kaupa; võtab seisukoha, et eelarve planeerimine liikmesriikides peab põhinema ühtsetel, tähtsamaid majandusparameetreid, näiteks naftahinna ja valuutakursside suundumusi käsitlevatel eeldustel; kutsub sellest tulenevalt üles tähtsamaid majandusparameetreid ühetaoliselt hindama ja kõikjal ELis kehtestama;

| 17. | palub liikmesriikidel tegelda viivitamatult vananevast ühiskonnast tulenevate probleemidega ja võlgade dünaamikaga, eelkõige liikmesriikides, mille ees seisab tõsine oht, et nad ei suuda tagada pikaajalist stabiilsust; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel tegelda viivitamatult vananevast ühiskonnast tulenevate probleemidega ja võlgade dünaamikaga, eelkõige liikmesriikides, mille ees seisab tõsine oht, et nad ei suuda tagada pikaajalist stabiilsust;

| 18. | soovitab keskenduda eelarvereformides kindlamalt jätkusuutlikkusele nii kulude kui tulude meetmete osas, säilitades stabiilse olukorra riigi rahanduses ning avalike teenuste nõuetekohase osutamise, mis puudutab ka eelarvedistsipliini ja otseste ning kaudsete tingimuslike kohustuste riske; |
| --- | --- |

18.

soovitab keskenduda eelarvereformides kindlamalt jätkusuutlikkusele nii kulude kui tulude meetmete osas, säilitades stabiilse olukorra riigi rahanduses ning avalike teenuste nõuetekohase osutamise, mis puudutab ka eelarvedistsipliini ja otseste ning kaudsete tingimuslike kohustuste riske;

| 19. | rõhutab komisjoni ja nõukogu jõupingutuste tähtsust statistika haldamise arendamisel, mis aitab parandada fiskaalandmete esitamist ja sisaldab soovituse liikmesriikidele kogu ELs kehtivate statistikaasutuste standardite kohta, hõlmates kutselise sõltumatuse, põhimõtted, andmete konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja õigeaegsuse, statistikaasutuste ressursside piisavuse ja järelevalve parandamise komisjoni poolt; |
| --- | --- |

19.

rõhutab komisjoni ja nõukogu jõupingutuste tähtsust statistika haldamise arendamisel, mis aitab parandada fiskaalandmete esitamist ja sisaldab soovituse liikmesriikidele kogu ELs kehtivate statistikaasutuste standardite kohta, hõlmates kutselise sõltumatuse, põhimõtted, andmete konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja õigeaegsuse, statistikaasutuste ressursside piisavuse ja järelevalve parandamise komisjoni poolt;

| 20. | arvab, et riigivara ja bilansivälise vara raamatupidamisarvestust saab paremaks muuta, et parandada läbipaistvust ja võrreldavust ning võtta otsuseid vastu kindlamal alusel; arvab, et komisjon võiks teha selles valdkonnas algatuse; |
| --- | --- |

20.

arvab, et riigivara ja bilansivälise vara raamatupidamisarvestust saab paremaks muuta, et parandada läbipaistvust ja võrreldavust ning võtta otsuseid vastu kindlamal alusel; arvab, et komisjon võiks teha selles valdkonnas algatuse;

| 21. | soovitab, et komisjon koostaks parimate tavade uuringu seoses fiskaalandmete aruandluse ja riigivara ning kohustuste raamatupidamisarvestuse statistika haldamisega liikmesriikides; |
| --- | --- |

21.

soovitab, et komisjon koostaks parimate tavade uuringu seoses fiskaalandmete aruandluse ja riigivara ning kohustuste raamatupidamisarvestuse statistika haldamisega liikmesriikides;

| 22. | soovitab riiklike aruannete koostamist riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse kohta, et suurendada teadlikkust ja usaldusväärsust seoses riigi kohustustega ja leiab, et riikide parlamendid peaksid nende koostamises osalema; |
| --- | --- |

22.

soovitab riiklike aruannete koostamist riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse kohta, et suurendada teadlikkust ja usaldusväärsust seoses riigi kohustustega ja leiab, et riikide parlamendid peaksid nende koostamises osalema;

| 23. | rõhutab, et on väga tähtis, et uued liikmesriigid jõuaksid oma maksupoliitikas keskmisele ELi sissetulekute ja finantsarengu tasemele maksu- ja kulupoliitika abil, mida iseloomustab tõhusus, läbipaistvus ja usaldusväärsus ja mis on suunatud kiiremale kasvule, stabiilsusele ja nii majanduse kaasajastamisele kui ka stabiliseerimisele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et on väga tähtis, et uued liikmesriigid jõuaksid oma maksupoliitikas keskmisele ELi sissetulekute ja finantsarengu tasemele maksu- ja kulupoliitika abil, mida iseloomustab tõhusus, läbipaistvus ja usaldusväärsus ja mis on suunatud kiiremale kasvule, stabiilsusele ja nii majanduse kaasajastamisele kui ka stabiliseerimisele;

| 24. | taunib poliitika koordineerimise puudumist eurotsoonis ja juhib tähelepanu eurotsooni liikmesriikide maksupoliitika erinevustele ning on mures sellise koordineerimatuse võimalike vastandlike mõjude pärast; |
| --- | --- |

24.

taunib poliitika koordineerimise puudumist eurotsoonis ja juhib tähelepanu eurotsooni liikmesriikide maksupoliitika erinevustele ning on mures sellise koordineerimatuse võimalike vastandlike mõjude pärast;

| 25. | avaldab kahetsust puuduste üle makromajandusliku koordineerimise praeguses raamistikus majandus- ja rahandusministrite nõukogus, samuti liikmesriikide vahelise koordineerimatuse üle; kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut seoses suurema majanduspoliitilise koordineerimise majanduslike eeliste ja puudustega; kutsub üles aktiivsemale makromajanduslikule dialoogile majandus- ja rahandusministrite nõukogu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa tööturu osapoolte vahel Kölni protsessi alusel; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust puuduste üle makromajandusliku koordineerimise praeguses raamistikus majandus- ja rahandusministrite nõukogus, samuti liikmesriikide vahelise koordineerimatuse üle; kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut seoses suurema majanduspoliitilise koordineerimise majanduslike eeliste ja puudustega; kutsub üles aktiivsemale makromajanduslikule dialoogile majandus- ja rahandusministrite nõukogu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa tööturu osapoolte vahel Kölni protsessi alusel;

| 26. | palub nõukogul korrigeerida makromajandusliku koordineerimise ajakava, et anda Euroopa Parlamendile piisavalt aega omapoolse panuse esitamiseks; |
| --- | --- |

26.

palub nõukogul korrigeerida makromajandusliku koordineerimise ajakava, et anda Euroopa Parlamendile piisavalt aega omapoolse panuse esitamiseks;

| 27. | kutsub eurorühma esimeest üles esitama üksikasjaliku tegevusplaani ettepanekut oma ametiajaks, milles on selgelt määratletud tema eesmärgid ja plaanitud meetmed; ootab korrapäraseid aruandeid saavutatud täitmistaseme kohta; |
| --- | --- |

27.

kutsub eurorühma esimeest üles esitama üksikasjaliku tegevusplaani ettepanekut oma ametiajaks, milles on selgelt määratletud tema eesmärgid ja plaanitud meetmed; ootab korrapäraseid aruandeid saavutatud täitmistaseme kohta;

| 28. | palub liikmesriikidel võtta EÜ asutamislepingu artikli 99 kohane kohustus pidada oma majanduspoliitikat ühise huvi küsimuseks ja seda poliitikat paremini koordineerida; tuletab liikmesriikidele meelde, et paremini koordineeritud poliitika ja poliitikate sobivam kombinatsioon võiksid parandada nende poliitikate koondtulemust; nõuab riigi majanduspoliitika poolt ELi tasandile avaldatava mõju ja majanduspoliitika ühiseks huviks pidamise kohustuse suuremat teadvustamist ning selle poliitika koordineerimist; |
| --- | --- |

28.

palub liikmesriikidel võtta EÜ asutamislepingu artikli 99 kohane kohustus pidada oma majanduspoliitikat ühise huvi küsimuseks ja seda poliitikat paremini koordineerida; tuletab liikmesriikidele meelde, et paremini koordineeritud poliitika ja poliitikate sobivam kombinatsioon võiksid parandada nende poliitikate koondtulemust; nõuab riigi majanduspoliitika poolt ELi tasandile avaldatava mõju ja majanduspoliitika ühiseks huviks pidamise kohustuse suuremat teadvustamist ning selle poliitika koordineerimist;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa tööturu osapooltele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa tööturu osapooltele.

---

(1)  European Economy, nr 5/2005.

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 5.

(3)  11124/05, ECOFIN 242.

(4)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 89.

(5)  12401/05, ECOFIN 289.

(6)  ELT L 314, 30.11.2005, lk 18.

(7)  5366/06, ECOFIN 11.

---

Neljapäev, 18. mai 2006

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 297/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 297/237

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/04)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 10.00.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud

| 1) | nõukogu ja komisjon:






  — | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0205 — C6-0152/2006 — 2006/0067(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

nõukogu ja komisjon:

—

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0205 — C6-0152/2006 — 2006/0067(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

JURI

| — | Ettepanek: Nõukogu määrus tuumaohutuse- ja tuumajulgeolekualase abi rahastamisvahendi loomise kohta (09037/2006 — C6-0153/2006 — 2006/0802(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nõuandvad komisjonid | : | AFET, DEVE, BUDG, ENVI |

—

Ettepanek: Nõukogu määrus tuumaohutuse- ja tuumajulgeolekualase abi rahastamisvahendi loomise kohta (09037/2006 — C6-0153/2006 — 2006/0802(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

ITRE

nõuandvad komisjonid

:

AFET, DEVE, BUDG, ENVI

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 13/2006 ettepanek — III jagu — Komisjon (SEK(2006)0521 — C6-0155/2006 — 2006/2116(GBD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 13/2006 ettepanek — III jagu — Komisjon (SEK(2006)0521 — C6-0155/2006 — 2006/2116(GBD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

BUDG

| 2) | parlamendiliikmed:






  2.1) | resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):






  — | Corbett Richard — Resolutsiooni ettepanek European City Guides kohta (B6-0280/2006).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

resolutsiooni ettepanekud (kodukorra artikkel 113):

—

Corbett Richard — Resolutsiooni ettepanek European City Guides kohta (B6-0280/2006).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile

:

IMCO

3.   Assigneeringute ümberpaigutamine

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assineeringute ümberpaigutamise ettepaneku DEC 07/2006 (C6-0121/2006 — SEK(2006)0244).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 loa assigneeringute osaliseks ümberpaigutamiseks.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assineeringute ümberpaigutamise ettepaneku DEC 08/2006 (C6-0120/2006 — SEK(2006)0356).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 loa assigneeringute täielikuks ümberpaigutamiseks.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assineeringute ümberpaigutamise ettepaneku DEC 09/2006 (C6-0123/2006 — SEK(2006)0385).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis eelarvekomisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 loa assigneeringute täielikuks ümberpaigutamiseks.

4.   Looduskatastroofide põllumajandusaspektid — Looduskatastroofide regionaalarengu aspektid — Looduskatastroofide keskkonnaaspektid — Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport looduskatastroofide kohta (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — põllumajandusaspektid [2005/2195(INI)] — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0152/2006).

Raport looduskatastroofide kohta (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — regionaalarengu aspektid [2005/2193(INI)] — Regionaalarengukomisjon

Raportöör: Gerardo Galeote (A6-0147/2006).

Raport looduskatastroofide kohta (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — keskkonnaaspektid [2005/2192(INI)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör: Edite Estrela (A6-0149/2006).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta [KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)] — Regionaalarengukomisjon

Raportöör: Rolf Berend (A6-0123/2006).

Sõna võttis Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Luis Manuel Capoulas Santos tutvustas raportit (A6-0152/2006).

Gerardo Galeote tutvustas raportit (A6-0147/2006).

Edite Estrela tutvustas raportit (A6-0149/2006).

Rolf Berend tutvustas raportit (A6-0123/2006).

Sõna võtsid László Surján (BUDG komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0123/2006), Jutta D. Haug (ENVI komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0123/2006), Duarte Freitas fraktsiooni PPE-DE nimel, Jamila Madeira fraktsiooni PSE nimel, Jean Marie Beaupuy fraktsiooni ALDE nimel, Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Andrzej Tomasz Zapałowski fraktsiooni IND/DEM nimel, Andreas Mölzer (fraktsioonilise kuuluvuseta), Alojz Peterle, Iratxe García Pérez ja Vittorio Prodi.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid Elisabeth Schroedter, Kyriacos Triantaphyllides, Graham Booth, Janusz Wojciechowski, Luca Romagnoli, Konstantinos Hatzidakis, Katerina Batzeli, Frédérique Ries, Margie Sudre, Gyula Hegyi, Luis de Grandes Pascual, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Březina, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Jim Higgins, Ryszard Czarnecki ja Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 5.8, 18.05.2006 protokolli punkt 5.9, 18.05.2006 protokolli punkt 5.10 ja 18.05.2006 protokolli punkt 5.4.

18.05.2006 protokolli punkt 5.8, 18.05.2006 protokolli punkt 5.9, 18.05.2006 protokolli punkt 5.10 ja 18.05.2006 protokolli punkt 5.4.

(Istung katkestati kuni hääletuseni kell 11.45 ja jätkus kell 12.05.)

(Istung katkestati kuni hääletuseni kell 11.45 ja jätkus kell 12.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

5.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

5.1.   Paranduseelarve nr 2/2006 projekt (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta [08513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD)] — Eelarvekomisjon

Raportöör: Giovanni Pittella (A6-0181/2006).

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 1)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 1)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0215)

(P6_TA(2006)0215)

5.2.   Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013 (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport nõusolekumenetluse ettevalmistamise kohta seoses ühenduse strateegiliste suunistega 2007–2013 (ühtekuuluvuspoliitika kasvu ja tööhõive toetamiseks) [2006/2086(INI)] — Regionaalarengukomisjon

Raportöör: Constanze Angela Krehl (A6-0175/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 2)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 2)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0216)

(P6_TA(2006)0216)

5.3.   Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I (hääletus)

(hääletus)

Teine raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument [KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD)] — Arengukomisjon

Raportöör: Gay Mitchell (A6-0109/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 3)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0217)

(P6_TA(2006)0217)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0217)

(P6_TA(2006)0217)

5.4.   Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta [KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)] — Regionaalarengukomisjon

Raportöör: Rolf Berend (A6-0123/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 4)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0218)

(P6_TA(2006)0218)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0218)

(P6_TA(2006)0218)

5.5.   Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt *** (hääletus)

(hääletus)

Soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt [13886/1/2005 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

Raportöör: Giles Chichester (A6-0134/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 5)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0219)

(P6_TA(2006)0219)

Parlament andis oma nõusoleku.

5.6.   Inimõigused maailmas 2005. aastal, ELi poliitika (hääletus)

(hääletus)

Raport inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas [2005/2203(INI)] — Välisasjade komisjon

Raportöör: Richard Howitt (A6-0158/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 6)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0220)

(P6_TA(2006)0220)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Vittorio Agnoletto esitas muudatusettepaneku 7 kohta suulise muudatusettepaneku. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto esitas muudatusettepaneku 7 kohta suulise muudatusettepaneku.

Suulist muudatusettepanekut ei võetud vastu, sest üle 37 parlamendiliikme oli selle vastu.

5.7.   Komisjoni iga-aastane poliitiline strateegia (eelarve 2007) (hääletus)

(hääletus)

Raport 2007. aasta eelarve kohta: komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia aruanne [2006/2020(BUD)] — Eelarvekomisjon

Raportöör: James Elles (A6-0154/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 7)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0221)

(P6_TA(2006)0221)

5.8.   Looduskatastroofide põllumajandusaspektid (hääletus)

(hääletus)

Raport looduskatastroofide kohta (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — põllumajandusaspektid [2005/2195(INI)] — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Raportöör: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0152/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 8)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0222)

(P6_TA(2006)0222)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Luis Manuel Capoulas Santos (raportöör) esitas muudatusettepaneku 13 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Luis Manuel Capoulas Santos (raportöör) esitas muudatusettepaneku 13 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

5.9.   Looduskatastroofide regionaalarengu aspektid (hääletus)

(hääletus)

Raport looduskatastroofide kohta (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — regionaalarengu aspektid [2005/2193(INI)] — Regionaalarengukomisjon

Raportöör: Gerardo Galeote (A6-0147/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 9)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0223)

(P6_TA(2006)0223)

5.10.   Looduskatastroofide keskkonnaaspektid (hääletus)

(hääletus)

Raport looduskatastroofide kohta (tulekahjud, põuad ja üleujutused) — keskkonnaaspektid [2005/2192(INI)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

Raportöör: Edite Estrela (A6-0149/2006).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 10)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0224)

(P6_TA(2006)0224)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Elisabeth Schroedter hääletuse kohta. |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter hääletuse kohta.

5.11.   Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0279/2006

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 11)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0225)

(P6_TA(2006)0225)

6.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Rolf Berend — A6-0123/2006

| — | Zsolt László Becsey |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey

Raport: Richard Howitt — A6-0158/2006

| — | Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

Eija-Riitta Korhola

Raport: Gerardo Galeote — A6-0147/2006

| — | Michl Ebner, Oldřich Vlasák, Markus Pieper |
| --- | --- |

—

Michl Ebner, Oldřich Vlasák, Markus Pieper

7.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes) ”ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused ”trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Euroopa Liidu Teatajas

Hääletuskavatsused:

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Raport: Richard Howitt — A6-0158/2006

| — | muudatusettepanek 4

  vastu: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

vastu: Tobias Pflüger

vastu:

| — | muudatusettepanek 12

  poolt: Françoise Grossetête

  vastu: Etelka Barsi-Pataky, Hartmut Nassauer |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 12

poolt: Françoise Grossetête

poolt:

vastu: Etelka Barsi-Pataky, Hartmut Nassauer

vastu:

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Alexander Radwan, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Alexander Radwan, Anders Wijkman

poolt:

Raport: James Elles — A6-0154/2006

| — | muudatusettepanek 13

  vastu: Alexander Radwan, Paul Rübig, Gunnar Hökmark |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 13

vastu: Alexander Radwan, Paul Rübig, Gunnar Hökmark

vastu:

Raport: Luis Manuel Capoulas Santos — A6-0152/2006

| — | muudatusettepanek 16, 1. osa

  vastu: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16, 1. osa

vastu: Charlotte Cederschiöld

vastu:

| — | muudatusettepanek 16, 2. osa

  poolt: Stéphane Le Foll |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16, 2. osa

poolt: Stéphane Le Foll

poolt:

| — | põhjendus M

  poolt: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

põhjendus M

poolt: Tobias Pflüger

poolt:

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Etelka Barsi-Pataky, Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Etelka Barsi-Pataky, Sylvia-Yvonne Kaufmann

poolt:

Raport: Gerardo Galeote — A6-0147/2006

| — | põhjendus M

  poolt: Patrick Gaubert |
| --- | --- |

—

põhjendus M

poolt: Patrick Gaubert

poolt:

Tobias Pflüger teatas, et muudatusettepaneku 4 (Richard Howitti raport A6-0158/2006) hääletuse ajal tema hääletusseade ei töötanud.

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.00.)

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

8.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Małgorzata Handzlik teatas, et vaatamata tema kohalolekule ei ole tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Mia De Vits ja Véronique De Keyser teatasid tehnilisest probleemist, mille tõttu nad ei saanud osaleda eilse istungi esimestel hääletustel.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

9.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

(arutelu)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid: vt 16.05.2006 protokolli punkt 3.)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid: vt 16.05.2006 protokolli punkt 3.)

9.1.   Nepal

Resolutsiooni ettepanekud B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 ja B6-0294/2006

Thomas Mann, Marcin Libicki, Jan Mulder, Neena Gill, Raül Romeva i Rueda ja Jaromír Kohlíček tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, Robert Evans fraktsiooni PSE nimel, Alyn Smith fraktsiooni Verts/ALE nimel, ja Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 14.1.

18.05.2006 protokolli punkt 14.1

9.2.   Sri Lanka

Resolutsiooni ettepanekud B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 ja B6-0293/2006

Carl Schlyter, Tobias Pflüger, Geoffrey Van Orden, Elizabeth Lynne ja Robert Evans tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Nirj Deva fraktsiooni PPE-DE nimel, Neena Gill fraktsiooni PSE nimel, Jan Mulder fraktsiooni ALDE nimel, Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg ja Andris Piebalgs (komisjoni liige)

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 14.2.

18.05.2006 protokolli punkt 14.2

9.3.   Taiwan

Resolutsiooni ettepanekud B6-0284/2006 ja B6-0285/2006

Marios Matsakis ja Raül Romeva i Rueda tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Astrid Lulling fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, Maciej Marian Giertych (fraktsioonilise kuuluvuseta), Charles Tannock, Glyn Ford, Kathy Sinnott, Jean-Pierre Audy, Józef Pinior, Paulo Casaca ja Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 18.05.2006 protokolli punkt 14.3.

18.05.2006 protokolli punkt 14.3

10.   Päevakord

Vastavalt esimeeste konverentsi 18.5.2006 otsusele tegi president ettepaneku muuta Brüsselis toimuva 1.6.2006 istungi päevakorda järgmiselt:

Neljapäev, 1.6.2006

Neljapäev, 1.6.2006

Võtta hääletuste päevakorda resolutsiooni ettepanekud humanitaarkriisi kohta Palestiina territooriumil ja ELi rolli kohta.

Esitamistähtaeg:

| — | resolutsiooni ettepanekud: esmaspäev, 29.5.2006 kell 17.00; |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanekud: esmaspäev, 29.5.2006 kell 17.00;

| — | muudatusettepanekud ja resolutsiooni ühisettepanek: kolmapäev, 31.5.2006 kell 15.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud ja resolutsiooni ühisettepanek: kolmapäev, 31.5.2006 kell 15.00.

Parlament kiitis ettepaneku heaks.

11.   Parlamendi koosseis

Leedu pädevad ametiasutused teatasid Rolandas Pavilionise asemel Eugenijus Maldeikise ametisse nimetamisest, kes hakkab täitma parlamendiliikme ülesandeid alates 18.5.2006.

Asepresident juhtis parlamendi tähelepanu kodukorra artikli 3 lõikele 5.

12.   Fraktsioonide koosseis

Donata Gottardi, kes valiti Euroopa Parlamenti Enrico Letta asemele, ühines fraktsiooniga PSE;

Andrea Losco, kes valiti Euroopa Parlamenti Massimo D'Alema asemele, ühines fraktsiooniga ALDE;

Achille Occhetto, kes valiti Euroopa Parlamenti Antonio Di Pietro asemele, ühines fraktsiooniga PSE;

Gianluca Susta, kes valiti Euroopa Parlamenti Pier Luigi Bersani asemele, ühines fraktsiooniga ALDE.

13.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni PSE taotlusel kinnitas parlament järgmised ametissenimetamised:

TRAN komisjon:

Silvia Adriana Ticaău — vaatleja Adrian Severini asemel

AFCO komisjon:

Adrian Severin — vaatleja.

14.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

14.1.   Nepal (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 ja B6-0294/2006

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 12)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0282/2006

(asendades B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 ja B6-0294/2006):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| | Thomas Mann ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

Thomas Mann ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel,

| | Pasqualina Napoletano, Neena Gill, Robert Evans ja Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Neena Gill, Robert Evans ja Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel,

| | Elizabeth Lynne, Marios Matsakis ja Frédérique Ries fraktsiooni ALDE nimel, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne, Marios Matsakis ja Frédérique Ries fraktsiooni ALDE nimel,

| | Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta, Hélène Flautre ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta, Hélène Flautre ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel,

| | Jonas Sjöstedt ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, |
| --- | --- |

Jonas Sjöstedt ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel,

| | Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel |
| --- | --- |

Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2006)0226)

(P6_TA(2006)0226)

14.2.   Sri Lanka (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 ja B6-0293/2006

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 13)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0281/2006

(asendades B6-0281/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 ja B6-0293/2006):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| | Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann, Philip Bradbourn ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann, Philip Bradbourn ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel,

| | Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill, Emilio Menéndez del Valle ja Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill, Emilio Menéndez del Valle ja Elena Valenciano Martínez-Orozco fraktsiooni PSE nimel,

| | Elizabeth Lynne, Sajjad Karim ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne, Sajjad Karim ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel

| | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Gérard Onesta ja Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel |
| --- | --- |

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Gérard Onesta ja Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel

| | Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel |
| --- | --- |

Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2006)0227)

(P6_TA(2006)0227)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

Nirj Deva esitas lõike 11 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

(Resolutsiooni ettepanek B6-0283/2006 muutus kehtetuks.)

14.3.   Taiwan (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0284/2006 ja B6-0285/2006

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 14)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused ”punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0284/2006

(asendades B6-0284/2006 ja B6-0285/2006):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| | Astrid Lulling ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

Astrid Lulling ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel,

| | Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, |
| --- | --- |

Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel,

| | Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel,

| | Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel,

| | Cristiana Muscardini, Konrad Szymański ja Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Konrad Szymański ja Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2006)0228)

(P6_TA(2006)0228)

15.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes) ”ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused ”trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Euroopa Liidu Teatajas

16.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45)

AFET komisjon:

| — | Rumeenia ühinemine (2006/2115(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Rumeenia ühinemine (2006/2115(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

| — | Bulgaaria ühinemine (2006/2114(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Bulgaaria ühinemine (2006/2114(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

ECON komisjon:

| — | Euroopa Komisjoni valge raamat üldhuviteenuste kohta (2006/2101(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, CULT, JURI) |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni valge raamat üldhuviteenuste kohta (2006/2101(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, CULT, JURI)

| — | Roheline raamat: Hüpoteeklaen ELis (2006/2102(INI))
  (nõuandvad komisjonid: EMPL, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Roheline raamat: Hüpoteeklaen ELis (2006/2102(INI))

(nõuandvad komisjonid: EMPL, IMCO, JURI)

| — | Euroala laienemine (2006/2103(INI)) |
| --- | --- |

—

Euroala laienemine (2006/2103(INI))

EMPL komisjon:

| — | Situation des personnes handicapées dans l'Union européenne élargie: plan d'action européen 2006–2007 (2006/2105(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ITRE, CULT, FEMM) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Situation des personnes handicapées dans l'Union européenne élargie: plan d'action européen 2006–2007 (2006/2105(INI))

(nõuandvad komisjonid: ITRE, CULT, FEMM) (eestikeelne versioon puudub)

ITRE komisjon:

| — | Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (2006/2113(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (2006/2113(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI)

TRAN komisjon:

| — | Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm — vahekokkuvõte (2006/2112(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm — vahekokkuvõte (2006/2112(INI))

(nõuandvad komisjonid: ENVI, ITRE)

REGI komisjon:

| — | Conséquences des futurs élargissements sur l'efficacité de la politique de cohésion (2006/2107(INI))
  (nõuandvad komisjonid: BUDG) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Conséquences des futurs élargissements sur l'efficacité de la politique de cohésion (2006/2107(INI))

(nõuandvad komisjonid: BUDG) (eestikeelne versioon puudub)

| — | Contraintes insulaires, naturelles et économiques dans le contexte de la politique régionale (2006/2106(INI)) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Contraintes insulaires, naturelles et économiques dans le contexte de la politique régionale (2006/2106(INI)) (eestikeelne versioon puudub)

| — | Contributions de la future politique régionale à la capacité d'innovation de l'UE (2006/2104(INI))
  (nõuandvad komisjonid: BUDG) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Contributions de la future politique régionale à la capacité d'innovation de l'UE (2006/2104(INI))

(nõuandvad komisjonid: BUDG) (eestikeelne versioon puudub)

| — | Politique du logement et politique régionale (2006/2108(INI)) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Politique du logement et politique régionale (2006/2108(INI)) (eestikeelne versioon puudub)

AGRI komisjon:

| — | Réforme de l'organisation commune du marché du vin (2006/2109(INI)) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Réforme de l'organisation commune du marché du vin (2006/2109(INI)) (eestikeelne versioon puudub)

PECH komisjon:

| — | Kalandussektori majandusliku olukorra parandamine (2006/2110(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ENVI) |
| --- | --- |

—

Kalandussektori majandusliku olukorra parandamine (2006/2110(INI))

(nõuandvad komisjonid: ENVI)

LIBE komisjon:

| — | Stratégie relative à la dimension externe de l'espace de liberté, de sécurité et de justice (2006/2111(INI))
  (nõuandvad komisjonid: AFET) (eestikeelne versioon puudub) |
| --- | --- |

—

Stratégie relative à la dimension externe de l'espace de liberté, de sécurité et de justice (2006/2111(INI))

(nõuandvad komisjonid: AFET) (eestikeelne versioon puudub)

Saatmine parlamendi komisjonidesse

AFET, EMPL komisjonid:

| — | Võitlus inimkaubanduse vastu — ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks (2006/2078(INI))
  vastutav komisjon: LIBE
  (nõuandvad komisjonid: AFET, EMPL, FEMM) |
| --- | --- |

—

Võitlus inimkaubanduse vastu — ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks (2006/2078(INI))

vastutav komisjon: LIBE

(nõuandvad komisjonid: AFET, EMPL, FEMM)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö

ECON komisjon:

| — | Roheline raamat: hüpoteeklaen ELis (2006/2102(INI))
  (nõuandvad komisjonid: EMPL, JURI)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ECON ja IMCO
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006) |
| --- | --- |

—

Roheline raamat: hüpoteeklaen ELis (2006/2102(INI))

(nõuandvad komisjonid: EMPL, JURI)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ECON ja IMCO

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006)

| — | Komisjoni valge raamat üldhuviteenuste kohta (2006/2101(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, TRAN, REGI, CULT, JURI)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ECON ja IMCO
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006) |
| --- | --- |

—

Komisjoni valge raamat üldhuviteenuste kohta (2006/2101(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, TRAN, REGI, CULT, JURI)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ECON ja IMCO

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006)

ENVI komisjon:

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ seoses meditsiiniseadmete direktiivide läbivaatamisega (KOM(2005)0681 — C6-0006/2006 — 2005/0263(COD))
  (nõuandev komisjon: ITRE)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ENVI ja IMCO
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006) |
| --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ seoses meditsiiniseadmete direktiivide läbivaatamisega (KOM(2005)0681 — C6-0006/2006 — 2005/0263(COD))

(nõuandev komisjon: ITRE)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ENVI ja IMCO

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006)

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kõrgtehnoloogiliste ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (KOM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227(COD))
  (nõuandvad komisjonid: ITRE, IMCO)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ENVI ja JURI
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006) |
| --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kõrgtehnoloogiliste ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (KOM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227(COD))

(nõuandvad komisjonid: ITRE, IMCO)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: ENVI ja JURI

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006)

ITRE komisjon:

| — | Ettepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse ühisettevõtte loomist Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) elluviimiseks (KOM(2005)0602 — C6-0002/2006 — 2005/0235(CNS))
  (nõuandvad komisjonid: BUDG, JURI)
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö ITRE, TRAN
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006) |
| --- | --- |

—

Ettepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse ühisettevõtte loomist Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) elluviimiseks (KOM(2005)0602 — C6-0002/2006 — 2005/0235(CNS))

(nõuandvad komisjonid: BUDG, JURI)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö ITRE, TRAN

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006)

LIBE komisjon:

| — | Vabaduse, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välispoliitilise mõõtme strateegia (2006/2111(INI))
  Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: LIBE ja AFET
  (Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006) |
| --- | --- |

—

Vabaduse, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välispoliitilise mõõtme strateegia (2006/2111(INI))

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö: LIBE ja AFET

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 11.5.2006)

17.   Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

(kodukorra artikkel 116)

Registrisse kantud kirjalikele deklaratsioonidele antud allkirjade arv (kodukorra artikli 116 lõige 3):

| Dokumendi nr | Esitaja(d) | Allkirju |
| --- | --- | --- |
| 11/2006 | Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Robert Navarro, Dirk Sterckx ja Jeanine Hennis-Plasschaert | 181 |
| 12/2006 | Jean-Claude Martinez | 15 |
| 13/2006 | Maciej Marian Giertych | 32 |
| 14/2006 | Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis ja Thijs Berman | 125 |
| 15/2006 | Andreas Mölzer | 17 |
| 16/2006 | Matteo Salvini | 10 |
| 17/2006 | Daniel Strož | 18 |
| 18/2006 | Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister ja Anna Záborská | 28 |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff ja Geoffrey Van Orden | 65 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen ja Bastiaan Belder | 45 |
| 21/2006 | Iles Braghetto ja Panayiotis Demetriou | 203 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 35 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock ja Enrique Barón Crespo | 196 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo ja Sylvia-Yvonne Kaufmann | 64 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 7 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda ja Carl Schlyter | 17 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 5 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre ja Jean-Claude Fruteau | 81 |
| 29/2006 | Bogdan Golik ja Bogusław Sonik | 34 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert ja André Brie | 17 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz ja Robert Evans | 31 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 34 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström ja Cem Özdemir | 89 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 7 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez | 80 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez | 77 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez | 71 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko ja Caroline Lucas | 45 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 16 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir ja Caroline Lucas | 55 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder ja Nicholson of Winterbourne | 73 |

Dokumendi nr

Esitaja(d)

Allkirju

11/2006

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Robert Navarro, Dirk Sterckx ja Jeanine Hennis-Plasschaert

181

12/2006

Jean-Claude Martinez

15

13/2006

Maciej Marian Giertych

32

14/2006

Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis ja Thijs Berman

125

15/2006

Andreas Mölzer

17

16/2006

Matteo Salvini

10

17/2006

Daniel Strož

18

18/2006

Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister ja Anna Záborská

28

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff ja Geoffrey Van Orden

65

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen ja Bastiaan Belder

45

21/2006

Iles Braghetto ja Panayiotis Demetriou

203

22/2006

Daniel Strož

35

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock ja Enrique Barón Crespo

196

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo ja Sylvia-Yvonne Kaufmann

64

25/2006

Fernand Le Rachinel

7

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda ja Carl Schlyter

17

27/2006

Daniel Strož

5

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre ja Jean-Claude Fruteau

81

29/2006

Bogdan Golik ja Bogusław Sonik

34

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert ja André Brie

17

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz ja Robert Evans

31

32/2006

Jean Spautz

34

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström ja Cem Özdemir

89

34/2006

Andreas Mölzer

7

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez

80

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez

77

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez

71

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko ja Caroline Lucas

45

39/2006

Cristiana Muscardini

16

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir ja Caroline Lucas

55

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder ja Nicholson of Winterbourne

73

18.   Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

19.   Järgmiste istungite ajakava

Järgmised istungid toimuvad 31.05.2006 ja 01.06.2006.

20.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 16.15.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

Vaatlejad:

Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Ţicău Silvia Adriana, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Paranduseelarve nr 2/2006 projekt

Raport: Giovanni PITTELLA (A6-0181/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | EH | + | 442, 13, 2


  nõutav kvalifitseeritud häälteenamus |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

EH

+

442, 13, 2

nõutav kvalifitseeritud häälteenamus

2.   Kasvu ja tööhõive ühtekuuluvuspoliitika: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013

Raport: Constanze Angela KREHL (A6-0175/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

3.   Arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I

Raport: Gay MITCHELL (A6-0109/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1–117 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1–117

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

4.   Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I

Raport: Rolf BEREND (A6-0123/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1–4
  6–21
  23–25
  27–33
  35–38 | komisjon | | + | |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — eraldi hääletus | 5 | komisjon | eraldi | + | |
| art 2 pärast § 1 | 43 | GUE/NGL | NH | - | 96, 428, 22 |
| art 3 pärast § 2 | 39 | Verts/ALE | | - | |
| art 4 punkt a | 44 | GUE/NGL | | - | |
| 22VO | komisjon | | + | |
| art 4 punktid a-g | 22VO | komisjon | | + | |
| 45 | GUE/NGL | | - | |
| art 7 § 1 | 26 | komisjon | | + | |
| 46 | GUE/NGL | NH | - | 64, 477, 18 |
| pärast art 16 | 40 | Verts/ALE | | + | |
| art 17 § 2 | 41 | Verts/ALE | | - | |
| 34 | komisjon | | + | |
| pärast põhj 5 | 42 | GUE/NGL | NH | - | 153, 395, 16 |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1–4

6–21

23–25

27–33

35–38

komisjon

+

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud — eraldi hääletus

5

komisjon

eraldi

+

art 2 pärast § 1

43

GUE/NGL

NH

-

96, 428, 22

art 3 pärast § 2

39

Verts/ALE

-

art 4 punkt a

44

GUE/NGL

-

22VO

komisjon

+

art 4 punktid a-g

22VO

komisjon

+

45

GUE/NGL

-

art 7 § 1

26

komisjon

+

46

GUE/NGL

NH

-

64, 477, 18

pärast art 16

40

Verts/ALE

+

art 17 § 2

41

Verts/ALE

-

34

komisjon

+

pärast põhj 5

42

GUE/NGL

NH

-

153, 395, 16

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

GUE/NGL: me 42, 43 ja 46

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: me 5

5.   Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt ***

Soovitus: Giles CHICHESTER (A6-0134/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

6.   Inimõigused maailmas 2005. aastal, Euroopa Liidu poliitika

Raport: Richard HOWITT (A6-0158/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 | 8 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 1 | PSE, PPE-DE | | + | lisamine muudatusettepanekule 8 |
| § 17 | 7 | PPE-DE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 24 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| § 29 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 38 | 11 | GUE/NGL | NH | - | 61, 470, 26 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| § 40 | 6 | ALDE | | - | |
| § 41 | 10 | Verts/ALE | | - | |
| § 46 | 13 | GUE/NGL | NH | - | 230, 325, 19 |
| § 50 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 62 | 2 | PSE, PPE-DE | | + | |
| pärast § 75 | 12 | GUE/NGL | NH | + | 223, 191, 97 |
| pärast § 86 | 14 | IND/DEM: | | - | |
| § 87 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 91 | 3 | PSE, PPE-DE | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 96 | 4 | PSE, PPE-DE | NH | + | 478, 72, 7 |
| § 97 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 111 | 5 | PSE, PPE-DE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 522, 32, 15 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 8

8

Verts/ALE

osa

1

-

2

+

1

PSE, PPE-DE

+

lisamine muudatusettepanekule 8

§ 17

7

PPE-DE

osa

1

+

2

-

§ 24

9

Verts/ALE

+

§ 29

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 38

11

GUE/NGL

NH

-

61, 470, 26

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

4

+

§ 40

6

ALDE

-

§ 41

10

Verts/ALE

-

§ 46

13

GUE/NGL

NH

-

230, 325, 19

§ 50

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 62

2

PSE, PPE-DE

+

pärast § 75

12

GUE/NGL

NH

+

223, 191, 97

pärast § 86

14

IND/DEM:

-

§ 87

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 91

3

PSE, PPE-DE

+

§

originaaltekst

↓

§ 96

4

PSE, PPE-DE

NH

+

478, 72, 7

§ 97

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 111

5

PSE, PPE-DE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

522, 32, 15

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

PSE

me 8

1. osa:“peab soodsaks tulemuseks seda ... versioon kajastaks ELi tegevust”

2. osa:“on seisukohal, et Euroopa ... parlamentaarset kontrolli rakendada”

Verts/ALE

§ 97

1. osa:“rõhutab veel kord, et ELi sisepoliitika ... arengukoostööks kolmandate riikidega”

2. osa:“ning et eksperimentaalsed piirkondlikud ... rahvusvahelise solidaarsuse põhimõttel;”

GUE/NGL

§ 29

1. osa:“õnnitleb nõukogu ja komisjoni ... vägistamiste kui sõjarelva kasutamise ees;”

2. osa:“nõuab tungivalt, et EL toetaks ... väljakujundatud ÜRO rahuvalvemissioonile;”

3. osa:“nõuab tungivalt, et EL toetaks jätkuvalt erinevate ... üldise rahulepingu rakendamist;”

§ 38

1. osa:“väljendab muret inimõiguste tõsiste ... Iraagi kinnipidamisasutustes, sellele vaatamata”

2. osa:“tervitab ELi toetust Iraagi uuele valitsusele;”

3. osa:“nõuab, et EL oleks rohkem kaasatud ... lahendada julgeolekuga seotud küsimused;”

4. osa:“palub nõukogul ja komisjonil ... järgida rangeid standardeid;”

PPE-DE

me 7

1. osa: sõnad “eriti Hiinas, Valgevenes, Kuubas ja Põhja-Koreas”

2. osa: väljajäetud osa

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE: lõpphääletus

Verts/ALE: me 4

GUE/NGL: me 11, 12 ja 13

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: §§ 50 ja 87

7.   Komisjoni poliitilise strateegia aastaaruanne (eelarve 2007)

Raport: James ELLES (A6-0154/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 8 | PSE | | + | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 1 | 16 | GUE/NGL | | - | |
| § 5 | § | originaaltekst | NH | + | 510, 28, 33 |
| § 6 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| 15 | ALDE | | + | |
| § 11 | 9 ÜME | PSE | | - | |
| § 15 | 10 | PSE | | - | |
| § 19 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 22 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23 | 11 | PSE | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 24 | § | originaaltekst | | + | § 24 pärast § 29 |
| § 25 | 17 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| § 27 | 14 | ALDE | | + | |
| § 29 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| §§ 30 ja 31 | § | originaaltekst | | + | §§ 30 ja 31 pärast § 23 |
| § 37 | 1 | PPE-DE: | | + | |
| § 38 | 7 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 12 | PSE | | - | |
| § 40 | 13 | PSE | NH | - | 189, 339, 42 |
| § 42 | 2 | PPE-DE: | | + | |
| põhj | 3 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 514, 56, 8 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

8

PSE

+

4

Verts/ALE

-

pärast § 1

16

GUE/NGL

-

§ 5

§

originaaltekst

NH

+

510, 28, 33

§ 6

5

Verts/ALE

-

15

ALDE

+

§ 11

9 ÜME

PSE

-

§ 15

10

PSE

-

§ 19

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 22

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23

11

PSE

+

§

originaaltekst

↓

§ 24

§

originaaltekst

+

§ 24 pärast § 29

§ 25

17

GUE/NGL

-

6

Verts/ALE

-

§ 27

14

ALDE

+

§ 29

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§§ 30 ja 31

§

originaaltekst

+

§§ 30 ja 31 pärast § 23

§ 37

1

PPE-DE:

+

§ 38

7

Verts/ALE

osa

1

-

2

+

12

PSE

-

§ 40

13

PSE

NH

-

189, 339, 42

§ 42

2

PPE-DE:

+

põhj

3

Verts/ALE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

514, 56, 8

Muudatusettepaneku 17 eesmärk on olemasoleva lõike 25 asendamine, mitte uue lõike 25 a lisamine.

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: lõpphääletus

PPE-DE: § 5

Verts/ALE: me 13

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

PPE-DE

§ 19

1. osa:“rõhutab, et Euroopa ... väliselt kui ka siseselt”

2. osa:“sealhulgas majanduslikul ja ühiskondlikul tasandil”

§ 29

1. osa:“rõhutab, et seistes ... samm õiges suunas”

2. osa:“usub, et uue ... tööturu loomist”

me 7

1. osa: täiendus “ja Göteborgi”

2. osa: täiendus “ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks”

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE: § 22

8.   Looduskatastroofid — põllumajandusaspektid

Raport: Luis Manuel CAPOULAS SANTOS (A6-0152/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 13 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 16 | 2 | GUE/NGL | NH | - | 54, 518, 7 |
| § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 461, 59, 3 |
| 2 | + | 491, 54, 10 |
| § 25 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 27 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhj H | 1 | GUE/NGL | NH | - | 86, 469, 14 |
| põhj I | § | originaaltekst | NH | + | 459, 108, 8 |
| põhj M | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 427, 116, 10 |
| põhj O | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 398, 70, 26 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 13

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 16

2

GUE/NGL

NH

-

54, 518, 7

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

461, 59, 3

2

+

491, 54, 10

§ 25

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 27

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhj H

1

GUE/NGL

NH

-

86, 469, 14

põhj I

§

originaaltekst

NH

+

459, 108, 8

põhj M

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

427, 116, 10

põhj O

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

398, 70, 26

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

IND/DEM

põhj M

1. osa:“arvestades, et Euroopa Liit ... kodanikukaitse ja solidaarsuse osas”

2. osa:“ning ka ühenduse ... ja metsatulekahjude ohjamise”

IND/DEM, ALDE

§ 2

1. osa:“soovib, et looduslikele ... tulekahjuvastaste meetmete kaudu”

2. osa:“on samas seisukohal ... tootjatele ja piirkondadele”, välja arvatud sõnad “nendele mehhanismidele tuleb eraldada suurendatud finantsvahendid ja”

3. osa: need sõnad

GUE/NGL

§ 16

1. osa: Kogu tekst v.a. sõna “põllumajandusettevõtjate”

2. osa: see sõna

Taotlused eraldi hääletuseks:

ALDE: § 25 ja põhj O

IND/DEM: me 13, 25 ja 27

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: § 16 ja põhj I

GUE/NGL: me 1 ja 2

raportöör: terviktekst

Mitmesugust

Luis Manuel Capoulas Santos esitas lõike 13 kohta järgmise suulise muudatusettepaneku:

| 13. | on veendunud, et järgmises, aastateks 2007-2013 ette nähtud finantsraamistikus on oluline luua ühenduse programm kaitseks metsatulekahjude vastu, et edendada metsatulekahjudega seonduvaid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning riskiennetuse ja -ohjamise meetmeid, mida rahastataks piisaval määral ja mida täiendaks põllumajanduse struktuuripoliitika; peab vajalikuks, et programmi tulemusel saaks täpselt määratleda metsatulekahjude ennetamiseks ettenähtud meetmete rahastamist, kas vastavat rahastamist puudutava eriregulatsiooni kehtestamise või neid meetmeid käsitlevate eelarverubriikide sisseviimise kaudu nii Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi määrusesse kui ka LIFE+ määruse eelnõusse; rõhutab, et selline programm peab võtma arvesse Vahemere piirkonna metsade erijooni; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et järgmises, aastateks 2007-2013 ette nähtud finantsraamistikus on oluline luua ühenduse programm kaitseks metsatulekahjude vastu, et edendada metsatulekahjudega seonduvaid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning riskiennetuse ja -ohjamise meetmeid, mida rahastataks piisaval määral ja mida täiendaks põllumajanduse struktuuripoliitika; peab vajalikuks, et programmi tulemusel saaks täpselt määratleda metsatulekahjude ennetamiseks ettenähtud meetmete rahastamist, kas vastavat rahastamist puudutava eriregulatsiooni kehtestamise või neid meetmeid käsitlevate eelarverubriikide sisseviimise kaudu nii Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi määrusesse kui ka LIFE+ määruse eelnõusse; rõhutab, et selline programm peab võtma arvesse Vahemere piirkonna metsade erijooni;

9.   Looduskatastroofid — regionaalarengu aspektid

Raport: Gerardo GALEOTE QUECEDO (A6-0147/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | IND/DEM: | | - | |
| 1 | PPE-DE: | | + | |
| § 2 | 8 | IND/DEM: | | + | |
| § 7 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 8 | 9 | IND/DEM: | NH | - | 57, 500, 12 |
| § 12 | 2 | PPE-DE: | | + | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 14 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 15 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/NH | + | 450, 88, 10 |
| § 16 | 10 | IND/DEM: | NH | + | 357, 193, 8 |
| § 18 | 11 | IND/DEM: | EH | + | 290, 233, 12 |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 22 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 29 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 31 | 3 | PPE-DE: | | + | |
| § 33 | 12 | IND/DEM: | | - | |
| § 34 | 13 | IND/DEM: | | + | |
| põhj M | § | originaaltekst | NH | + | 513, 35, 9 |
| põhj S | 4 | IND/DEM: | | - | |
| põhj U | 5 | IND/DEM: | | + | |
| pärast põhj X | 6 | IND/DEM: | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 498, 35, 20 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

7

IND/DEM:

-

1

PPE-DE:

+

§ 2

8

IND/DEM:

+

§ 7

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 8

9

IND/DEM:

NH

-

57, 500, 12

§ 12

2

PPE-DE:

+

§

originaaltekst

↓

§ 14

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 15

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3/NH

+

450, 88, 10

§ 16

10

IND/DEM:

NH

+

357, 193, 8

§ 18

11

IND/DEM:

EH

+

290, 233, 12

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 22

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 29

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 31

3

PPE-DE:

+

§ 33

12

IND/DEM:

-

§ 34

13

IND/DEM:

+

põhj M

§

originaaltekst

NH

+

513, 35, 9

põhj S

4

IND/DEM:

-

põhj U

5

IND/DEM:

+

pärast põhj X

6

IND/DEM:

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

498, 35, 20

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

IND/DEM: me 9, 10 ja põhj M

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

IND/DEM

§ 15

1. osa:“on arvamusel, et komisjon peaks esitama ettepaneku ... ohjamist käsitlevat direktiivi ettepanekut;”

2. osa:“on arvamusel, et samuti on vajalik, et komisjon koostaks samasuguse ettepaneku põua ennetamise ja ohjamise suhtes”

3. osa:“ning kutsub komisjoni üles kaaluma ... võetavate meetmete raames põua ja kõrbestumise seirekeskus;”

§ 22

1. osa:“taunib asjaolu, et komisjoni teatises ELi metsandusstrateegia rakendamise aruande ... mille ta peab esitama lähemas tulevikus”

2. osa:“ja milles tuleb näha ette Euroopa ... säilitamiseks ja taastamiseks võetavate meetmete toetamiseks;”

ALDE

§ 7

1. osa:“rõhutab vajadust kohandada ... vahenditega, et looduskatastroofidega toime tulla;”

2. osa:“nõuab tungivalt, et järgmisel ... toimimisvõimet looduskatastroofide puhul;”

§ 14

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “palub komisjonil toimuvate läbirääkimiste käigus tagada piisavate rahastamisvahendite andmine, et ei oleks takistatud Interregi programmiga hõlmatavate looduskatastroofide ennetamise ja nende tagajärgedega võitlemise meetmete rakendamine”

2. osa: need sõnad

§ 20

1. osa:“märgib, et on käivitatud ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire ... looduskatastroofide ennustamist, seiret ja hindamist”

2. osa:“ning nõuab tungivalt algatuse rahastamise suurendamist ja tegevusprogrammi laiendamist kõikide liikmesriikides toimuda võivate looduskatastroofide hõlmamiseks;”

§ 29

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “ning võimalusega kasutada transpordikulude suhtes ühenduse rahastamist;”

2. osa: need sõnad

10.   Looduskatastroofid — keskkonnaaspektid

Raport: Edite ESTRELA (A6-0149/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 4 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 6 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 7 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 9 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 10 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 473, 39, 13 |
| § 12 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 13 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 14 | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 343, 153, 27 |
| § 18 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj D | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhj F | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj K | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 450, 38, 13 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 4

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 6

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 7

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 9

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 10

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

473, 39, 13

§ 12

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 13

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 14

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

343, 153, 27

§ 18

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj D

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhj F

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj K

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

450, 38, 13

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

raportöör: terviktekst

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

ALDE

põhj D

1. osa: kogu tekst, v.a. sõnad “ning eraldada selleks rohkem rahalisi vahendeid”

2. osa: need sõnad

§ 7

1. osa:“kutsub komisjoni üles ... eelseisvat läbivaatamist”

2. osa:“suurendades rahastamist ja muutes rakendamiseeskirjad paindlikumaks”

PSE

põhj K

1. osa:“arvestades, et Euroopa ... ebapiisavaks või ebasobivaks”

2. osa:“ning arvestades, et ... ei soosi tõhusat tegutsemist”

IND/DEM

§ 10

1. osa:“usub, et Natura ... ja liikide säilimise”

2. osa:“nõuab, et liikmesriigid ... riiklikud metsafondid”

ALDE, IND/DEM

§ 2

1. osa:“rõhutab vajadust edendada ... tulekahjude ja üleujutuste korral”

2. osa:“Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest või eriprogrammide nagu “Forest Focus ”raames rahastatavaid”

3 osa:“rõhutab, et üldsuse ... alustades koolilastega”

ALDE, Verts/ALE

§ 6

1. osa:“nõuab, et liikmesriigid ... Euroopa metsade erinevustest”

2. osa:“ja eriti vahemereäärsete metsade eripärast”

3. osa:“on veendunud, et ... oma kohustusi hoolikalt”

Taotlused eraldi hääletuseks:

ALDE §§ 4, 9, 10, 13, 14 ja põhj F

PPE-DE: § 14

IND/DEM: §§ 12, 14 ja 18

11.   Energiaühenduse leping Kagu-Euroopaga

Resolutsiooni ettepanek: B6-0279/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni




  resolutsiooni ettepanek B6-0279/2006 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni

resolutsiooni ettepanek B6-0279/2006

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

12.   Nepal

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006, B6-0294/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0282/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0282/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0287/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0288/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0289/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0292/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0294/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0282/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0282/2006

GUE/NGL

↓

B6-0287/2006

PPE-DE

↓

B6-0288/2006

UEN

↓

B6-0289/2006

ALDE

↓

B6-0292/2006

PSE

↓

B6-0294/2006

Verts/ALE

↓

13.   Sri Lanka

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006, B6-0293/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0281/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | § 11 muudeti suuliselt |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0281/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0283/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0286/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0290/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0293/2006 | | PSE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0281/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

§ 11 muudeti suuliselt

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0281/2006

Verts/ALE

↓

B6-0283/2006

GUE/NGL

↓

B6-0286/2006

PPE-DE

↓

B6-0290/2006

ALDE

↓

B6-0293/2006

PSE

↓

Mitmesugust:

Nirj Deva esitas suulise muudatusettepaneku sõnastada lõige 11 järgmiselt:

| 11. | tervitab seetõttu Sri Lanka inimõigustekomisjoni uute liikmete väljakuulutamist; rõhutab vajadust korraldada kõigi julgeolekujõudude ja relvastatud rühmituste poolt toime pandud väidetavate inimõiguste rikkumiste suhtes sõltumatu ja tõhus uurimine ning tuua nende täideviijad kooskõlas rahvusvaheliste õiglase kohtumõistmise standarditega kohtu ette; nõuab, et kõik osapooled sõlmiksid laiaulatusliku inimõigustealase kokkuleppe, millele saaks tugineda tulevased rahuläbirääkimised; |
| --- | --- |

11.

tervitab seetõttu Sri Lanka inimõigustekomisjoni uute liikmete väljakuulutamist; rõhutab vajadust korraldada kõigi julgeolekujõudude ja relvastatud rühmituste poolt toime pandud väidetavate inimõiguste rikkumiste suhtes sõltumatu ja tõhus uurimine ning tuua nende täideviijad kooskõlas rahvusvaheliste õiglase kohtumõistmise standarditega kohtu ette; nõuab, et kõik osapooled sõlmiksid laiaulatusliku inimõigustealase kokkuleppe, millele saaks tugineda tulevased rahuläbirääkimised;

14.   Taiwan

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0284/2006, B6-0285/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0284/2006




  (PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| § 5 | § | originaaltekst | | + | |
| kolmas volitus | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 66, 21, 1 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0284/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0285/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0284/2006

(PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

§ 5

§

originaaltekst

+

kolmas volitus

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

66, 21, 1

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0284/2006

ALDE

↓

B6-0285/2006

Verts/ALE

↓

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

PSE

põhj 3

1. osa:“võttes arvesse oma ... Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) abiga”

2. osa:“ning võeti seisukoht ... saama osaleda WHOs”

Taotlused eraldi hääletuseks:

PSE: § 5

Mitmesugust

Fraktsioon PSE võttis tagasi allkirjad resolutsiooni ühisettepanekult RC-B6-0284/2006.

---

II LISA

NILISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Berendi raport A6-0123/2006

Muudatusettepanek 43

Poolt: 96

ALDE: Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Dehaene, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Hannan, Harbour, Kamall, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Casaca, Castex, Díez González, Estrela, Fernandes, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Hughes, Madeira, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, dos Santos

UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias

Vastu: 428

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Evans Robert, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Pinior, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 22

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PSE: Chiesa

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki

Hääletuse parandused

Poolt

Sérgio Sousa Pinto

2.   Berendi raport A6-0123/2006

Muudatusettepanek 46

Poolt: 64

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Coelho, Duchoň, Fajmon, Freitas, Graça Moura, Iturgaiz Angulo, Marques, Ouzký, Pinheiro, Queiró, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Hughes, dos Santos

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Vastu: 477

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 18

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Chiesa

UEN: Camre, Janowski, Kuźmiuk, Podkański

3.   Berendi raport A6-0123/2006

Muudatusettepanek 42

Poolt: 153

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Harbour, Kamall, Marques, Nicholson, Ouzký, Purvis, Queiró, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Casaca, Correia, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Harangozó, Hasse Ferreira, Hughes, Madeira, Martin David, Occhetto, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias

Vastu: 395

ALDE: Malmström, Toia

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 16

ALDE: Morillon

GUE/NGL: Seppänen

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Pinheiro, Siekierski

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Szymański

Hääletuse parandused

Poolt

David Casa; Neil Parish; Charles Tannock

Vastu

Salvador Garriga Polledo; José Manuel García-Margallo y Marfil

4.   Howitti raport A6-0158/2006

Muudatusettepanek 11

Poolt: 61

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Dover, Gaľa, Schierhuber, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bono, Bourzai, Chiesa, Grech, Hazan, Masip Hidalgo, Muscat, Myller, Occhetto, Peillon, Roure, Trautmann, Tzampazi

Verts/ALE: Evans Jill, Hassi, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Vastu: 470

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Horáček, Trüpel

Erapooletuid: 26

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Ventre

PSE: Castex

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Isler Béguin, Joan i Marí, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Voggenhuber

Hääletuse parandused

Vastu

John Attard-Montalto; Louis Grech;

5.   Howitti raport A6-0158/2006

Muudatusettepanek 13

Poolt: 230

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Cabrnoch, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kamiński, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 325

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hegyi, Ilves, Thomsen, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Erapooletuid: 19

ALDE: Matsakis

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fajmon

PSE: Attard-Montalto, Grech, Guy-Quint, Muscat

UEN: Camre

Hääletuse parandused

Poolt

Britta Thomsen

Vastu

Eva-Britt Svensson

6.   Howitti raport A6-0158/2006

Muudatusettepanek 12

Poolt: 223

ALDE: Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Mote, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bauer, Becsey, Brepoels, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Deß, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Esteves, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glattfelder, Gräßle, Guellec, Gyürk, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Karas, Kauppi, Kudrycka, Langen, Langendries, López-Istúriz White, Maat, Mayor Oreja, Mitchell, Novak, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Radwan, Roithová, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Wijkman, Wortmann-Kool, Zappalà

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, De Rossa, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Rothe, Sacconi, Salinas García, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes

Vastu: 191

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Busuttil, Cabrnoch, Casini, Coelho, Daul, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Nicholson, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sonik, Šťastný, Strejček, Tajani, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zahradil, Zvěřina

PSE: Hutchinson, Kuc, Locatelli, Siwiec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 97

ALDE: Hall, Toia

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Dillen, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Braghetto, Brejc, Bushill-Matthews, Buzek, Casa, Chichester, Ehler, Fajmon, Fernández Martín, Galeote Quecedo, Goepel, Graça Moura, Handzlik, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Korhola, Mayer, Montoro Romero, Peterle, Pinheiro, Rudi Ubeda, Silva Peneda, Surján, Szájer, Ventre, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bono, Busquin, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Fazakas, Fruteau, Geringer de Oedenberg, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Le Foll, Liberadzki, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Patrie, Peillon, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Schapira, Sornosa Martínez, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Flautre, Harms, Hassi, Özdemir, Rühle, Trüpel, Voggenhuber

Hääletuse parandused

Poolt

Camiel Eurlings

Erapooletuid

Sharon Bowles

7.   Howitti raport A6-0158/2006

Muudatusettepanek 4

Poolt: 478

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Schroedter

Vastu: 72

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Muscat, Occhetto, Segelström, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Staes, Ždanoka

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Claeys, Dillen, Mölzer, Mote

UEN: Bielan

Hääletuse parandused

Vastu

Holger Krahmer; Elisabeth Schroedter;

8.   Howitti raport A6-0158/2006

Resolutsioon

Poolt: 522

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Kaufmann, Liotard, Markov, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 32

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ehler

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: de Brún, Pflüger

IND/DEM: Grabowski, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Friedrich

PSE: Titley

9.   Ellesi raport A6-0154/2006

Lõige 5

Poolt: 510

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Musacchio

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Wohlin

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 28

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Cederschiöld, Fjellner, Fontaine, Mayer

UEN: Zīle

Erapooletuid: 33

GUE/NGL: Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mote

PPE-DE: Podestà

Hääletuse parandused

Poolt

Christofer Fjellner

10.   Ellesi raport A6-0154/2006

Muudatusettepanek 13

Poolt: 189

ALDE: Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Tomczak

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brejc

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Vastu: 339

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Wohlin, Zapałowski

NI: Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Segelström, Valenciano Martínez-Orozco

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 42

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mussolini, Speroni

UEN: Camre

Hääletuse parandused

Vastu

Jonas Sjöstedt

11.   Ellesi raport A6-0154/2006

Resolutsioon

Poolt: 514

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 56

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Herranz García

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Coûteaux

NI: Helmer

PPE-DE: Coveney, Doyle, Higgins, Mitchell, Nicholson

UEN: Camre

12.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Muudatusettepanek 2

Poolt: 54

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

PPE-DE: Becsey, Doorn, Gaľa, Maat, Ouzký, Szájer

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Fruteau, Golik, Hamon, Navarro, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Libicki

Verts/ALE: Lipietz

Vastu: 518

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Liotard, Markov, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Mussolini, Speroni

PSE: Wynn

13.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Lõige 16/1

Poolt: 461

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Podkański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Vastu: 59

ALDE: Losco, Samuelsen

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Mote

PPE-DE: Brok, Coveney, Deß, Fjellner, Gräßle, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kaczmarek, Langen, Lechner, Nicholson, Olajos, Radwan, Siekierski

PSE: Andersson, Bono, Christensen, Corbey, Hazan, Hedh, Pahor, Pinior, Segelström

UEN: Camre, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Cramer, Isler Béguin, Schlyter, Ždanoka

Erapooletuid: 3

NI: Mussolini, Romagnoli

PSE: Wynn

Hääletuse parandused

Poolt

Alexander Radwan

Vastu

Poul Nyrup Rasmussen

14.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Lõige 16/2

Poolt: 491

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Vastu: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Segelström

Erapooletuid: 10

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Scheele, Thomsen, Wynn

UEN: Camre

15.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Muudatusettepanek 1

Poolt: 86

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Böge, Jałowiecki, Kudrycka

PSE: Attard-Montalto, Chiesa, García Pérez, Golik, Haug, Hazan, McAvan, Paasilinna

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 14

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Rübig, Ventre

PSE: Thomsen

Hääletuse parandused

Vastu

Paul Rübig; John Attard-Montalto

Erapooletuid

Anders Wijkman;

16.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Põhj I

Poolt: 459

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 108

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Losco, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Hannan, Harbour, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Nassauer, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Herczog, Segelström, Tarand

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 8

ALDE: Takkula

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Thomsen, Wynn

Hääletuse parandused

Poolt

Paul Marie Coûteaux

Vastu

Poul Nyrup Rasmussen, Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

Erapooletuid

Anders Wijkman

17.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Põhj M/2

Poolt: 427

ALDE: Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 116

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Ilves, Paasilinna, Segelström

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Thomsen, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Isler Béguin

Hääletuse parandused

Vastu

Paul Marie Coûteaux, Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson, Poul Nyrup Rasmussen

18.   Capoulas Santose raport A6-0152/2006

Resolutsioon

Poolt: 398

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pistelli, Ries, Riis-Jørgensen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 70

ALDE: Andria, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Brok, Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Hökmark, Ibrisagic, Klich, Marques, Ouzký, Pomés Ruiz, Strejček, Zahradil

PSE: Andersson, Hedh, Segelström

Verts/ALE: Romeva i Rueda, Schlyter

Erapooletuid: 26

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Elles, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Christensen

Hääletuse parandused

Poolt

Raül Romeva i Rueda

Vastu

Alfonso Andria; Feleknas Uca; Karin Riis-Jørgensen; Bill Newton Dunn

19.   Galeote Quecedo raport A6-0147/2006

Muudatusettepanek 9

Poolt: 57

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Mote, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Higgins, Weisgerber, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 500

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Wise

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 12

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Pieper, Wijkman

Hääletuse parandused

Poolt

Anders Wijkman

Erapooletuid

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

20.   Galeote Quecedo raport A6-0147/2006

Lõige 15/3

Poolt: 450

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 88

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Callanan, Cederschiöld, Descamps, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Hannan, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Pieper, Radwan, Saïfi, Seeberg, Sudre, Surján, Toubon, Vlasto

PSE: Grech, Haug, Myller, Paasilinna, Szejna

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Bonde, Pęk

NI: Belohorská, Borghezio, Gollnisch, Martinez, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Reul

UEN: Foltyn-Kubicka

Hääletuse parandused

Poolt

Alexander Radwan

Vastu

Anders Wijkman

21.   Galeote Quecedo raport A6-0147/2006

Muudatusettepanek 10

Poolt: 357

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Myller, Paasilinna, Pahor

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 193

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Helmer, Mussolini, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Rivera

UEN: Krasts, Zīle

Hääletuse parandused

Erapooletuid

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

22.   Galeote Quecedo raport A6-0147/2006

Põhj M

Poolt: 513

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Pęk, Wise

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Kristovskis, Libicki, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 35

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Brie, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Klich, Wijkman

PSE: Beglitis, Berger, Jöns, Schapira

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Erapooletuid: 9

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio

PPE-DE: Hybášková, Reul

PSE: Wynn

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Wojciechowski Janusz

Hääletuse parandused

Poolt

Pierre Schapira

23.   Galeote Quecedo raport A6-0147/2006

Resolutsioon

Poolt: 498

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Tomczak

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 35

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Wise, Wohlin

NI: Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Zahradil

PSE: Ilves, Paasilinna

Verts/ALE: Schmidt, Schroedter, Voggenhuber

Erapooletuid: 20

GUE/NGL: Liotard, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Hybášková, Reul, Ventre, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Hääletuse parandused

Erapooletuid

Poul Nyrup Rasmussen

24.   Estrela raport A6-0149/2006

Lõige 10/2

Poolt: 473

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Laperrouze, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 39

ALDE: Budreikaitė, Carlshamre, Gentvilas, in't Veld, Lambsdorff, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Ilves, Paasilinna

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 13

ALDE: Harkin, Newton Dunn

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Mussolini, Rivera

PPE-DE: Reul

PSE: Scheele

UEN: Kamiński

Hääletuse parandused

Vastu

Lars Wohlin

25.   Estrela raport A6-0149/2006

Resolutsioon

Poolt: 450

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Wohlin

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 38

ALDE: Chatzimarkakis, in't Veld, Lambsdorff, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gutiérrez-Cortines, Hökmark, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Erapooletuid: 13

ALDE: Newton Dunn, Toia

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Borghezio

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Reul, Zvěřina

PSE: Hasse Ferreira, Wynn

UEN: Bielan, Kamiński

Verts/ALE: Schlyter

Hääletuse parandused

Vastu

Lars Wohlin

26.   RC B6-0284/2006 — Taiwan

Resolutsioon

Poolt: 66

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Harkin, Kułakowski, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder

IND/DEM: Belder, Krupa, Sinnott

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Brepoels, Caspary, Chichester, Chmielewski, Daul, Deß, Duka-Zólyomi, Fontaine, Fraga Estévez, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Sommer, Sonik, Sudre, Tannock, Trakatellis, Vatanen, Vlasák, Wieland, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca, Gill, Pinior, Sakalas

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vastu: 21

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Sjöstedt, Strož, Triantaphyllides

PPE-DE: Deva

PSE: Ayala Sender, Bono, Bourzai, Ettl, Evans Robert, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Honeyball, Howitt, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sánchez Presedo, Scheele

Erapooletuid: 1

IND/DEM: Coûteaux

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0215

Paranduseelarve nr 2/2006 projekt

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu — Komisjon (8513/2006 — C6-0127/2006 — 2006/2098(BUD))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artikli 272 lõike 4 eelviimast lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artikli 272 lõike 4 eelviimast lõiku;

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artiklit 177; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artiklit 177;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2005 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2005 (2);

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 12. aprillil 2006 esitatud Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 esialgset projekti (SEK(2006)0490); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 12. aprillil 2006 esitatud Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 esialgset projekti (SEK(2006)0490);

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 21. aprillil 2006 koostatud paranduseelarve nr 2/2006 projekti (8513/2006 — C6-0127/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 21. aprillil 2006 koostatud paranduseelarve nr 2/2006 projekti (8513/2006 — C6-0127/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0181/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0181/2006),

| A. | arvestades, et paranduseelarve nr 2/2006 projekti eesmärk on kirjendada 2006. aasta eelarvesse ülejääk 2005. eelarveaastast summas 2,41 miljardit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve nr 2/2006 projekti eesmärk on kirjendada 2006. aasta eelarvesse ülejääk 2005. eelarveaastast summas 2,41 miljardit eurot;

| B. | arvestades, et selle ülejäägi kaks põhielementi on kavandatust suuremad tulud (1,292 miljardit eurot) ja kavandatust väiksemad kulud (1,077 miljardit eurot); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selle ülejäägi kaks põhielementi on kavandatust suuremad tulud (1,292 miljardit eurot) ja kavandatust väiksemad kulud (1,077 miljardit eurot);

| C. | arvestades, et maksete assigneeringute alakasutamine on varasemate aastatega võrreldes kokku vähenenud umbes 1 % ni eelarvest, s.t jäi kasutamata ainult 1,077 miljardit eurot ELi 2005. aasta 105 684 048 940 euro suurusest eelarvest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maksete assigneeringute alakasutamine on varasemate aastatega võrreldes kokku vähenenud umbes 1 % ni eelarvest, s.t jäi kasutamata ainult 1,077 miljardit eurot ELi 2005. aasta 105 684 048 940 euro suurusest eelarvest;

| D. | arvestades, et põllumajanduses oli kasutamata jäänud summa 157 miljonit eurot, mis moodustab 48,510 miljardist eurost 0,3 %; struktuurifondide osas oli vastav summa 58 miljonit eurot (0,2 %) 32,641 miljardi euro suurusest kogusummast; välistegevuse valdkonnas ulatus näitaja 181 miljoni euroni (3,5 %) 5,171 miljardi euro suurustest kogutoetustest; halduses oli vastav näitaja 66 miljonit eurot (1,0 %) kokku 6,292 miljardist eurost ja ühinemiseelse strateegia osas 463 miljonit eurot (13,5 %) kokku 3,428 miljardist eurost; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajanduses oli kasutamata jäänud summa 157 miljonit eurot, mis moodustab 48,510 miljardist eurost 0,3 %; struktuurifondide osas oli vastav summa 58 miljonit eurot (0,2 %) 32,641 miljardi euro suurusest kogusummast; välistegevuse valdkonnas ulatus näitaja 181 miljoni euroni (3,5 %) 5,171 miljardi euro suurustest kogutoetustest; halduses oli vastav näitaja 66 miljonit eurot (1,0 %) kokku 6,292 miljardist eurost ja ühinemiseelse strateegia osas 463 miljonit eurot (13,5 %) kokku 3,428 miljardist eurost;

| E. | arvestades, et 2004. aastaga võrreldes on üldiselt märkimisväärselt paranenud assigneeringute kasutamine struktuurifondide osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 232 miljonit eurot ehk 0,7 % 34,451 miljardi euro suurusest kogueelarvest, ja sisepoliitika osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 50 miljonit eurot (0,7 %) kokku 7,432 miljardist eurost; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2004. aastaga võrreldes on üldiselt märkimisväärselt paranenud assigneeringute kasutamine struktuurifondide osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 232 miljonit eurot ehk 0,7 % 34,451 miljardi euro suurusest kogueelarvest, ja sisepoliitika osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 50 miljonit eurot (0,7 %) kokku 7,432 miljardist eurost;

| F. | arvestades, et olukorda annab veel parandada, eriti välistegevuse valdkonnas, kus 2005. aastal jäi kasutamata 181 miljonit eurot, mis on 3,5 % koguassigneeringutest, ja ühinemiseelse strateegia valdkonnas, kus kasutamata jäänud summa on 2004. aastaga võrreldes suurenenud 463 miljoni euroni, mis moodustab 13,5 % algselt kavandatud summast, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et olukorda annab veel parandada, eriti välistegevuse valdkonnas, kus 2005. aastal jäi kasutamata 181 miljonit eurot, mis on 3,5 % koguassigneeringutest, ja ühinemiseelse strateegia valdkonnas, kus kasutamata jäänud summa on 2004. aastaga võrreldes suurenenud 463 miljoni euroni, mis moodustab 13,5 % algselt kavandatud summast,

| 1. | tervitab positiivset arengut eelarve täitmisel viimasel paaril aastal; |
| --- | --- |

1.

tervitab positiivset arengut eelarve täitmisel viimasel paaril aastal;

| 2. | kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi, et eelarvet täies ulatuses täita, mis on veelgi olulisem uue finantsraamistiku (2007–2013) alusel kättesaadavaid piiratud rahalisi vahendeid silmas pidades; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi, et eelarvet täies ulatuses täita, mis on veelgi olulisem uue finantsraamistiku (2007–2013) alusel kättesaadavaid piiratud rahalisi vahendeid silmas pidades;

| 3. | on otsustanud kiita heaks nõukogu paranduseelarve projekti muutmata kujul; |
| --- | --- |

3.

on otsustanud kiita heaks nõukogu paranduseelarve projekti muutmata kujul;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 78, 15.3.2006.

(3)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2005/708/EÜ (ELT L 269, 14.10.2005, lk 24).

P6_TA(2006)0216

Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele

Euroopa Parlamendi resolutsioon nõusolekumenetluse ettevalmistamiseks ühenduse strateegiliste suuniste kohta aastateks 2007–2013 (ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele) (2006/2086(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013 ”(KOM(2005)0299); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013 ”(KOM(2005)0299);

| — | võttes arvesse artikleid 23 ja 24 ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta resolutsiooni nimetatud ettepaneku kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikleid 23 ja 24 ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta resolutsiooni nimetatud ettepaneku kohta (1);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta ning osutades oma sellekohasele seisukohale, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2005 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta ning osutades oma sellekohasele seisukohale, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2005 (2);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond, ning võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta sellekohast resolutsiooni (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond, ning võttes arvesse oma 6. juuli 2005. aasta sellekohast resolutsiooni (3);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfondi kohta ning osutades oma sellekohasele seisukohale, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2005 (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfondi kohta ning osutades oma sellekohasele seisukohale, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2005 (4);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa piiriülese koostöö rühmituse (EPKR) asutamise kohta ning osutades oma sellekohasele seisukohale, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2005 (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa piiriülese koostöö rühmituse (EPKR) asutamise kohta ning osutades oma sellekohasele seisukohale, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2005 (5);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 158 ja 161; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 158 ja 161;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise, 15. ja 16. juuni 2001. aasta Göteborgi kohtumise ning 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise, 15. ja 16. juuni 2001. aasta Göteborgi kohtumise ning 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus ”(KOM(2005)0024); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus ”(KOM(2005)0024);

| — | võttes arvesse majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) (KOM(2005)0141); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) (KOM(2005)0141);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Kolmas ühtekuuluvuse arenguaruanne: Uue partnerluse poole majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse valdkonnas ”(KOM(2005)0192); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Kolmas ühtekuuluvuse arenguaruanne: Uue partnerluse poole majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse valdkonnas ”(KOM(2005)0192);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi finantsperspektiivi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi finantsperspektiivi kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Santa Maria da Feiras vastu võetud Euroopa väikeettevõtluse hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Santa Maria da Feiras vastu võetud Euroopa väikeettevõtluse hartat;

| — | võttes arvesse oma soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist Euroopa Parlamendis käsitlevat 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist Euroopa Parlamendis käsitlevat 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni (6);

| — | võttes arvesse ühenduse soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegiat aastateks 2001–2005 (KOM(2000)0335), komisjoni töökavasid aastateks 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEC(2004)0911 ja SEC(2005)1044) ning naiste ja meeste võrdõiguslikkust Euroopa Liidus käsitlevaid komisjoni aruandeid aastate 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kohta (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 ja KOM(2005)0044); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegiat aastateks 2001–2005 (KOM(2000)0335), komisjoni töökavasid aastateks 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEC(2004)0911 ja SEC(2005)1044) ning naiste ja meeste võrdõiguslikkust Euroopa Liidus käsitlevaid komisjoni aruandeid aastate 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kohta (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 ja KOM(2005)0044);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0175/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0175/2006),

| A. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika alased suunised on oluline osa Euroopa poliitikast ülemaailmsetele väljakutsetele vastamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika alased suunised on oluline osa Euroopa poliitikast ülemaailmsetele väljakutsetele vastamiseks;

| B. | olles teadlik, et ELi laienemisega 10 (hiljem 12) uue liikmesriigi võrra on väljakutsed Euroopa ühtekuuluvuspoliitikale omandanud täiesti uue iseloomu; |
| --- | --- |

B.

olles teadlik, et ELi laienemisega 10 (hiljem 12) uue liikmesriigi võrra on väljakutsed Euroopa ühtekuuluvuspoliitikale omandanud täiesti uue iseloomu;

| C. | juhib seejuures tähelepanu, et paralleelselt töö jätkamine määruste ja suunistega muudab sotsiaalpartnerite, valitsusväliste organisatsioonide, kohalike omavalitsuste ja piirkondade kaasamise programmi kujundamisse tunduvalt raskemaks, kuid just seda soovib Euroopa Parlament tugevdada; |
| --- | --- |

C.

juhib seejuures tähelepanu, et paralleelselt töö jätkamine määruste ja suunistega muudab sotsiaalpartnerite, valitsusväliste organisatsioonide, kohalike omavalitsuste ja piirkondade kaasamise programmi kujundamisse tunduvalt raskemaks, kuid just seda soovib Euroopa Parlament tugevdada;

| D. | arvestades, et Euroopa teatud piirkondade tühjenemine nõuab uute majandus- ja sotsiaalarengu strateegiate koostamist, et vältida maapiirkondade rahvastiku vähenemise ohtu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa teatud piirkondade tühjenemine nõuab uute majandus- ja sotsiaalarengu strateegiate koostamist, et vältida maapiirkondade rahvastiku vähenemise ohtu;

| E. | arvestades, et struktuuripoliitika reformi eesmärgiks programmi järgmisel perioodil 2007–2013 on tugevam strateegiline suunitlus, et vältida olukorda, kus konkreetsed meetmed on üksteisega vastuolus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et struktuuripoliitika reformi eesmärgiks programmi järgmisel perioodil 2007–2013 on tugevam strateegiline suunitlus, et vältida olukorda, kus konkreetsed meetmed on üksteisega vastuolus;

| F. | arvestades, et Euroopa struktuuripoliitika linnamõõdet tuleb rohkem rõhutada, et veelgi tugevdada linnastute võtmerolli Euroopa konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisel ning teisalt paremini tegelda linnale eriomaste probleemidega nagu vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ka keskmise suurusega ja väiksemates linnades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa struktuuripoliitika linnamõõdet tuleb rohkem rõhutada, et veelgi tugevdada linnastute võtmerolli Euroopa konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisel ning teisalt paremini tegelda linnale eriomaste probleemidega nagu vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ka keskmise suurusega ja väiksemates linnades;

| G. | arvestades, et linnu ja neid ümbritsevaid maapiirkondi tuleb vaadelda ühtse piirkondliku majandusruumina, mis vajab ühtsemat ja sümbiootilist arengustrateegiat, et kiirendada piirkondade konkurentsivõime arengut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et linnu ja neid ümbritsevaid maapiirkondi tuleb vaadelda ühtse piirkondliku majandusruumina, mis vajab ühtsemat ja sümbiootilist arengustrateegiat, et kiirendada piirkondade konkurentsivõime arengut;

| H. | arvestades, et Lissaboni strateegia järgimine ei tohi nõrgendada liidu sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni strateegia järgimine ei tohi nõrgendada liidu sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| I. | arvestades, et laienemise tõttu tunduvalt suurenenud heaolu erinevusi silmas pidades on struktuuripoliitikaks ette nähtud vahendid piiratud ning seetõttu tuleb nende kasutamisel keskenduda veelgi enam jätkusuutlikele arengukavadele ning kõige hädavajalikumatele ja tõhusamatele meetmetele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et laienemise tõttu tunduvalt suurenenud heaolu erinevusi silmas pidades on struktuuripoliitikaks ette nähtud vahendid piiratud ning seetõttu tuleb nende kasutamisel keskenduda veelgi enam jätkusuutlikele arengukavadele ning kõige hädavajalikumatele ja tõhusamatele meetmetele;

| J. | tervitab tõsiasja, et ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitikat käsitletakse ühtse tervikuna; |
| --- | --- |

J.

tervitab tõsiasja, et ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitikat käsitletakse ühtse tervikuna;

| K. | juhib tähelepanu ühelt poolt liikmesriikide vaheliste erinevuste ning teisalt Euroopa piirkondade vaheliste erinevuste vähendamise olulisusele; |
| --- | --- |

K.

juhib tähelepanu ühelt poolt liikmesriikide vaheliste erinevuste ning teisalt Euroopa piirkondade vaheliste erinevuste vähendamise olulisusele;

| L. | arvestades, et territoriaalne koostöö on ühtekuuluvuspoliitika oluline koostisosa, millele tuleb eraldada piisavalt rahalisi vahendeid ja mis tuleb kaasata üldisesse strateegilisse planeerimisse, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et territoriaalne koostöö on ühtekuuluvuspoliitika oluline koostisosa, millele tuleb eraldada piisavalt rahalisi vahendeid ja mis tuleb kaasata üldisesse strateegilisse planeerimisse,

| 1. | rõhutab, et komisjoni ettepanek strateegiliste suuniste kohta sätestab ühenduse prioriteedid tasakaalustatud, harmoonilise ja säästva arengu edendamiseks ning järgib Lissabonis ja Göteborgis seatud eesmärke; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et komisjoni ettepanek strateegiliste suuniste kohta sätestab ühenduse prioriteedid tasakaalustatud, harmoonilise ja säästva arengu edendamiseks ning järgib Lissabonis ja Göteborgis seatud eesmärke;

| 2. | osutab siiski sellele, et tulevane ühtekuuluvuspoliitika peab kaasa aitama vastuse leidmisel Euroopa Liidu viimase laienemisega tekkinud väljakutsetele, aidates vähendada piirkondadevahelisi erinevusi ning edendades täielikul tööhõivel, võrdsetel võimalustel, integratsioonil ja sotsiaalsel ühtekuuluvusel põhinevat ühiskonda; |
| --- | --- |

2.

osutab siiski sellele, et tulevane ühtekuuluvuspoliitika peab kaasa aitama vastuse leidmisel Euroopa Liidu viimase laienemisega tekkinud väljakutsetele, aidates vähendada piirkondadevahelisi erinevusi ning edendades täielikul tööhõivel, võrdsetel võimalustel, integratsioonil ja sotsiaalsel ühtekuuluvusel põhinevat ühiskonda;

| 3. | on arvamusel, et strateegilised suunised ei tohi kitsendada määrusi üksikute vahendite kohta, vaid peavad üksnes selgitama Euroopa Liidu strateegilisi prioriteete, ning juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele võimaldada piirkondadele piisavat paindlikkust, et oleks võimalik konkreetselt reageerida piirkondade vajadustele, sest on olemas palju eduka jätkusuutliku arengu saavutamise võimalusi ja vahendeid, eriti kui piirkondade ja omavalitsuste kogemused seoses oma arengupotentsiaaliga kaasatakse täielikult piirkondlikesse strateegiatesse; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et strateegilised suunised ei tohi kitsendada määrusi üksikute vahendite kohta, vaid peavad üksnes selgitama Euroopa Liidu strateegilisi prioriteete, ning juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele võimaldada piirkondadele piisavat paindlikkust, et oleks võimalik konkreetselt reageerida piirkondade vajadustele, sest on olemas palju eduka jätkusuutliku arengu saavutamise võimalusi ja vahendeid, eriti kui piirkondade ja omavalitsuste kogemused seoses oma arengupotentsiaaliga kaasatakse täielikult piirkondlikesse strateegiatesse;

| 4. | juhib tähelepanu tööstuspiirkondade, maapiirkondade, linnade ja linnapiirkondade, hõredalt asustatud ja äärepoolseimate piirkondade ning saarte, mägipiirkondade ja piirialade erinevatele vajadustele; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu tööstuspiirkondade, maapiirkondade, linnade ja linnapiirkondade, hõredalt asustatud ja äärepoolseimate piirkondade ning saarte, mägipiirkondade ja piirialade erinevatele vajadustele;

| 5. | nõuab ühtlasi, et struktuuriliselt ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad (rahvastiku kadu, elanikkonna vananemine, halb juurdepääsetavus) saaksid abi ja ergutust oma majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks; |
| --- | --- |

5.

nõuab ühtlasi, et struktuuriliselt ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad (rahvastiku kadu, elanikkonna vananemine, halb juurdepääsetavus) saaksid abi ja ergutust oma majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks;

| 6. | rõhutab siiski, et Lissaboni strateegia rakendamine on eeskätt liikmesriikide ülesanne ja et ühtekuuluvuspoliitika peab järgima Lissaboni ja Göteborgi eesmärke ning olema otsustav tegur nende eesmärkide elluviimiseks riiklike ja piirkondlike arenguprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab siiski, et Lissaboni strateegia rakendamine on eeskätt liikmesriikide ülesanne ja et ühtekuuluvuspoliitika peab järgima Lissaboni ja Göteborgi eesmärke ning olema otsustav tegur nende eesmärkide elluviimiseks riiklike ja piirkondlike arenguprogrammide kaudu;

| 7. | tervitab tööhõive kasvu seotust tootluse kasvuga ning märgib, et see põhineb olulisel eesmärgil luua kvaliteetseid alalisi töökohti; |
| --- | --- |

7.

tervitab tööhõive kasvu seotust tootluse kasvuga ning märgib, et see põhineb olulisel eesmärgil luua kvaliteetseid alalisi töökohti;

| 8. | peab vajalikuks koondada napid rahalised vahendid arukalt ja tõhusalt, et saavutada suurim võimalik Euroopa lisaväärtus hajutatud fondide asemel; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks koondada napid rahalised vahendid arukalt ja tõhusalt, et saavutada suurim võimalik Euroopa lisaväärtus hajutatud fondide asemel;

| 9. | rõhutab veel kord hea partnerluse olulisust kõigi osapoolte vahel ja nõuab selle selget sätestamist määrustes ja suunistes ning toetab seega tsiviilühiskonna tugevdamist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab veel kord hea partnerluse olulisust kõigi osapoolte vahel ja nõuab selle selget sätestamist määrustes ja suunistes ning toetab seega tsiviilühiskonna tugevdamist;

| 10. | kutsub komisjoni üles avaliku ja erasektori partnerlusi rahastamisvahendina aktiivselt toetama ja mitte kohtlema liikmesriike erinevalt; toetab seejuures igati võimalusi, mida selleks pakuvad JESSICA, JEREMIE ja JASPERS; toetab komisjoni ettepanekut koostööks Euroopa Investeerimispangaga ühtekuuluvuspoliitika elluviimise rahastamiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles avaliku ja erasektori partnerlusi rahastamisvahendina aktiivselt toetama ja mitte kohtlema liikmesriike erinevalt; toetab seejuures igati võimalusi, mida selleks pakuvad JESSICA, JEREMIE ja JASPERS; toetab komisjoni ettepanekut koostööks Euroopa Investeerimispangaga ühtekuuluvuspoliitika elluviimise rahastamiseks;

| 11. | rõhutab, et on oluline sätestada avaliku ja erasektori partnerluse loomise eeskirjad ning lihtsustada programmide haldus- ja kontrollikorda, et võimaldada ja tagada projektide kiire läbiviimine; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et on oluline sätestada avaliku ja erasektori partnerluse loomise eeskirjad ning lihtsustada programmide haldus- ja kontrollikorda, et võimaldada ja tagada projektide kiire läbiviimine;

| 12. | rõhutab, kui oluline on, et piirkonnad jagaksid varasematest programmidest saadud teavet ja häid tavasid, et neid saaks kasutada järgmiste programmide kavandamisel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on, et piirkonnad jagaksid varasematest programmidest saadud teavet ja häid tavasid, et neid saaks kasutada järgmiste programmide kavandamisel;

| 13. | tervitab suuniste keskendumist kolmele prioriteedile ja nõuab eelkõige, et kõigi kolme prioriteedi puhul pöörataks aktiivset tähelepanu naiste ja meeste võrdsetele võimalustele; |
| --- | --- |

13.

tervitab suuniste keskendumist kolmele prioriteedile ja nõuab eelkõige, et kõigi kolme prioriteedi puhul pöörataks aktiivset tähelepanu naiste ja meeste võrdsetele võimalustele;

Euroopa ja selle piirkondade muutmine atraktiivsemateks investeerimis- ja töökohtadeks

| 14. | toetab otsust luua püsikindel transpordiinfrastruktuur, mis hõlmab raudtee infrastruktuuri, kohalike ühistransporditeenuste ja meretranspordi edendamist ning mis ühtlasi tagab nende transpordiliikide kättesaadavuse; nõuab toetusmeetmeid liikluskorralduse optimeerimiseks, võttes arvesse liiklusohutust; peab üleeuroopalise transpordivõrgu lõpuleviimist oluliseks, et võimaldada siseturu eeliste täielikku ärakasutamist; |
| --- | --- |

14.

toetab otsust luua püsikindel transpordiinfrastruktuur, mis hõlmab raudtee infrastruktuuri, kohalike ühistransporditeenuste ja meretranspordi edendamist ning mis ühtlasi tagab nende transpordiliikide kättesaadavuse; nõuab toetusmeetmeid liikluskorralduse optimeerimiseks, võttes arvesse liiklusohutust; peab üleeuroopalise transpordivõrgu lõpuleviimist oluliseks, et võimaldada siseturu eeliste täielikku ärakasutamist;

| 15. | nõuab, et puudega inimeste juurdepääsu põhimõte ja selle rakendamine oleks selgesõnaliselt nõutud ja tunnustatud strateegilistes suunistes ja hindamisprotsessis, mida nende suunistega ette nähakse; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et puudega inimeste juurdepääsu põhimõte ja selle rakendamine oleks selgesõnaliselt nõutud ja tunnustatud strateegilistes suunistes ja hindamisprotsessis, mida nende suunistega ette nähakse;

| 16. | on veendunud, et tuleks arendada transpordi infrastruktuure, eelkõige ELi endistel välispiiridel uute liikmesriikidega ja nende liikmesriikide vahel, kus infrastruktuure ei ole seni piisavalt arendatud; viitab sellega seoses eriomastele piirkondlikele probleemidele ning nõuab aruka ja säästva transpordiga seotud kontseptsioonide esitamist; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et tuleks arendada transpordi infrastruktuure, eelkõige ELi endistel välispiiridel uute liikmesriikidega ja nende liikmesriikide vahel, kus infrastruktuure ei ole seni piisavalt arendatud; viitab sellega seoses eriomastele piirkondlikele probleemidele ning nõuab aruka ja säästva transpordiga seotud kontseptsioonide esitamist;

| 17. | nõuab, et ühenduse strateegilistesse suunistesse lisataks eriviide teisestele teedevõrkudele, arvestades, et toetus piirkondlike teede ehitamiseks võib olla olulise tähtsusega tööjõu liikuvuse suurendamiseks, parandades seeläbi juurdepääsu töövõimalustele; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et ühenduse strateegilistesse suunistesse lisataks eriviide teisestele teedevõrkudele, arvestades, et toetus piirkondlike teede ehitamiseks võib olla olulise tähtsusega tööjõu liikuvuse suurendamiseks, parandades seeläbi juurdepääsu töövõimalustele;

| 18. | rõhutab, et säästev areng kõikides liikmesriikides tähendab keskkonnakaitsealaste õigusaktide järgimist, mis käsitlevad vett, jäätmeid, õhku, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset, ning nõuab loodusvarade, eelkõige vee säästvat kasutust, lisaks nõuab eritoetust selliste keskkonnalaste prioriteetide rakendamiseks nagu Natura 2000, vee raamdirektiiv ja looduskatastroofide säästev ennetamine; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et säästev areng kõikides liikmesriikides tähendab keskkonnakaitsealaste õigusaktide järgimist, mis käsitlevad vett, jäätmeid, õhku, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset, ning nõuab loodusvarade, eelkõige vee säästvat kasutust, lisaks nõuab eritoetust selliste keskkonnalaste prioriteetide rakendamiseks nagu Natura 2000, vee raamdirektiiv ja looduskatastroofide säästev ennetamine;

| 19. | on seisukohal, et väiksemate infrastruktuuriprojektidega tuleks arvestada kõigis valdkondades ning toetab igati investeeringuid põhivõrkude lisaühendustesse; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et väiksemate infrastruktuuriprojektidega tuleks arvestada kõigis valdkondades ning toetab igati investeeringuid põhivõrkude lisaühendustesse;

| 20. | toetab selgesõnaliselt võimalust anda fondidest toetust säästva energiapoliitika valdkonnas ning tervitab eriti taastuvate energiaallikate kasutamist elektri, kütte, jahutuse ja transpordi valdkonnas; nõuab energiasäästu ja energiatõhususe toetamist; rõhutab taastuva energia kasutamise ja tootmise olulist ning potentsiaali eriti VKEdele, samuti energiatõhususe tehnoloogiate arendamist, millel on eriline roll kohalikku ja piirkondlikku arengupotentsiaali silmas pidades; |
| --- | --- |

20.

toetab selgesõnaliselt võimalust anda fondidest toetust säästva energiapoliitika valdkonnas ning tervitab eriti taastuvate energiaallikate kasutamist elektri, kütte, jahutuse ja transpordi valdkonnas; nõuab energiasäästu ja energiatõhususe toetamist; rõhutab taastuva energia kasutamise ja tootmise olulist ning potentsiaali eriti VKEdele, samuti energiatõhususe tehnoloogiate arendamist, millel on eriline roll kohalikku ja piirkondlikku arengupotentsiaali silmas pidades;

| 21. | juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele kasutada integreeritud linnaarendust ja linnapiirkonna arendust suurema energiatõhususe huvides; on seisukohal, et selles kontekstis on eriti olulised investeeringud, mis parandavad paneelelamurajoonide energiatõhusust uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

21.

juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele kasutada integreeritud linnaarendust ja linnapiirkonna arendust suurema energiatõhususe huvides; on seisukohal, et selles kontekstis on eriti olulised investeeringud, mis parandavad paneelelamurajoonide energiatõhusust uutes liikmesriikides;

| 22. | märgib, et elamusektor on oluline kasvuhoonegaaside tootja ja seetõttu on ka selles sektoris vaja teha jõupingutusi, et saavutada Kyoto eesmärgid ja edendada säästvat linnaarendust, tuletab seoses sellega meelde oma nimetatud seisukohti ja resolutsioone, mis parlament on 6. juulil 2005. aastal struktuurifondide reformiga seoses vastu võtnud; |
| --- | --- |

22.

märgib, et elamusektor on oluline kasvuhoonegaaside tootja ja seetõttu on ka selles sektoris vaja teha jõupingutusi, et saavutada Kyoto eesmärgid ja edendada säästvat linnaarendust, tuletab seoses sellega meelde oma nimetatud seisukohti ja resolutsioone, mis parlament on 6. juulil 2005. aastal struktuurifondide reformiga seoses vastu võtnud;

| 23. | nõuab säästva linnaarenduse ning eriti linnade ja ümbritsevate piirkondade vaheliste sidemete tugevdamist olemasolevaid partnerlussuhteid arvestades; toetab lisaks strateegiate rakendamist, mille eesmärk on täiendav areng igal tasandil; |
| --- | --- |

23.

nõuab säästva linnaarenduse ning eriti linnade ja ümbritsevate piirkondade vaheliste sidemete tugevdamist olemasolevaid partnerlussuhteid arvestades; toetab lisaks strateegiate rakendamist, mille eesmärk on täiendav areng igal tasandil;

| 24. | osutab sellele, et eelkõige maapiirkondadel on suured võimalused oma heaolu suurendamiseks taastuvate toorainete laialdasema kasutamisega energiaks ja materjalideks ning et ka põllumajandus võidab jätkusuutlike struktuuride tugevdamisest; |
| --- | --- |

24.

osutab sellele, et eelkõige maapiirkondadel on suured võimalused oma heaolu suurendamiseks taastuvate toorainete laialdasema kasutamisega energiaks ja materjalideks ning et ka põllumajandus võidab jätkusuutlike struktuuride tugevdamisest;

Teadmiste ja innovatsiooni edendamine majanduskasvu huvides

| 25. | tervitab erilist keskendumist teadus- ja arendustegevusele, eelkõige tipptehnoloogiaga klastrite loomise, innovatiivsete tööstuspiirkonda ning side- ja infotehnoloogia valdkonna VKEde toetamist, osutab siiski vajadusele vähendada tehnoloogilist lõhet piirkondade ja liikmesriikide vahel, tugevdades tehnoloogilisi koostöövõrgustikke; |
| --- | --- |

25.

tervitab erilist keskendumist teadus- ja arendustegevusele, eelkõige tipptehnoloogiaga klastrite loomise, innovatiivsete tööstuspiirkonda ning side- ja infotehnoloogia valdkonna VKEde toetamist, osutab siiski vajadusele vähendada tehnoloogilist lõhet piirkondade ja liikmesriikide vahel, tugevdades tehnoloogilisi koostöövõrgustikke;

| 26. | nõuab, et innovatsiooni soodustavad meetmed ja investeeringud ei piirduks tehnilise innovatsiooniga, vaid puudutaksid innovatsiooni kõiki vorme, mis aitavad kaasa ettevõtete majanduslikule ja sotsiaalsele moderniseerimisele, ning et teisalt tehtaks erilisi jõupingutusi, et arendada väikeettevõtete innovatsioonipotentsiaali eelkõige traditsioonilistes majandusharudes; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et innovatsiooni soodustavad meetmed ja investeeringud ei piirduks tehnilise innovatsiooniga, vaid puudutaksid innovatsiooni kõiki vorme, mis aitavad kaasa ettevõtete majanduslikule ja sotsiaalsele moderniseerimisele, ning et teisalt tehtaks erilisi jõupingutusi, et arendada väikeettevõtete innovatsioonipotentsiaali eelkõige traditsioonilistes majandusharudes;

| 27. | nõuab, et komisjon pööraks erilist tähelepanu side- ja infotehnoloogiat edendavatele programmidele ning nende laialdasele kättesaadavusele kodanikele, kuna neil programmidel on eriline sotsiaalne, territoriaalne ja kultuuriline mõju; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et komisjon pööraks erilist tähelepanu side- ja infotehnoloogiat edendavatele programmidele ning nende laialdasele kättesaadavusele kodanikele, kuna neil programmidel on eriline sotsiaalne, territoriaalne ja kultuuriline mõju;

| 28. | juhib tähelepanu tihedale seotusele teadus- ja arendustegevuse ja inimeste väljaõppe vahel ning kutsub komisjoni üles võimaldama lihtsaid ja läbipaistvaid võimalusi integreeritud projektide ühisrahastamiseks fondide kaudu, muuteks näiteks ühisrahastamise atraktiivsemaks erainvesteeringuteks, edendades koostööd ülikoolide ja ettevõtete vahel, ning kutsub liikmesriike üles kasutama sel eesmärgil niisuguseid rahastamisvahendeid nagu riskifondid ja mikrokrediidid; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu tihedale seotusele teadus- ja arendustegevuse ja inimeste väljaõppe vahel ning kutsub komisjoni üles võimaldama lihtsaid ja läbipaistvaid võimalusi integreeritud projektide ühisrahastamiseks fondide kaudu, muuteks näiteks ühisrahastamise atraktiivsemaks erainvesteeringuteks, edendades koostööd ülikoolide ja ettevõtete vahel, ning kutsub liikmesriike üles kasutama sel eesmärgil niisuguseid rahastamisvahendeid nagu riskifondid ja mikrokrediidid;

| 29. | osutab sellel, et otsustava tähtsusega on kavandatav rahastamisvõimalustele juurdepääsu parandamine seoses teaduse, innovatsiooni ja ettevõtluse edendamisega ning uute Euroopa ettevõtete asutamise ja olemasolevate ettevõtete laiendamisega; |
| --- | --- |

29.

osutab sellel, et otsustava tähtsusega on kavandatav rahastamisvõimalustele juurdepääsu parandamine seoses teaduse, innovatsiooni ja ettevõtluse edendamisega ning uute Euroopa ettevõtete asutamise ja olemasolevate ettevõtete laiendamisega;

| 30. | kordab nõudmist, et kõik piirkonnad saaksid võrdsetel tingimustel läbi viia avaliku ja erasektori partnerlusprojekte teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning side- ja infotehnoloogia valdkonnas, aidates seeläbi kaasa tehnoloogilise lõhe vähendamisele; |
| --- | --- |

30.

kordab nõudmist, et kõik piirkonnad saaksid võrdsetel tingimustel läbi viia avaliku ja erasektori partnerlusprojekte teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning side- ja infotehnoloogia valdkonnas, aidates seeläbi kaasa tehnoloogilise lõhe vähendamisele;

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et maapiirkondi ei tohi teabeühiskonna arengust eemale jätta; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sellele, et maapiirkondi ei tohi teabeühiskonna arengust eemale jätta;

| 32. | toetab põhimõtet, et teenuseid ettevõtete toetamiseks tuleb arendada; on seisukohal, et ettevõtete liitude teavitus-, nõustamis- ja kaasmeetmed iseäranis väike- ja mikroettevõtete ning käsitööndusettevõtete jaoks on vajalik eeldus, et need ettevõtted saaksid ühtekuuluvuspoliitika eesmärke ellu viia; nõuab seetõttu, et nende meetmete toetamist käsitletaks prioriteetsena piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

32.

toetab põhimõtet, et teenuseid ettevõtete toetamiseks tuleb arendada; on seisukohal, et ettevõtete liitude teavitus-, nõustamis- ja kaasmeetmed iseäranis väike- ja mikroettevõtete ning käsitööndusettevõtete jaoks on vajalik eeldus, et need ettevõtted saaksid ühtekuuluvuspoliitika eesmärke ellu viia; nõuab seetõttu, et nende meetmete toetamist käsitletaks prioriteetsena piirkondlikul tasandil;

| 33. | nõuab, et piirkonnad suurendaksid oma teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, tagades vastastikuse täiendavuse ja sünergia seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahel; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et piirkonnad suurendaksid oma teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, tagades vastastikuse täiendavuse ja sünergia seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahel;

Rohkem ja paremaid töökohti

| 34. | rõhutab inimkapitali investeerimise olulisust, pidades seejuures eriti silmas meie ühiskonnas lähiaastatel toimuvaid demograafilisi muutusi, samuti on oluline pöörata erilist tähelepanu sisserändajate täielikule integreerimisele; |
| --- | --- |

34.

rõhutab inimkapitali investeerimise olulisust, pidades seejuures eriti silmas meie ühiskonnas lähiaastatel toimuvaid demograafilisi muutusi, samuti on oluline pöörata erilist tähelepanu sisserändajate täielikule integreerimisele;

| 35. | nõuab, et Euroopa Sotsiaalfond toetaks liikmesriikide poliitikat, mis on kooskõlas komplekssete suuniste ja soovitustega Euroopa tööhõivestrateegia raames ning ühenduse asjaomaste eesmärkidega sotsiaalse kaasamise, mittediskrimineerimise, võrdõiguslikkuse edendamise ning üld- ja kutsehariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et Euroopa Sotsiaalfond toetaks liikmesriikide poliitikat, mis on kooskõlas komplekssete suuniste ja soovitustega Euroopa tööhõivestrateegia raames ning ühenduse asjaomaste eesmärkidega sotsiaalse kaasamise, mittediskrimineerimise, võrdõiguslikkuse edendamise ning üld- ja kutsehariduse valdkonnas;

| 36. | nõuab, et toetusmeetmetesse lülitatakse kaasnevad ja toetavad meetmed, mille eesmärk on vältida ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade sotsiaalset tõrjutust, et parandada nende tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et toetusmeetmetesse lülitatakse kaasnevad ja toetavad meetmed, mille eesmärk on vältida ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade sotsiaalset tõrjutust, et parandada nende tööalast konkurentsivõimet;

| 37. | tervitab tööhõivesuuniste kolme tegevusprioriteeti ning rõhutab, et sellega ei tohi mingil juhul kaasneda töötajate olukorra halvenemine; |
| --- | --- |

37.

tervitab tööhõivesuuniste kolme tegevusprioriteeti ning rõhutab, et sellega ei tohi mingil juhul kaasneda töötajate olukorra halvenemine;

| 38. | palub komisjonil selgitada, mida ta mõistab määratluse all “elutsüklile suunatud lähenemine tööhõivepoliitikas”; lähtub sellest, et selle all mõistetakse projekte, mis on mõeldud eeskätt noorte, naiste ja vanemate töötajate toetamiseks; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil selgitada, mida ta mõistab määratluse all “elutsüklile suunatud lähenemine tööhõivepoliitikas”; lähtub sellest, et selle all mõistetakse projekte, mis on mõeldud eeskätt noorte, naiste ja vanemate töötajate toetamiseks;

| 39. | tervitab komisjoni lähenemist võtta aktiivseid poliitilisi meetmeid eeskätt ettevõtlikkuse soodustamiseks hariduse ja täiendkoolituse kõigil tasanditel; nõuab sellega seoses suuremat toetust “elukestva õppe ”projektidele, mis tähendaks nii hariduse infrastruktuuri parandamise toetamist, personali kvalifikatsiooni tõstmist kui ka uute võimaluste loomise toetamist juba kooli- ja koolieelsel ajal; |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni lähenemist võtta aktiivseid poliitilisi meetmeid eeskätt ettevõtlikkuse soodustamiseks hariduse ja täiendkoolituse kõigil tasanditel; nõuab sellega seoses suuremat toetust “elukestva õppe ”projektidele, mis tähendaks nii hariduse infrastruktuuri parandamise toetamist, personali kvalifikatsiooni tõstmist kui ka uute võimaluste loomise toetamist juba kooli- ja koolieelsel ajal;

| 40. | juhib tähelepanu, et kvalifitseeritud töötajateks ei saada üksnes kutseõppe kaudu, vaid sellele pannakse alus juba lapse- ja noorukieas ning soovib seetõttu koolieelsete asutuste ja koolihariduse kättesaadavuse parandamist; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu, et kvalifitseeritud töötajateks ei saada üksnes kutseõppe kaudu, vaid sellele pannakse alus juba lapse- ja noorukieas ning soovib seetõttu koolieelsete asutuste ja koolihariduse kättesaadavuse parandamist;

| 41. | loodab, et täiendkoolituses ja elukestvas õppes nähakse investeeringut inimestesse ja seetõttu ei käsitleta ega arvestata seda toetusena, millest tuleb vajadusel teatada; toetab komisjoni lähenemist, mis sarnaneb varasema programmiga EQUAL, et kõikidele sisserännanutele, sealhulgas varjupaigataotlejatele, võimaldatakse parem juurdepääs tööturule, nt kvalifikatsioonide tunnustamise või keeleomandamise teel; |
| --- | --- |

41.

loodab, et täiendkoolituses ja elukestvas õppes nähakse investeeringut inimestesse ja seetõttu ei käsitleta ega arvestata seda toetusena, millest tuleb vajadusel teatada; toetab komisjoni lähenemist, mis sarnaneb varasema programmiga EQUAL, et kõikidele sisserännanutele, sealhulgas varjupaigataotlejatele, võimaldatakse parem juurdepääs tööturule, nt kvalifikatsioonide tunnustamise või keeleomandamise teel;

| 42. | rõhutab vajadust kooskõlastada koolituse ja hariduse meetmed paremini tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust kooskõlastada koolituse ja hariduse meetmed paremini tööturu vajadustega;

| 43. | kutsub komisjoni — eelkõige inimkapitali arendamise valdkonnas — toetama liikmesriikide koostööd ning tutvustama ühtekuuluvuspoliitika osalistele sobival viisil kõige uuenduslikumaid projekte; juhib tähelepanu vanade ja uute liikmesriikide vahelise teabevahetuse erilisele tähtsusele; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni — eelkõige inimkapitali arendamise valdkonnas — toetama liikmesriikide koostööd ning tutvustama ühtekuuluvuspoliitika osalistele sobival viisil kõige uuenduslikumaid projekte; juhib tähelepanu vanade ja uute liikmesriikide vahelise teabevahetuse erilisele tähtsusele;

| 44. | tervitab võimalust investeerida tervishoiu infrastruktuuri ja terviseriskide ennetamisse; |
| --- | --- |

44.

tervitab võimalust investeerida tervishoiu infrastruktuuri ja terviseriskide ennetamisse;

| 45. | palub komisjonil tagada, et strateegilised suunised sisaldaksid üksnes punkte, mida on võimalik struktuurifondide abil ka toetada; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil tagada, et strateegilised suunised sisaldaksid üksnes punkte, mida on võimalik struktuurifondide abil ka toetada;

| 46. | kutsub komisjoni üles järgmistest kriteeriumidest mittekinnipidamise korral:






  — | säästev areng, |
| --- | --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles järgmistest kriteeriumidest mittekinnipidamise korral:

—

säästev areng,

| — | soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, |
| --- | --- |

—

soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine,

| — | EÜ asutamislepingu artiklist 13 tulenevad õigused (keeld diskrimineerida kedagi puuete, rassilise päritolu, soo, usutunnistuse, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel), |
| --- | --- |

—

EÜ asutamislepingu artiklist 13 tulenevad õigused (keeld diskrimineerida kedagi puuete, rassilise päritolu, soo, usutunnistuse, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel),

| — | keskkonnakaitsealased õigusaktid, |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitsealased õigusaktid,

nõudma täiendavat parandamist või vajaduse korral juba makstud rahad tagasi nõuda;

Ühtekuuluvuspoliitika territoriaalne mõõde

| 47. | rõhutab territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi põhimõttelist olulisust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi hädavajaliku ja lahutamatu täiendusena; |
| --- | --- |

47.

rõhutab territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi põhimõttelist olulisust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi hädavajaliku ja lahutamatu täiendusena;

| 48. | kordab nõudmist suurendada toetust linnapiirkondadele; toetab seejuures vajadust võimaldada regioonidele projektide arendamisel paindlikkust, kuna toetusperioodi alguses ei ole tingimata selge, millised linnapiirkonnad toetusperioodi jooksul oma projektidele toetust vajavad; rõhutab linnade ja neid ümbritsevate alade olulist rolli Euroopa Liidu regionaalpoliitika eesmärkide elluviimisel, sealhulgas nende funktsiooni Euroopa majandusarengu mootorina; kutsub liikmesriike üles edendama mitmetasandilist juhtimist, kaasates linnad, funktsionaalsed linnapiirkonnad ja maapiirkondade äärealad riiklike strateegiliste tugiraamistike ja rakenduskavade väljatöötamisse ja elluviimisse; |
| --- | --- |

48.

kordab nõudmist suurendada toetust linnapiirkondadele; toetab seejuures vajadust võimaldada regioonidele projektide arendamisel paindlikkust, kuna toetusperioodi alguses ei ole tingimata selge, millised linnapiirkonnad toetusperioodi jooksul oma projektidele toetust vajavad; rõhutab linnade ja neid ümbritsevate alade olulist rolli Euroopa Liidu regionaalpoliitika eesmärkide elluviimisel, sealhulgas nende funktsiooni Euroopa majandusarengu mootorina; kutsub liikmesriike üles edendama mitmetasandilist juhtimist, kaasates linnad, funktsionaalsed linnapiirkonnad ja maapiirkondade äärealad riiklike strateegiliste tugiraamistike ja rakenduskavade väljatöötamisse ja elluviimisse;

| 49. | rõhutab vajadust tunnustada kohalike osapoolte erinevust Euroopas; märgib, et Euroopat iseloomustab ainulaadne mitmekeskuseline struktuur, mis koosneb suurtest, keskmise suurusega ja väikestest linnadest, kusjuures enamik eurooplasi elab keskmise suurusega ja väikestes linnades; peab oluliseks, et linnadele mõeldud meetmeid laiendatakse traditsioonilistest metropolidest väljapoole ning arvestatakse ka linnade, väikelinnade ja alevite rolli, mis ühendavad domineerivaid linnastuid; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust tunnustada kohalike osapoolte erinevust Euroopas; märgib, et Euroopat iseloomustab ainulaadne mitmekeskuseline struktuur, mis koosneb suurtest, keskmise suurusega ja väikestest linnadest, kusjuures enamik eurooplasi elab keskmise suurusega ja väikestes linnades; peab oluliseks, et linnadele mõeldud meetmeid laiendatakse traditsioonilistest metropolidest väljapoole ning arvestatakse ka linnade, väikelinnade ja alevite rolli, mis ühendavad domineerivaid linnastuid;

| 50. | kinnitab oma toetust piiriülesele koostööle kui Euroopa integratsiooni olulisele vahendile ja nõuab selle vahendi raames piisava tähelepanu pööramist muu hulgas järgmistele valdkondadele: kultuur, keskkond, teadus- ja arendustegevus, side- ja infotehnoloogia, haldusasutuste vahelised vahetused, katastroofide ennetamine ja tervishoid; |
| --- | --- |

50.

kinnitab oma toetust piiriülesele koostööle kui Euroopa integratsiooni olulisele vahendile ja nõuab selle vahendi raames piisava tähelepanu pööramist muu hulgas järgmistele valdkondadele: kultuur, keskkond, teadus- ja arendustegevus, side- ja infotehnoloogia, haldusasutuste vahelised vahetused, katastroofide ennetamine ja tervishoid;

| 51. | nõuab, et liikmesriigid tooksid oma rakenduskavades välja ühe prioriteedi nii innovatiivsete meetmete kui riikidevahelise koostöö alal; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et liikmesriigid tooksid oma rakenduskavades välja ühe prioriteedi nii innovatiivsete meetmete kui riikidevahelise koostöö alal;

| 52. | nõuab selgeid ja läbipaistvaid reegleid nii vahendite eraldamiseks kui ka kulude kontrollimiseks ning et liikmesriigid vastutaksid täielikult ühtekuuluvuspoliitika vahendite kulutamise eest;
  *
  - * |
| --- | --- |

52.

nõuab selgeid ja läbipaistvaid reegleid nii vahendite eraldamiseks kui ka kulude kontrollimiseks ning et liikmesriigid vastutaksid täielikult ühtekuuluvuspoliitika vahendite kulutamise eest;

*

- *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0277.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0279.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0278.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0281.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0280.

(6)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 384.

P6_TA(2006)0217

Arengu- ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrument (KOM(2004)0629 — C6-0128/2004 — 2004/0220(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0629) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0629) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 179 lõiget 1 ning artikli 181a lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0128/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 179 lõiget 1 ning artikli 181a lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0128/2004);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 51, 168 ja 35; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 51, 168 ja 35;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0060/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0060/2006);

| — | võttes arvesse arengukomisjoni teist raportit ning väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0109/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni teist raportit ning väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0109/2006);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0220

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega kehtestatakse arengukoostöö finantseerimisinstrument

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179
  lõiget 1
  ,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korra alusel (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et parandada ühenduse välisabi efektiivsust, on välja töötatud uus
  menetlusraamistik
  , mis sätestab eeskirjad planeerimiseks ja abitegevuse osutamiseks. Nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../... luuakse ühinemiseelne instrument (IPA) ühenduse abitegevuseks kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides (2). Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../... luuakse Euroopa naabruse ja partnerluse instrument (ENPI) (3). Käesoleva määrusega moodustatakse kolmas üldine
  menetlusinstrument
  , mis toetab otseselt Euroopa Liidu väliseid poliitikaid
  ja eelkõige arengukoostöö poliitikat
  . |
| --- | --- |

(1)

Selleks et parandada ühenduse välisabi efektiivsust, on välja töötatud uus
  menetlusraamistik
  , mis sätestab eeskirjad planeerimiseks ja abitegevuse osutamiseks. Nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../... luuakse ühinemiseelne instrument (IPA) ühenduse abitegevuseks kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides (2). Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../... luuakse Euroopa naabruse ja partnerluse instrument (ENPI) (3). Käesoleva määrusega moodustatakse kolmas üldine
  menetlusinstrument
  , mis toetab otseselt Euroopa Liidu väliseid poliitikaid
  ja eelkõige arengukoostöö poliitikat
  .

| (2) | Esitatakse uus instrument — määrus ühenduse abi kohta kolmandatele riikidele demokraatia ja inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Esitatakse uus instrument — määrus ühenduse abi kohta kolmandatele riikidele demokraatia ja inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks.

| (3) | Ühendus
  rakendab arengukoostöö poliitikat, mis
  püüdleb eesmärkide
  saavutamise poole vaesuse vastu võitlemise, kestva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning arengumaade tasakaalustatud ja jätkuva maailmamajandusse lõimimise vallas. |
| --- | --- |

(3)

Ühendus
  rakendab arengukoostöö poliitikat, mis
  püüdleb eesmärkide
  saavutamise poole vaesuse vastu võitlemise, kestva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning arengumaade tasakaalustatud ja jätkuva maailmamajandusse lõimimise vallas.

| (4) | Ühendus rakendab koostööpoliitikat, mis edendab koostööd, partnerlust ja ühisettevõtmisi ELi ning partnerriikide ja -piirkondade ettevõtjate vahel ning soodustab dialoogi asjaomaste sektorite poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete partnerite vahel. |
| --- | --- |

(4)

Ühendus rakendab koostööpoliitikat, mis edendab koostööd, partnerlust ja ühisettevõtmisi ELi ning partnerriikide ja -piirkondade ettevõtjate vahel ning soodustab dialoogi asjaomaste sektorite poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete partnerite vahel.

| (5) | Ühenduse arengukoostöö poliitika ja tegevuse eesmärk rahvusvahelisel areenil on saavutada
  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee poolt 2000. aastal vastu võetud aastatuhande arengueesmärgid,
  eelkõige
  äärmise vaesuse ja nälja likvideerimine, samuti pikaajalise arengu eesmärgid ja põhimõtted,
  mille ühendus on kiitnud heaks Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes arengukoostöö valdkonnas toimivates pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides
  . |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse arengukoostöö poliitika ja tegevuse eesmärk rahvusvahelisel areenil on saavutada
  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee poolt 2000. aastal vastu võetud aastatuhande arengueesmärgid,
  eelkõige
  äärmise vaesuse ja nälja likvideerimine, samuti pikaajalise arengu eesmärgid ja põhimõtted,
  mille ühendus on kiitnud heaks Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes arengukoostöö valdkonnas toimivates pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides
  .

| (6) | Pikaajalise arengu lahutamatuks osaks on poliitiline keskkond, mis tagab
  rahu, inimõiguste
  , põhivabaduste,
  soolise võrdõiguslikkuse,
  demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete austamise ning hea valitsemistava järgimise. |
| --- | --- |

(6)

Pikaajalise arengu lahutamatuks osaks on poliitiline keskkond, mis tagab
  rahu, inimõiguste
  , põhivabaduste,
  soolise võrdõiguslikkuse,
  demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete austamise ning hea valitsemistava järgimise.

| (7) | Elujõulised ja pikaajalised majanduspoliitikad on arengu eelduseks. |
| --- | --- |

(7)

Elujõulised ja pikaajalised majanduspoliitikad on arengu eelduseks.

| (8) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: “Euroopa konsensus”

   (4)

  koos hilisemate muudatustega
  määratleb ühenduse üldise tegevusraamistiku arengu vallas. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: “Euroopa konsensus”

   (4)

  koos hilisemate muudatustega
  määratleb ühenduse üldise tegevusraamistiku arengu vallas.

| (9) | Ühendus ja tema liikmesriigid on sõlminud partnerluslepinguid ja koostöölepinguid, selleks et oluliselt toetada partnerriikide ja nende rahvaste pikaajalist arengut. |
| --- | --- |

(9)

Ühendus ja tema liikmesriigid on sõlminud partnerluslepinguid ja koostöölepinguid, selleks et oluliselt toetada partnerriikide ja nende rahvaste pikaajalist arengut.

| (10) | Partnerlus- ja
  koostöölepingute rakendamine peaks põhinema
  ühistel ja üldistel väärtustel inimõiguste ja põhivabaduste austamise ja propageerimise vallas, samuti ka
  hea valitsemistava, demokratiseerimise
  ja õigusriigi põhimõtete
  austamisel. |
| --- | --- |

(10)

Partnerlus- ja
  koostöölepingute rakendamine peaks põhinema
  ühistel ja üldistel väärtustel inimõiguste ja põhivabaduste austamise ja propageerimise vallas, samuti ka
  hea valitsemistava, demokratiseerimise
  ja õigusriigi põhimõtete
  austamisel.

| (11) | Ühenduse arengupoliitika
  rakendamisel tuleb abi
  sidususe ja asjakohasuse tagamiseks ning partnerriikide kantavate kulutuste vähendamiseks tagada
  tõhusam abi,

  menetluste parem vastastikune täiendavus ja
  parem ühtlustamise
  , tasakaalustatuse ja koordineerituse aste, seda niihästi Euroopa Liidu sees kui ka suhetes teiste toetuseandjate ja muude arengupoliitikas osalejatega. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse arengupoliitika
  rakendamisel tuleb abi
  sidususe ja asjakohasuse tagamiseks ning partnerriikide kantavate kulutuste vähendamiseks tagada
  tõhusam abi,

  menetluste parem vastastikune täiendavus ja
  parem ühtlustamise
  , tasakaalustatuse ja koordineerituse aste, seda niihästi Euroopa Liidu sees kui ka suhetes teiste toetuseandjate ja muude arengupoliitikas osalejatega.

| (12) | Ülioluline eesmärk on rakendada sõltuvalt arengu kontekstist ja vajadustest diferentseeritud lähenemist, esitades partnerriikidele või -piirkondadele konkreetsed, kohandatud programmid, mis põhinevad nende vajadustel, strateegiatel, prioriteetidel ja eelistel. |
| --- | --- |

(12)

Ülioluline eesmärk on rakendada sõltuvalt arengu kontekstist ja vajadustest diferentseeritud lähenemist, esitades partnerriikidele või -piirkondadele konkreetsed, kohandatud programmid, mis põhinevad nende vajadustel, strateegiatel, prioriteetidel ja eelistel.

| (13) | Arengupoliitikate edu võtmeks on arengustrateegiate omaksvõtmine partnerriikide poolt ja selles perspektiivis tuleb julgustada ühiskonna kõikide sektorite võimalikult laia kaasamist. Toetuseandjate koostööstrateegiad ja rakendusmenetlused

  peavad olema
  kooskõlas partnerriikide omadega kohandamise, efektiivsuse ja läbipaistvuse vaimus. |
| --- | --- |

(13)

Arengupoliitikate edu võtmeks on arengustrateegiate omaksvõtmine partnerriikide poolt ja selles perspektiivis tuleb julgustada ühiskonna kõikide sektorite võimalikult laia kaasamist. Toetuseandjate koostööstrateegiad ja rakendusmenetlused

  peavad olema
  kooskõlas partnerriikide omadega kohandamise, efektiivsuse ja läbipaistvuse vaimus.

| (14) | Ühenduse välistegevus ning
  selle sisepoliitika peavad vastama arengukoostöö poliitika eesmärkidele
  . |
| --- | --- |

(14)

Ühenduse välistegevus ning
  selle sisepoliitika peavad vastama arengukoostöö poliitika eesmärkidele
  .

| (15) | Komisjon võttis vastu kaks teatist pealkirjaga“Kiireloomulise abi, rehabiliteerimise ja arengu seosed” (5)
  ja “Kiireloomulise abi, rehabiliteerimise ja arengu seosed — hinnang”
   (6)
  ning nende teatiste põhjal võeti vastu Euroopa Parlamendi otsused ja nõukogu järeldused, milles rõhutatakse vajadust seostada
  humanitaarabi, ülesehitusabi ja pikaajaline arenguabi
  . |
| --- | --- |

(15)

Komisjon võttis vastu kaks teatist pealkirjaga“Kiireloomulise abi, rehabiliteerimise ja arengu seosed” (5)
  ja “Kiireloomulise abi, rehabiliteerimise ja arengu seosed — hinnang”
   (6)
  ning nende teatiste põhjal võeti vastu Euroopa Parlamendi otsused ja nõukogu järeldused, milles rõhutatakse vajadust seostada
  humanitaarabi, ülesehitusabi ja pikaajaline arenguabi
  .

| (16) | Abi vabaksandmine
  on abile lisaväärtuse andmise ja kohaliku potentsiaali suurendamise võtmeelemendiks. |
| --- | --- |

(16)

Abi vabaksandmine
  on abile lisaväärtuse andmise ja kohaliku potentsiaali suurendamise võtmeelemendiks.

| (17) | Käesolev määrus loob perioodiks 2007–2013 finantspaketi, mis on eelarveorganite jaoks 2006. aasta 17. mai Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
   (7) punkti 37 tähenduses eelistatud suuniseks iga-aastase eelarvemenetluse

  osas. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus loob perioodiks 2007–2013 finantspaketi, mis on eelarveorganite jaoks 2006. aasta 17. mai Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
   (7) punkti 37 tähenduses eelistatud suuniseks iga-aastase eelarvemenetluse

  osas.

| (18) | Arvestades, et kavandatavate tegevuste eesmärkideks olevat arengukoostöö, majanduskoostöö, finantskoostöö, teadusliku ja tehnilise koostöö ning mis tahes teist liiki
  arengukoostöö
  arendamist ei ole
  arengumaade
  ja
  enam kui üht arengumaad hõlmavate
  piirkondade puhul, mis ei ole ühenduse liikmesriigid, samuti ka ühendusega seotud ülemeremaade ja -territooriumide puhul, mis ei ole ühenduse abi kõlblikud IPA või ENPI mõistes, ei ole liikmesriikide poolt võimalik
  alati
  piisaval määral ellu viia ja et nende tegevuste mahtu arvesse võttes oleks neid eesmärke
  mõnikord
  lihtsam saavutada ühenduse tasandil, on ühendusel õigus vastu võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele. Vastavalt nimetatud artiklis sõnastatud proportsionaalsuse põhimõttele ei saa määruse sätted olla ulatuslikumad kui nende eesmärkide saavutamiseks on vaja. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades, et kavandatavate tegevuste eesmärkideks olevat arengukoostöö, majanduskoostöö, finantskoostöö, teadusliku ja tehnilise koostöö ning mis tahes teist liiki
  arengukoostöö
  arendamist ei ole
  arengumaade
  ja
  enam kui üht arengumaad hõlmavate
  piirkondade puhul, mis ei ole ühenduse liikmesriigid, samuti ka ühendusega seotud ülemeremaade ja -territooriumide puhul, mis ei ole ühenduse abi kõlblikud IPA või ENPI mõistes, ei ole liikmesriikide poolt võimalik
  alati
  piisaval määral ellu viia ja et nende tegevuste mahtu arvesse võttes oleks neid eesmärke
  mõnikord
  lihtsam saavutada ühenduse tasandil, on ühendusel õigus vastu võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele. Vastavalt nimetatud artiklis sõnastatud proportsionaalsuse põhimõttele ei saa määruse sätted olla ulatuslikumad kui nende eesmärkide saavutamiseks on vaja.

| (19) | Käesolev määrus muudab vajalikuks järgmiste määruste kehtetuks tunnistamise
  või muutmise
  :






  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta (8), |
| --- | --- | --- |

(19)

Käesolev määrus muudab vajalikuks järgmiste määruste kehtetuks tunnistamise
  või muutmise
  :

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta (8),

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1567/2003 arengumaades seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (9), |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1567/2003 arengumaades seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (9),

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi (10), |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi (10),

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete
  kohta (11), |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete
  kohta (11),

| e) | Euroopa
  Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös (12), |
| --- | --- |

e)

Euroopa
  Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös (12),

| f) | nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta, (13) |
| --- | --- |

f)

nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta, (13)

| g) | nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades (14), |
| --- | --- |

g)

nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades (14),

| h) | nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmete kohta (15), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/2001, millega muudetakse toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/96 (16) artiklit
  21
  , |
| --- | --- |

h)

nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmete kohta (15), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/2001, millega muudetakse toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/96 (16) artiklit
  21
  ,

| i) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 arengukoostöö kohta Lõuna-Aafrikaga (17), |
| --- | --- |

i)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 arengukoostöö kohta Lõuna-Aafrikaga (17),

| j) | nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (18), |
| --- | --- |

j)

nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (18),

| k) | nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades (19), |
| --- | --- |

k)

nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades (19),

| l) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades (20), |
| --- | --- |

l)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades (20),

| m) | nõukogu 24 märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 550/97 HIV/AIDSga seotud abinõude kohta arengumaades (21), |
| --- | --- |

m)

nõukogu 24 märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 550/97 HIV/AIDSga seotud abinõude kohta arengumaades (21),

| n) | nõukogu 22. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1484/97 rahvastikupoliitikaga ja programmidega seotud abi kohta arengumaades (22), |
| --- | --- |

n)

nõukogu 22. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1484/97 rahvastikupoliitikaga ja programmidega seotud abi kohta arengumaades (22),

| o) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 266/2006, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform (23), |
| --- | --- |

o)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 266/2006, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform (23),

| (20) | XXX |
| --- | --- |

(20)

XXX

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

EESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Üldine
  valdkond ja rakendusala

1.   Vastavalt asutamislepingu
  artiklile 179 finantseerib
  ühendus meetmeid, mille ülesandeks on toetada koostööd
  Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee abisaajate nimekirja I osasse kantud arengumaade
  ja
  enam kui üht arengumaad hõlmavate
  piirkondadega (edaspidi nimetatud “partnerriigid ja -piirkonnad”), mis ei kuulu ühenduse liikmesriikide või ühendusega seotud ülemeremaade ja -territooriumide hulka või mis ei ole ühenduse abiprogrammide jaoks abikõlblikud liitumiseelse instrumendi või Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi rakendamise
  tõttu.

Käesoleva määruse tähenduses on piirkond enam kui üht arengumaad hõlmav geograafiline üksus.

2.   Vastavalt asutamislepingu
  artiklile 179 on
  ühenduse abi suunatud majanduskoostöö, finantskoostöö
  ja
  teaduslik-tehnilise koostöö
  alase arengukoostöö
  ja mis tahes muu koostöö toetamisele partnerriikide ja -piirkondadega, samuti rahvusvahelise tegevuse toetamisele,
  mis edendab lõikes 3 määratletud ühenduse arengukoostöö eesmärke.

3.
     
  Sellise koostöö põhieesmärk on ÜRO Peaassamblee poolt 2000. aastal vastu võetud millenniumi deklaratsiooni raames vähendada partnerriikides ja -piirkondades vaesust ning see lõpuks kaotada ja eelkõige saavutada aastatuhande arengueesmärgid. See eeldab koostöömeetmeid, mis:

| — | edendavad arengumaade, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut; |
| --- | --- |

—

edendavad arengumaade, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut;

| — | ergutavad nende tõrgeteta ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse; |
| --- | --- |

—

ergutavad nende tõrgeteta ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse;

| — | tugevdavad ja toetavad demokraatiat ja rahu, õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi, soolist võrdõiguslikkust ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ning; |
| --- | --- |

—

tugevdavad ja toetavad demokraatiat ja rahu, õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi, soolist võrdõiguslikkust ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ning;

| — | tugevdavad ühenduse ja partnerriikide vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

—

tugevdavad ühenduse ja partnerriikide vahelisi suhteid.

4.
     Ühenduse koostöö käesoleva määruse raames vastab arengukoostöö valdkonna kohustustele ja eesmärkidele, mille ühendus on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes arengukoostöö valdkonnas toimivates pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides.

5.
     
  Asutamislepingu XX jaotises sätestatud ühenduse arengupoliitika pakub partnerriikide ja –piirkondadega tehtava koostöö üldist raamistikku. Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: “Euroopa konsensus ”koos hilisemate muudatustega pakub üldraamistikku, suundumusi ja eesmärki, millest juhinduda käesoleva määruse raames toimuvas ühenduse koostööpoliitika rakendamises partnerriikidega ja –piirkondadega.

6.
     
  Käesoleva jaotise alusel rahastatavad meetmed vastavad OECD arenguabikomitee kehtestatud ametliku arenguabi abikõlblikkuse kriteeriumitele.

7.
     
  Käesoleva määrusega hõlmatud ühenduse abi ei kasutata, et rahastada:

| — | relvade või laskemoona hankimist; |
| --- | --- |

—

relvade või laskemoona hankimist;

| — | sõjalisi kulutusi, välja arvatud inimõigustega seotud koolitus. |
| --- | --- |

—

sõjalisi kulutusi, välja arvatud inimõigustega seotud koolitus.

8.
     
  Käesoleva määruse alusel ei rahastata nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../... [“stabiliseerimisvahendi ”kohta]

   (24)

  käsitletavaid ja abikõlblikke meetmeid.

Ilma et see piiraks vajadust tagada jätkuv koostöö kriisist kuni stabiilsete arengu tingimusteni, ei rahastata käesoleva määruse alusel nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta)

   (25)

  käsitletavaid ja abikõlblikke meetmeid.

Artikkel 2

Üldpõhimõtted

1.
     
  Liidu aluseks on rahu ja demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise põhimõtted ning liit arendab ja kindlustab dialoogi ja koostöö abil neid põhimõtteid ka oma partnerriikides ja -piirkondades.

2.
     
  Kõigi käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul korraldatakse arengule kaasneva mõju eelhindamine, sealhulgas hinnatakse meetmete mõju inimõigustele, keskkonnale, soolisele võrdõiguslikkusele, laste õigustele ja muudele vastuvõtlikele või tõrjutud rühmadele avaldatava mõju osas.

3.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete valikul rakendatakse sõltuvalt arengukontekstidest ja vajadustest diferentseeritud lähenemist nii, et partnerriikidele ja -piirkondadele tagatakse nende endi vajadustel, strateegiatel, prioriteetidel ja eelistel põhinev konkreetne, kohandatud koostöö.

Eelistatakse kõige vaesemaid partnerriikide seas, eriti vähim arenenud riike, ja kõige vaesemaid ühiskonnasektoreid kõikides partnerriikides.

4.   Kõikide käesoleva määrusega hõlmatud finantsmeetmete ja koostöövaldkondade puhul püüdleb ühendus sidususe poole erinevate välistegevuse
  valdkondade
  ,
  ühenduse teiste poliitikate ning arengukoostöö poliitika vahel vastavalt asutamislepingu artiklile 178
  . See sidusus tagatakse poliitikate määratluse, strateegilise planeerimise ja tegevuste programmeerimise ning rakendamisega.

5.   
  Ühendus ja liikmesriigid kooskõlastavad oma arengukoostöö poliitikat. Komisjon taotleb regulaarset ja tihedat teabevahetust Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja muude arengupoliitikas osalejatega, sealhulgas teiste toetuseandjatega, ning edendab ühist analüüsi, ühist programmide koostamise protsessi ning ühtlustatud rakendus- ja aruandemehhanisme.

6.   
  Oma vastava pädevuse piires edendab ühendus komisjoni kaudu
  koostöös
  Euroopa Parlamendi ja
  liikmesriikidega
  mitmepoolset lähenemist ülemaailmsetele väljakutsetele ja soodustab koostööd
  mitmepoolsete organisatsioonide ja asutustega, näiteks rahvusvaheliste finantsorganisatsioonidega, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni asutuste, fondide ja programmide
  ning mitmepoolsete
  toetajatega.

7.   Ühenduse koostöötegevus
  edendab tõhusaid, iga partnerriigi või -piirkonna konkreetsete tingimustega kohandatud koostöömeetodeid ja -instrumente, keskendudes programmipõhistele lähenemistele, kasutades eelarvetoetust konkreetsetel ja selgelt põhjendatud juhtudel, mille suhtes kohaldatakse ranget kontrolli ja tingimuslikkust, ettenähtava abi kättetoimetamisele ning riikide selliste süsteemide arendamisele ja kasutamisele, mis põhinevad aastatuhande arengueesmärkides sisalduvatel eesmärkidel ja näitajatel.

8.
     
  Ühendus edendab tõhusat koostööd partnerriikide ja –piirkondadega vastavalt parimatele rahvusvahelistele tavadele. Kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | edendada arenguprotsessi, mida juhib partnerriik ja mis kuulub kohalikule elanikkonnale. Ühendus kooskõlastab oma toetust üha enam partnerriikide riiklike arengustrateegiate, reformipoliitika ja –korraga ning soodustab kohalikku asjatundlikkust ja kohalikku tööhõivet; |
| --- | --- |

a)

edendada arenguprotsessi, mida juhib partnerriik ja mis kuulub kohalikule elanikkonnale. Ühendus kooskõlastab oma toetust üha enam partnerriikide riiklike arengustrateegiate, reformipoliitika ja –korraga ning soodustab kohalikku asjatundlikkust ja kohalikku tööhõivet;

| b) | aidata tugevdada aruandekohustust, sealhulgas toetuseandjate ning partnerriikide ja –piirkondade aruandekohustust nende parlamentide ees, ning partnerriikide ja toetuseandjate vastastikust aruandekohustust; |
| --- | --- |

b)

aidata tugevdada aruandekohustust, sealhulgas toetuseandjate ning partnerriikide ja –piirkondade aruandekohustust nende parlamentide ees, ning partnerriikide ja toetuseandjate vastastikust aruandekohustust;

| c) | edendada kaasavat ja osalevat lähenemist arengule ning kõigi ühiskonnarühmade, eelkõige vastuvõtlike rühmade laialdast kaasamist arenguprotsessi ja riiklikku dialoogi; |
| --- | --- |

c)

edendada kaasavat ja osalevat lähenemist arengule ning kõigi ühiskonnarühmade, eelkõige vastuvõtlike rühmade laialdast kaasamist arenguprotsessi ja riiklikku dialoogi;

| d) | edendada poliitika ja programmitöö täiustatud mõju toetuseandjate vahelise kooskõlastamise ja ühtlustamise kaudu, et vähendada kattumist ja dubleerimist, parandada täiendavust ja sidusust ning toetada toetuseandjaid hõlmavaid algatusi ja toetuseandjate poolt koostöös toetuse saajatega võetud meetmeid. Koordineerimine toimub partnerriikides koordineerimist ja abi tõhusust käsitlevate parimate tavade kokkulepitud suuniste ja põhimõtete kaudu. |
| --- | --- |

d)

edendada poliitika ja programmitöö täiustatud mõju toetuseandjate vahelise kooskõlastamise ja ühtlustamise kaudu, et vähendada kattumist ja dubleerimist, parandada täiendavust ja sidusust ning toetada toetuseandjaid hõlmavaid algatusi ja toetuseandjate poolt koostöös toetuse saajatega võetud meetmeid. Koordineerimine toimub partnerriikides koordineerimist ja abi tõhusust käsitlevate parimate tavade kokkulepitud suuniste ja põhimõtete kaudu.

II JAOTIS

POLIITIKA KUJUNDAMINE,
  PROGRAMMIDE KOOSTAMINE JA VAHENDITE ERALDAMINE

Artikkel 3

Poliitika kujundamise,
  programmide koostamise ja vahendite eraldamise üldraamistik

1.   Meetmete finantseerimine toimub geograafiliste programmide või temaatiliste programmide kaudu, samuti ka osalemise teel üldistes algatustes.

Geograafiline programm hõlmab koostöötegevusi geograafilisel alusel määratletud partnerriikide ja -piirkondadega kõikides asjakohastes valdkondades.

Temaatiline programm käsitleb üht spetsiifilist teemat või valdkonda ja puudutab partnerriikide gruppi, mis ei ole määratletud geograafilisel alusel, või hõlmab koostöötegevusi, mis on suunatud partnerriikide erinevatele piirkondadele või gruppidele, või rahvusvahelist tegevust, millel puudub spetsiifiline geograafiline alus,
  sealhulgas mitmepoolseid või üldiseid algatusi
  .

Üldine algatus on partnerlus ja sellega seotud tegevus, millest tõuseb tulu rohkem kui ühele maailma piirkonnale ning milles partnerid sõlmivad eesmärkide kohta selgesõnalisi kokkuleppeid, nõustuvad asutama uue ametliku või mitteametliku organisatsiooni või töötavad välja uued tooted või teenused ning panustavad tegevusse selleks määratud vahendeid.

Komisjon
  võtab vastu
  geograafilised ja temaatilised programmid
  , määratledes nende geograafilise ulatuse vastavalt artikli 22 lõikes 2 kehtestatud haldusmenetlusele.

Komisjon teeb ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mis jaotab rahalised vahendid üldiste temaatiliste ja piirkondlike geograafiliste programmide järgi. Mitmeaastane finantsraamistik võetakse vastu vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

Nimetatud temaatiliste ja piirkondlike geograafiliste programmide piires määratleb õigusloomeorgan kulutuste eesmärgid ning programmide rakendamisel peetakse neist kinni.

2.
     
  Temaatiliste programmide, üldiste algatuste või piirkondlike programmide poliitilised prioriteedid piirkondlikul või Euroopa tasandil tuleb määratleda eraldi määrustega, millest igaüks käib konkreetselt laiema temaatilise programmi ja/või üldise algatuse kohta või geograafilise programmi kohta piirkondlikul või mandri tasandil. Igas määruses sätestatakse üksikasjad poliitika kohta, mida tuleb kohaldada laiaulatuslike temaatiliste programmide ja/või üldise algatuse või sellega seotud geograafilise programmi suhtes. Määrused võetakse vastu vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

3.   Geograafiliste programmide puhul
  võtab
  komisjon
  Euroopa Parlamendi nõusolekul ja kooskõlas artikli 22 lõikes 2 kehtestatud haldusmenetlusega
  vastavalt artiklile 5

  vastu
  strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid iga partnerriigi ja -piirkonna jaoks ning võtab vastavalt artiklile 8 vastu tegevuskavad iga partnerriigi ja -piirkonna jaoks.

Temaatiliste programmide puhul
  võtab
  komisjon
  kooskõlas artikli 22 lõikes 2 kehtestatud haldusmenetlusega
  vastavalt artiklile 6

  vastu
  temaatilised strateegiadokumendid ning võtab vastavalt artiklile 8 vastu tegevusprogrammid.

Vastavalt artiklile 9 võib erakordsete asjaolude korral ühenduse abi seisneda ka erimeetmetes, mis ei ole strateegiadokumentides ja mitmeaastastes näidisprogrammides ette nähtud.
  Euroopa Parlamenti ja nõukogu tuleb erimeetmetest viivitamatult teavitada ning nad võivad nõuda kõnealuste meetmete peatamist, kui nad ei ole erimeetmete põhjendatuses veendunud.

4.   
  Geograafiliste programmide koostamisel
  määratleb komisjon
  rahaeraldiste
  mitmeaastase määramise kava, selleks et finantseerida
  iga programmi raames
  koostööd iga partnerriigi ja -piirkonnaga.
  Need eraldised on ühtsed mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud üldise eraldistega ning need määratakse, kasutades ühtseid, objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume,
  mis põhinevad partnerriikide ja –piirkondade vajadustel ja saavutustel
  ning võttes arvesse kriisis või konfliktis olevate või äsja neist väljunud riikide või piirkondade ees seisvaid erilisi raskusi.

Artikkel 4

Poliitikat kujundavad määrused ja mitmeaastane finantsraamistik

1.
     
  Määrused, mis määravad temaatiliste programmide, üldiste algatuste või geograafiliste programmide poliitilisi prioriteete artiklis 3 osutatud piirkonna või mandri tasandil, hõlmavad ainult käesoleva määruse kehtivusaega. Igaühes neist määratletakse nende poliitiliste prioriteetide üksikasjad, mida kohaldatakse sellega seotud programmi suhtes, võttes asjakohastel puhkudel arvesse partnerriikide ja -piirkondadega sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingutes sätestatud põhimõtteid ja menetlusi.

Kõik strateegiadokumendid ja mitmeaastased programmid peavad olema sidusad vastavas määruses kehtestatud poliitiliste prioriteetidega.

Määrused kuuluvad vajaduse korral enne nende aegumist

  ad hoc

  ülevaatamisele.

2.
     
  Mitmeaastane finantsraamistik kehtestatakse esialgu neljaks aastaks. Enne selle perioodi lõppu kehtestatakse järgmine mitmeaastane finantsraamistik, mis põhineb vahekokkuvõttel ja hõlmab käesoleva määruse ülejäänud kehtivusaega.

Kõiki mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud eraldisi võib suurendada või vähendada maksimaalselt 5 % võrra. Eraldiste mis tahes suurendamise või vähendamise puhul üle 5 % on nõutav Euroopa Parlamendi ja nõukogu nõusolek.

Artikkel 5

Geograafiliste programmide strateegiadokumendid ja mitmeaastaste programmide koostamine

1.   
  Eesmärgiga
  tagada ühenduse ja partnerriigi või -piirkonna

  koostöö
  sidus raamistik, koostatakse partnerriikide ja -piirkondade jaoks strateegiadokumendid ajavahemikuks kuni
  käesoleva määruse kehtivuse lõpuni
  .
  Need strateegiadokumendid tuginevad poliitikat kujundavatele määrustele ja nende
  põhjal on võimalik välja töötada mitmeaastasi näidisprogramme.

Strateegiadokumendid kuuluvad ülevaatamisele, kui nende kestusest on pool möödunud, vajaduse korral on võimalik rakendada ka ad hoc ülevaatamist, rakendades sel juhul põhimõtteid ja menetlusi, mis on määratletud partnerriigi või -piirkonnaga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingus. Ad hoc

  ülevaatamine toimub komisjoni algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu või asjaomase partnerriigi või -piirkonna taotlusel. Demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi või põhivabadusi ähvardava ohu ilmnemisel võib Euroopa Parlament nõuda strateegiadokumentide kohest ülevaatamist.

2.   Strateegiadokumendid koostatakse
  kooskõlas poliitikat kujundavate asjaomaste määruste sätetega ning põhimõtteliselt
  dialoogi põhjal partnerriigi või -piirkonnaga, kaasates
  menetluse algetapis
  partnerriigi või -piirkonna tsiviilühiskonda
  ja piirkondlikke või kohalikke asutusi
  , selleks et tagada protsessi piisav kohandumine ja
  tagada kooskõla riiklike ja kohalike arengustrateegiatega
  , eeskätt vaesuse vähendamise strateegiate valdkonnas.

3.   Strateegiadokumentidel põhinevad mitmeaastased näidisprogrammid koostatakse iga partnerriigi ja -piirkonna jaoks
  vastavalt partnerlusel põhinevale lähenemisele ja partnerriikide ja -piirkondade ettepanekute alusel. Põhimõtteliselt
  peaksid need kavad olema kooskõlastatud partnerriikide ja –piirkondadega,
  välja arvatud juhul, kui poliitiline dialoog on katkenud
  .
  Kõnealuseid programme ei loeta vastu võetuks enne, kui Euroopa Parlamenti on teavitatud ning tal on olnud võimalus ettepanekud põhjalikult läbi arutada.

Mitmeaastased näidisprogrammid täpsustavad prioriteetsed valdkonnad, mis on valitud finantseerimiseks ühenduse poolt, ning spetsiifilised eesmärgid, eeldatavad tulemused ja tegevuse efektiivsuse indikaatorid.

Mitmeaastased näidisprogrammid esitavad samuti eeldatava finantstoetuste ulatuse nii üldisel kujul kui ka iga prioriteetse valdkonna kohta eraldi, kusjuures see ulatus esitatakse finantseerimisvahemiku kujul.
  Need toetused vastavad mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud üldistele toetustele.

Mitmeaastaseid näidisprogramme on võimalik vajaduse korral muuta, võttes arvesse strateegiadokumentidesse nende ülevaatamisel poole aja möödumisel tehtavaid muudatusi või ad hoc muudatusi.

Erakorraliste asjaolude korral on võimalik eraldiste mitmeaastast määramist
  ülevaatamise tulemusena ja kooskõlas artikli 4 sätetega
  suurendada või vähendada, seda eeskätt erakorraliste vajaduste puhul, nagu näiteks kriisijärgsed olukorrad või eriliste
  või mitterahuldavate
  saavutuste korral.

4.   Eriolukordades, nagu näiteks kriisid, konfliktijärgne olukord, või olukordades, mis ohustavad demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse põhimõtteid, on võimalik vastavalt kindlale kiirprotseduurile muuta koostööstrateegiat vastava riigi või piirkonna suhtes.
  Ad hoc ülevaatamine toimub komisjoni algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu või asjaomase partnerriigi või -piirkonna taotlusel.
  See muutmine võib kaasa tuua vastava riigi või piirkonna jaoks sellise strateegia rakendamise, mis püüab edendada üleminekut arengule ja pikaajalisele koostööle. See strateegia tagab sidususe käesoleva määrusega hõlmatud meetmete ja ühenduse mis tahes teise instrumendiga, eeskätt
  stabiliseerimisvahendi
  ja
  määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel rahastatavate meetmetega, ning nende dubleerimise vältimise
  . Juhul kui partnerriigid või partnerriikide grupid on kriisiolukorras või kriisijärgses olukorras otseselt osalised või on sellest mõjutatud, pöörab mitmeaastaste programmide koostamise protsess erilist rõhku koordineerimise tugevdamisele päästetegevuse, rehabilitatsiooni ja arengutegevuse vahel, selleks et tagada üleminek hädaseisundilt arengufaasi; riikide ja piirkondade puhul, mis on seotud perioodiliste looduskatastroofide mõjuga, pööratakse erilist rõhku katastroofideks valmisolekule, nende ennetamisele

  ning katastroofi tagajärgedega toimetulekule.

5.
     
  Piirkondliku koostöö soodustamiseks võib komisjon artiklis 8 osutatud tegevusprogrammide või artiklis 9 osutatud erimeetmete vastuvõtmisel otsustada, et muud OECD arengukomitee nimekirja 1. osas loetletud arengumaad on abikõlblikud, kui rakendatav projekt või programm on laadilt piirkondlik või piiriülene. See võidakse ette näha strateegiadokumentides ning artiklites 5 ja 6 osutatud mitmeaastastes näidisprogrammides.

6.   Komisjon ja liikmesriigid rakendavad töösse vastastikuste konsultatsioonide süsteemi,
  samuti konsultatsioonid teiste toetajate ja arengupoliitikas osalejatega
  , sealhulgas
  kodanikuühiskonna esindajate, kohalike asutuste ja nende liitudega programmi koostamise algetapist alates, et tagada nende koostöötegevuse arvestamine.

Artikkel 6

Temaatiliste programmide strateegiadokumendid ja mitmeaastaste programmide koostamine

1.   Temaatilised strateegiadokumendid koostakse ajavahemikuks kuni
  käesoleva määruse kehtivusaja lõpuni. Need dokumendid on kooskõlas asjaomaste poliitikat kujundavate määruste sätetega ja neis
  esitatakse ühenduse strateegia vastavate teemade
  alal, olukord
  rahvusvahelisel tasandil ja peamiste partnerite tegevuse iseloom.

Komisjon tagab sidususe temaatiliste programmide ja geograafiliste programmide vahel, kindlustades eeskätt, et temaatiliste programmide kaudu rakendatavad tegevused oleksid sidusad partnerriikide ja -piirkondade jaoks koostatud strateegiadokumentidega ja mitmeaastaste programmikavadega.

Temaatilised strateegiadokumendid
  on kooskõlas asjaomaste poliitikat kujundavate määruste sätetega
  ning
  need määravad kindlaks
  spetsiifilised eesmärgid, eeldatavad tulemused ja tegevuse efektiivsuse indikaatorid.

Temaatilised strateegiadokumendid esitavad samuti eeldatava finantstoetuste ulatuse nii üldisel kujul kui ka iga prioriteetse valdkonna kohta eraldi, kusjuures see ulatus
  on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud üldiste eraldistega ning see
  esitatakse finantseerimisvahemiku kujul.

Temaatilised strateegiaprogrammid kuuluvad ülevaatamisele, kui pool nende kestusest on möödunud, vajaduse korral on neis samuti võimalik teha ad hoc muudatusi. Ad hoc

  ülevaatamine toimub komisjoni algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel.

2.   Komisjon ja liikmesriigid rakendavad töösse vastastikuste konsultatsioonide süsteemi,
  samuti konsultatsioonid teiste toetajate ja arengupoliitikas osalejatega
  , sealhulgas
  kodanikuühiskonna esindajate, kohalike asutuste ja nende liitudega programmi koostamise algetapist alates,
  et tagada nende koostöötegevuste vastastikune täiendavus.

3.   Ressursid ja tegevusprioriteedid määratletakse ka osalemiseks üldistes initsiatiivides.

Artikkel 7

Poliitikat kujundavate määruste, mitmeaastase finantsraamistiku, strateegiadokumentide ja mitmeaastaste
  programmide koostamise dokumentide vastuvõtmine

Määrused, mis määravad iga temaatilise programmi, üldise algatuse või geograafilise programmi poliitilised prioriteedid piirkonna või mandri tasandil, ning mitmeaastane finantsraamistik võetakse vastu vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

Enne artiklites

  5 ja 6 kirjeldatud
  strateegiadokumentide
  ja
  mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmist
  , samuti nende dokumentide
  ülevaatamist
  , mida kirjeldati artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artikli 6 lõikes 1,
  esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teksti kavandi. Kolme kuu jooksul alates teksti kavandi esitamisest võib iga institutsioon esitada muudatusettepanekuid, kui ta on arvamusel, et tekstis ei kajastata õigusloomeorgani poolt määratletud eesmärke, või mitte kiita heaks antud teksti vastuvõtmist ja vajadusel paluda komisjonil esitada ettepanek võtta vastu õigusakt vastavalt asutamislepingu artiklile 251.

Nii Euroopa Parlamendil kui ka nõukogul on õigus nõuda programmide peatamist, kui nad seda vajalikuks peavad
  .

III JAOTIS

RAKENDAMINE

Artikkel 8

Tegevusprogrammide
  vastuvõtmine

Tegevusprogrammis mitte kajastuvate tegevusprogrammide või meetmete vastuvõtmisel kohaldatakse artikli 22 lõikes 2 sätestatud menetluskorda.

Komisjon edastab
  sellised tegevusprogrammides mitte kajastuvad
  tegevusprogrammid
  või meetmed Euroopa Parlamendile ja
  liikmesriikidele nende informeerimiseks ühe kuu jooksul alates otsuse langetamisest.

Artikkel 9

Strateegiadokumentides ja mitmeaastastes näidisprogrammides mitte ette nähtud erimeetmete vastuvõtmine

1.   Ettenägematute vajaduste või sündmuste korral
  , mis on seotud loodusõnnetuste, kodanikuvaenu või -kriisidega ja mida ei saa rahastada ei stabiliseerimisvahendit käsitleva määruse (EÜ) nr .../... ega määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel, ning pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist,
  rakendab komisjon strateegiadokumentides ja mitmeaastastes näidisprogrammides mitte ette nähtud erimeetmeid, mida edaspidi nimetatakse “erimeetmeteks”.

Erimeetmete abil on samuti võimalik finantseerida tegevusi, mis hõlbustavad üleminekut hädaabilt pikaajalist arengut tagavale
  tegevusele.

Erimeetmed peavad lähtuma asjaomases geograafilises poliitikat kujundavas määruses kehtestatud poliitilistest prioriteetidest.

2.   Kui nende meetmete ulatus ületab
  5 000 000
   eurot, toimub komisjoni otsustamine erimeetmete üle vastavalt konsultatsiooniprotseduurile, mis on sätestatud artikli 22 lõikes 3.

3.   Erimeetmete abil määratletakse püstitatavad eesmärgid, tegevusvaldkonnad, eeldatavad tulemused, halduseeskirjad, samuti ettenähtava finantseerimise üldine ulatus. Erimeetmed sisaldavad finantseeritava tegevuse kirjeldust, vastavate finantseeritavate summade suurusi ja finantseeringute rakendamise orienteeruvat kalenderplaani.

4.   
  Kui kulutused erimeetmetele jäävad alla 5 000 000 eurot, teatab komisjon
  liikmesriikidele
  ja Euroopa Parlamendile võetud meetmetest
  ühe kuu jooksul alates otsuse langetamisest.

5.   Erimeetmete muudatused, mis seisnevad
  ainult
  tehnilistes
  kohandamistes, ei
  nõua artikli 22 lõikes 3 sätestatud menetluse rakendamist, juhul kui need muudatused ei mõjuta komisjoni otsusega määratletud algseid eesmärke.
  Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse koheselt kõnealustest tehnilistest kohandamistest.

Artikkel 10

Abikõlblikkus

1.   Käesoleva määruse põhjal kas
  artiklites 5 ja 6 käsitletud mitmeaastastes näidisprogrammides või strateegiadokumentides ette nähtud meetmete
  või artiklis 9 käsitletud
  erimeetmete
  raames toimuva finantseerimise jaoks võivad olla abikõlblikud:

| a) | partnerriigid ja -piirkonnad ning nende institutsioonid; |
| --- | --- |

a)

partnerriigid ja -piirkonnad ning nende institutsioonid;

| b) | partnerriikide detsentraliseeritud üksused, nagu
  omavalitsusüksused, provintsid, departemangud ja rajoonid
  ; |
| --- | --- |

b)

partnerriikide detsentraliseeritud üksused, nagu
  omavalitsusüksused, provintsid, departemangud ja rajoonid
  ;

| c) | partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse loodud ühisasutused; |
| --- | --- |

c)

partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse loodud ühisasutused;

| d) | rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud rahvusvahelised organisatsioonid, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemi kuuluvad teenistused või missioonid, rahvusvahelised
  ja piirkondlikud
  finantsinstitutsioonid ja arengupangad niivõrd, kuivõrd nad toetavad käesolevas määruses püstitatud eesmärke; |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud rahvusvahelised organisatsioonid, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemi kuuluvad teenistused või missioonid, rahvusvahelised
  ja piirkondlikud
  finantsinstitutsioonid ja arengupangad niivõrd, kuivõrd nad toetavad käesolevas määruses püstitatud eesmärke;

| e) | ühenduse institutsioonid ja asutused, kuid üksnes artiklis 12 käsitletud toetusmeetmete rakendamise raames; |
| --- | --- |

e)

ühenduse institutsioonid ja asutused, kuid üksnes artiklis 12 käsitletud toetusmeetmete rakendamise raames;

| f) | Euroopa Liidu agentuurid; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Liidu agentuurid;

| g) | samuti liikmesriikide, partnerriikide ja -piirkondade või mis tahes teise kolmanda riigi järgmised üksused või asutused vastavalt artiklis 17 käsitletud ühenduse välisabile juurdepääsueeskirjadele, kuivõrd nad toetavad käesolevas määruses püstitatud eesmärke:






  i) | avalik-õiguslikud asutused ja sellise asutuse järelevalve all tegutsevad asutused, kohalikud haldusasutused ja nende grupid
  või neid esindavad liidud
  ; |
| --- | --- | --- |

g)

samuti liikmesriikide, partnerriikide ja -piirkondade või mis tahes teise kolmanda riigi järgmised üksused või asutused vastavalt artiklis 17 käsitletud ühenduse välisabile juurdepääsueeskirjadele, kuivõrd nad toetavad käesolevas määruses püstitatud eesmärke:

i)

avalik-õiguslikud asutused ja sellise asutuse järelevalve all tegutsevad asutused, kohalikud haldusasutused ja nende grupid
  või neid esindavad liidud
  ;

| ii) | ühingud, ettevõtted ja teised eraõiguslikud majandusorganisatsioonid ja -asutused; |
| --- | --- |

ii)

ühingud, ettevõtted ja teised eraõiguslikud majandusorganisatsioonid ja -asutused;

| iii) | finantsinstitutsioonid, mis paigutavad, levitavad ja finantseerivad erainvesteeringuid partnerriikides ja -piirkondades; |
| --- | --- |

iii)

finantsinstitutsioonid, mis paigutavad, levitavad ja finantseerivad erainvesteeringuid partnerriikides ja -piirkondades;

| iv) | mitteriiklikud üksused vastavalt lõikes 2 esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

iv)

mitteriiklikud üksused vastavalt lõikes 2 esitatud määratlusele;

| v) | füüsilised isikud. |
| --- | --- |

v)

füüsilised isikud.

2.   Mitteriiklikud
  , mittetulunduslikud
  üksused, kes võivad saada finantstoetust käesoleva määruse põhjal, on eeskätt: valitsusvälised organisatsioonid, põlisrahvaid esindavad organisatsioonid,
  rahvus- ja/või etnilisi vähemusi esindavad organisatsioonid,

  kohalikud ettevõtjate liidud ja kodanike rühmitused, kooperatiivid, ametiühingud, majandus- ja sotsiaalsfääri esindajate organisatsioonid,
  korruptsiooni ja pettusega võitlevad ning head valitsemistava edendavad organisatsioonid, kodanikuõiguste organisatsioonid ja diskrimineerimisega võitlevad organisatsioonid,

  detsentraliseeritud piirkondliku koostöö ja integratsiooniga tegelevad kohalikud organisatsioonid (sealhulgas võrgustikud),
  arengu valdkonnas toimivad kohalike asutuste riiklikud ja rahvusvahelised liidud,
  tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid, hariduse, kultuuri, uurimis- ja teadusorganisatsioonid, ülikoolid, kirikud ja usuühingud või ühendused, meedia ja mis tahes teised valitsusvälised organisatsioonid ja sõltumatud fondid,
  sealhulgas sõltumatud poliitilised fondid,
  mis võivad
  aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 11

Finantseerimise liigid

Ühendusepoolne
  finantseerimine võib
  rakenduda järgmisel
  kujul:

| a) | projektid ja programmid; |
| --- | --- |

a)

projektid ja programmid;

| b) | sektoripõhised või üldised eelarvetoetused, juhul kui partnerriigi avalike kulude haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne
  ,
  efektiivne
  ning partnerriigi kõrgema auditeerimisasutuse ja parlamendi poolt kohaselt kontrollitud
  ning juhul kui partnerriik on välja töötanud selgepiirilised sektoripõhised või makromajanduslikud poliitikad,
  mis on tema
  peamiste
  toetuseandjate
  , sealhulgas vajadusel ka rahvusvaheliste
  finantsinstitutsioonide poolt positiivselt hinnatud
  ; |
| --- | --- |

b)

sektoripõhised või üldised eelarvetoetused, juhul kui partnerriigi avalike kulude haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne
  ,
  efektiivne
  ning partnerriigi kõrgema auditeerimisasutuse ja parlamendi poolt kohaselt kontrollitud
  ning juhul kui partnerriik on välja töötanud selgepiirilised sektoripõhised või makromajanduslikud poliitikad,
  mis on tema
  peamiste
  toetuseandjate
  , sealhulgas vajadusel ka rahvusvaheliste
  finantsinstitutsioonide poolt positiivselt hinnatud
  ;

| c) | sektoripõhised toetused; |
| --- | --- |

c)

sektoripõhised toetused;

| d) | erandjuhul sektoripõhised ja üldised imporditoetused, mis võivad rakenduda järgmistes vormides:







  i) | sektoripõhised programmid impordi toetuseks natuuras, |
| --- | --- | --- |

d)

erandjuhul sektoripõhised ja üldised imporditoetused, mis võivad rakenduda järgmistes vormides:

i)

sektoripõhised programmid impordi toetuseks natuuras,

| ii) | konkursi korras rakendatavad sektoripõhised valuutaimpordi programmid, millega finantseeritakse sektoripõhist importi, või |
| --- | --- |

ii)

konkursi korras rakendatavad sektoripõhised valuutaimpordi programmid, millega finantseeritakse sektoripõhist importi, või

| iii) | konkursi korras rakendatavad üldised valuutaimpordi programmid, millega finantseeritakse üldist suure valikuga toodete importi; |
| --- | --- |

iii)

konkursi korras rakendatavad üldised valuutaimpordi programmid, millega finantseeritakse üldist suure valikuga toodete importi;

| e) | komisjoni programmide põhjal Euroopa Investeerimispanga või teiste finantsvahendajate käsutusse antavad fondid, mis on ette nähtud laenude eraldamiseks (eeskätt investeeringute ja erasektori arengu toetamiseks), riskikapitaliks (eeskätt edasilaenamiseks või tingimuslaenudeks) või muulaadseks ajutiseks vähemusosalemiseks ettevõtete kapitalis, samuti osalemiseks tagatisfondides vastavalt artiklis 19 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

e)

komisjoni programmide põhjal Euroopa Investeerimispanga või teiste finantsvahendajate käsutusse antavad fondid, mis on ette nähtud laenude eraldamiseks (eeskätt investeeringute ja erasektori arengu toetamiseks), riskikapitaliks (eeskätt edasilaenamiseks või tingimuslaenudeks) või muulaadseks ajutiseks vähemusosalemiseks ettevõtete kapitalis, samuti osalemiseks tagatisfondides vastavalt artiklis 19 sätestatud tingimustele;

| f) | intressimäärade alandamiseks, eeskätt keskkonnaalaste laenude puhul; |
| --- | --- |

f)

intressimäärade alandamiseks, eeskätt keskkonnaalaste laenude puhul;

| g) | võlakoorma
  vähendamine rahvusvaheliselt kokkulepitud võlakoorma vähendamise programmide alusel
  ; |
| --- | --- |

g)

võlakoorma
  vähendamine rahvusvaheliselt kokkulepitud võlakoorma vähendamise programmide alusel
  ;

| h) | toiduainetega kindlustamise meetmed
  ; |
| --- | --- |

h)

toiduainetega kindlustamise meetmed
  ;

| i) | toetused, millega finantseeritakse artikli 10 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktides i kuni v käsitletud üksuste tegevusi; |
| --- | --- |

i)

toetused, millega finantseeritakse artikli 10 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktides i kuni v käsitletud üksuste tegevusi;

| j) | toetused, millega finantseeritakse artikli 10 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktide i, iii ja iv käsitletud üksuste tegevuskulusid; |
| --- | --- |

j)

toetused, millega finantseeritakse artikli 10 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktide i, iii ja iv käsitletud üksuste tegevuskulusid;

| k) | liikmesriikide ja partnerriikide ja -piirkondade vaheliste avalik-õiguslike institutsioonide,
  kohalike asutuste,
  siseriiklike avalik-õiguslike asutuste ja avaliku teenistuse ülesandeid täitvate eraõiguslike üksuste vaheliste sõprusprogrammide finantseerimine; |
| --- | --- |

k)

liikmesriikide ja partnerriikide ja -piirkondade vaheliste avalik-õiguslike institutsioonide,
  kohalike asutuste,
  siseriiklike avalik-õiguslike asutuste ja avaliku teenistuse ülesandeid täitvate eraõiguslike üksuste vaheliste sõprusprogrammide finantseerimine;

| l) | toetused rahvusvahelistele fondidele, eeskätt fondidele, mida haldavad rahvusvahelised või piirkondlikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

l)

toetused rahvusvahelistele fondidele, eeskätt fondidele, mida haldavad rahvusvahelised või piirkondlikud organisatsioonid;

| m) | toetused partnerriikide ja -piirkondade rajatud riiklikele fondidele, eesmärgiga suurendada mitmete toetuseandjate ühist kaasfinantseerimist, või ühe või mitme toetuseandja poolt rajatud fondidele, selleks et rakendada ühistegevust; |
| --- | --- |

m)

toetused partnerriikide ja -piirkondade rajatud riiklikele fondidele, eesmärgiga suurendada mitmete toetuseandjate ühist kaasfinantseerimist, või ühe või mitme toetuseandja poolt rajatud fondidele, selleks et rakendada ühistegevust;

| n) | osalemine rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja piirkondlike arengupankade kapitalis; |
| --- | --- |

n)

osalemine rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja piirkondlike arengupankade kapitalis;

| o) | partnerriikide ja -piirkondade projektide ja programmide efektiivseks haldamiseks ja kontrollimiseks vajalikud inimressursid ja materiaalsed ressursid. |
| --- | --- |

o)

partnerriikide ja -piirkondade projektide ja programmide efektiivseks haldamiseks ja kontrollimiseks vajalikud inimressursid ja materiaalsed ressursid.

Artikkel 12

Toetusmeetmed

1.   Ühenduse finantseerimistegevus võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamisega otseselt seotud ettevalmistava, rakendava, kontrolliva, auditeeriva ja hindava tegevusega ning määruses püstitatud eesmärkide saavutamisega, need kulutused hõlmavad eeskätt uuringuid, koosolekuid, informatsiooni levitamist, tutvustamist, koolitust ja publitseerimistegevust,
  partnerriikidele ja artiklis 10 osutatud partnerriikide asutustele mõeldud koolitusmeetmeid,
  kulutusi, mis on seotud infovahetust tagavate infovõrkudega, samuti mis tahes teisi haldus- ja tehnilisi kulutusi, mida komisjon võib vajada programmi haldamiseks. Samuti katab see komisjoni delegatsioonide kulud haldustoetusele, mis on vajalik käesoleva määruse alusel rahastatavate toimingute haldamiseks.

  Lisaks hõlmab see omandatud kogemuste säilitamiseks mõeldud andmebaasi loomist ja haldamist. Kõikidel üksustel, kes on abikõlblikud käesoleva määruse artikli 13 alusel, on juurdepääs andmebaasile.

2.   Nimetatud toetusmeetmete grupp ei pea olema määratletud mitmeaastaste programmide koostamise kaudu ning neid meetmeid on seega võimalik finantseerida väljaspool strateegiadokumente ja mitmeaastasi näidisprogramme. Samas on neid meetmeid võimalik finantseerida ka mitmeaastaste näidisprogrammide kaudu.

Toetusmeetmed, mida ei finantseerita mitmeaastaste näidisprogrammide kaudu, võtab komisjon vastu vastavalt artikli 9 sätetele.

Artikkel 13

Kaasfinantseerimine

1.   Meetmete finantseerimine võib toimuda kaasfinantseerimise korras, eeskätt koos:

| a) | liikmesriikide, nende avalik-õiguslike asutuste ja sellise asutuse järelevalve all tegutsevate asutustega
  ning nende detsentraliseeritud organitega
  ; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide, nende avalik-õiguslike asutuste ja sellise asutuse järelevalve all tegutsevate asutustega
  ning nende detsentraliseeritud organitega
  ;

| b) | kohalikud ja piirkondlikud haldusüksused või asutused ja nende rühmitused; |
| --- | --- |

b)

kohalikud ja piirkondlikud haldusüksused või asutused ja nende rühmitused;

| c) | toetuseandjatest kolmandate riikidega ja eeskätt nende avalik-õiguslike asutuste ja sellise asutuse järelevalve all tegutsevate asutustega; |
| --- | --- |

c)

toetuseandjatest kolmandate riikidega ja eeskätt nende avalik-õiguslike asutuste ja sellise asutuse järelevalve all tegutsevate asutustega;

| d) | rahvusvaheliste, sealhulgas piirkondlike organisatsioonidega ja eeskätt rahvusvaheliste ja piirkondlike finantsinstitutsioonidega; |
| --- | --- |

d)

rahvusvaheliste, sealhulgas piirkondlike organisatsioonidega ja eeskätt rahvusvaheliste ja piirkondlike finantsinstitutsioonidega;

| e) | äriühingute, ettevõtete ja teiste eraõiguslike majandusorganisatsioonidega ja -üksustega; |
| --- | --- |

e)

äriühingute, ettevõtete ja teiste eraõiguslike majandusorganisatsioonidega ja -üksustega;

| f) | fondidest tulu saavate partnerriikide või -piirkondadega. |
| --- | --- |

f)

fondidest tulu saavate partnerriikide või -piirkondadega.

2.   Paralleelkaasfinantseerimise korral jagatakse projekt või programm mitmeks
  meetmeks, mida
  finantseerib erinev partner, kusjuures kaasfinantseerimine toimub sel viisil, et finantseerimise adressaat on alati identifitseeritav.

Ühiskaasfinantseerimise korral jagatakse projekti või programmi kogukulu kaasfinantseerimist tagavate partnerite vahel ja eraldatavad vahendid pannakse kokku, seega ei ole võimalik identifitseerida projekti või programmi raames konkreetse tegevuse finantseerimise allikat.

3.   Ühiskaasfinantseerimise korral võib komisjon ühistegevuste rakendamiseks vastu võtta ja hallata fonde lõike 1 punktides (a), (b) ja (c) käsitletud üksuste nimel. Selliseid fonde käsitletakse kui tulusid, mis on määratud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes rakendatava finantsmääruse
   (26) artikli 18 põhjal.

Artikkel 14

Halduseeskirjad

1.   Käesoleva määruse põhjal finantseeritavad meetmeid rakendatakse sel viisil, nagu see on sätestatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

2.   Komisjon võib otsustada, et avaliku võimu ülesanded, eeskätt eelarve rakendamisega seotud ülesanded antakse üle asutustele, mida nimetatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktis c,
  kui sellised asutused on rahvusvaheliselt tunnustatud, järgivad rahvusvaheliselt tunnustatud juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning nende üle teostavad järelevalvet ametivõimud,
  eeskätt juhul, kui tegemist on kaasfinantseerimisega, aga ka teistel piisavalt põhjendatud juhtudel.

3.   Detsentraliseeritud haldamise korral võib komisjon otsustada fondidest kasu saava partnerriigi või -piirkonna riigihankelepingute sõlmimise või toetuste eraldamise üle,
  olles kontrollinud, et viimaste puhul järgitakse finantsmääruse olulisemaid põhimõtteid ning
  juhul kui:

| — | fondidest toetust saava partnerriigi või -piirkonna protseduurid järgivad läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse lähenemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid ja välistavad mis tahes huvide konflikti; |
| --- | --- |

—

fondidest toetust saava partnerriigi või -piirkonna protseduurid järgivad läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse lähenemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid ja välistavad mis tahes huvide konflikti;

| — | fondidest toetust saav partnerriik või -piirkond kohustub regulaarselt kontrollima, et ühenduse eelarvest finantseeritavaid tegevusi rakendataks korrektselt, võtma tarvitusele meetmed, mis väldivad eeskirjade rikkumist ja pettusi, ning algatama vajaduse korral uurimise, et tagastada
  kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid. |
| --- | --- |

—

fondidest toetust saav partnerriik või -piirkond kohustub regulaarselt kontrollima, et ühenduse eelarvest finantseeritavaid tegevusi rakendataks korrektselt, võtma tarvitusele meetmed, mis väldivad eeskirjade rikkumist ja pettusi, ning algatama vajaduse korral uurimise, et tagastada
  kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid.

Artikkel 15

Eelarvelised kohustused

1.   Eelarvelised kohustused tekivad komisjoni otsuste põhjal vastavalt artikli 8 lõike 1, artikli 9, lõike 1 ja artikli 12 lõike 2 sätetele.

2.   Ühenduse finantseerimistegevus toimub eeskätt järgmistes juriidilistes vormides:

| — | finantseerimiskokkulepped; |
| --- | --- |

—

finantseerimiskokkulepped;

| — | toetuskokkulepped; |
| --- | --- |

—

toetuskokkulepped;

| — | turulepingud; |
| --- | --- |

—

turulepingud;

| — | töölepingud. |
| --- | --- |

—

töölepingud.

Artikkel 16

Ühenduse finantshuvide kaitsmine

1.   Kõik käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitsmise, eeskätt
  eeskirjade rikkumiste,
  pettuste, korruptsiooni ja teiste
  ebaseaduslike tegevuste
  vastu, vastavalt nõukogu määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (27), (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (28) ja määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (29).

2.   Neis lepingutes on selgelt väljendatud komisjoni ja kontrollikoja õigus läbi viia iga ühenduse fondidest finantseeritud lepinguosalise või alltöövõtja
  auditeerimist, sealhulgas
  nii dokumendipõhist kui kohapealset
  auditeerimist, sealhulgas määratlemaks, kas lepinguid rakendatakse vastavalt artiklis 3 osutatud poliitikat määratlevate määruste sätetele, rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ja rahvusvahelistele konventsioonidele, mille osapooled ühendus ja liikmesriigid on.
  Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni õigus läbi viia kontrolltoiminguid ja inspekteerimisi kohapeal vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.

3.
     
  Viie aasta jooksul pärast viimast väljamakset peab ühenduse toetuse saaja tegema komisjoni kontrolli korral kättesaadavaks kuludega seonduvad tõendavad dokumendid.

4.   Kõik finantseerimise rakendamisest tulenevad lepingud annavad komisjonile ja kontrollikojale õiguse kasutada lõikes 2 nimetatud õigust lepingute sõlmimise ajal ja pärast seda.

Artikkel 17

Osalemine riigihanke ja toetuste andmise korras ning hangete päritolureeglid

1.
     
  Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse osalemist ja päritolu käsitlevaid eeskirju, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2110/2005 ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta

   (30)

  ja nõukogu 21. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2112/2005 ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta

   (31).

Käesoleva määruse kohaste projektide teostamist käsitlevad dokumendid tehakse kättesaadavaks ka vastava toetuse saaja keeles.

Käesoleva määruse alusel rahastatavates programmides või meetmetes osalemist lubavat lepingut ei sõlmita ühegi ametiasutuse, avalik-õigusliku asutuse või erasektori osalejaga, kes osalevad vahetult rahvusvahelise õiguse või nende rahvusvaheliste konventsioonide, mille lepinguosalised liikmesriigid on, rikkumises või aitavad sellele aktiivselt kaasa või saavad sellest kasu.

2.
     
  Ühendus kehtestab lihtsustatud ja erakorralise menetluse projektikonkurssideks ja toetuse andmise lepingute sõlmimiseks, et hõlbustada juurdepääsu väikese ja keskmise suurusega projektide jaoks, mida teostavad väikesed või keskmise suurusega arengupoliitikas osalejad.

Artikkel 18

Eelfinantseerimine

Eelfinantseerimise korral arvestatakse finantseeringu saaja käsutusse antud summadelt tekkivad intressid lõppsummast maha.

Artikkel 19

Euroopa Investeerimispanga või teiste finantsvahendajate käsutusse antavad fondid

1.   Artikli 11 punktis d käsitletavaid fonde haldavad finantsvahendajad, Euroopa Investeerimispank või mis tahes teine pank või organisatsioon, kellel on nende fondide haldamiseks piisavad vahendid.

2.   Komisjon võtab igal konkreetsel juhul eraldi vastu lõike 1 rakendamissätted, mis määratlevad küsimused, mis on seotud riskide hajutamise, rakendamise vahendaja tasustamise, fondi kasumi kasutamise ja taastamisega ning tegevuse lõpetamise tingimustega.

Artikkel 20

Hindamine

1.   Komisjon
  jälgib ja vaatab oma programme üle läbipaistva osalusprotsessi kaudu ning
  hindab regulaarselt geograafilise ja temaatilise poliitika ja programmide ja valdkondliku poliitika tulemusi ning programmitöö tõhusust, et veenduda eesmärkide täitmises ja võimaldada koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks.

Lisaks sisehindamisele tellib komisjon omal algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel avaliku pakkumise alusel sõltumatuid välishindamisi, et saada hinnang oma mitmeaastastele näidisprogrammidele, geograafiliste ja temaatiliste programmide kvaliteedile ning esitada ettepanekuid nendes sisalduvate eesmärkide saavutamiseks.

Kõnealuste ülevaatamiste ja hindamiste kontekstis kontrollib komisjon, et programmide kaudu rakendatakse artiklis 3 märgitud poliitikat kujundavates määrustes sätestatud prioriteete.

2.
     
  Komisjon teostab omal algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu soovil sarnaseid sisehindamisi ning tellib avalikul pakkumisel valitud sõltumatute organisatsioonide poolt välishindamisi, et saada hinnang käesoleva määruse raames läbiviidavate projektide ja teiste tegevuste tulemustele, et hinnata projektide ja tegevuste tõhusust, tehes kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning võimaldades komisjonil koostada tulevaste meetmete tõhustamiseks soovitusi.

Samuti korraldab komisjon korrapäraselt oma finantsmenetluste ja käesoleva määruse raames tegutsevate talituste tegevuse välisauditeid.

3.   Komisjon edastab informeerimiseks hindamisaruanded
  Euroopa Parlamendile ja

  artikli 22 põhjal moodustatud komiteele.
  Liikmesriigid võivad taotleda konkreetsete hindamiste arutamist artiklis 22 osutatud komitees.

Neid tulemusi võetakse arvesse programmi koostamisel ja vahendite eraldamisel.

4.
     
  Komisjon kaasab mitteriiklikud osalejad käesoleva määruse alusel antava ühenduse abi hindamise etappi.

IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Aastaaruanne

1.   Komisjon jälgib käesolevast määrusest tulenevate meetmete rakendamise edusamme ja edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande
  antava
  abi rakendamise
  ja tulemuste ning võimalusel tagajärgede ja mõju
  kohta. Aruanne edastatakse samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

2.   
  Aastaaruandes
  esitatakse informatsioon eelmisel aastal finantseeritud meetmete kohta ja kontrollimise ja hindamise tulemused,
  asjaomaste partnerite kaasamine,
  samuti eelarvevahendite kasutamine kohustuste ja väljamaksete näol partnerriikide ja -piirkondade lõikes ning koostöövaldkondade lõikes.
  Aruandes hinnatakse abi tulemusi, kasutades võimalikult palju konkreetseid ja mõõdetavaid näitajaid, ning selle rolli määruse eesmärkide saavutamisel.

Artikkel 22

Komitee

1.   Komisjoni juures tegutseb komitee
  , milles on esindatud ka Euroopa Parlament.

2.   Juhul kui viidatakse sellele lõikele, rakendatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,
   (32) artiklite 4 ja 7 sätteid, võttes samuti arvesse nimetatud otsuse artiklit 8. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ettenähtud ajavahemikuks on kinnitatud 30 päeva.

3.   Juhul kui viidatakse sellele lõikele, rakendatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklite 3 ja 7 sätteid, võttes samuti arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.

Euroopa Parlamendi õigust saada kõnealuse otsuse artikli 7 lõike 3 alusel korrapäraselt teavet tuleb täielikult austada.

4.   Komitee võtab vastu oma sisekorra. See sisekord hõlmab eeskirju, mis võimaldavad komisjonil vastavalt artikli 9 lõikele 1 vastu võtta erimeetmeid vastavalt kiirmenetlusele.

5.
     
  Komitee koosolekute protokollid saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile.

6.   Komitee töös osaleb Euroopa Investeerimispanga
  esindaja.

Artikkel 23

Toetuste andmise peatamine

Lisaks partnerriikide ja -piirkondadega sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingute sätetele abi peatamise kohta on nõukogul
  õigus pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, üheaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastatud
  komisjoni ettepanekul, juhul kui partnerriik ei järgi
  artikli 2 lõikes 1
  nimetatud põhimõtteid
  ja kui läbirääkimised partnerriigiga on läbi kukkunud või nendest keeldutakse või eriti kiireloomulistel juhtudel, võtta
  kvalifitseeritud häälteenamusega asjakohaseid meetmeid kogu partnerriigile käesoleva määruse põhjal osutatava abi suhtes.
  Kõnealusteks meetmeteks võib olla abi osaline või täielik peatamine.

Rikkumiste korral peab ühenduse toetuse saaja esitama määratud ajavahemiku jooksul üksikasjaliku selgituse; kui abisaaja vastus ei ole rahuldav, võib abi peatada ning nõuda tagasi varem makstud summad.

Kui partnerriik rikub tõsiselt põhimõtteid, millele EL on rajatud ja mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, vähendatakse käesoleva määruse alusel toetust saavale valitsusele antavat ühenduse abi. Selliste olukordade vältimiseks tuleks eelistada projekte, milles ELi liikmesriigid või organisatsioonid püüdlevad demokraatlike institutsioonide ülesehitamise ning inimõiguste ja vaba meedia arendamise poole.

Euroopa Parlament või nõukogu võib taotleda, et komisjon esitaks nõukogule ettepaneku asjakohaste meetmete võtmise kohta vastavalt lõikele 1 seoses käesoleva määruse alusel antava mis tahes abiga. Komisjon esitab oma ettepaneku nõukogule kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest või põhjendab oma keeldumist.

Abi täielikul peatamisel võidakse ühenduse abi teha jätkuvalt kättesaadavaks kohalikele valitsusvälistele organisatsioonidele, mis asuvad partnerriikides, mis rikuvad tõsiselt põhimõtteid, millele EL on rajatud ja mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, et toetada asjaomases riigis demokraatliku institutsiooni ülesehitamist ning inimõiguste ja vaba meedia arendamist.

Artikkel 24

Finantssätted

1.   Finantsraamistiku ulatus käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on
  47 122 000 000

  eurot, millest 23 572 000 000 eurot on ette nähtud geograafilise koostöö finantseerimiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega, välja arvatud
  Lõuna-Aafrika.

2.   Iga-aastase finantseeringu suurus kinnitatakse eelarveasutuste poolt vastavalt finantsperspektiividele.

Artikkel 25

Määruse ülevaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  hiljemalt 31. detsembriks 2010 aruande käesoleva määruse rakendamise kohta selle rakendamise esimesel kolmel aastal, vajadusel koos õigusakti ettepanekuga, mis sisaldab vajalikke muudatusettepanekuid
  .

Artikkel 26

1.   Alates 1. jaanuarist 2007 tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta;

| b) | Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1567/2003, 15. juulist 2003, arengumaades geneetilise ja seksuaalse tervishoiuga seotud poliitikate ja ning nendega seotud õiguste kohta; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1567/2003, 15. juulist 2003, arengumaades geneetilise ja seksuaalse tervishoiuga seotud poliitikate ja ning nendega seotud õiguste kohta;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete
  kohta; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete
  kohta;

| e) | Euroopa
  Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 806/2004 sugudevahelise võrdsuse edendamise kohta arengukoostöös; |
| --- | --- |

e)

Euroopa
  Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 806/2004 sugudevahelise võrdsuse edendamise kohta arengukoostöös;

| f) | nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta, muudetud ja täiendatud määrustega (EÜ) nr 955/2002 ja nr 625/2004; |
| --- | --- |

f)

nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta, muudetud ja täiendatud määrustega (EÜ) nr 955/2002 ja nr 625/2004;

| g) | nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades; |
| --- | --- |

g)

nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades;

| h) | nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmete kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/2001, millega muudetakse toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/96 artiklit
  21; |
| --- | --- |

h)

nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmete kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1726/2001, millega muudetakse toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise toetusmeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/96 artiklit
  21;

| i) | Euroopa
  Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 arengukoostöö kohta Lõuna-Aafrikaga; |
| --- | --- |

i)

Euroopa
  Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 arengukoostöö kohta Lõuna-Aafrikaga;

| j) | nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta; |
| --- | --- |

j)

nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta;

| k) | nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades; |
| --- | --- |

k)

nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades;

| l) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001, kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades; |
| --- | --- |

l)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001, kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades;

| m) | nõukogu 24 märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 550/97 HIV/AIDSga seotud abinõude kohta arengumaades; |
| --- | --- |

m)

nõukogu 24 märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 550/97 HIV/AIDSga seotud abinõude kohta arengumaades;

| n) | nõukogu 22. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1484/97 rahvastikupoliitikaga ja -programmidega seotud abi kohta arengumaades; |
| --- | --- |

n)

nõukogu 22. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1484/97 rahvastikupoliitikaga ja -programmidega seotud abi kohta arengumaades;

| o) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 266/2006, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform. |
| --- | --- |

o)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 266/2006, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform.

2.   Kehtetuks tunnistatud määrusi kohaldatakse õigusaktides ja lepingutes, mis on seotud enne 2007. aastat käivitatud tegevustega.

Artikkel 27

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007
  kuni 31. detsembrini 2013
  .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukoht.

1

Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukoht.

(2)  ELT L [...], [...], lk [...].

2

(3)  ELT L [...], [...], lk [...].

3

(4)  

  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1



  .

4

ELT C 46, 24.2.2006, lk 1

.

(5)  (KOM(1996)0153).

5

(KOM(1996)0153).

(6)  (KOM(2001)0153).

6

(KOM(2001)0153).

(7)  ELT ...

7

ELT ...

(8)  
  ELT L 224, 6.9.2003, lk 7

  .

8

ELT L 224, 6.9.2003, lk 7

.

(9)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 1.

9

(10)  
  ELT L 288, 15.11.2000, lk 1

  .

10

ELT L 288, 15.11.2000, lk 1

.

(11)  EÜT L 288, 15.11.2000, lk 6.

11

(12)  
  ELT L 143, 30.4.2004, lk 40

  .

12

ELT L 143, 30.4.2004, lk 40

.

(13)  
  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 6

  . Määrust on muudetud ja täiendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 625/2004 (

  ELT L 99, 3.4.2004, lk 1

  ).

13

EÜT L 213, 30.7.1998, lk 6

. Määrust on muudetud ja täiendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 625/2004 (

ELT L 99, 3.4.2004, lk 1

).

(14)  
  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 1

  .

14

EÜT L 213, 30.7.1998, lk 1

.

(15)  
  EÜT L 166, 5.7.1996, lk 1

  .

15

EÜT L 166, 5.7.1996, lk 1

.

(16)  
  EÜT L 234, 1.9.2001, lk 10

  .

16

EÜT L 234, 1.9.2001, lk 10

.

(17)  
  EÜT L 198, 4.8.2000, lk 1

  .

17

EÜT L 198, 4.8.2000, lk 1

.

(18)  
  EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1

  .

18

EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1

.

(19)  
  EÜT L 306, 28.11.1996, lk 1

  .

19

EÜT L 306, 28.11.1996, lk 1

.

(20)  
  EÜT L 287, 31.10.2001, lk 3

  .

20

EÜT L 287, 31.10.2001, lk 3

.

(21)  
  EÜT L 85, 27.3.1997, lk 1

  .

21

EÜT L 85, 27.3.1997, lk 1

.

(22)  
  EÜT L 202, 30.7.1997, lk 1

  .

22

EÜT L 202, 30.7.1997, lk 1

.

(23)  

  ELT L 50, 21.2.2006, lk 1



  .

23

ELT L 50, 21.2.2006, lk 1

.

(24)  
  ELT ...

24

ELT ...

(25)  

  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1



  . Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (



  ELT L 284, 31.10.2003, lk 1



  ).

25

EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1

. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (

ELT L 284, 31.10.2003, lk 1

).

(26)  
  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1

  .

26

EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1

.

(27)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (

  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1

  ).

27

Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (

EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1

).

(28)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (

  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2

  ).

28

Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (

EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2

).

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (

  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1

  ).

29

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (

EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1

).

(30)  

  ELT L 344, 27.12.2005, lk 1



  .

30

ELT L 344, 27.12.2005, lk 1

.

(31)  

  ELT L 344, 27.12.2005, lk 23



  .

31

ELT L 344, 27.12.2005, lk 23

.

(32)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23

  .

32

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23

.

P6_TA(2006)0218

Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0108) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0108) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 159 lõiget 3 ja artikli 181a lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0093/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 159 lõiget 3 ja artikli 181a lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0093/2005);

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni katastroofiliste üleujutuste kohta Euroopas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni katastroofiliste üleujutuste kohta Euroopas (2);

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0123/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0123/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus sisalduvate 2006. aastale järgnevate assigneeringute suurus sõltub järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast otsusest; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus sisalduvate 2006. aastale järgnevate assigneeringute suurus sõltub järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast otsusest;

| 3. | palub komisjonil pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist vajaduse korral esitada ettepaneku programmi võrdlussumma kohandamise kohta; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist vajaduse korral esitada ettepaneku programmi võrdlussumma kohandamise kohta;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 471.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334.

P6_TC1-COD(2005)0033

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 kolmandat lõiku ja artikli 181a teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

toimides artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Katastroofi all mõistetakse ulatuslikku laastavat sündmust, mis tekitab elanikkonnale ja keskkonnale tõsist kahju, nagu näiteks üleujutus, tulekahju või põud.

  Ulatuslike katastroofide või kriisiolukordade korral peaks ühendus näitama üles oma solidaarsust liikmesriikide ja
  eelkõige
  asjaomase elanikkonna suhtes, andes
  viivitamatult spetsiifilist
  finantsabi, et aidata kaasa tavapäraste elutingimuste kiirele taastamisele kahjustatud piirkondades, ja andes panuse rahaliseks hüvitiseks
  otsestele ohvritele, võtmata üle riigi- või eraasutuste ülesandeid
  . |
| --- | --- |

(1)

Katastroofi all mõistetakse ulatuslikku laastavat sündmust, mis tekitab elanikkonnale ja keskkonnale tõsist kahju, nagu näiteks üleujutus, tulekahju või põud.

  Ulatuslike katastroofide või kriisiolukordade korral peaks ühendus näitama üles oma solidaarsust liikmesriikide ja
  eelkõige
  asjaomase elanikkonna suhtes, andes
  viivitamatult spetsiifilist
  finantsabi, et aidata kaasa tavapäraste elutingimuste kiirele taastamisele kahjustatud piirkondades, ja andes panuse rahaliseks hüvitiseks
  otsestele ohvritele, võtmata üle riigi- või eraasutuste ülesandeid
  .

| (2) | Euroopa Liidu solidaarsusfond (edaspidi “fond”) annab ühendusele ulatuslike katastroofide või kriisiolukordade korral tegutsemisvõime. Nii annab fond olulise panuse sellesse, et ühendus tegutseks paremini ja sihipärasemalt valdkondades, milles tegutsemist kodanikud ühenduselt ootavad. Seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et fondi rahalised vahendid oleks vastavuses fondi kohaldamisalaga, et ühendus saaks kõikidel tingimustel vastata laienenud ja edasi laienevas Euroopa Liidus kodanike ootustele. See tähendab ühest küljest, et tuleb vältida kohaldamisala liigset laiendamist, ja teisest küljest, et ühendusel on selgelt määratletud kohaldamisalades kasutada piisavalt vahendeid isegi erakordsetel kriisiaastatel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu solidaarsusfond (edaspidi “fond”) annab ühendusele ulatuslike katastroofide või kriisiolukordade korral tegutsemisvõime. Nii annab fond olulise panuse sellesse, et ühendus tegutseks paremini ja sihipärasemalt valdkondades, milles tegutsemist kodanikud ühenduselt ootavad. Seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et fondi rahalised vahendid oleks vastavuses fondi kohaldamisalaga, et ühendus saaks kõikidel tingimustel vastata laienenud ja edasi laienevas Euroopa Liidus kodanike ootustele. See tähendab ühest küljest, et tuleb vältida kohaldamisala liigset laiendamist, ja teisest küljest, et ühendusel on selgelt määratletud kohaldamisalades kasutada piisavalt vahendeid isegi erakordsetel kriisiaastatel.

| (3) | Ühendus peaks üles näitama solidaarsust ka Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavate riikidega. |
| --- | --- |

(3)

Ühendus peaks üles näitama solidaarsust ka Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavate riikidega.

| (4) | Ulatuslikke ökoloogilisi, tööstuslikke ja tehnoloogilisi
  katastroofe, sealhulgas
  jõe- ja
  merereostus ja kiirgusohud
  , võivad põhjustada inimesed või juhused või vahetu laastava mõjuga (nt üleujutused või metsatulekahjud) või pikaajaliste tagajärgedega (nt põud või pakane) looduslikud sündmused või terrorirünnakud
  . Olemasolevate majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse alaste vahendite abil on võimalik finantseerida riskiennetusmeetmeid ja kahjustatud infrastruktuuri parandustöid. Fond, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (3), võimaldab ühendusel aidata mobiliseerida
  vahetult kannatanud
  inimeste esmavajadusi täitvad hädaabiteenistused ning kiiresti taastada kahjustatud olulise tähtsusega infrastruktuur, et katastroofi tõttu kannatanud piirkondades saaks jätkuda majandustegevus. Kõnealuse fondi kohaldamisala
  hõlmab
  siiski
  eelkõige loodussündmustest tulenevaid katastroofe ning
  tuleks luua ka säte, mis võimaldab ühendusel tegutseda ka mittelooduslikul põhjusel tekkinud kriisiolukorras
  ja kriisiolukorras, mille puhul ei ole vastutusküsimus piisavalt selge
  . |
| --- | --- |

(4)

Ulatuslikke ökoloogilisi, tööstuslikke ja tehnoloogilisi
  katastroofe, sealhulgas
  jõe- ja
  merereostus ja kiirgusohud
  , võivad põhjustada inimesed või juhused või vahetu laastava mõjuga (nt üleujutused või metsatulekahjud) või pikaajaliste tagajärgedega (nt põud või pakane) looduslikud sündmused või terrorirünnakud
  . Olemasolevate majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse alaste vahendite abil on võimalik finantseerida riskiennetusmeetmeid ja kahjustatud infrastruktuuri parandustöid. Fond, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (3), võimaldab ühendusel aidata mobiliseerida
  vahetult kannatanud
  inimeste esmavajadusi täitvad hädaabiteenistused ning kiiresti taastada kahjustatud olulise tähtsusega infrastruktuur, et katastroofi tõttu kannatanud piirkondades saaks jätkuda majandustegevus. Kõnealuse fondi kohaldamisala
  hõlmab
  siiski
  eelkõige loodussündmustest tulenevaid katastroofe ning
  tuleks luua ka säte, mis võimaldab ühendusel tegutseda ka mittelooduslikul põhjusel tekkinud kriisiolukorras
  ja kriisiolukorras, mille puhul ei ole vastutusküsimus piisavalt selge
  .

| (5) | Võetava meetme eesmärk on täiendada asjaomase riigi tehtavaid jõupingutusi sellistel juhtudel, kui katastroofi või kriisiolukorra tagajärjed on niivõrd tõsised, et kannatanud riigid ei saa lahendada seda olukorda üksnes oma vahenditega. Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral täita seda eesmärki, mis meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud lähimuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(5)

Võetava meetme eesmärk on täiendada asjaomase riigi tehtavaid jõupingutusi sellistel juhtudel, kui katastroofi või kriisiolukorra tagajärjed on niivõrd tõsised, et kannatanud riigid ei saa lahendada seda olukorda üksnes oma vahenditega. Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral täita seda eesmärki, mis meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud lähimuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Fondi tuleks rahastada väljaspool finantsraamistikku, kusjuures maksimumsumma võetaks kasutusele üksnes siis, kui seda peetakse vajalikuks. Piisava rahastamise tagamiseks tuleks fond maksimaalse suurusega kuni 7 miljardit euro paigutada paindlikkusreservi. |
| --- | --- |

(6)

Fondi tuleks rahastada väljaspool finantsraamistikku, kusjuures maksimumsumma võetaks kasutusele üksnes siis, kui seda peetakse vajalikuks. Piisava rahastamise tagamiseks tuleks fond maksimaalse suurusega kuni 7 miljardit euro paigutada paindlikkusreservi.

| (7) | Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt peaks kõnealuse määruse alusel võetavat meedet kohaldatama üksnes ulatuslike katastroofide puhul. Need tuleks määratleda sõltuvalt valdkonnast.
  Terrorirünnaku korral peab ühendus reageerima
  ka juhtudel,
  kui materiaalne kahju ei vasta küll fondi kasutuselevõtu kvantitatiivsele kriteeriumile, kuid rünnaku
  tagajärjed
  on nii
  tõsised
  , et vajalik on ühenduse solidaarsus
  . Kõrvaliste või isoleeritud piirkondade, nagu saarte ja äärepoolseimate alade, erilist olukorda

  võetakse arvesse nende piirkondadega sisseseatud tõhustatud partnerluse alusel
  . |
| --- | --- |

(7)

Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt peaks kõnealuse määruse alusel võetavat meedet kohaldatama üksnes ulatuslike katastroofide puhul. Need tuleks määratleda sõltuvalt valdkonnast.
  Terrorirünnaku korral peab ühendus reageerima
  ka juhtudel,
  kui materiaalne kahju ei vasta küll fondi kasutuselevõtu kvantitatiivsele kriteeriumile, kuid rünnaku
  tagajärjed
  on nii
  tõsised
  , et vajalik on ühenduse solidaarsus
  . Kõrvaliste või isoleeritud piirkondade, nagu saarte ja äärepoolseimate alade, erilist olukorda

  võetakse arvesse nende piirkondadega sisseseatud tõhustatud partnerluse alusel
  .

| (8) | Eelmise fondi esimeste kohaldamisaastate jooksul saadud kogemused on välja toonud selle kohaldamisraskused aeglaselt arenevate katastroofide puhul. Seetõttu tuleb käesolevas määruses sätestada selgelt aeg, millest alates on taotlus toetuskõlbulik. Samuti tuleb viia toetuskõlbulikkuse süsteem kooskõlla katastroofi põhjustanud sündmuse eritunnuste, tugevuse ja kestusega, millega tagatakse eelkõige rahaline kate seda liiki katastroofide korral võetavatele erimeetmetele. |
| --- | --- |

(8)

Eelmise fondi esimeste kohaldamisaastate jooksul saadud kogemused on välja toonud selle kohaldamisraskused aeglaselt arenevate katastroofide puhul. Seetõttu tuleb käesolevas määruses sätestada selgelt aeg, millest alates on taotlus toetuskõlbulik. Samuti tuleb viia toetuskõlbulikkuse süsteem kooskõlla katastroofi põhjustanud sündmuse eritunnuste, tugevuse ja kestusega, millega tagatakse eelkõige rahaline kate seda liiki katastroofide korral võetavatele erimeetmetele.

| (9) | Ulatuslikud katastroofid — eriti kui on tegemist loodusõnnetustega — tekitavad kahju sageli mitmele riigile. Kui ulatuslik katastroof on tabanud toetuskõlblikku riiki,
  võib
  anda toetust ka toetuskõlblikule naaberriigile, mis on sama katastroofi tõttu kannatada saanud. |
| --- | --- |

(9)

Ulatuslikud katastroofid — eriti kui on tegemist loodusõnnetustega — tekitavad kahju sageli mitmele riigile. Kui ulatuslik katastroof on tabanud toetuskõlblikku riiki,
  võib
  anda toetust ka toetuskõlblikule naaberriigile, mis on sama katastroofi tõttu kannatada saanud.

| (10) | Ühenduse abi peaks asjaomaste riikide jõupingutusi täiendama ning seda tuleks kasutada riiklike kulutuste selle osa katmiseks, mis on ette nähtud kõige tähtsamateks katastroofist tingitud erakorralisteks meetmeteks. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse abi peaks asjaomaste riikide jõupingutusi täiendama ning seda tuleks kasutada riiklike kulutuste selle osa katmiseks, mis on ette nähtud kõige tähtsamateks katastroofist tingitud erakorralisteks meetmeteks.

| (11) | Lähimuspõhimõtte kohaselt tuleks ühenduse abi anda üksnes kahjustatud riigi taotluse alusel. Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse õiglaselt. |
| --- | --- |

(11)

Lähimuspõhimõtte kohaselt tuleks ühenduse abi anda üksnes kahjustatud riigi taotluse alusel. Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse õiglaselt.

| (12) | Taotlejariikid võivad vajada viivitamatut finantsabi, mis aitaks katta kõige pakilisemate päästeoperatsioonidega seotud kulutusi. Taotlejariigi taotlusel tuleks teha ettemakse kohe pärast kõnealuse taotluse kättesaamist. |
| --- | --- |

(12)

Taotlejariikid võivad vajada viivitamatut finantsabi, mis aitaks katta kõige pakilisemate päästeoperatsioonidega seotud kulutusi. Taotlejariigi taotlusel tuleks teha ettemakse kohe pärast kõnealuse taotluse kättesaamist.

| (13) | Heaperemehelik finantsjuhtimine peab tagama, et ühendus oleks võimeline reageerima, kui
  lühikese aja jooksul
  toimub mitu
  järjestikust
  katastroofi. |
| --- | --- |

(13)

Heaperemehelik finantsjuhtimine peab tagama, et ühendus oleks võimeline reageerima, kui
  lühikese aja jooksul
  toimub mitu
  järjestikust
  katastroofi.

| (14) | On asjakohane võimaldada konkreetsete rahaliste vahendite määramise suhtes kiiret otsustamist ja nende vahetut kasutamist. Haldusmenetlust tuleks vastavalt kohandada ja piirduda ainult vältimatult vajalike toimingutega. Sel eesmärgil käsitleb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
   (4)
  fondi rahastamist. |
| --- | --- |

(14)

On asjakohane võimaldada konkreetsete rahaliste vahendite määramise suhtes kiiret otsustamist ja nende vahetut kasutamist. Haldusmenetlust tuleks vastavalt kohandada ja piirduda ainult vältimatult vajalike toimingutega. Sel eesmärgil käsitleb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
   (4)
  fondi rahastamist.

| (15) | Maksemehhanismid ja kõnealuse määruse alusel antavate toetuste kasutamine peaksid vastama olukorra pakilisusele. Seetõttu tuleks sätestada
  realistlik
  tähtaeg antud finantsabi kasutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Maksemehhanismid ja kõnealuse määruse alusel antavate toetuste kasutamine peaksid vastama olukorra pakilisusele. Seetõttu tuleks sätestada
  realistlik
  tähtaeg antud finantsabi kasutamiseks.

| (16) | Abistajariik peaks
  oma põhiseaduslike, institutsiooniliste, õiguslike ja finantssätete raames
  kaasama
  piirkondlikud või kohalikud asutused rakenduskokkulepete sõlmimisel ja kohaldamisel. Siiski peaks jääma abisaajariik vastutavaks toetuse rakendamise ja ühenduse abiga rahastatavate meetmete haldamise ja kontrollimise eest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5) (edaspidi “finantsmäärus”). |
| --- | --- |

(16)

Abistajariik peaks
  oma põhiseaduslike, institutsiooniliste, õiguslike ja finantssätete raames
  kaasama
  piirkondlikud või kohalikud asutused rakenduskokkulepete sõlmimisel ja kohaldamisel. Siiski peaks jääma abisaajariik vastutavaks toetuse rakendamise ja ühenduse abiga rahastatavate meetmete haldamise ja kontrollimise eest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5) (edaspidi “finantsmäärus”).

| (17) | Käesoleva määruse alusel rahastatav meede ei tohiks saada rahalist toetust muude ühenduse rahastamisvahendite kaudu. Kui seoses ühe meetmega on konkreetsete kahjude korvamiseks ette nähtud rahaline toetus ühenduse või rahvusvahelistest vahenditest, siis ei tohiks kõnealune meede käesoleva määruse raames saada toetust samaks otstarbeks. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse alusel rahastatav meede ei tohiks saada rahalist toetust muude ühenduse rahastamisvahendite kaudu. Kui seoses ühe meetmega on konkreetsete kahjude korvamiseks ette nähtud rahaline toetus ühenduse või rahvusvahelistest vahenditest, siis ei tohiks kõnealune meede käesoleva määruse raames saada toetust samaks otstarbeks.

| (18) | Ühenduse meetmed ei tohiks vabastada vastutusest kolmandaid isikuid, kes põhimõtte “saastaja maksab ”kohaselt kannavad esmajärjekorras vastutust enda tekitatud kahju eest, ega pidurdada ennetusabinõude kasutamist ei liikmesriigi ega ühenduse tasandil
  ega asendada riiklikku või erakindlustust
  . |
| --- | --- |

(18)

Ühenduse meetmed ei tohiks vabastada vastutusest kolmandaid isikuid, kes põhimõtte “saastaja maksab ”kohaselt kannavad esmajärjekorras vastutust enda tekitatud kahju eest, ega pidurdada ennetusabinõude kasutamist ei liikmesriigi ega ühenduse tasandil
  ega asendada riiklikku või erakindlustust
  .

| (19) | Ühenduse rahalise abi rakendamisel tuleb kindlustada suurim läbipaistvus ja nõuetekohane kontroll rahaliste vahendite kasutamise üle. |
| --- | --- |

(19)

Ühenduse rahalise abi rakendamisel tuleb kindlustada suurim läbipaistvus ja nõuetekohane kontroll rahaliste vahendite kasutamise üle.

| (20) | Tuleks sätestada abisaajariikide kohustus põhjendada saadud abi kasutamist. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks sätestada abisaajariikide kohustus põhjendada saadud abi kasutamist.

| (21) | Erandlikes olukordades ja olenevalt katastroofi toimumise aastal käesoleva määruse alusel kättesaadavatest solidaarsusmeetmeteks ettenähtud rahalistest vahenditest tuleks sätestada täiendavad toetused järgmise aasta rahaliste assigneeringute alusel. |
| --- | --- |

(21)

Erandlikes olukordades ja olenevalt katastroofi toimumise aastal käesoleva määruse alusel kättesaadavatest solidaarsusmeetmeteks ettenähtud rahalistest vahenditest tuleks sätestada täiendavad toetused järgmise aasta rahaliste assigneeringute alusel.

| (22) | Tuleb tagada, et ühenduse pädevad asutused suudaksid täita oma finantskontrolliga seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(22)

Tuleb tagada, et ühenduse pädevad asutused suudaksid täita oma finantskontrolliga seotud kohustusi.

| (23) | Kulude toetus, mille hiljem hüvitavad kolmandad isikud või mida ei kasutata vastavalt käesolevale määrusele või mida kahjude lõpliku hindamise alusel maksti liiga palju, kuulub tagastamisele. |
| --- | --- |

(23)

Kulude toetus, mille hiljem hüvitavad kolmandad isikud või mida ei kasutata vastavalt käesolevale määrusele või mida kahjude lõpliku hindamise alusel maksti liiga palju, kuulub tagastamisele.

| (24) | Käesoleva määruse alusel võetavatele solidaarsusmeetmetele tuleks ette näha tehniline abi, et
  parandada liikmesriikide võimet esitada komisjonile ja teistele asjaomastele organitele nõuetekohaselt täidetud abi saamise taotlus ning komisjoni võimet
  hinnata talle esitatud taotlusi. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse alusel võetavatele solidaarsusmeetmetele tuleks ette näha tehniline abi, et
  parandada liikmesriikide võimet esitada komisjonile ja teistele asjaomastele organitele nõuetekohaselt täidetud abi saamise taotlus ning komisjoni võimet
  hinnata talle esitatud taotlusi.

| (25) | Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast tuleks tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 2012/2002. Selle sätteid tuleks siiski jätkuvalt kohaldada mis tahes enne kõnealust kuupäeva esitatud taotluste suhtes, |
| --- | --- |

(25)

Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast tuleks tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 2012/2002. Selle sätteid tuleks siiski jätkuvalt kohaldada mis tahes enne kõnealust kuupäeva esitatud taotluste suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Luuakse Euroopa Liidu solidaarsusfond (edaspidi “fond”), mis võimaldab ühendusel reageerida ulatuslikele katastroofidele
  või kriisiolukordadele
  , mis mõjutavad liikmesriike
  võinende piirkondi
  või Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavaid kandidaatriike (edaspidi “toetuskõlbulikud riigid”).

2.
     
  Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavale kandidaatriigile võib fondist abi anda ainult siis, kui ulatuslik katastroof mõjutab kõnealuse riigi ja mõne liikmesriigi vahel asuvat piiriülest maa- või mereala.

3.   Käesoleva määrusega sätestatakse eeskirjad fondi meetmete kohta seoses järgmisega:

| a) | loodusõnnetused; |
| --- | --- |

a)

loodusõnnetused;

| b) | tööstuslikud ja
  /või
  tehnoloogilised katastroofid; |
| --- | --- |

b)

tööstuslikud ja
  /või
  tehnoloogilised katastroofid;

| c) | häireolukorrad tervishoiuvaldkonnas; |
| --- | --- |

c)

häireolukorrad tervishoiuvaldkonnas;

| d) | terroriaktid. |
| --- | --- |

d)

terroriaktid.

Artikkel 2

Katastroofid

Käesoleva määruse tähenduses on tegemist ulatusliku katastroofiga
  või kriisiolukorraga
  , kui see põhjustab vähemalt ühes toetuskõlbulikus riigis otsest kahju, mille hinnanguline summa ületab 1 miljardit euro (2007. aasta hindade alusel) või on üle 0,5 % asjaomase riigi rahvamajanduse kogutulust.

Isegi kui kvantitatiivseid kriteeriumeid ei täideta, võib komisjon erandlike ja nõuetekohaste tingimuste korral tunnistada, et toetuskõlbuliku riigi
  territooriumiteatavas osas
  on toimunud katastroof
  või kriisiolukord
  .
  Sellistel juhtudel võtab komisjon fondi raames kõik vajalikud meetmed.

Arvesse võetakse kõrvaliste või isoleeritud piirkondade, näiteks asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 määratletud saarte ja äärepoolseimatel alade, erilist olukorda.

Artikkel 3

Solidaarsusmeetmed

1.   Toetuskõlbuliku riigi taotlusel võib komisjon anda fondist finantsabi toetusena, kui riigi territooriumil on toimunud ulatuslik katastroof
  või valitseb ulatuslik kriisiolukord
  .

Kui toetuskõlbulik riik, millel on ühine piir esimeses lõigus nimetatud riigiga, on kõnealuse ulatusliku katastroofi
  või kriisiolukorra
  tõttu kannatada saanud, võib komisjon anda ka sellele riigile fondist abi.

2.   Iga katastroofi kohta võib toetuskõlbulik riik saada üksnes ühe toetuse.

Artikkel 4

Toetuskõlbulikud meetmed

Käesoleva määruse alusel antakse finantsabi üksnes nendele meetmetele, edaspidi “toetuskõlbulikud meetmed”, mida teostavad kõnealuse riigi ametiasutused või asutused, mis tegutsevad üldsuse huvides ning mis kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:

| a) | olulised eriolukorra meetmed infrastruktuuri ja seadmete viivitamatuks töökorda seadmiseks
  , eriolukorra infrastruktuuride loomiseks ja elanikkonna viivitamatu varustamise tagamiseks
  energeetika,
  joogiveevarustuse
  ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi, meditsiini ja hariduse valdkonnas;
  elanikkonna vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

a)

olulised eriolukorra meetmed infrastruktuuri ja seadmete viivitamatuks töökorda seadmiseks
  , eriolukorra infrastruktuuride loomiseks ja elanikkonna viivitamatu varustamise tagamiseks
  energeetika,
  joogiveevarustuse
  ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi, meditsiini ja hariduse valdkonnas;
  elanikkonna vajaduste rahuldamiseks;

| b) | viivitamatu meditsiiniabi ja meetmed, mis kaitsevad elanikkonda
  suure kriisi tekkimisel tervishoiuvaldkonnas
  ; |
| --- | --- |

b)

viivitamatu meditsiiniabi ja meetmed, mis kaitsevad elanikkonda
  suure kriisi tekkimisel tervishoiuvaldkonnas
  ;

| c) | asjaomase elanikkonna esmavajadusi rahuldava ajutise majutamise korraldamine ja päästeteenistuste rahastamine; |
| --- | --- |

c)

asjaomase elanikkonna esmavajadusi rahuldava ajutise majutamise korraldamine ja päästeteenistuste rahastamine;

| d) | meetmed viivitamatuks võitlemiseks loodusõnnetuste või nende kohese mõjuga ning
  kaitseinfrastruktuuride viivitamatuks kaitsmiseks; |
| --- | --- |

d)

meetmed viivitamatuks võitlemiseks loodusõnnetuste või nende kohese mõjuga ning
  kaitseinfrastruktuuride viivitamatuks kaitsmiseks;

| e) | meetmed kultuuripärandi viivitamatuks kindlustamiseks; |
| --- | --- |

e)

meetmed kultuuripärandi viivitamatuks kindlustamiseks;

| f) | olulised eriolukorra meetmed katastroofipiirkondade viivitamatuks puhastamiseks; |
| --- | --- |

f)

olulised eriolukorra meetmed katastroofipiirkondade viivitamatuks puhastamiseks;

| g) | erakorralised meetmed ulatuslike katastroofide ja terrorirünnakute
  otseste ohvrite
  arstlikuks abistamiseks ning
  psühholoogiline ja sotsiaalne abi
  ohvritele ja nende perekondadele
  . |
| --- | --- |

g)

erakorralised meetmed ulatuslike katastroofide ja terrorirünnakute
  otseste ohvrite
  arstlikuks abistamiseks ning
  psühholoogiline ja sotsiaalne abi
  ohvritele ja nende perekondadele
  .

Artikkel 5

Taotlused

1.   Toetuskõlbulik riik võib nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kümme nädalat pärast
  ulatusliku
  katastroofi
  või kriisiolukorra
  tekitatud
  algsest kahjust ametiasutuste esmakordse teavitamise kuupäeva
  esitada komisjonile fondilt abi saamise taotluse, kuhu märgitakse kogu olemasolev teave ning vähemalt järgmised andmed:

| a) | katastroofi tekitatud kahju ning selle mõju asjaomasele elanikkonnale
  , keskkonnale
  ja majandusele
  ning kultuuri- ja looduspärandile
  ; |
| --- | --- |

a)

katastroofi tekitatud kahju ning selle mõju asjaomasele elanikkonnale
  , keskkonnale
  ja majandusele
  ning kultuuri- ja looduspärandile
  ;

| b) | artikli 4 kategooriates loetletud katastroofi korral võetavate asjakohaste meetmete arvestuslike kulude liigitus; |
| --- | --- |

b)

artikli 4 kategooriates loetletud katastroofi korral võetavate asjakohaste meetmete arvestuslike kulude liigitus;

| c) | muud ühenduse rahastamisallikad, millest võidakse panustada katastroofi tagajärgede kõrvaldamisse; |
| --- | --- |

c)

muud ühenduse rahastamisallikad, millest võidakse panustada katastroofi tagajärgede kõrvaldamisse;

| d) | muud riiklikud või rahvusvahelised rahastamisallikad, sealhulgas riiklik ja erakindlustus, mis võib osaleda kahju kõrvaldamisega ning eelkõige toetuskõlbulike meetmetega seotud kulude katmises. |
| --- | --- |

d)

muud riiklikud või rahvusvahelised rahastamisallikad, sealhulgas riiklik ja erakindlustus, mis võib osaleda kahju kõrvaldamisega ning eelkõige toetuskõlbulike meetmetega seotud kulude katmises.

Esimese lõigu punktis a esitatud teabe hulgas esitatakse katastroofi
  või kriisiolukorra
  tekitatud otsese kogukahju hinnanguline summa.
  Arvestades kestva ja pikaajalise mõjuga katastroofide tekitatud kahju suuruse määramise raskust, võib komisjon fondist abi saamise taotluse esitamise kümnenädalast tähtaega asjaomase toetuskõlbuliku riigi palvel pikendada.

2.   Komisjon hindab lõikes 1 osutatud ja mis tahes lisateabe alusel, mida ta võib olla küsinud või muul viisil saanud, kas täidetakse käesoleva määruse kohaseid finantsabi andmise tingimusi.

Kui esimese alalõike kohaldamisel esitab asjaomane riik omal algatusel lisateavet, siis peab komisjon saama selle teabe kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

Kui komisjon küsib esimese alalõike kohaldamisel asjaomaselt riigilt lisateavet, peab komisjon saama selle teabe ühe kuu jooksul alates selle küsimise kuupäevast.

Artikkel 6

Ettemakse

1.   Vahetult pärast artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluse saamist võib komisjon võtta vastu otsuse kõige pakilisemate toetuskõlbulike meetmete etterahastamise kohta ja teha asjaomasele riigile viivitamatult ühekordse ettemakse.

Esimest alalõiget kohaldatakse üksnes siis, kui taotluses väljendatakse selgesõnaliselt soovi ettemakseks.

2.   Vastavalt lõike 1 esimesele lõigule makstava ettemakse summa on
  kuni
  5 % artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud hinnangulistest kogukuludest, kuid ei ületa 5 miljonit euro.

3.
     Ettemakset puudutavat artikli 7 lõike 2 teise lõigu kohast

  tagastamisnõudmist käsitlevat lisatingimust mainitakse selgesõnaliselt.

Artikkel 7

Finantsosaluse määramine

1.   Vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamise alusel määrab komisjon finantsabi andmise korral võimalikult kiiresti
  ja kahe nädala jooksul
  kindlaks selle asjakohase summa, mis eraldatakse kättesaadavate vahendite piires.

Summa ei tohi ületada 50 % artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud hinnangulistest kogukuludest.

Sellega kaasnevad eelarvealased ettepanekud, mis on osutatud artiklis 8, koostatakse paralleelselt asjakohase summa kindlaksmääramisega ning komisjon esitab need samal ajal.

Kogu menetlus kõigi fondi kasutuselevõtuks vajalike ettepanekute esitamiseks vastavalt esimeses ja kolmandas lõigus toodud tähtaegadele ei tohi kesta üle kolme kuu alates asjaomaselt riigilt taotluse saamisest.

2.   Kui komisjon on vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamise alusel järeldanud, et käesoleva määruse kohased abi andmise tingimused ei ole täidetud, teavitab ta vastavalt asjaomast riiki
  võimalikult kiiresti
  .

Mis tahes vastavalt artikli 6 lõikele 1 tehtud ettemakse tuleb komisjonile tagastada 3 kuu jooksul alates kõnealuse teavitamise kuupäevast.

Artikkel 8

Eelarvemenetlus

1.   Kui komisjon on otsustanud, et fondist antakse finantsabi, esitab ta
  viivitamatult
  eelarvepädevale institutsioonile vajalikud ettepanekud kooskõlas artikli 7 lõikega 1 määratud summale vastavate assigneeringute heakskiitmiseks.

Kõnealuste ettepanekute hulka kuuluvad:

| a) | vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamine koos kokkuvõttega hindamise aluseks olevast teabest; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamine koos kokkuvõttega hindamise aluseks olevast teabest;

| b) | tõend artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimuste täitmise kohta; |
| --- | --- |

b)

tõend artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimuste täitmise kohta;

| c) | põhjendused, mis õigustavad soovitatud summasid. |
| --- | --- |

c)

põhjendused, mis õigustavad soovitatud summasid.

2.   Kui eelarvepädev institutsioon
  võtab
  assigneeringud
  kasutusele, võtab
  komisjon vastu toetuse otsuse, arvestades artikli 6 lõike 1 alusel tehtud mis tahes ettemaksu.

Artikkel 9

Toetuse maksmine ja kasutamine

1.   Pärast toetuse otsuse vastuvõtmist maksab komisjon abisaajale riigile toetuse ühekordse maksena
  15 päeva jooksul pärast seda
  , kui artikli 10 lõikes 1 osutatud kokkuleppele on alla kirjutatud.

2.   Abisaaja riik kasutab toetuse ja võimalikud sellelt saadud intressid
  12 kuu jooksul alates artikli 10 lõikes 1 ette nähtud kokkuleppe allkirjastamisest ja igal juhul hiljemalt
  18 kuu jooksul alates esimesest kahjustusest, et rahastada toetuskõlbulikke meetmeid, mis võetakse pärast
  katastroofi või kriisiolukorra toimumise
  kuupäeva.

Artikkel 10

Toetuse rakendamine

1.   Komisjon ja abisaajariik sõlmivad abisaajariigi ja ühenduse konkreetsete põhiseaduslike, institutsiooniliste, õiguslike ja finantssätete kohaselt toetuse määramise otsuse rakendamist käsitleva kokkuleppe.

Kõnealuses kokkuleppes esitatakse eelkõige andmed fondi rahastatavate meetmete liigi ja asupaiga kohta.

2.   Komisjon tagab, et rakenduslepingute kohased kohustused on kõikide abisaajariikide jaoks ühesugused.

3.   Abisaajariik valib välja üksikmeetmed ja rakendab toetust vastavalt käesolevale määrusele, toetuse määramise otsusele ja lepingule.

Kõnealune vastutus ei piira komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel vastavalt finantsmääruse sätetele, mida kohaldatakse ühise või detsentraliseeritud juhtimise suhtes.

Artikkel 11

Meetmete rahastamine

1.   Meetmed, mida rahastatakse rakenduslepingu alusel täielikult või osaliselt, ei saa toetust mis tahes muu ühenduse või rahvusvahelise vahendi kaudu.

Abisaajariik tagab esimese alalõike sätete järgimise.

2.   
  Eriti tööstuslike ja tehnoloogiliste katastroofide puhul tuleb kohaldada põhimõtet “saastaja maksab”.
  Abisaajariigid
  peavad seetõttu tõestama, et nad

  teevad kõik võimaliku leidmaks hüvitamisvõimalusi kolmandatelt isikutelt.

Artikkel 12

Kokkusobivus muude vahenditega

Fondist rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu ja selle alusel vastuvõetud õigusaktide sätetele, ühenduse poliitikale ja meetmetele ning ühinemiseelsele abile.

Artikkel 13

Lõpparuanne ja sulgemine

1.   Abisaajariik esitab hiljemalt kuus kuud pärast artikli 9 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku lõppu komisjonile toetuse kasutamise aruande koos selgitusega kulutuste õigustatuse kohta ning näitab ära asjakohaste meetmete teised rahastamisallikad.

Aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult ennetusabinõusid, mida abisaajariik on ellu rakendanud või kavandanud, et kahjusid piirata ja ära hoida samalaadsete katastroofide kordumine, niivõrd kui see on võimalik.

2.   Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui komisjon on saanud kogu lõike 1 alusel nõutava teabe, lõpetab ta fondi finantsabi andmise.

Artikkel 14

Euro kasutamine

Käesoleva määruse kohastes taotlustes, toetuse määramise otsustes, rakenduslepingutes ja aruannetes, samuti mis tahes muudes dokumentides väljendatakse kõiki summasid eurodes.

Artikkel 15

Rahaline puudujääk

1.   Kui artikli 8 alusel tehtava ettepaneku esitamise ajal selle aasta olemasolevatest rahalistest vahenditest ei piisa vajalikuks peetava finantsabi summa katmiseks, võib komisjon teha
  eelarvekontrolli teostavale Euroopa Parlamendile
  ettepaneku vahe rahastamiseks fondi
  kahe
  järgmise aasta finantsassigneeringutest.

2.   Fondi iga-aastasest eelarve ülemmäärast tuleb katastroofi toimumise aastal ja järgmisel
  kahel
  aastal igal juhul kinni pidada.

Artikkel 16

Ühenduse institutsioonide läbiviidav finantskontroll

Abisaajariik tagab, et kõigis rahastamisotsustes, mis on vastu võetud vastavalt artiklis 10 sätestatud rakenduslepingule, ning kõigis nendest rahastamisotsustest tulenevates kokkulepetes ja lepingutes nähakse ette komisjonipoolsed kontrollimised Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) abil ning kohapealsed kontrollimised, korraldavad komisjon ja Euroopa Kontrollikoda vastava korra kohaselt.

Artikkel 17

Avalikustamine

Abisaajariik teavitab vahetult asjassepuutuvat elanikkonda ja üldsust fondist saadud abist.

Artikkel 18

Tagastamine

1.   Juhtudel, kui tekkinud otsese kogukahju summa on vähemalt 10 % väiksem vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile b nimetatud hinnangulisest summast, võib komisjon nõuda abisaajariigilt saadud finantsabi vastava summa tagasi.

2.   Kui abisaajariik ei vasta artikli 10 lõike 3
  või artikli 11 lõike 2
  tingimustele, võib komisjon nõuda abisaajariigilt kogu või osa saadud finantsabist tagasi.

3.
     
  Kui abisaajariik ei ole pärast varasemat ulatuslikku katastroofi võtnud ennetavaid meetmeid, millega oleks olnud võimalik ulatusliku katastroofi tagajärjel tekkinud kahju vähendada või ära hoida, nõuab komisjon abisaajariigilt osa või kogu saadud finantsabi tagasi.

4.   Enne lõike 1, 2 või 3 kohase otsuse vastuvõtmist vaatab komisjon juhtumi asjakohasel viisil läbi ja võimaldab abisaajariigil kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada oma märkused.

5.   Iga alusetult makstud summa makstakse komisjonile tagasi. Viiviseid võib arvestada summadelt, mida ei ole vastavalt finantsmäärusele tagasi makstud.

Artikkel 19

Tehniline abi komisjoni algatusel

1.   Komisjoni algatusel võib 0,20 %-lise ülempiiri raamides kõnealuse aasta rahalistest vahenditest kasutada fondi käesoleva määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, administratiivse ja tehnilise toe, auditi ja kontrollmeetmete rahastamiseks.

Need meetmed võetakse vastavalt finantsmääruse artikli 53 lõikele 2 ja mis tahes muudele kõnealuse määruse sätetele ning vastavalt eelarve kõnealuse vormi täitmise suhtes kohaldatavatele rakenduseeskirjadele.

Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad ekspertaruanded, mis abistavad komisjoni taotluste hindamisel vastavalt artikli 5 lõikele 2.

2.   Kui fondi osalus on ette nähtud, võtab komisjon vastu otsuse lõike 1 esimeses alalõigus loetletud meetmete kohta.

Artikkel 20

Aastaaruanne

Enne iga aasta 1. juulit, alates ... (6), esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eelmisel aastal käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune aruanne sisaldab eelkõige teavet esitatud taotluste, vastu võetud toetuse määramise otsuste ja antud finantsabi lõpetamise
  ning läbiviidud meetmete
  kohta.

Artikkel 21

Läbivaatamine

Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse uuesti läbi hiljemalt 31. detsembriks 2013.

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2012/2002
  tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 23

Üleminekusäte

Taotluste suhtes, mille komisjon on saanud
  enne käesoleva määruse jõustumise
  kuupäeva, kohaldatakse jätkuvalt määrust (EÜ) nr 2012/2002.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 28, 3.2.2006, lk 69.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

3

(4)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  Aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

6

Aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

P6_TA(2006)0219

Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt ***

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005 — KOM(2005)0435 — C6-0435/2005 — 2005/0178(AVC))

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (13886/1/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (13886/1/2005);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55, 83, 89, 95, 133 ja 175; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55, 83, 89, 95, 133 ja 175;

| — | võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega (C6-0435/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega (C6-0435/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A6-0134/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A6-0134/2006),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning energiaühenduse lepinguga ühinenud riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning energiaühenduse lepinguga ühinenud riikide valitsustele ja parlamentidele.

P6_TA(2006)0220

Inimõigused maailmas 2005. aastal, Euroopa Liidu poliitika

Euroopa Parlamendi resolutsioon inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas (2005/2203(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi seitsmendat aastaaruannet inimõiguste kohta (2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi seitsmendat aastaaruannet inimõiguste kohta (2005) (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13 ja 19 ning EÜ asutamislepingu artikleid 177 ja 300; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13 ja 19 ning EÜ asutamislepingu artikleid 177 ja 300;

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi inimõiguste alaseid dokumente (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi inimõiguste alaseid dokumente (2);

| — | võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle fakultatiivset protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle fakultatiivset protokolli;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi jõustumist 1. juulil 2002. aastal ja oma Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga seotud resolutsioone (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi jõustumist 1. juulil 2002. aastal ja oma Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga seotud resolutsioone (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubandusevastaseid meetmeid käsitlevat konventsiooni ja 2005. aasta tegevuskava inimkaubanduse kohta, mille nõukogu ja komisjon kooskõlas Haagi programmiga välja töötasid ja vastu võtsid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubandusevastaseid meetmeid käsitlevat konventsiooni ja 2005. aasta tegevuskava inimkaubanduse kohta, mille nõukogu ja komisjon kooskõlas Haagi programmiga välja töötasid ja vastu võtsid;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni protokolli nr 13, mis käsitleb surmanuhtluse igas olukorras kaotamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni protokolli nr 13, mis käsitleb surmanuhtluse igas olukorras kaotamist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (4);

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (5) ja selle hiljutist, 2005. aasta redaktsiooni (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (5) ja selle hiljutist, 2005. aasta redaktsiooni (6);

| — | võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone, mis käsitlevad inimõigusi maailmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone, mis käsitlevad inimõigusi maailmas;

| — | võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide ja soovituste kohta ÜRO inimõiguste komisjoni 61. istungjärguks Genfis (14. märts kuni 22. aprill 2005) (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide ja soovituste kohta ÜRO inimõiguste komisjoni 61. istungjärguks Genfis (14. märts kuni 22. aprill 2005) (7);

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste ja demokraatia klausli kohta Euroopa Liidu lepingutes (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste ja demokraatia klausli kohta Euroopa Liidu lepingutes (8);

| — | võttes arvesse kõiki enda poolt vastu võetud kiireloomulisi inimõiguste resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki enda poolt vastu võetud kiireloomulisi inimõiguste resolutsioone;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Euroopa-Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks ”(KOM(2005)0139); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Euroopa-Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks ”(KOM(2005)0139);

| — | võttes arvesse Euroopa-Vahemere parlamentaarse assamblee resolutsioone ja eriti seda, mille üle hääletati 21. novembril 2005. aastal Rabatis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa-Vahemere parlamentaarse assamblee resolutsioone ja eriti seda, mille üle hääletati 21. novembril 2005. aastal Rabatis;

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit käsitleva nõukogu kuuenda aastaaruande kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit käsitleva nõukogu kuuenda aastaaruande kohta (9);

| — | võttes arvesse detsembris 2005 aset leidnud ELi inimõiguste arutelufoorumil tehtud järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse detsembris 2005 aset leidnud ELi inimõiguste arutelufoorumil tehtud järeldusi;

| — | võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- või karistamisviiside vastast ÜRO konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- või karistamisviiside vastast ÜRO konventsiooni;

| — | võttes arvesse oma kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni aruannet ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0158/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni aruannet ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0158/2006),

| A. | arvestades, et ELi 2005. aasta inimõiguste aastaaruanne kujutab endast üldist ülevaadet Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse kohta seoses inimõigustega Euroopa Liidus ja väljaspool; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi 2005. aasta inimõiguste aastaaruanne kujutab endast üldist ülevaadet Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse kohta seoses inimõigustega Euroopa Liidus ja väljaspool;

| B. | arvestades, et käesoleva resolutsiooni eesmärk on läbi vaadata, hinnata ja vajaduse korral esitada konstruktiivset kriitikat komisjoni ja nõukogu tegevuse kohta seoses inimõigustega ning Euroopa Parlamendi üldise tegevuse kohta, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesoleva resolutsiooni eesmärk on läbi vaadata, hinnata ja vajaduse korral esitada konstruktiivset kriitikat komisjoni ja nõukogu tegevuse kohta seoses inimõigustega ning Euroopa Parlamendi üldise tegevuse kohta,

| 1. | tervitab asjaolu, et EL on maailmaareenil üha aktiivsem, et parandada inimõiguste olukorda kogu maailmas; on arvamusel, et ELi viimane laienemine 25 liikmesriigini 457 miljoni elanikuga (millele peatselt lisandub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine) on suurendanud ELi ülemaailmset tähtsust ning seega andnud talle suuremat kaalu rahvusvahelises inimõiguste poliitikas; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et EL on maailmaareenil üha aktiivsem, et parandada inimõiguste olukorda kogu maailmas; on arvamusel, et ELi viimane laienemine 25 liikmesriigini 457 miljoni elanikuga (millele peatselt lisandub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine) on suurendanud ELi ülemaailmset tähtsust ning seega andnud talle suuremat kaalu rahvusvahelises inimõiguste poliitikas;

| 2. | on arvamusel, et hoolimata jõulisest tegevusest inimõiguste edendamisel, piirduvad sellised jõupingutused suuresti vaid spetsialistidega ja ühekordsete juhtumitega ning Euroopa Liidul ei ole üldiselt õnnestunud süstemaatiliselt ja pidevalt käsitleda inimõiguste probleeme kolmandates riikides ega hõlmata inimõiguste poliitikat liidu kaubandus-, arengu- ja muusse välispoliitikasse selliste riikide suhtes; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et hoolimata jõulisest tegevusest inimõiguste edendamisel, piirduvad sellised jõupingutused suuresti vaid spetsialistidega ja ühekordsete juhtumitega ning Euroopa Liidul ei ole üldiselt õnnestunud süstemaatiliselt ja pidevalt käsitleda inimõiguste probleeme kolmandates riikides ega hõlmata inimõiguste poliitikat liidu kaubandus-, arengu- ja muusse välispoliitikasse selliste riikide suhtes;

| 3. | rõhutab vajadust kõikide liikmesriikide poolt elluviidava ühtse, järjepideva ja läbipaistva poliitika järele kahepoolsetes suhetes kolmandate riikidega, kelle inimõiguste olukord on halb, ning kutsub liikmesriike üles korraldama oma kahepoolseid kontakte nimetatud riikidega kooskõlas ELi ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust kõikide liikmesriikide poolt elluviidava ühtse, järjepideva ja läbipaistva poliitika järele kahepoolsetes suhetes kolmandate riikidega, kelle inimõiguste olukord on halb, ning kutsub liikmesriike üles korraldama oma kahepoolseid kontakte nimetatud riikidega kooskõlas ELi ühise seisukohaga;

| 4. | peab oluliseks Euroopa Liidu eeskirjade ja institutsioonide integreeritud raamistiku loomist, et anda põhiõiguste hartale siduv jõud, tagada kooskõla inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis sätestatud süsteemiga ja luua alus ühtseks Euroopa rindeks lahingus ülemaailmse õiguste kultuuri eest; kutsub Euroopa poliitilisi institutsioone üles koondama oma energiat nende eesmärkide toetamisel, |
| --- | --- |

4.

peab oluliseks Euroopa Liidu eeskirjade ja institutsioonide integreeritud raamistiku loomist, et anda põhiõiguste hartale siduv jõud, tagada kooskõla inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis sätestatud süsteemiga ja luua alus ühtseks Euroopa rindeks lahingus ülemaailmse õiguste kultuuri eest; kutsub Euroopa poliitilisi institutsioone üles koondama oma energiat nende eesmärkide toetamisel,

Nõukogu aastaaruanne

| 5. | toonitab ELi inimõiguste aastaaruande tähtsust inimõigusküsimuste üldiselt nähtavamaks muutmisel; |
| --- | --- |

5.

toonitab ELi inimõiguste aastaaruande tähtsust inimõigusküsimuste üldiselt nähtavamaks muutmisel;

| 6. | tervitab jõuliselt 2005. aasta aruande esitamist nõukogu poolt täiskogu istungil 2005. aasta detsembris paralleelselt Euroopa Parlamendi iga-aastase Sahharovi mõttevabaduse auhinna andmisega kolmele kaasvõitjale, täpsemalt Daamidele Valges, Piirideta Ajakirjanikele ja Hauwa Ibrahimile; nõuab tungivalt sellise tegevuse jätkamist ka tulevikus, nii et Euroopa Parlamendi täiskogu detsembri istungjärgust saab keskpunkt ELi tegevusele inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

tervitab jõuliselt 2005. aasta aruande esitamist nõukogu poolt täiskogu istungil 2005. aasta detsembris paralleelselt Euroopa Parlamendi iga-aastase Sahharovi mõttevabaduse auhinna andmisega kolmele kaasvõitjale, täpsemalt Daamidele Valges, Piirideta Ajakirjanikele ja Hauwa Ibrahimile; nõuab tungivalt sellise tegevuse jätkamist ka tulevikus, nii et Euroopa Parlamendi täiskogu detsembri istungjärgust saab keskpunkt ELi tegevusele inimõiguste valdkonnas;

| 7. | tervitab aruande paremat selgust ja ülevaatlikkust; palub siiski nõukogul keskenduda rohkem ELi vahendite ja algatuste hindamisele kolmandates riikides, tegeleda antud küsimuses saavutatud tulemustega ja hõlmata aruandesse ka mõju-uuringud aruandes kirjeldatud tegevuste kohta, määratledes samal ajal sellise töö selged meetodid, aga ka põhieesmärkide strateegilised analüüsid eelseisvaks aastaks; |
| --- | --- |

7.

tervitab aruande paremat selgust ja ülevaatlikkust; palub siiski nõukogul keskenduda rohkem ELi vahendite ja algatuste hindamisele kolmandates riikides, tegeleda antud küsimuses saavutatud tulemustega ja hõlmata aruandesse ka mõju-uuringud aruandes kirjeldatud tegevuste kohta, määratledes samal ajal sellise töö selged meetodid, aga ka põhieesmärkide strateegilised analüüsid eelseisvaks aastaks;

| 8. | peab soodsaks tulemuseks seda, et nõukogu aruandes püütakse esmakordselt õigesti hinnata Euroopa Parlamendi tegevust, kuid samas kutsub tulevast eesistujariiki Soomet üles pöörama ELi kaheksanda inimõiguste aastaaruande ettevalmistamisel rohkem tähelepanu Euroopa Parlamendi resolutsioonidele ning teatama, mil viisil on neid arvestatud nõukogu ja komisjoni töös, ja eelkõige andma Euroopa Parlamendile selle aruande koostamisel sobiva rolli, et aruande lõplik versioon oleks tõeline katse kajastada nõukogu, komisjoni ja parlamendi seisukohti; on seisukohal, et Euroopa Parlament peab jätkama ka oma aruannete avaldamist, et ELi inimõiguspoliitikat hinnata ja parlamentaarset kontrolli rakendada; |
| --- | --- |

8.

peab soodsaks tulemuseks seda, et nõukogu aruandes püütakse esmakordselt õigesti hinnata Euroopa Parlamendi tegevust, kuid samas kutsub tulevast eesistujariiki Soomet üles pöörama ELi kaheksanda inimõiguste aastaaruande ettevalmistamisel rohkem tähelepanu Euroopa Parlamendi resolutsioonidele ning teatama, mil viisil on neid arvestatud nõukogu ja komisjoni töös, ja eelkõige andma Euroopa Parlamendile selle aruande koostamisel sobiva rolli, et aruande lõplik versioon oleks tõeline katse kajastada nõukogu, komisjoni ja parlamendi seisukohti; on seisukohal, et Euroopa Parlament peab jätkama ka oma aruannete avaldamist, et ELi inimõiguspoliitikat hinnata ja parlamentaarset kontrolli rakendada;

| 9. | soovitab, et nõukogu põhiprioriteet tulevastes inimõiguste aruannetes peaks olema ELi suuniste analüüs ja rakendamine ning mõju hindamiste koostamine iga suunise kohta, kaaludes läbi nende tõhususe muudatuste edendamisel kolmandates riikides; |
| --- | --- |

9.

soovitab, et nõukogu põhiprioriteet tulevastes inimõiguste aruannetes peaks olema ELi suuniste analüüs ja rakendamine ning mõju hindamiste koostamine iga suunise kohta, kaaludes läbi nende tõhususe muudatuste edendamisel kolmandates riikides;

| 10. | palub, et tulevastes inimõiguste aastaaruannetes analüüsitaks küsimust, kuidas käsitletakse inimõigusi ELi muude poliitikavaldkondade, nagu näiteks arengu- ja kaubanduspoliitika, välismõõtmes, esitades muu hulgas aruande selle kohta, kuivõrd on inimõiguste ja demokraatia klausleid kasutatud ELi suhetes kolmandate riikidega; sellega seoses kutsub tulevaste inimõiguste aastaaruannete puhul üles hindama tegelikku vastavust inimõiguste ja demokraatia klauslitele ELi lepingutes, mille on Euroopa Parlament oma eelnimetatud 14. veebruari 2006 resolutsioonis heaks kiitnud, |
| --- | --- |

10.

palub, et tulevastes inimõiguste aastaaruannetes analüüsitaks küsimust, kuidas käsitletakse inimõigusi ELi muude poliitikavaldkondade, nagu näiteks arengu- ja kaubanduspoliitika, välismõõtmes, esitades muu hulgas aruande selle kohta, kuivõrd on inimõiguste ja demokraatia klausleid kasutatud ELi suhetes kolmandate riikidega; sellega seoses kutsub tulevaste inimõiguste aastaaruannete puhul üles hindama tegelikku vastavust inimõiguste ja demokraatia klauslitele ELi lepingutes, mille on Euroopa Parlament oma eelnimetatud 14. veebruari 2006 resolutsioonis heaks kiitnud,

Euroopa Liidu tegevus kahe eesistumise vältel

| 11. | tervitab eesistujariikide Luksemburgi ja Ühendkuningriigi koostööle suunatud lähenemisviisi ning loodab, et seda jätkatakse Austria ja Soome eesistumise ajal ühise iga-aastase programmi vastuvõtmise teel; on seisukohal, et selline koostöö peaks suurendama ELi tegevuse kooskõlastatust ja järjepidevust, ning loodab, et selline suundumus jätkub ja et seda tulevikus veelgi tõhustatakse; |
| --- | --- |

11.

tervitab eesistujariikide Luksemburgi ja Ühendkuningriigi koostööle suunatud lähenemisviisi ning loodab, et seda jätkatakse Austria ja Soome eesistumise ajal ühise iga-aastase programmi vastuvõtmise teel; on seisukohal, et selline koostöö peaks suurendama ELi tegevuse kooskõlastatust ja järjepidevust, ning loodab, et selline suundumus jätkub ja et seda tulevikus veelgi tõhustatakse;

| 12. | tervitab Luksemburgi ja Ühendkuningriigi tehtud pingutusi ja kohustust töötada välja meetodid ja kriteeriumid ELi suuniste tõhusamaks rakendamiseks, sh üksikjuhtumeid puudutavad surveavaldused kolmandatele riikidele, avalikud avaldused ja deklaratsioonid; ning rõhutab, et on oluline luua erimehhanism tavade järjekindlaks kogumiseks kohalikul tasandil ELi missioonide ja komisjoni delegatsioonide juhtide poolt, et teha kindlaks näited “parimate ja halvimate tavade ”rakendamisest, mis võimaldaks hinnata kohalikul tasandil rakendamist; |
| --- | --- |

12.

tervitab Luksemburgi ja Ühendkuningriigi tehtud pingutusi ja kohustust töötada välja meetodid ja kriteeriumid ELi suuniste tõhusamaks rakendamiseks, sh üksikjuhtumeid puudutavad surveavaldused kolmandatele riikidele, avalikud avaldused ja deklaratsioonid; ning rõhutab, et on oluline luua erimehhanism tavade järjekindlaks kogumiseks kohalikul tasandil ELi missioonide ja komisjoni delegatsioonide juhtide poolt, et teha kindlaks näited “parimate ja halvimate tavade ”rakendamisest, mis võimaldaks hinnata kohalikul tasandil rakendamist;

| 13. | tervitab eesistujariigi Luksemburgi tehtud algatust piiratud ressurssidest tingitud probleemi lahendamiseks teiste liikmesriikidega koormuse jagamise, varajaste läbirääkimiste, ressursside ühendamise ja mitteametlike “troikade ”moodustamise teel seoses konkreetsete küsimustega; kutsub nõukogu üles arendama seda lähenemisviisi teiste riikide eesistumise ajal; |
| --- | --- |

13.

tervitab eesistujariigi Luksemburgi tehtud algatust piiratud ressurssidest tingitud probleemi lahendamiseks teiste liikmesriikidega koormuse jagamise, varajaste läbirääkimiste, ressursside ühendamise ja mitteametlike “troikade ”moodustamise teel seoses konkreetsete küsimustega; kutsub nõukogu üles arendama seda lähenemisviisi teiste riikide eesistumise ajal;

| 14. | hindab eesistujariigi Ühendkuningriigi lähenemisviisi surmanuhtluse suhtes, mis on kooskõlas ELi suunistega surmanuhtluse kohta ja millest lähtudes astuti diplomaatilisi samme nendes riikides, kus esines oht, et surmanuhtlusele kehtestatud moratoorium de jure või de facto lõpetatakse, või kus kaaluti siseriiklikke samme moratooriumi kehtestamiseks; palub eesistujariigil Austrial ning kõigil järgmistel eesistujariikidel seda eeskuju järgida, korrapäraselt astudes diplomaatilisi samme selliste riikide suhtes; palub eesistujariigil vajaduse korral võtta järelmeetmeid eelnevalt astutud diplomaatiliste sammude suhtes; palub komisjonil teha oma delegatsioonidele kolmandates riikides, kus kehtib surmanuhtlus, ülesandeks toetada nõukogu samme moratooriumi kehtestamisel ja suurendada oma jõupingutusi nendel juhtudel, kui surmanuhtlus on määratud Euroopa kodanikele; tervitab Euroopa-Vahemere parlamentaarse assamblee poolt 21. novembril 2005. aastal Rabatis vastu võetud resolutsiooni, milles kutsutakse Barcelona protsessis osalevaid riike toetama surmanuhtlusele kehtestatud moratooriumi; |
| --- | --- |

14.

hindab eesistujariigi Ühendkuningriigi lähenemisviisi surmanuhtluse suhtes, mis on kooskõlas ELi suunistega surmanuhtluse kohta ja millest lähtudes astuti diplomaatilisi samme nendes riikides, kus esines oht, et surmanuhtlusele kehtestatud moratoorium de jure või de facto lõpetatakse, või kus kaaluti siseriiklikke samme moratooriumi kehtestamiseks; palub eesistujariigil Austrial ning kõigil järgmistel eesistujariikidel seda eeskuju järgida, korrapäraselt astudes diplomaatilisi samme selliste riikide suhtes; palub eesistujariigil vajaduse korral võtta järelmeetmeid eelnevalt astutud diplomaatiliste sammude suhtes; palub komisjonil teha oma delegatsioonidele kolmandates riikides, kus kehtib surmanuhtlus, ülesandeks toetada nõukogu samme moratooriumi kehtestamisel ja suurendada oma jõupingutusi nendel juhtudel, kui surmanuhtlus on määratud Euroopa kodanikele; tervitab Euroopa-Vahemere parlamentaarse assamblee poolt 21. novembril 2005. aastal Rabatis vastu võetud resolutsiooni, milles kutsutakse Barcelona protsessis osalevaid riike toetama surmanuhtlusele kehtestatud moratooriumi;

| 15. | tervitab prioriteeti, mis on antud inimõiguste järgimisele osana Ühendkuningriigi eesistumise ajal astutud sammudest läbirääkimiste alustamiseks Türgi ja Horvaatiaga endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse andmiseks ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute alaste läbirääkimiste alustamiseks Serbia ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga; palub komisjonil tagada, et kandidaatriikides toimub tõeline areng inimõiguste alal ning eelkõige vähemuste kaitse, usulise vabaduse ja sõnavabaduse, ümberasustatud isikute ja pagulaste, vaimse tervise probleemidega ja/või vaimse puudega isikute osas, ning neis tehakse koostööd rahvusvahelise õigussüsteemiga, kooskõlas Euroopa põhimõtete ja ühenduse õigustikuga; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon hõlmaksid otsustava elemendina kandidaatriikidega ning stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessis osalevate riikidega sõlmitavatesse lepingusuhetesse ÜRO konventsioonidest kinnipidamise; toonitab assotsieerumise ja ühinemise tähtsust vajalike inimõigusreformide hoogustamisel; |
| --- | --- |

15.

tervitab prioriteeti, mis on antud inimõiguste järgimisele osana Ühendkuningriigi eesistumise ajal astutud sammudest läbirääkimiste alustamiseks Türgi ja Horvaatiaga endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse andmiseks ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute alaste läbirääkimiste alustamiseks Serbia ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga; palub komisjonil tagada, et kandidaatriikides toimub tõeline areng inimõiguste alal ning eelkõige vähemuste kaitse, usulise vabaduse ja sõnavabaduse, ümberasustatud isikute ja pagulaste, vaimse tervise probleemidega ja/või vaimse puudega isikute osas, ning neis tehakse koostööd rahvusvahelise õigussüsteemiga, kooskõlas Euroopa põhimõtete ja ühenduse õigustikuga; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon hõlmaksid otsustava elemendina kandidaatriikidega ning stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessis osalevate riikidega sõlmitavatesse lepingusuhetesse ÜRO konventsioonidest kinnipidamise; toonitab assotsieerumise ja ühinemise tähtsust vajalike inimõigusreformide hoogustamisel;

| 16. | kiidab heaks, et võitlust inimkaubanduse vastu peetakse nõukogu eesistujariikide prioriteediks; nõuab tungivalt, et EL võtaks vastu integreeritud, inimõigustele keskendunud lähenemise, et tegeleda selle areneva nähtusega; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks, et võitlust inimkaubanduse vastu peetakse nõukogu eesistujariikide prioriteediks; nõuab tungivalt, et EL võtaks vastu integreeritud, inimõigustele keskendunud lähenemise, et tegeleda selle areneva nähtusega;

| 17. | tervitab väljendusvabaduse valimist üheks peamiseks inimõigusalaseks teemaks Ühendkuningriigi eesistumise ajal; tunneb muret selle pärast, et paljud ajakirjanikud kogu maailmas, eriti Hiinas, Valgevenes, Kuubas ja Põhja-Koreas, on mõistetud süüdi riigiametnike või poliitikute väidetavas laimamises; palub nõukogul esimese sammuna toetada ülemaailmset moratooriumi sellise ajakirjanike vangistamise suhtes; rõhutab siiski, et sõnavabadus ei välista erinevate kultuuride vastastikust austust ja nendevahelist mõistmist; |
| --- | --- |

17.

tervitab väljendusvabaduse valimist üheks peamiseks inimõigusalaseks teemaks Ühendkuningriigi eesistumise ajal; tunneb muret selle pärast, et paljud ajakirjanikud kogu maailmas, eriti Hiinas, Valgevenes, Kuubas ja Põhja-Koreas, on mõistetud süüdi riigiametnike või poliitikute väidetavas laimamises; palub nõukogul esimese sammuna toetada ülemaailmset moratooriumi sellise ajakirjanike vangistamise suhtes; rõhutab siiski, et sõnavabadus ei välista erinevate kultuuride vastastikust austust ja nendevahelist mõistmist;

| 18. | väljendab jahmumist eesistujariigi Ühendkuningriigi ebaõnnestumise üle korraldada genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud ELi kontaktpunktide võrgu kolmandat kohtumist (10), mis on ELi liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamise hindamatuks vahendiks rahvusvaheliste kuritegude riiklikul tasandil uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel, |
| --- | --- |

18.

väljendab jahmumist eesistujariigi Ühendkuningriigi ebaõnnestumise üle korraldada genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud ELi kontaktpunktide võrgu kolmandat kohtumist (10), mis on ELi liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamise hindamatuks vahendiks rahvusvaheliste kuritegude riiklikul tasandil uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel,

Nõukogu ja komisjoni inimõigusalane tegevus rahvusvahelistel foorumitel

| 19. | tervitab ELi ja tema liikmesriikide aktiivset osalemist inimõiguste teemadel 2005. aastal mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas ÜRO inimõiguste komisjonis, ÜRO Peaassamblees, Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite nõukogus, Euroopa Nõukogus ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsil; |
| --- | --- |

19.

tervitab ELi ja tema liikmesriikide aktiivset osalemist inimõiguste teemadel 2005. aastal mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas ÜRO inimõiguste komisjonis, ÜRO Peaassamblees, Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite nõukogus, Euroopa Nõukogus ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsil;

| 20. | hindab ELi eesistujariigi ja nõukogu tulemustele suunatud lähenemisviisi ÜRO inimõiguste komisjoni 61. istungjärgul; tervitab seoses sellega ELi olulist funktsiooni kriitiliste ja konstruktiivsete resolutsioonide tagamisel, mis käsitlevad inimõigusi Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Nepaalis, Põhja-Koreas, Sudaanis, Usbekistanis, Türkmenistanis ning inimõigusi ja terrorismivastast võitlust ja eriraportööride nimetamist, kelle ülesandeks on kavandada põhimõtted ja suunised tööl ja põlvnemisel põhineva diskrimineerimise kohta; tervitab samuti toetust, mida osutati eriesindaja määramisele inimõigusstandardite tugevdamiseks töökohtadel; |
| --- | --- |

20.

hindab ELi eesistujariigi ja nõukogu tulemustele suunatud lähenemisviisi ÜRO inimõiguste komisjoni 61. istungjärgul; tervitab seoses sellega ELi olulist funktsiooni kriitiliste ja konstruktiivsete resolutsioonide tagamisel, mis käsitlevad inimõigusi Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Nepaalis, Põhja-Koreas, Sudaanis, Usbekistanis, Türkmenistanis ning inimõigusi ja terrorismivastast võitlust ja eriraportööride nimetamist, kelle ülesandeks on kavandada põhimõtted ja suunised tööl ja põlvnemisel põhineva diskrimineerimise kohta; tervitab samuti toetust, mida osutati eriesindaja määramisele inimõigusstandardite tugevdamiseks töökohtadel;

| 21. | tuletab siiski nõukogule meelde oma eelnimetatud 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni, milles kutsuti Euroopa Liitu esitama resolutsioone mitmes prioriteetses küsimuses; avaldab kahetsust eriti selle pärast, et EL keeldus toetamast resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Hiinas, Zimbabwes ja Tšetšeenias; meenutab seoses sellega nõukogu võetud kohustusi seoses ELi suunistega inimõigusi käsitlevate dialoogide kohta, milles selgelt väljendatakse, et inimõigusi käsitlevad dialoogid ei või takistada nõukogu toetamast teatud riikide kohta esitatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioone; võtab seoses sellega arvesse ka 2005.aasta aruandes tehtud avaldust, et eriti Aafrika rühm ei ole olnud ÜRO Peaassamblee kolmandas komitees koostöövalmis aruteludeks inimõiguste olukorra üle teatavates Aafrika riikides; seega palub komisjonil ja nõukogul kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, et veenda Aafrika rühma tegema tulevikus koostööd ÜRO Peaassambleega, pidades dialoogi ja andes teavet asjassepuutuvate Aafrika riikide kohta, eriti nende riikide, kellega AKV-ELi koostöö on peatatud AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel või kellega poliitilist dialoogi peetakse sama lepingu artikli 8 alusel; soovitab, et Euroopa Parlament võiks tulevikus nõukogule resolutsiooni ettepanekuid esitades piirduda olulisemate asjassepuutuvate riikidega ja toetada tugevamalt nõukogu vastavat tegevust; |
| --- | --- |

21.

tuletab siiski nõukogule meelde oma eelnimetatud 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni, milles kutsuti Euroopa Liitu esitama resolutsioone mitmes prioriteetses küsimuses; avaldab kahetsust eriti selle pärast, et EL keeldus toetamast resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Hiinas, Zimbabwes ja Tšetšeenias; meenutab seoses sellega nõukogu võetud kohustusi seoses ELi suunistega inimõigusi käsitlevate dialoogide kohta, milles selgelt väljendatakse, et inimõigusi käsitlevad dialoogid ei või takistada nõukogu toetamast teatud riikide kohta esitatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioone; võtab seoses sellega arvesse ka 2005.aasta aruandes tehtud avaldust, et eriti Aafrika rühm ei ole olnud ÜRO Peaassamblee kolmandas komitees koostöövalmis aruteludeks inimõiguste olukorra üle teatavates Aafrika riikides; seega palub komisjonil ja nõukogul kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, et veenda Aafrika rühma tegema tulevikus koostööd ÜRO Peaassambleega, pidades dialoogi ja andes teavet asjassepuutuvate Aafrika riikide kohta, eriti nende riikide, kellega AKV-ELi koostöö on peatatud AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel või kellega poliitilist dialoogi peetakse sama lepingu artikli 8 alusel; soovitab, et Euroopa Parlament võiks tulevikus nõukogule resolutsiooni ettepanekuid esitades piirduda olulisemate asjassepuutuvate riikidega ja toetada tugevamalt nõukogu vastavat tegevust;

| 22. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema olulisi jõupingutusi, et siduda jätkuvalt nende rahvusvahelistel foorumitel peetud arutelud Euroopa Liidu kahepoolsete poliitiliste dialoogide, arengu- ja kaubanduspoliitikaga ning vältida hetkeolukorda, kus riigid, kes on ELi inimõigustealastele algatustele rahvusvahelistel foorumitel vastu, saavad seda teha vähese lootusega, et nad kannatavad kahepoolsete suhete tõttu mis tahes kahjulikke tagajärgi; |
| --- | --- |

22.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema olulisi jõupingutusi, et siduda jätkuvalt nende rahvusvahelistel foorumitel peetud arutelud Euroopa Liidu kahepoolsete poliitiliste dialoogide, arengu- ja kaubanduspoliitikaga ning vältida hetkeolukorda, kus riigid, kes on ELi inimõigustealastele algatustele rahvusvahelistel foorumitel vastu, saavad seda teha vähese lootusega, et nad kannatavad kahepoolsete suhete tõttu mis tahes kahjulikke tagajärgi;

| 23. | tuletab nõukogule ja komisjonile eriti meelde, et enamik inimõiguste rikkumisi ei saaks toimuda riikides, kus sõna- ja trükivabaduse traditsioonid on tugevamad; seetõttu kutsub nõukogu ja komisjoni üles rõhutama seda põhipunkti võimalikult kindlalt kõikides poliitilistes dialoogides, nt arengu- ja kaubanduspoliitika puhul; |
| --- | --- |

23.

tuletab nõukogule ja komisjonile eriti meelde, et enamik inimõiguste rikkumisi ei saaks toimuda riikides, kus sõna- ja trükivabaduse traditsioonid on tugevamad; seetõttu kutsub nõukogu ja komisjoni üles rõhutama seda põhipunkti võimalikult kindlalt kõikides poliitilistes dialoogides, nt arengu- ja kaubanduspoliitika puhul;

| 24. | tervitab nõukogu jätkuvat toetust tugeva, jõulise ja tõhusa ÜRO Inimõiguste Nõukogu loomiseks järgmiste põhijoontega: see peab olema alaline organ piisava hulga vastava pikkusega sessioonidega, et võimaldada sel nõuetekohaselt täita oma volitusi, see peab suutma reageerida kiireloomulistele olukordadele, võimaldama ÜRO erimenetluste süsteemi jätkuvat toimimist, ja valitsusväliste organisatsioonide komiteed tuleks reformida nii, et oleks võimalik tugev sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide osalus; palub nõukogul jätkata tegevust standardite seadmiseks uues ÜRO Inimõiguste Nõukogus osalemiseks, sealhulgas liikmete häälteenamusega otse- või isikuhääletustega valimised, millega püütakse tagada uue organi usaldusväärsus ja tõhusus; sellega seoses avaldab muret, et riigid, kus rikutakse inimõigusi, on valitud ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, ning rõhutab seetõttu üldise vastastikuste eksperdihinnangute süsteemi loomise vajalikkust eesmärgiga tutvuda inimõiguste olukorraga kõigis riikides ja jälgida rahvusvaheliste konventsioonide ning standardite rakendamist; avaldab kahetsust, et 2005. aasta viimastel kuudel on ELi liikmesriigid sattunud nendel läbirääkimistel strateegiliselt halvemasse seisukorda sellise väikese rühma ÜRO liikmesriikide tegevuse tõttu, kelle enda inimõiguste olukord on kahtlane; sellele vaatamata tervitab New Yorkis sõlmitud lõplikku kokkulepet ning loodab näha tugevat ja tõhusat ELi esindatust loodavas ÜRO Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

24.

tervitab nõukogu jätkuvat toetust tugeva, jõulise ja tõhusa ÜRO Inimõiguste Nõukogu loomiseks järgmiste põhijoontega: see peab olema alaline organ piisava hulga vastava pikkusega sessioonidega, et võimaldada sel nõuetekohaselt täita oma volitusi, see peab suutma reageerida kiireloomulistele olukordadele, võimaldama ÜRO erimenetluste süsteemi jätkuvat toimimist, ja valitsusväliste organisatsioonide komiteed tuleks reformida nii, et oleks võimalik tugev sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide osalus; palub nõukogul jätkata tegevust standardite seadmiseks uues ÜRO Inimõiguste Nõukogus osalemiseks, sealhulgas liikmete häälteenamusega otse- või isikuhääletustega valimised, millega püütakse tagada uue organi usaldusväärsus ja tõhusus; sellega seoses avaldab muret, et riigid, kus rikutakse inimõigusi, on valitud ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, ning rõhutab seetõttu üldise vastastikuste eksperdihinnangute süsteemi loomise vajalikkust eesmärgiga tutvuda inimõiguste olukorraga kõigis riikides ja jälgida rahvusvaheliste konventsioonide ning standardite rakendamist; avaldab kahetsust, et 2005. aasta viimastel kuudel on ELi liikmesriigid sattunud nendel läbirääkimistel strateegiliselt halvemasse seisukorda sellise väikese rühma ÜRO liikmesriikide tegevuse tõttu, kelle enda inimõiguste olukord on kahtlane; sellele vaatamata tervitab New Yorkis sõlmitud lõplikku kokkulepet ning loodab näha tugevat ja tõhusat ELi esindatust loodavas ÜRO Inimõiguste Nõukogus;

| 25. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles järjekindlalt vastu olema sellele, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu eesistujaks saaks inimõigusi mitteaustavad riigid; |
| --- | --- |

25.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles järjekindlalt vastu olema sellele, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu eesistujaks saaks inimõigusi mitteaustavad riigid;

| 26. | nõuab, et nõukogu ja komisjon jätkuvalt toetaks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kiiret sõlmimist; tervitab seitsmenda ajutise komisjoni istungi tulemusi, sealhulgas kokkulepet parandada teksti osi, mis puudutavad puuetega inimeste vastu suunatud vägivalda, mitmese abivajadusega isikute inimõiguseid ja kurtide õigust kasutada viipekeelt; kutsub liikmesriike, nõukogu ja komisjoni üles toetama olemasoleva teksti projekti edasist tugevdamist seoses puuetega inimeste instinktiivse kohtlemisega, ja selle rakendamist, nõuab toetust praegustele jõupingutustele, mis puudutavad rahvusvahelist koostööd puuetega inimeste toetamiseks arengumaades, ning tugevale ja sõltumatule seirele ja täitemehhanismile, mis suudab tegeleda isikute kaebustega; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et nõukogu ja komisjon jätkuvalt toetaks ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kiiret sõlmimist; tervitab seitsmenda ajutise komisjoni istungi tulemusi, sealhulgas kokkulepet parandada teksti osi, mis puudutavad puuetega inimeste vastu suunatud vägivalda, mitmese abivajadusega isikute inimõiguseid ja kurtide õigust kasutada viipekeelt; kutsub liikmesriike, nõukogu ja komisjoni üles toetama olemasoleva teksti projekti edasist tugevdamist seoses puuetega inimeste instinktiivse kohtlemisega, ja selle rakendamist, nõuab toetust praegustele jõupingutustele, mis puudutavad rahvusvahelist koostööd puuetega inimeste toetamiseks arengumaades, ning tugevale ja sõltumatule seirele ja täitemehhanismile, mis suudab tegeleda isikute kaebustega;

| 27. | leiab üldiselt, et ELi inimõigusalane tegevus ÜROs on liiga introvertne; palub nõukogul püüda kiirendada nõupidamist, et jääks rohkem aega konsultatsioonideks ELi-väliste partneritega; palub nõukogul kaaluda seda, et tema inimõiguste töörühm (COHOM) pakuks ainult läbirääkimisraamistikku ELi esindajatele rahvusvahelistel foorumitel, ning delegeerida nimetatud esindajatele volitused, et nad saaksid vajadusel vastu võtta ad hoc otsuseid; |
| --- | --- |

27.

leiab üldiselt, et ELi inimõigusalane tegevus ÜROs on liiga introvertne; palub nõukogul püüda kiirendada nõupidamist, et jääks rohkem aega konsultatsioonideks ELi-väliste partneritega; palub nõukogul kaaluda seda, et tema inimõiguste töörühm (COHOM) pakuks ainult läbirääkimisraamistikku ELi esindajatele rahvusvahelistel foorumitel, ning delegeerida nimetatud esindajatele volitused, et nad saaksid vajadusel vastu võtta ad hoc otsuseid;

| 28. | tervitab seda, et üldiselt võtab EL Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kohtumistel jõulise seisukoha aruteludes ametiühinguõiguste ja töötajate muude põhiinimõiguste suhtes, sealhulgas ka Luksemburgi eesistumise ajal, kui EL võttis tugeva seisukoha seoses Kolumbia ametiühinguliikmete inimõiguste väidetava rikkumisega, mille tulemusel tegi EL oma järjepidevuse demonstreerimiseks tugeva avalduse rahvusvahelise töökonverentsi istungil 2005. aasta juunis; on sellega seoses üllatunud, et selline riik nagu Valgevene sai juunis 2005 osutuda valituks ILO haldusnõukogusse, hoolimata tõsiasjast, et Valgevenes ei ole demokraatiat sõltumatute ametiühingutega ja et neli suuremat ELi riiki on haldusnõukogu alalised liikmed; palub nõukogul selgitada oma diplomaatilisi samme enne kõnealust valimist ning seda, kas nõukogu kaalus Valgevene liikmesuse vastu olemist; on jätkuvalt seisukohal, et on oluline tugevdada ELi toetatud eriprogramme tundlike sektorite kaitsmiseks kolmandates riikides; |
| --- | --- |

28.

tervitab seda, et üldiselt võtab EL Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kohtumistel jõulise seisukoha aruteludes ametiühinguõiguste ja töötajate muude põhiinimõiguste suhtes, sealhulgas ka Luksemburgi eesistumise ajal, kui EL võttis tugeva seisukoha seoses Kolumbia ametiühinguliikmete inimõiguste väidetava rikkumisega, mille tulemusel tegi EL oma järjepidevuse demonstreerimiseks tugeva avalduse rahvusvahelise töökonverentsi istungil 2005. aasta juunis; on sellega seoses üllatunud, et selline riik nagu Valgevene sai juunis 2005 osutuda valituks ILO haldusnõukogusse, hoolimata tõsiasjast, et Valgevenes ei ole demokraatiat sõltumatute ametiühingutega ja et neli suuremat ELi riiki on haldusnõukogu alalised liikmed; palub nõukogul selgitada oma diplomaatilisi samme enne kõnealust valimist ning seda, kas nõukogu kaalus Valgevene liikmesuse vastu olemist; on jätkuvalt seisukohal, et on oluline tugevdada ELi toetatud eriprogramme tundlike sektorite kaitsmiseks kolmandates riikides;

| 29. | õnnitleb nõukogu ja komisjoni märkimisväärse diplomaatilise edu puhul, mida saavutati ÜRO Julgeolekunõukogus Sudaani Darfuri juhtumi suunamisel Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 16. septembri 2004 resolutsioonis (11); on siiski mures järjest halveneva olukorra pärast Darfuris ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond, ÜRO, nõukogu ja komisjon toimiksid viivitamatult vägivalla peatamiseks, samal ajal oluliselt toetades Aafrika Liitu ja tagades kannatanud elanikkonnale humanitaarabi piisava taseme; ergutab kiiret arengut Sudaani valitsuse sõjaväelise või tsiviilhierarhia kõrgete ametnike süüdi mõistmisel vastavate kuritegude, eelkõige vägistamiste kui sõjarelva kasutamise ees; nõuab tungivalt, et EL toetaks aktiivselt suurema julgeoleku tagamiseks selles piirkonnas praeguse Aafrika Liidu missiooni üleminekut täielikult väljakujundatud ÜRO rahuvalvemissioonile; nõuab tungivalt, et EL toetaks jätkuvalt erinevate osapoolte vahelise üldise rahulepingu rakendamist; |
| --- | --- |

29.

õnnitleb nõukogu ja komisjoni märkimisväärse diplomaatilise edu puhul, mida saavutati ÜRO Julgeolekunõukogus Sudaani Darfuri juhtumi suunamisel Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 16. septembri 2004 resolutsioonis (11); on siiski mures järjest halveneva olukorra pärast Darfuris ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond, ÜRO, nõukogu ja komisjon toimiksid viivitamatult vägivalla peatamiseks, samal ajal oluliselt toetades Aafrika Liitu ja tagades kannatanud elanikkonnale humanitaarabi piisava taseme; ergutab kiiret arengut Sudaani valitsuse sõjaväelise või tsiviilhierarhia kõrgete ametnike süüdi mõistmisel vastavate kuritegude, eelkõige vägistamiste kui sõjarelva kasutamise ees; nõuab tungivalt, et EL toetaks aktiivselt suurema julgeoleku tagamiseks selles piirkonnas praeguse Aafrika Liidu missiooni üleminekut täielikult väljakujundatud ÜRO rahuvalvemissioonile; nõuab tungivalt, et EL toetaks jätkuvalt erinevate osapoolte vahelise üldise rahulepingu rakendamist;

| 30. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama aktiivseid jõupingutusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimise ja rakendusaktide vastuvõtmise edendamiseks kogu maailmas vastavalt nõukogu ühisele seisukohale Rahvusvahelise Kriminaalkohtu suhtes ja tegevuskavale; kutsub nõukogu ja komisjoni üles nimetatud jõupingutusi mitmekordistama Ameerika Ühendriikide kui ELi põhipartneri suhtes astutud diplomaatiliste sammudes, eriti terrorismivastases sõjas; palub, et iga ELi eesistujariik esitaks Euroopa Parlamendile aruande, mis käsitleb ühise seisukoha alusel võetud meetmeid; |
| --- | --- |

30.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama aktiivseid jõupingutusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimise ja rakendusaktide vastuvõtmise edendamiseks kogu maailmas vastavalt nõukogu ühisele seisukohale Rahvusvahelise Kriminaalkohtu suhtes ja tegevuskavale; kutsub nõukogu ja komisjoni üles nimetatud jõupingutusi mitmekordistama Ameerika Ühendriikide kui ELi põhipartneri suhtes astutud diplomaatiliste sammudes, eriti terrorismivastases sõjas; palub, et iga ELi eesistujariik esitaks Euroopa Parlamendile aruande, mis käsitleb ühise seisukoha alusel võetud meetmeid;

| 31. | tervitab Rooma statuuti arvestava rahu ja rahvusvahelise kohtumõistmise edendamise võtmist üheks ELi ja AKV riikide vahelise koostöö eesmärgiks pärast AKV-ELi partnerluskokkuleppe hiljutist ülevaatamist; kahetseb seega, et ÜRO 2005. aasta septembri tippkohtumise lõppdokumendis puudub viide Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; tervitab asjaolu, et mitmesse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasse, eriti nendesse, mis on seotud Ukraina ja Moldovaga, ning Aserbaidžaani, Liibanoni, Armeeniat ja Gruusiat käsitlevate tegevuskavade projektidesse on lisatud viited Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; kutsub ELi ja tema liikmesriike igal võimalikul juhul taaskinnitama oma seotust Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

31.

tervitab Rooma statuuti arvestava rahu ja rahvusvahelise kohtumõistmise edendamise võtmist üheks ELi ja AKV riikide vahelise koostöö eesmärgiks pärast AKV-ELi partnerluskokkuleppe hiljutist ülevaatamist; kahetseb seega, et ÜRO 2005. aasta septembri tippkohtumise lõppdokumendis puudub viide Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; tervitab asjaolu, et mitmesse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasse, eriti nendesse, mis on seotud Ukraina ja Moldovaga, ning Aserbaidžaani, Liibanoni, Armeeniat ja Gruusiat käsitlevate tegevuskavade projektidesse on lisatud viited Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; kutsub ELi ja tema liikmesriike igal võimalikul juhul taaskinnitama oma seotust Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;

| 32. | kutsub USA valitsust ja Kongressi üles lõpetama viivitused ja ratifitseerima Rooma statuudi, millega asutatakse Rahvusvaheline Kriminaalkohus; leiab, et Ameerika Ühendriikidele ei saa selles osas teha ühtki õiguslikku erandit; mõistab hukka asjaolu, et osad riigid, sealhulgas mitmed ELi liikmesriigid, on sõlminud “kahepoolsed kokkulepped ”Ameerika Ühendriikidega, andes de facto puutumatuse USA sõduritele; |
| --- | --- |

32.

kutsub USA valitsust ja Kongressi üles lõpetama viivitused ja ratifitseerima Rooma statuudi, millega asutatakse Rahvusvaheline Kriminaalkohus; leiab, et Ameerika Ühendriikidele ei saa selles osas teha ühtki õiguslikku erandit; mõistab hukka asjaolu, et osad riigid, sealhulgas mitmed ELi liikmesriigid, on sõlminud “kahepoolsed kokkulepped ”Ameerika Ühendriikidega, andes de facto puutumatuse USA sõduritele;

| 33. | peab oluliseks tihedate suhte loomist Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahel ning osutab probleemidele, millega sellised suhted endiselt kimbatuses on: asjaolu, et tegemist on tehnilist laadi koostööga, mitte poliitilisel tasandil organiseeritud koostööga, komisjoni ja Euroopa Nõukogu organite vahelise suhtluse puudus, kattuvus ja suutmatus selgitada tegevusvaldkondi; kutsub eesistujariike Austriat ja Soomet üles tagama, et hetkel koostamisel olev vastastikuse mõistmise memorandum peab need probleemid lahendama; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahelised suhted on eluliselt tähtis kohtumispaik, mis on avatud ka inimõiguste kultuuri poolehoidjatest kolmandatele riikidele, ja aitab tagada naabruspoliitika ja teiste partnerlusel põhinevate erisuhete edu; |
| --- | --- |

33.

peab oluliseks tihedate suhte loomist Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahel ning osutab probleemidele, millega sellised suhted endiselt kimbatuses on: asjaolu, et tegemist on tehnilist laadi koostööga, mitte poliitilisel tasandil organiseeritud koostööga, komisjoni ja Euroopa Nõukogu organite vahelise suhtluse puudus, kattuvus ja suutmatus selgitada tegevusvaldkondi; kutsub eesistujariike Austriat ja Soomet üles tagama, et hetkel koostamisel olev vastastikuse mõistmise memorandum peab need probleemid lahendama; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahelised suhted on eluliselt tähtis kohtumispaik, mis on avatud ka inimõiguste kultuuri poolehoidjatest kolmandatele riikidele, ja aitab tagada naabruspoliitika ja teiste partnerlusel põhinevate erisuhete edu;

ELi poliitilised ja inimõigusalased dialoogid ja nõupidamised ning üldine poliitiline dialoog kolmandate riikidega

| 34. | tervitab tõsiasja, et aastaaruandes esitatakse tasakaalustatud hinnang ELi inimõigusalaste dialoogide tõhususe suhtes; võtab teadmiseks nende dialoogide hindamise 2004. aastal; võtab arvesse, et nõukogu astub esimesi samme inimõigusalaseid dialooge ja nõupidamisi käsitleva ülevaatedokumendi väljatöötamiseks; ootab selle dokumendi saamist pärast seda, kui see on vastu võetud; palub eelkõige nõukogul selles küsimuses ja dialoogide hindamisel teha tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga; seoses sellega annab nõukogule teada, et koostatakse omaalgatuslik raport inimõigusalaste dialoogide hindamise ja kolmandate riikidega konsulteerimise kohta; |
| --- | --- |

34.

tervitab tõsiasja, et aastaaruandes esitatakse tasakaalustatud hinnang ELi inimõigusalaste dialoogide tõhususe suhtes; võtab teadmiseks nende dialoogide hindamise 2004. aastal; võtab arvesse, et nõukogu astub esimesi samme inimõigusalaseid dialooge ja nõupidamisi käsitleva ülevaatedokumendi väljatöötamiseks; ootab selle dokumendi saamist pärast seda, kui see on vastu võetud; palub eelkõige nõukogul selles küsimuses ja dialoogide hindamisel teha tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga; seoses sellega annab nõukogule teada, et koostatakse omaalgatuslik raport inimõigusalaste dialoogide hindamise ja kolmandate riikidega konsulteerimise kohta;

| 35. | rõhutab, et liit ja kõik liikmesriigid peavad toimima ühiselt ning vastavalt asutamislepingu ja ühenduse õigustiku kohustustele, kui on tegemist inimõigustega, et vältida ebakõlasid, mis vähendaksid liidu moraalset autoriteeti rahvusvahelises süsteemis; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et liit ja kõik liikmesriigid peavad toimima ühiselt ning vastavalt asutamislepingu ja ühenduse õigustiku kohustustele, kui on tegemist inimõigustega, et vältida ebakõlasid, mis vähendaksid liidu moraalset autoriteeti rahvusvahelises süsteemis;

| 36. | võtab teadmiseks nõukogu aastaaruandes antud hinnangu Hiinaga peetava inimõigusalase dialoogi kohta, kus inimõiguste rikkumiste nimekiri on jätkuvalt pikk, sealhulgas poliitiliste vangide võtmise, eriti vähemustesse kuuluvate inimeste vangistuste kohta, väidetavate piinamiste, sunniviisilise töö laiaulatusliku kasutamise, surmanuhtluse sagedase kasutamise ning usu- ja sõnavabaduse (sealhulgas inimeste kohtlemine Tiibetis)ja trükivabaduse (sh Internet) järjekindla takistamise osas; avaldab kahetsust, et mingit olulist arengut ei ole toimunud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimise ja kohaldamise või 1989. aasta Tiananmeni sündmustega soetud kinnipeetute vabastamise osas; peab seda dialoogi väärtuslikuks vahendiks ja oluliseks elemendiks üldises ELi ja Hiina vahelises strateegilises dialoogis, kus inimõigusi tuleb käsitleda esmatähtsatena; palub nõukogul ja komisjonil teha suuri pingutusi ka juhul, kui tulu nendest saab alles keskpikas perspektiivis; palub nõukogul kaaluda kõnealuse dialoogi parandamist lihtsa ja praktilise otsusega, mille tulemusel muutub kättesaadavaks sünkroontõlge; loodab, et sellised uuendused nagu kõrgel tasandil poliitiline dialoog ja seadusandlik seminar vahetult üksteise järel võiksid viia tugevama sünergiani; rõhutab, et järjest paremate kaubandussuhete eeltingimuseks peavad olema inimõigustealased reformid; palub nõukogul kutsuda Euroopa Parlamendi liikmeid osalema nimetatud dialoogides, niisamuti nagu on kutsutud Hiina parlamendiliikmed; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks nõukogu aastaaruandes antud hinnangu Hiinaga peetava inimõigusalase dialoogi kohta, kus inimõiguste rikkumiste nimekiri on jätkuvalt pikk, sealhulgas poliitiliste vangide võtmise, eriti vähemustesse kuuluvate inimeste vangistuste kohta, väidetavate piinamiste, sunniviisilise töö laiaulatusliku kasutamise, surmanuhtluse sagedase kasutamise ning usu- ja sõnavabaduse (sealhulgas inimeste kohtlemine Tiibetis)ja trükivabaduse (sh Internet) järjekindla takistamise osas; avaldab kahetsust, et mingit olulist arengut ei ole toimunud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimise ja kohaldamise või 1989. aasta Tiananmeni sündmustega soetud kinnipeetute vabastamise osas; peab seda dialoogi väärtuslikuks vahendiks ja oluliseks elemendiks üldises ELi ja Hiina vahelises strateegilises dialoogis, kus inimõigusi tuleb käsitleda esmatähtsatena; palub nõukogul ja komisjonil teha suuri pingutusi ka juhul, kui tulu nendest saab alles keskpikas perspektiivis; palub nõukogul kaaluda kõnealuse dialoogi parandamist lihtsa ja praktilise otsusega, mille tulemusel muutub kättesaadavaks sünkroontõlge; loodab, et sellised uuendused nagu kõrgel tasandil poliitiline dialoog ja seadusandlik seminar vahetult üksteise järel võiksid viia tugevama sünergiani; rõhutab, et järjest paremate kaubandussuhete eeltingimuseks peavad olema inimõigustealased reformid; palub nõukogul kutsuda Euroopa Parlamendi liikmeid osalema nimetatud dialoogides, niisamuti nagu on kutsutud Hiina parlamendiliikmed;

| 37. | mõistab hukka Iraani presidendi üleskutse Iisrael kaardilt minema pühkida; väljendab muret selle pärast, et inimõigusalane dialoog Iraaniga on seoses mitmesuguste lahkarvamustega rahvusvahelise poliitika küsimustes ja Iraani tegevusetusega katkenud alates selle viimasest voorust juunis 2004; kutsub mõlemat poolt — nõukogu ja Iraani — laskuma uuesti dialoogi ja määratlema kriteeriumid eesmärgiga saavutada kõnealuses valdkonnas tegelikke edusamme; tervitab sellekohast selgesisulist avaldust nõukogu 12. detsembri 2005. aasta järeldustes; kutsub nõukogu üles jätkama diplomaatiliste sammude astumist Iraani suhtes konkreetsetel juhtudel ning tervitab selles suhtes eesistujariigi Austria võetud kohustusi; väljendab kahetsust Iraani halbade inimõigusalaste faktide osas president Mahmoud Ahmadinejadi ametiaja esimese kuue kuu jooksul ning kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid Euroopa inimõiguste algatuste raames, et tugevdada kontakte ja koostööd Iraani kodanikuühiskonnaga ning toetada edasi demokraatiat ja inimõigusi; |
| --- | --- |

37.

mõistab hukka Iraani presidendi üleskutse Iisrael kaardilt minema pühkida; väljendab muret selle pärast, et inimõigusalane dialoog Iraaniga on seoses mitmesuguste lahkarvamustega rahvusvahelise poliitika küsimustes ja Iraani tegevusetusega katkenud alates selle viimasest voorust juunis 2004; kutsub mõlemat poolt — nõukogu ja Iraani — laskuma uuesti dialoogi ja määratlema kriteeriumid eesmärgiga saavutada kõnealuses valdkonnas tegelikke edusamme; tervitab sellekohast selgesisulist avaldust nõukogu 12. detsembri 2005. aasta järeldustes; kutsub nõukogu üles jätkama diplomaatiliste sammude astumist Iraani suhtes konkreetsetel juhtudel ning tervitab selles suhtes eesistujariigi Austria võetud kohustusi; väljendab kahetsust Iraani halbade inimõigusalaste faktide osas president Mahmoud Ahmadinejadi ametiaja esimese kuue kuu jooksul ning kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid Euroopa inimõiguste algatuste raames, et tugevdada kontakte ja koostööd Iraani kodanikuühiskonnaga ning toetada edasi demokraatiat ja inimõigusi;

| 38. | väljendab muret inimõiguste tõsiste rikkumiste pärast Iraagis, sealhulgas Iraagi kinnipidamisasutustes, sellele vaatamata tervitab ELi toetust Iraagi uuele valitsusele; nõuab, et EL oleks rohkem kaasatud stabiilsuse loomisele Iraagis ja et komisjoni delegatsioon saadaks täies ulatuses toimima eeldusel, et suudetakse lahendada julgeolekuga seotud küsimused; palub nõukogul ja komisjonil toetada Iraagi inimõiguste ministeeriumi jätkuvaid pingutusi järgida rangeid standardeid; |
| --- | --- |

38.

väljendab muret inimõiguste tõsiste rikkumiste pärast Iraagis, sealhulgas Iraagi kinnipidamisasutustes, sellele vaatamata tervitab ELi toetust Iraagi uuele valitsusele; nõuab, et EL oleks rohkem kaasatud stabiilsuse loomisele Iraagis ja et komisjoni delegatsioon saadaks täies ulatuses toimima eeldusel, et suudetakse lahendada julgeolekuga seotud küsimused; palub nõukogul ja komisjonil toetada Iraagi inimõiguste ministeeriumi jätkuvaid pingutusi järgida rangeid standardeid;

| 39. | tervitab ELi ja Venemaa vaheliste inimõigusalaste nõupidamiste algust; toetab nõukogu kavatsust arendada nendest nõupidamistest tõeline ELi-Venemaa inimõigusalane dialoog ja nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks sellesse protsessi; kutsub nõukogu jätkuvalt nõudma Venemaalt nõustumist sellega, et Euroopa ja Venemaa valitsusvälised organisatsioonid saaksid kõnealuste nõupidamistega ühineda, võttes eeskujuks teised inimõigusalased dialoogid; tervitab asjaolu, et nõukogu on seoses kõnealuste nõupidamistega küsitlenud valitsusväliseid organisatsioon, kahetseb siiski, et puudub süstemaatiline konsulteerimine Euroopa Parlamendiga; palub nõukogul avaldada survet, et Venemaa nõustuks seda dialoogi korraldama vahelduvalt ka Venemaal ja mitte ainult siis, kui ELis leiavad aset tippkohtumised; tunneb muret selle üle, et Venemaa uued valitsusväliseid organisatsioone käsitlevad õigusaktid takistavad inimõigusorganisatsioonide korralikku tööd või nende toimimist üldse, kui on kaalul inimõiguste järgimine; palub komisjonil ja nõukogul seda küsimust Venemaaga suhtlemisel järjekindlalt tõstatada, eelkõige rahvusvahelistel foorumitel ja eriti Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees, mille eesistumise peaks Venemaa üle võtma 19. mail 2006. aastal; palub komisjonil ja nõukogul tõstatada Tšetšeenias asetleidvate kohtuväliste tapmiste, kadumiste ja eeluurimisel toimuvate piinamiste, samuti Tšetšeenias inimõiguste rikkumisi uurivate ja neist avalikult rääkivate inimõiguslaste rünnakute teema; |
| --- | --- |

39.

tervitab ELi ja Venemaa vaheliste inimõigusalaste nõupidamiste algust; toetab nõukogu kavatsust arendada nendest nõupidamistest tõeline ELi-Venemaa inimõigusalane dialoog ja nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks sellesse protsessi; kutsub nõukogu jätkuvalt nõudma Venemaalt nõustumist sellega, et Euroopa ja Venemaa valitsusvälised organisatsioonid saaksid kõnealuste nõupidamistega ühineda, võttes eeskujuks teised inimõigusalased dialoogid; tervitab asjaolu, et nõukogu on seoses kõnealuste nõupidamistega küsitlenud valitsusväliseid organisatsioon, kahetseb siiski, et puudub süstemaatiline konsulteerimine Euroopa Parlamendiga; palub nõukogul avaldada survet, et Venemaa nõustuks seda dialoogi korraldama vahelduvalt ka Venemaal ja mitte ainult siis, kui ELis leiavad aset tippkohtumised; tunneb muret selle üle, et Venemaa uued valitsusväliseid organisatsioone käsitlevad õigusaktid takistavad inimõigusorganisatsioonide korralikku tööd või nende toimimist üldse, kui on kaalul inimõiguste järgimine; palub komisjonil ja nõukogul seda küsimust Venemaaga suhtlemisel järjekindlalt tõstatada, eelkõige rahvusvahelistel foorumitel ja eriti Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees, mille eesistumise peaks Venemaa üle võtma 19. mail 2006. aastal; palub komisjonil ja nõukogul tõstatada Tšetšeenias asetleidvate kohtuväliste tapmiste, kadumiste ja eeluurimisel toimuvate piinamiste, samuti Tšetšeenias inimõiguste rikkumisi uurivate ja neist avalikult rääkivate inimõiguslaste rünnakute teema;

| 40. | tervitab kuuendal India-ELi tippkohtumisel vastu võetud ühist tegevuskava, mis hõlmab inimõigusalaseid arutelusid, mis põhinevad koostöökohustusel hoida au sees inimõigusi võrdsuse ja vastastikuse austuse vaimus; eeldab, et nendesse aruteludesse hõlmatakse vähemusõiguste küsimused; eeldab, et kõnealustes raamides saavad mõlemad pooled samuti arutada dalitide probleemset sotsiaalset olukorda; kutsub nõukogu ja komisjoni üles jäljendama sellist dialoogi muude kastisüsteemi rakendavate riikide valitsustega; tervitab asjaolu, et komisjon ja nõukogu konsulteerivad ELi-India kodanikuühiskonna ümarlaua raames korrapäraselt India valitsusväliste organisatsioonidega; soovitab, et piirkonnas toimuvate arutelude raames käsitletaks ka inimõiguste olukorda Kashmiris; |
| --- | --- |

40.

tervitab kuuendal India-ELi tippkohtumisel vastu võetud ühist tegevuskava, mis hõlmab inimõigusalaseid arutelusid, mis põhinevad koostöökohustusel hoida au sees inimõigusi võrdsuse ja vastastikuse austuse vaimus; eeldab, et nendesse aruteludesse hõlmatakse vähemusõiguste küsimused; eeldab, et kõnealustes raamides saavad mõlemad pooled samuti arutada dalitide probleemset sotsiaalset olukorda; kutsub nõukogu ja komisjoni üles jäljendama sellist dialoogi muude kastisüsteemi rakendavate riikide valitsustega; tervitab asjaolu, et komisjon ja nõukogu konsulteerivad ELi-India kodanikuühiskonna ümarlaua raames korrapäraselt India valitsusväliste organisatsioonidega; soovitab, et piirkonnas toimuvate arutelude raames käsitletaks ka inimõiguste olukorda Kashmiris;

| 41. | võtab teadmiseks Kolumbia suhtes 3. oktoobril 2005 tehtud nõukogu järeldused; soovitab, et tulevastes nõukogu järeldustes tuleks esmatähtsaks pidada nõupidamist kodanikuühiskonna ja ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga ning samuti tuleks kaasata arutelu nõukogu inimõiguste töörühmas (COHOM); palub nõukogul jälgida õigluse ja rahu seaduse kestvat mõju inimõiguslastele; märgib, et õigluse ja rahu seadust kohaldatakse kõikide ebaseaduslike relvastatud rühmituste, mitte ainult Kolumbia Ühendatud Enesekaitsearmee (AUC), vaid ka Kolumbia Relvastatud Revolutsioonilise Armee (FARC) ja Rahvusliku Vabastusarmee (ELN) suhtes Kolumbias; |
| --- | --- |

41.

võtab teadmiseks Kolumbia suhtes 3. oktoobril 2005 tehtud nõukogu järeldused; soovitab, et tulevastes nõukogu järeldustes tuleks esmatähtsaks pidada nõupidamist kodanikuühiskonna ja ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga ning samuti tuleks kaasata arutelu nõukogu inimõiguste töörühmas (COHOM); palub nõukogul jälgida õigluse ja rahu seaduse kestvat mõju inimõiguslastele; märgib, et õigluse ja rahu seadust kohaldatakse kõikide ebaseaduslike relvastatud rühmituste, mitte ainult Kolumbia Ühendatud Enesekaitsearmee (AUC), vaid ka Kolumbia Relvastatud Revolutsioonilise Armee (FARC) ja Rahvusliku Vabastusarmee (ELN) suhtes Kolumbias;

| 42. | kutsub nõukogu ja komisjoni järjepidevalt tõstatama kõikides kolmandate riikidega peetavates poliitilistes dialoogides küsimuse, et need kolmandad riigid peaksid välja andma alalised kutsed kõikidele ÜRO eriasutustele, eriettekandjatele ja eriesindajatele ning peaksid esitama kõik lõpetamata ettekanded ÜRO lepingu organitele; |
| --- | --- |

42.

kutsub nõukogu ja komisjoni järjepidevalt tõstatama kõikides kolmandate riikidega peetavates poliitilistes dialoogides küsimuse, et need kolmandad riigid peaksid välja andma alalised kutsed kõikidele ÜRO eriasutustele, eriettekandjatele ja eriesindajatele ning peaksid esitama kõik lõpetamata ettekanded ÜRO lepingu organitele;

| 43. | võtab arvesse poliitilist dokumenti, mis sisaldab ELi ametlikku nimekirja “probleemsed vangid/kinnipeetavad ”ühe konkreetse riigi suhtes arendatavas poliitikas, mida on mainitud nõukogu aastaaruandes; julgustab komisjoni ja nõukogu koostama sellise ELi ametliku nimekirja iga kolmanda riigi suhtes, mille inimõiguste olukord on murettekitav, ning tõstatada selle nimekirja igal poliitilisel kohtumisel selle riigiga peetava dialoogi raames; palub komisjonil teavitada parlamenti kõikide selliste olemasolevate nimekirjade kohta; |
| --- | --- |

43.

võtab arvesse poliitilist dokumenti, mis sisaldab ELi ametlikku nimekirja “probleemsed vangid/kinnipeetavad ”ühe konkreetse riigi suhtes arendatavas poliitikas, mida on mainitud nõukogu aastaaruandes; julgustab komisjoni ja nõukogu koostama sellise ELi ametliku nimekirja iga kolmanda riigi suhtes, mille inimõiguste olukord on murettekitav, ning tõstatada selle nimekirja igal poliitilisel kohtumisel selle riigiga peetava dialoogi raames; palub komisjonil teavitada parlamenti kõikide selliste olemasolevate nimekirjade kohta;

| 44. | lisaks kutsub nõukogu kaaluma, kas võtta vastu mõne liikmesriigi valitsuse ja teatavate rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide rakendatav lähenemisviis, mille kohaselt määratakse igal aastal aastaaruandes seoses inimõiguste rikkumisega “erilist muret tekitavate riikide ”loetelu; soovitab, et nimetatud riigid tuleks esile tuua vastavalt konkreetsetele ja läbipaistvatele kriteeriumidele, mis põhinevad ELi inimõiguste suuniste teemadel, asutamislepingutel ja võetud kohustustel ja et Euroopa Parlamendi valitud riikide kohta koostataks kiireloomulised resolutsioonid, et juhtida teravamat tähelepanu inimõigustele kogu ELi poliitika elluviimisel kõnealuste riikide suhtes, kaasa arvatud abi- või kaubandussanktsioonide rakendamine, kui nimetatud rikkumised püsivad; arvab, et inimõiguste olukorra hindamise seisukohast on olulised sellised kriteeriumid nagu kohtunike ja meedia sõltumatus ning kodanikuühiskonna organisatsioonide seisund; |
| --- | --- |

44.

lisaks kutsub nõukogu kaaluma, kas võtta vastu mõne liikmesriigi valitsuse ja teatavate rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide rakendatav lähenemisviis, mille kohaselt määratakse igal aastal aastaaruandes seoses inimõiguste rikkumisega “erilist muret tekitavate riikide ”loetelu; soovitab, et nimetatud riigid tuleks esile tuua vastavalt konkreetsetele ja läbipaistvatele kriteeriumidele, mis põhinevad ELi inimõiguste suuniste teemadel, asutamislepingutel ja võetud kohustustel ja et Euroopa Parlamendi valitud riikide kohta koostataks kiireloomulised resolutsioonid, et juhtida teravamat tähelepanu inimõigustele kogu ELi poliitika elluviimisel kõnealuste riikide suhtes, kaasa arvatud abi- või kaubandussanktsioonide rakendamine, kui nimetatud rikkumised püsivad; arvab, et inimõiguste olukorra hindamise seisukohast on olulised sellised kriteeriumid nagu kohtunike ja meedia sõltumatus ning kodanikuühiskonna organisatsioonide seisund;

| 45. | tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu säilitas oma ühise seisukoha Birma/Myanmari suhtes 2005. aastal; võtab eriti arvesse 2005. aasta septembris tehtud raportit Havali/Tutu kohta, milles nõutakse, et riigi rahu- ja arengunõukogu tegevust peetaks ohuks rahvusvahelisele julgeolekule ja seda, et seetõttu peaks režiim pöörduma ÜRO Julgeolekunõukogu poole; tunnustab ELi liikmesriikide toetust ÜRO Julgeolekunõukogu küsitlemisele jätkuvate rikkumiste kohta; märgib murelikult, et Daw Aung San Suu Kyid hoitakse endiselt koduarestis ja et ÜRO eriraportööril, kelle volitused lõppevad sel aastal, on alates 2003. aastast keelatud pääs riiki; julgustab ELi võtma kannustavamat rolli selles riigis (pöörates erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi 17. novembri 2005. aasta resolutsioonile Birma/Myanmari kohta (12)); |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu säilitas oma ühise seisukoha Birma/Myanmari suhtes 2005. aastal; võtab eriti arvesse 2005. aasta septembris tehtud raportit Havali/Tutu kohta, milles nõutakse, et riigi rahu- ja arengunõukogu tegevust peetaks ohuks rahvusvahelisele julgeolekule ja seda, et seetõttu peaks režiim pöörduma ÜRO Julgeolekunõukogu poole; tunnustab ELi liikmesriikide toetust ÜRO Julgeolekunõukogu küsitlemisele jätkuvate rikkumiste kohta; märgib murelikult, et Daw Aung San Suu Kyid hoitakse endiselt koduarestis ja et ÜRO eriraportööril, kelle volitused lõppevad sel aastal, on alates 2003. aastast keelatud pääs riiki; julgustab ELi võtma kannustavamat rolli selles riigis (pöörates erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi 17. novembri 2005. aasta resolutsioonile Birma/Myanmari kohta (12));

| 46. | tervitab seda, et nõukogu ja komisjon on lisanud mure inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja hea valitsemistava pärast konkreetsetesse kriteeriumidesse kõikides siseriiklikes tegevuskavades, mis on koostatud Euroopa naabruspoliitika (ENP) raamistikus; nõustub, et kõnealuste tegevuskavade tugevus seisneb selles, et need kujutavad endast siduvat kohustust, ja et selles seisneb ühtlasi nende nõrkus, sest need tuleb läbi rääkida partnerriigiga; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu hoiaks neid riike oma kohustuste juures ja kaaluks, milliseid meetmeid võtta juhul, kui nad ei täida oma kohustusi kokkulepitud tähtaja jooksul; juhib eraldi tähelepanu selles osas Maroko, Lääne-Sahara, Tuneesia, Süüria, Iisraeli, Palestiina Omavalitsuse, Alžeeria ja Egiptusega sõlmitud inimõigusalaste kokkulepete nõrkusele, mille osas viimase kahe riigiga peetakse endiselt läbirääkimisi; ootab võimalust vaadata läbi aruanded esimese seitsme tegevuskava ja 2006. aastaks püstitatud Euroopa naabruspoliitika prioriteetide elluviimise kohta esimesel aastal; seda silmas pidades nõuab selliste inimõiguste allkomisjonide loomist, mis tegelevad muuhulgas üksikjuhtudega, et parandada veelgi inimõigustealast dialoogi kõikide partnerriikidega; |
| --- | --- |

46.

tervitab seda, et nõukogu ja komisjon on lisanud mure inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja hea valitsemistava pärast konkreetsetesse kriteeriumidesse kõikides siseriiklikes tegevuskavades, mis on koostatud Euroopa naabruspoliitika (ENP) raamistikus; nõustub, et kõnealuste tegevuskavade tugevus seisneb selles, et need kujutavad endast siduvat kohustust, ja et selles seisneb ühtlasi nende nõrkus, sest need tuleb läbi rääkida partnerriigiga; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu hoiaks neid riike oma kohustuste juures ja kaaluks, milliseid meetmeid võtta juhul, kui nad ei täida oma kohustusi kokkulepitud tähtaja jooksul; juhib eraldi tähelepanu selles osas Maroko, Lääne-Sahara, Tuneesia, Süüria, Iisraeli, Palestiina Omavalitsuse, Alžeeria ja Egiptusega sõlmitud inimõigusalaste kokkulepete nõrkusele, mille osas viimase kahe riigiga peetakse endiselt läbirääkimisi; ootab võimalust vaadata läbi aruanded esimese seitsme tegevuskava ja 2006. aastaks püstitatud Euroopa naabruspoliitika prioriteetide elluviimise kohta esimesel aastal; seda silmas pidades nõuab selliste inimõiguste allkomisjonide loomist, mis tegelevad muuhulgas üksikjuhtudega, et parandada veelgi inimõigustealast dialoogi kõikide partnerriikidega;

| 47. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles lisama laste õigusi kõikidesse oma tegevustesse, et tõhusalt võidelda laste tööga, keskendudes peamiselt laste õpetamisele ja harimisele, mis on üks aastatuhande arengueesmärkidest, |
| --- | --- |

47.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles lisama laste õigusi kõikidesse oma tegevustesse, et tõhusalt võidelda laste tööga, keskendudes peamiselt laste õpetamisele ja harimisele, mis on üks aastatuhande arengueesmärkidest,

Nõukogu ja komisjoni tegevuse üldine analüüs

| 48. | võtab arvesse teavet, et Ühendkuningriigi eesistumise ajal on EL astunud diplomaatilisi samme 26 inimõigustega seotud juhtumi puhul ning on välja andnud 49 avaldust inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

48.

võtab arvesse teavet, et Ühendkuningriigi eesistumise ajal on EL astunud diplomaatilisi samme 26 inimõigustega seotud juhtumi puhul ning on välja andnud 49 avaldust inimõiguste küsimustes;

| 49. | mõistab, et eriti inimõiguste valdkonnas peavad ELi tegevused, nagu diplomaatilised sammud kolmandate riikide suhtes, olema mõnikord konfidentsiaalsed; usub siiski, et kõnealuste tegevuste loetelu tuleks lisada aastaaruandesse; |
| --- | --- |

49.

mõistab, et eriti inimõiguste valdkonnas peavad ELi tegevused, nagu diplomaatilised sammud kolmandate riikide suhtes, olema mõnikord konfidentsiaalsed; usub siiski, et kõnealuste tegevuste loetelu tuleks lisada aastaaruandesse;

| 50. | palub sellepärast nõukogul ja komisjonil koos parlamendiga välja töötada konfidentsiaalne süsteem, mille kaudu Euroopa Parlamendi valitud liikmeid saaks hoida kursis diplomaatiliste sammudega, mida astuvad liikmesriigid, eesistuja, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, eriesindajad või komisjon seoses inimõigusalaste juhtumitega või olukordadega, mis on tõstatatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides; soovitab modelleerida kõnealust süsteemi nii, et valitud parlamendiliikmeid teavitataks salastatud materjalist seoses julgeoleku- ja kaitseküsimustega; |
| --- | --- |

50.

palub sellepärast nõukogul ja komisjonil koos parlamendiga välja töötada konfidentsiaalne süsteem, mille kaudu Euroopa Parlamendi valitud liikmeid saaks hoida kursis diplomaatiliste sammudega, mida astuvad liikmesriigid, eesistuja, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, eriesindajad või komisjon seoses inimõigusalaste juhtumitega või olukordadega, mis on tõstatatud Euroopa Parlamendi resolutsioonides; soovitab modelleerida kõnealust süsteemi nii, et valitud parlamendiliikmeid teavitataks salastatud materjalist seoses julgeoleku- ja kaitseküsimustega;

| 51. | tervitab tõsiasja, et 12. detsembril 2005. aastal toimunud üldasjade nõukogu võttis vastu sätte, et nõukogu ajakohastatud ELi inimõigusalased teabelehed tuleb teha kättesaadavaks kõikidele ELi institutsioonidele, ning ootab nende praeguste versioonide saamist niipea kui võimalik (13); |
| --- | --- |

51.

tervitab tõsiasja, et 12. detsembril 2005. aastal toimunud üldasjade nõukogu võttis vastu sätte, et nõukogu ajakohastatud ELi inimõigusalased teabelehed tuleb teha kättesaadavaks kõikidele ELi institutsioonidele, ning ootab nende praeguste versioonide saamist niipea kui võimalik (13);

| 52. | palub nõukogul kaaluda võimalust muuta COHOM töörühmaks, mille esindajad asuvad Brüsselis; leiab, et see võimaldaks rohkem aega kokkusaamisteks, paremat koordineerimist ja seega tugevamat haaret ELi inimõiguste poliitika suhtes laiemas tähenduses; |
| --- | --- |

52.

palub nõukogul kaaluda võimalust muuta COHOM töörühmaks, mille esindajad asuvad Brüsselis; leiab, et see võimaldaks rohkem aega kokkusaamisteks, paremat koordineerimist ja seega tugevamat haaret ELi inimõiguste poliitika suhtes laiemas tähenduses;

| 53. | tervitab institutsioonide väljaarendamist, haldusreformi, head valitsemistava ja inimõigusi käsitlevate töörühmade loomist ELi ja vastavalt Bangladeshi, Laose ja Vietnami vahel; kutsub nõukogu ja komisjoni laiendama seda lähenemisviisi ka muudele kolmandatele riikidele, nagu Kambodžale ja Nepaalile, sõltuvalt nende tõhususe suhtes antavast hinnangust; |
| --- | --- |

53.

tervitab institutsioonide väljaarendamist, haldusreformi, head valitsemistava ja inimõigusi käsitlevate töörühmade loomist ELi ja vastavalt Bangladeshi, Laose ja Vietnami vahel; kutsub nõukogu ja komisjoni laiendama seda lähenemisviisi ka muudele kolmandatele riikidele, nagu Kambodžale ja Nepaalile, sõltuvalt nende tõhususe suhtes antavast hinnangust;

| 54. | nõuab, et kõigis inimõigusi käsitlevates õigusaktides, dokumentides ja raportites, sealhulgas aastaaruannetes, käsitletaks otseselt diskrimineerimist puudutavaid küsimusi, kaasa arvatud vähemusi, usuvabadust ning vähemususku kuuluvate isikute diskrimineerimist, naiste õigusi, laste õigusi, põlisrahvaid, puuetega inimesi ja ka vaimse puudega inimesi ning kõiki seksuaalseid sättumusi esindavaid inimesi puudutavaid küsimusi, ja kaasataks täies mahus nende organisatsioone nii ELis kui vajaduse korral ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

54.

nõuab, et kõigis inimõigusi käsitlevates õigusaktides, dokumentides ja raportites, sealhulgas aastaaruannetes, käsitletaks otseselt diskrimineerimist puudutavaid küsimusi, kaasa arvatud vähemusi, usuvabadust ning vähemususku kuuluvate isikute diskrimineerimist, naiste õigusi, laste õigusi, põlisrahvaid, puuetega inimesi ja ka vaimse puudega inimesi ning kõiki seksuaalseid sättumusi esindavaid inimesi puudutavaid küsimusi, ja kaasataks täies mahus nende organisatsioone nii ELis kui vajaduse korral ka kolmandates riikides;

| 55. | nõuab seoses jätkuva soolise diskrimineerimisega, et naiste õiguste kaitsmine ja edendamine oleks Euroopa Liidu inimõiguste poliitika kõikehõlmav osa, |
| --- | --- |

55.

nõuab seoses jätkuva soolise diskrimineerimisega, et naiste õiguste kaitsmine ja edendamine oleks Euroopa Liidu inimõiguste poliitika kõikehõlmav osa,

Komisjoni välisabiprogrammid

Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus (EIDHR)

| 56. | kutsub komisjoni üles võtma tõsiselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta, milles taotletakse inimõiguste spetsiifilist vahendit aastateks 2007–2013; ootab komisjoni teatist antud küsimuses; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles võtma tõsiselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta, milles taotletakse inimõiguste spetsiifilist vahendit aastateks 2007–2013; ootab komisjoni teatist antud küsimuses;

| 57. | toonitab, kui tähtis on Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus kui üks peamisi ELi käsutuses olevaid instrumente; toonitab eriti eelist, et EIDHRi programmide puhul ei nõuta nende elluviimise riigis valitsuse heakskiitu ning enamik EIDHRi rahast on saadaval kodanikuühiskonnaorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

57.

toonitab, kui tähtis on Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus kui üks peamisi ELi käsutuses olevaid instrumente; toonitab eriti eelist, et EIDHRi programmide puhul ei nõuta nende elluviimise riigis valitsuse heakskiitu ning enamik EIDHRi rahast on saadaval kodanikuühiskonnaorganisatsioonidele;

| 58. | toonitab oma seisukohta, et inimõigused tuleb hõlmata kõikidesse nelja välistegevusega seotud finantsinstrumenti ning tuleb luua viies, eriotstarbeline instrument inimõiguste heaks, et täiendada temaatilisi programme; |
| --- | --- |

58.

toonitab oma seisukohta, et inimõigused tuleb hõlmata kõikidesse nelja välistegevusega seotud finantsinstrumenti ning tuleb luua viies, eriotstarbeline instrument inimõiguste heaks, et täiendada temaatilisi programme;

| 59. | palub komisjonil tagada, et finantsmääruse (14) ja sellega kaasnevate rakenduseeskirjade praegune reform on piisavalt kaugeleulatuv, et vähendada ülemäärast halduskoormat ja kiirendada rahaliste vahendite andmist, mis praegu vaevavad Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust, hõlbustada väiksemate, rohujuuretasandi valitsusväliste organisatsioonide juurdepääsu rahalistele vahenditele ja nende vahendite haldamist ning omakorda suurendada EIDHRi mõju; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil tagada, et finantsmääruse (14) ja sellega kaasnevate rakenduseeskirjade praegune reform on piisavalt kaugeleulatuv, et vähendada ülemäärast halduskoormat ja kiirendada rahaliste vahendite andmist, mis praegu vaevavad Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust, hõlbustada väiksemate, rohujuuretasandi valitsusväliste organisatsioonide juurdepääsu rahalistele vahenditele ja nende vahendite haldamist ning omakorda suurendada EIDHRi mõju;

| 60. | tervitab rassismi-, ksenofoobia- ja diskrimineerimisvastase kampaania hindamisaruandes tehtud järeldusi, märkides, et EIDHRi alusel rahastatavad projektid on suunatud kõige marginaalsematesse ühiskondadesse, milleni valitsused ei ulatu, ning need on andnud silmapaistvaid tulemusi; |
| --- | --- |

60.

tervitab rassismi-, ksenofoobia- ja diskrimineerimisvastase kampaania hindamisaruandes tehtud järeldusi, märkides, et EIDHRi alusel rahastatavad projektid on suunatud kõige marginaalsematesse ühiskondadesse, milleni valitsused ei ulatu, ning need on andnud silmapaistvaid tulemusi;

| 61. | on rahul, et 2005. aastal suutis komisjon võtta kohustusi rohkem kui 125 000 000 eurot ulatuses, aga tunneb muret võimaluse pärast, et mitte kõiki 2005. aastal sõlmitud lepingulisi projekte ei viida ellu täielikult ja põhjalikult; |
| --- | --- |

61.

on rahul, et 2005. aastal suutis komisjon võtta kohustusi rohkem kui 125 000 000 eurot ulatuses, aga tunneb muret võimaluse pärast, et mitte kõiki 2005. aastal sõlmitud lepingulisi projekte ei viida ellu täielikult ja põhjalikult;

| 62. | võtab arvesse tõsiasja, et Euroopa Liidu valimisvaatluslähetusteks kasutati 2005. aastal kogu EIDHRi rahast rohkem kui üks viiendik ning selliseid lähetusi saadeti 12 riiki, sealhulgas Afganistani, Etioopiasse, Liibanoni, Libeeriasse, Venetsueelasse ja Palestiinasse; kiidab ELi valimisvaatlustegevuse kasvavat tõhusust, kuid usub, et seda ei saa saavutada maailma eri riikides rohujuuretasandil ellu viidavate inimõigusprojektide jaoks antava eelarveraha kärpimise arvel; |
| --- | --- |

62.

võtab arvesse tõsiasja, et Euroopa Liidu valimisvaatluslähetusteks kasutati 2005. aastal kogu EIDHRi rahast rohkem kui üks viiendik ning selliseid lähetusi saadeti 12 riiki, sealhulgas Afganistani, Etioopiasse, Liibanoni, Libeeriasse, Venetsueelasse ja Palestiinasse; kiidab ELi valimisvaatlustegevuse kasvavat tõhusust, kuid usub, et seda ei saa saavutada maailma eri riikides rohujuuretasandil ellu viidavate inimõigusprojektide jaoks antava eelarveraha kärpimise arvel;

| 63. | palub komisjonil ja nõukogul jälgida süstemaatiliselt ELi valimisvaatluslähetusi, jälgida tähelepanelikult valimisjärgset olukorda ning võtta vajaduse korral poliitilisi meetmeid; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil ja nõukogul jälgida süstemaatiliselt ELi valimisvaatluslähetusi, jälgida tähelepanelikult valimisjärgset olukorda ning võtta vajaduse korral poliitilisi meetmeid;

| 64. | võtab arvesse seda, et suur osa (50,9 %) 2005. aastal sõlmitud lepinguliste projektide jaoks ette nähtud EIDHRi rahast eraldati suurtele teemapõhistele projektidele ning ainult väike osa (27,68 %) anti pisiprojektidele, mida viisid ellu komisjoni delegatsioonid; kordab, et märkimisväärne osa tuleb pühendada väiksematele, rohujuure tasandil projektidele; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu nendele valitsusvälistele organisatsioonidele, kellel on võtmeroll inimõiguste edendamisel neis riikides, kuid mida ei ole ametivõimud kõnealustes riikides seaduslikult tunnustanud; peab tähtsaks seda, et komisjon pakuks sellega seoses välja finantsmääruse, sealhulgas selliste valitsusväliste organisatsioonide rahastamise läbivaatamise; |
| --- | --- |

64.

võtab arvesse seda, et suur osa (50,9 %) 2005. aastal sõlmitud lepinguliste projektide jaoks ette nähtud EIDHRi rahast eraldati suurtele teemapõhistele projektidele ning ainult väike osa (27,68 %) anti pisiprojektidele, mida viisid ellu komisjoni delegatsioonid; kordab, et märkimisväärne osa tuleb pühendada väiksematele, rohujuure tasandil projektidele; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu nendele valitsusvälistele organisatsioonidele, kellel on võtmeroll inimõiguste edendamisel neis riikides, kuid mida ei ole ametivõimud kõnealustes riikides seaduslikult tunnustanud; peab tähtsaks seda, et komisjon pakuks sellega seoses välja finantsmääruse, sealhulgas selliste valitsusväliste organisatsioonide rahastamise läbivaatamise;

| 65. | toetab täielikult ELi panust valitsustevahelistesse organisatsioonidesse, sest need organisatsioonid saavad anda olulise panuse demokraatia ja inimõiguste edendamisse; leiab siiski, et selline panus ei tohiks olla kahjulik valitsusvälistele organisatsioonidele, vaid see tuleks pigem anda strateegiliste pikaajaliste partnerluste kaudu; |
| --- | --- |

65.

toetab täielikult ELi panust valitsustevahelistesse organisatsioonidesse, sest need organisatsioonid saavad anda olulise panuse demokraatia ja inimõiguste edendamisse; leiab siiski, et selline panus ei tohiks olla kahjulik valitsusvälistele organisatsioonidele, vaid see tuleks pigem anda strateegiliste pikaajaliste partnerluste kaudu;

| 66. | tervitab tõsiasja, et komisjon on muutnud oma korda seoses 2006. aasta uute projektikonkurssidega selles osas, et uutel konkurssidel, mis põhinevad “kontseptuaalsetel märgetel”, soodustatakse ulatuslikumat projektide kvaliteedihindamist kui olulisimat kriteeriumi; |
| --- | --- |

66.

tervitab tõsiasja, et komisjon on muutnud oma korda seoses 2006. aasta uute projektikonkurssidega selles osas, et uutel konkurssidel, mis põhinevad “kontseptuaalsetel märgetel”, soodustatakse ulatuslikumat projektide kvaliteedihindamist kui olulisimat kriteeriumi;

| 67. | palub komisjoni teha parlamendile kättesaadavaks kõik välis- või sisehindajate koostatud mõjuhindamisaruanded projektide kohta, et tagada nende korrektne kontrollimine; palub komisjonil muuta inimõigustega seotud mõjuhindamine Euroopa Liidu projektitsüklite haldamise lahutamatuks ja täielikult rakendatud osaks nii eel- kui ka järelkontrolli, aga ka käimas olevate programmide hindamise suhtes, |
| --- | --- |

67.

palub komisjoni teha parlamendile kättesaadavaks kõik välis- või sisehindajate koostatud mõjuhindamisaruanded projektide kohta, et tagada nende korrektne kontrollimine; palub komisjonil muuta inimõigustega seotud mõjuhindamine Euroopa Liidu projektitsüklite haldamise lahutamatuks ja täielikult rakendatud osaks nii eel- kui ka järelkontrolli, aga ka käimas olevate programmide hindamise suhtes,

Abiprogrammid üldiselt

| 68. | peab vajalikuks töötada inimõiguste, demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava (nagu on väljendatud AKV-ELi partnerluslepingus) suurema hõlmamise suunas Euroopa Arengufondist rahastatavatesse meetmetesse; palub komisjonil esitada aastaülevaade nende küsimustega seotud kõikide Euroopa Arengufondi kulutuste kohta kõikides geograafilistes, regionaalsetes ja temaatilistes programmides, et muuta ELi tegevus selles valdkonnas paremini nähtavaks; |
| --- | --- |

68.

peab vajalikuks töötada inimõiguste, demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava (nagu on väljendatud AKV-ELi partnerluslepingus) suurema hõlmamise suunas Euroopa Arengufondist rahastatavatesse meetmetesse; palub komisjonil esitada aastaülevaade nende küsimustega seotud kõikide Euroopa Arengufondi kulutuste kohta kõikides geograafilistes, regionaalsetes ja temaatilistes programmides, et muuta ELi tegevus selles valdkonnas paremini nähtavaks;

| 69. | palub, et komisjon rajaks oma poliitiliste programmide arengueesmärgid, näitajad ja kavad kokkulepitud üldistele rahvusvahelistele inimõigusalastele dokumentidele, täielikult kaasates inimõigusorganisatsioone alates poliitika ja programmide loomisest kuni nende elluviimise, seire ja hindamise etappideni; |
| --- | --- |

69.

palub, et komisjon rajaks oma poliitiliste programmide arengueesmärgid, näitajad ja kavad kokkulepitud üldistele rahvusvahelistele inimõigusalastele dokumentidele, täielikult kaasates inimõigusorganisatsioone alates poliitika ja programmide loomisest kuni nende elluviimise, seire ja hindamise etappideni;

| 70. | nõuab, et teostataks järelkontrolli 2005. aasta juunis toimunud inimõigustealas seminari üle seoses ELi humanitaarabiga, sealhulgas eraldades ELi rahalisi vahendeid õiglusprobleemidele massimõrvade ja inimsusevastaste kuritegude tulemusena, |
| --- | --- |

70.

nõuab, et teostataks järelkontrolli 2005. aasta juunis toimunud inimõigustealas seminari üle seoses ELi humanitaarabiga, sealhulgas eraldades ELi rahalisi vahendeid õiglusprobleemidele massimõrvade ja inimsusevastaste kuritegude tulemusena,

Inimõigusi ja demokraatiat käsitlevate klauslite rakendamise kaalumine

| 71. | meenutab oma eelnimetatud 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ELi poliitikat seoses inimõigusi käsitlevate klauslite kohaldamisega kõikides ELi kokkulepetes, kaasa arvatud inimõiguste austamise tõhusa järelvalvemehhanismi loomine ning Euroopa Parlamendi suurem kaasamine hindamis- ja nõuandeprotsessidesse seoses nimetatud klauslitega; ootab, et eesistujariik Austria reageeriks koos komisjoniga parlamendi ettepanekutele; |
| --- | --- |

71.

meenutab oma eelnimetatud 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ELi poliitikat seoses inimõigusi käsitlevate klauslite kohaldamisega kõikides ELi kokkulepetes, kaasa arvatud inimõiguste austamise tõhusa järelvalvemehhanismi loomine ning Euroopa Parlamendi suurem kaasamine hindamis- ja nõuandeprotsessidesse seoses nimetatud klauslitega; ootab, et eesistujariik Austria reageeriks koos komisjoniga parlamendi ettepanekutele;

| 72. | võtab arvesse tõsiasja, et ELi neljanda põlvkonna kokkulepped kolmandate riikidega hõlmavad iseenesestmõistetavalt poliitilist dialoogi kui inimõiguste ja demokraatia küsimusi inkorporeeriva kokkuleppe hädavajalikku osa; rõhutab oma kindlat tahet tugevdada sellistes poliitilistes dialoogides võetava uusima seisukoha eelkontrolli; |
| --- | --- |

72.

võtab arvesse tõsiasja, et ELi neljanda põlvkonna kokkulepped kolmandate riikidega hõlmavad iseenesestmõistetavalt poliitilist dialoogi kui inimõiguste ja demokraatia küsimusi inkorporeeriva kokkuleppe hädavajalikku osa; rõhutab oma kindlat tahet tugevdada sellistes poliitilistes dialoogides võetava uusima seisukoha eelkontrolli;

| 73. | nõustub 2005. aasta aruandes väljendatud seisukohaga, et inimõigusi käsitlev klausel on aluseks kolmandate riikidega sõlmitavatele positiivsele kokkulepetele inimõiguste ja demokraatia küsimustes; rõhutab siiski, et sellega ei saa välistada koostöö ajutise peatamise võimalust kõnealuse klausli rikkumise korral; kordab oma nõudmist seada sisse reguleeritavad meetmed ja selge sanktsioonide süsteem, mida kasutada siis, kui kolmas riik rikub inimõigusi käsitlevat klauslit, ning kutsub komisjoni kaaluma võimalusi laiendada kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamist tulevikus vajalikul hetkel piiravate meetmete võtmise otsuse üle; kordab oma nõudmist, et kõnealuse klausli täitmise seiret ja sellega seotud konsultatsioonimehhanismi tuleb parandada, ning palub komisjonil ja nõukogul igal aastal raporteerida Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonile inimõiguste klauslite rikkumistest, sealhulgas nende rikkumistest, mis sisalduvad AKV-ELi partnerluslepingus; |
| --- | --- |

73.

nõustub 2005. aasta aruandes väljendatud seisukohaga, et inimõigusi käsitlev klausel on aluseks kolmandate riikidega sõlmitavatele positiivsele kokkulepetele inimõiguste ja demokraatia küsimustes; rõhutab siiski, et sellega ei saa välistada koostöö ajutise peatamise võimalust kõnealuse klausli rikkumise korral; kordab oma nõudmist seada sisse reguleeritavad meetmed ja selge sanktsioonide süsteem, mida kasutada siis, kui kolmas riik rikub inimõigusi käsitlevat klauslit, ning kutsub komisjoni kaaluma võimalusi laiendada kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamist tulevikus vajalikul hetkel piiravate meetmete võtmise otsuse üle; kordab oma nõudmist, et kõnealuse klausli täitmise seiret ja sellega seotud konsultatsioonimehhanismi tuleb parandada, ning palub komisjonil ja nõukogul igal aastal raporteerida Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonile inimõiguste klauslite rikkumistest, sealhulgas nende rikkumistest, mis sisalduvad AKV-ELi partnerluslepingus;

| 74. | avaldab veel kord toetust nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta otsusele kehtestada sanktsioonid Usbekistani suhtes seoses sündmustega Andižanis 13. mail 2005. aastal, kui valitsuse julgeolekuteenistused tulistasid surnuks suure arvu tsiviilisikuid ning arreteeriti paljud inimesed ning pärast seda anti tõe varjamiseks kohtu alla protsessis, mis ei vastanud õiglase kohtumõistmise rahvusvahelistele standarditele; käsitleb seda kui näidet järjepidevast ELi meetmest valitsuse vastu, keda seovad ELiga sõlmitud partnerlus- ja koostöökokkuleppe alusel kohustused seoses inimõiguste ja demokraatiaga; avaldab kahetsust selle üle, et Usbekistani puhul kulus sanktsioonide kehtestamiseks kuus kuud; avaldab siiski lootust, et see pretsedent tugevdab inimõigusi käsitlevaid klausleid kõikides kokkulepetes; palub nõukogul täielikult hukka mõista inimõiguste rikkumised Türkmenistanis; |
| --- | --- |

74.

avaldab veel kord toetust nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta otsusele kehtestada sanktsioonid Usbekistani suhtes seoses sündmustega Andižanis 13. mail 2005. aastal, kui valitsuse julgeolekuteenistused tulistasid surnuks suure arvu tsiviilisikuid ning arreteeriti paljud inimesed ning pärast seda anti tõe varjamiseks kohtu alla protsessis, mis ei vastanud õiglase kohtumõistmise rahvusvahelistele standarditele; käsitleb seda kui näidet järjepidevast ELi meetmest valitsuse vastu, keda seovad ELiga sõlmitud partnerlus- ja koostöökokkuleppe alusel kohustused seoses inimõiguste ja demokraatiaga; avaldab kahetsust selle üle, et Usbekistani puhul kulus sanktsioonide kehtestamiseks kuus kuud; avaldab siiski lootust, et see pretsedent tugevdab inimõigusi käsitlevaid klausleid kõikides kokkulepetes; palub nõukogul täielikult hukka mõista inimõiguste rikkumised Türkmenistanis;

| 75. | kordab oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse selge rikkumise kohta Tuneesias ja Tuneesias toimunud maailma infoühiskonna tippkohtumise hindamise kohta (15); |
| --- | --- |

75.

kordab oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse selge rikkumise kohta Tuneesias ja Tuneesias toimunud maailma infoühiskonna tippkohtumise hindamise kohta (15);

| 76. | tuletab meelde oma 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Lääne-Saharas (16); tervitab Sahara elanikest poliitvangide vabastamist Maroko võimude poolt, kuid mõistab hukka Sahara elanike vastu suunatud inimõiguste rikkumise jätkumise; nõuab Sahara elanike kaitsmist ning nende põhiõiguste, eriti sõna-, liikumis- ja kogunemisvabaduse austamist; uuendab oma nõuet leida Lääne-Sahara konfliktile õiglane ja kestev lahendus, mis põhineks Sahara elanike enesemääramise õigusel vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu vastavatele resolutsioonidele, eriti resolutsioonile 1495(2003); |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde oma 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Lääne-Saharas (16); tervitab Sahara elanikest poliitvangide vabastamist Maroko võimude poolt, kuid mõistab hukka Sahara elanike vastu suunatud inimõiguste rikkumise jätkumise; nõuab Sahara elanike kaitsmist ning nende põhiõiguste, eriti sõna-, liikumis- ja kogunemisvabaduse austamist; uuendab oma nõuet leida Lääne-Sahara konfliktile õiglane ja kestev lahendus, mis põhineks Sahara elanike enesemääramise õigusel vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu vastavatele resolutsioonidele, eriti resolutsioonile 1495(2003);

| 77. | tervitab piiravate meetmete rakendamise ja hindamise suuniste seiret ja ülevaatamist ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika raamistikus (17); |
| --- | --- |

77.

tervitab piiravate meetmete rakendamise ja hindamise suuniste seiret ja ülevaatamist ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika raamistikus (17);

| 78. | tervitab funktsiooni, mida täidab AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee kui platvorm avatud ja läbipaistvaks aruteluks inimõiguste küsimustes, ning julgustab ühisassamblee töö jätkumist, millega antakse panus AKV-ELi partnerluslepingu artikliga 8 ette nähtud poliitilisse dialoogi; |
| --- | --- |

78.

tervitab funktsiooni, mida täidab AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee kui platvorm avatud ja läbipaistvaks aruteluks inimõiguste küsimustes, ning julgustab ühisassamblee töö jätkumist, millega antakse panus AKV-ELi partnerluslepingu artikliga 8 ette nähtud poliitilisse dialoogi;

| 79. | tunneb kahetsust, et AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 96 sisalduvaid inimõigusi käsitlevaid klausleid kohaldatakse liiga harva inimõiguste šokeerivate rikkumiste korral AKV riikides, ning nõuab tungivalt, et hoogustataks poliitilist dialoogi AKV-ELi partnerluslepingu tähenduses; |
| --- | --- |

79.

tunneb kahetsust, et AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 96 sisalduvaid inimõigusi käsitlevaid klausleid kohaldatakse liiga harva inimõiguste šokeerivate rikkumiste korral AKV riikides, ning nõuab tungivalt, et hoogustataks poliitilist dialoogi AKV-ELi partnerluslepingu tähenduses;

| 80. | tervitab ELi tegevust, mis seisnes diplomaatilistes sammudes ja deklaratsioonides pärast vägivaldseid repressioone Etioopias 2005. aasta juunis, kui väga positiivset näidet; tunneb muret selle üle, et kui novembris 2005 leidsid aset samalaadsed inimõiguste rikkumised, ei reageerinud EL nendele piisavalt; arvestades suurt hulka hetkel vangis olevaid ja surmanuhtlusega silmitsi seisvaid opositsiooniliidreid ja inimõiguslasi, usub, et Etioopia valitsus ei suuda täita AKV-ELi partnerluslepingu artikli 8 kohaseid kohustusi ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles vastama Euroopa Parlamendi üleskutsele kooskõlastatud seisukoha järele kooskõlas AKV-ELi partnerluslepingu artikliga 96, nagu nõuti Euroopa Parlamendi eelnimetatud 15. detsembri 2005. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

80.

tervitab ELi tegevust, mis seisnes diplomaatilistes sammudes ja deklaratsioonides pärast vägivaldseid repressioone Etioopias 2005. aasta juunis, kui väga positiivset näidet; tunneb muret selle üle, et kui novembris 2005 leidsid aset samalaadsed inimõiguste rikkumised, ei reageerinud EL nendele piisavalt; arvestades suurt hulka hetkel vangis olevaid ja surmanuhtlusega silmitsi seisvaid opositsiooniliidreid ja inimõiguslasi, usub, et Etioopia valitsus ei suuda täita AKV-ELi partnerluslepingu artikli 8 kohaseid kohustusi ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles vastama Euroopa Parlamendi üleskutsele kooskõlastatud seisukoha järele kooskõlas AKV-ELi partnerluslepingu artikliga 96, nagu nõuti Euroopa Parlamendi eelnimetatud 15. detsembri 2005. aasta resolutsioonis;

| 81. | väljendab muret asjaolu üle, et hoolimata rasketest inimõiguste rikkumistest, sealhulgas meelevaldsed kinnipidamised ja tuhandete kinnipeetute piinamine, ei ole Eritread mainitud nõukogu inimõigusi käsitlevas 2005. aasta aastaaruandes; tunneb kahetsust, et vaatamata oma 18. novembri 2004. aasta resolutsioonile inimõiguste olukorra kohta Eritreas (18), milles Euroopa Parlament mõistis hukka inimõiguste rikkumised Eritreas ning kutsus nõukogu ja komisjoni üles avama nõuandemenetlust AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt, on nõukogu ja komisjon võtnud selles küsimuses vähe meetmeid; kutsub nõukogu ja komisjoni üles viivitamata alustama nõuandemenetlust AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt seoses inimõiguste olukorraga Eritreas, |
| --- | --- |

81.

väljendab muret asjaolu üle, et hoolimata rasketest inimõiguste rikkumistest, sealhulgas meelevaldsed kinnipidamised ja tuhandete kinnipeetute piinamine, ei ole Eritread mainitud nõukogu inimõigusi käsitlevas 2005. aasta aastaaruandes; tunneb kahetsust, et vaatamata oma 18. novembri 2004. aasta resolutsioonile inimõiguste olukorra kohta Eritreas (18), milles Euroopa Parlament mõistis hukka inimõiguste rikkumised Eritreas ning kutsus nõukogu ja komisjoni üles avama nõuandemenetlust AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt, on nõukogu ja komisjon võtnud selles küsimuses vähe meetmeid; kutsub nõukogu ja komisjoni üles viivitamata alustama nõuandemenetlust AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt seoses inimõiguste olukorraga Eritreas,

ELi inimõigusalaste suuniste kohaldamine

| 82. | võtab arvesse Ühendkuningriigi eesistumise ajal koostatud esimest kaheaastast ülevaadet, mis käsitleb ELi suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta; märgib heameelega eriti asjaolu, et juulis 2005 vastu võetud ELi inimõigusalased teabelehed sisaldavad eraldi jaotist laste õiguste kohta ning konkreetset nõuet edastada vajaduse korral teavet vastavalt nendele suunistele; märgib, et nõupidamine sidusrühmade ja valitsusväliste organisatsioonidega kõnealuse ülevaate ja soovituste koostamise käigus on olnud eeskujulik; avaldab siiski kahetsust, et Euroopa Parlamenti ei kaasatud nende suuniste ülevaatamise protsessi, jäeti kasutamata laiaulatusliku ülevaate võimalus ning koostatud dokument valmistas pettumuse nii oma ulatuse kui ka taotluste osas; palub seetõttu nõukogul siduda Euroopa Parlament järjekindlalt nende suuniste läbivaatamisega kahe aasta tagant, et olla teadlik Euroopa Parlamendi seisukohast ja soovitustest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

82.

võtab arvesse Ühendkuningriigi eesistumise ajal koostatud esimest kaheaastast ülevaadet, mis käsitleb ELi suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta; märgib heameelega eriti asjaolu, et juulis 2005 vastu võetud ELi inimõigusalased teabelehed sisaldavad eraldi jaotist laste õiguste kohta ning konkreetset nõuet edastada vajaduse korral teavet vastavalt nendele suunistele; märgib, et nõupidamine sidusrühmade ja valitsusväliste organisatsioonidega kõnealuse ülevaate ja soovituste koostamise käigus on olnud eeskujulik; avaldab siiski kahetsust, et Euroopa Parlamenti ei kaasatud nende suuniste ülevaatamise protsessi, jäeti kasutamata laiaulatusliku ülevaate võimalus ning koostatud dokument valmistas pettumuse nii oma ulatuse kui ka taotluste osas; palub seetõttu nõukogul siduda Euroopa Parlament järjekindlalt nende suuniste läbivaatamisega kahe aasta tagant, et olla teadlik Euroopa Parlamendi seisukohast ja soovitustest selles valdkonnas;

| 83. | tervitab eesistujariigi Austria kohustumist jätkata diplomaatilisi samme kõikide ELi rahvusvaheliste partnerite suhtes seoses piinamist keelavate rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimisega; palub nõukogul ja komisjonil kaaluda uusi ja innovatiivseid võimalusi piinamist käsitlevate suuniste rakendamiseks; rõhutab, et kuigi nimetatud suunised võeti vastu juba 2001. aastal, kuuluvad need kõige vähem rakendatavate aktide hulka; pidades silmas praeguseid ohtusid, millega piinamise täielik keelamine ja väärkohtlemine terrorismivastase võitluse rahvusvahelises kontekstis kokku puutuvad; kutsub nõukogu üles kaasama Euroopa Parlamenti nende suuniste tulevasse hindamisprotsessi; seoses sellega teavitab nõukogu, et inimõiguste allkomisjon nõudis uuringut, mille eesmärk oleks ELi piinamist käsitlevate suuniste rakendamise optimeerimine ja nende suunistega ettenähtud vahendite parandamine; soovitab eesistujariikidel Austrial ja Soomel astuda diplomaatilisi samme piinamise suhtes kõikides riikides, kes on asjakohaste konventsioonide osalised, kuid ei näi tegevat koostööd; rõhutab, et eesistujariigi või nõukogu sekretariaadi korrapärane kohalolek vastavas ÜRO piinamisvastases komisjonis võiks anda olulist materjali analüüsimaks, milliste riikide suhtes tuleks ühel või teisel ajahetkel diplomaatilisi samme astuda; palub nõukogul kaaluda, kas Euroopa Liit ei saaks tegutseda jõulisemalt ja veenvamalt kolmandate riikide suhtes, kui kõik liikmesriigid kirjutaksid alla ja ratifitseeriksid ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni fakultatiivse protokolli (19); on samuti mures kolmandates riikides piinamise väidetava ümberpaigutumise ja väljastpoolt tellimise pärast ning kutsub ELi üles pidama piinamiste vastast võitlust esmatähtsaks oma inimõiguste poliitikas, eriti ELi suuniste ja kõikide muude ELi meetmete, nt Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR), tõhustatud rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

83.

tervitab eesistujariigi Austria kohustumist jätkata diplomaatilisi samme kõikide ELi rahvusvaheliste partnerite suhtes seoses piinamist keelavate rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimisega; palub nõukogul ja komisjonil kaaluda uusi ja innovatiivseid võimalusi piinamist käsitlevate suuniste rakendamiseks; rõhutab, et kuigi nimetatud suunised võeti vastu juba 2001. aastal, kuuluvad need kõige vähem rakendatavate aktide hulka; pidades silmas praeguseid ohtusid, millega piinamise täielik keelamine ja väärkohtlemine terrorismivastase võitluse rahvusvahelises kontekstis kokku puutuvad; kutsub nõukogu üles kaasama Euroopa Parlamenti nende suuniste tulevasse hindamisprotsessi; seoses sellega teavitab nõukogu, et inimõiguste allkomisjon nõudis uuringut, mille eesmärk oleks ELi piinamist käsitlevate suuniste rakendamise optimeerimine ja nende suunistega ettenähtud vahendite parandamine; soovitab eesistujariikidel Austrial ja Soomel astuda diplomaatilisi samme piinamise suhtes kõikides riikides, kes on asjakohaste konventsioonide osalised, kuid ei näi tegevat koostööd; rõhutab, et eesistujariigi või nõukogu sekretariaadi korrapärane kohalolek vastavas ÜRO piinamisvastases komisjonis võiks anda olulist materjali analüüsimaks, milliste riikide suhtes tuleks ühel või teisel ajahetkel diplomaatilisi samme astuda; palub nõukogul kaaluda, kas Euroopa Liit ei saaks tegutseda jõulisemalt ja veenvamalt kolmandate riikide suhtes, kui kõik liikmesriigid kirjutaksid alla ja ratifitseeriksid ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni fakultatiivse protokolli (19); on samuti mures kolmandates riikides piinamise väidetava ümberpaigutumise ja väljastpoolt tellimise pärast ning kutsub ELi üles pidama piinamiste vastast võitlust esmatähtsaks oma inimõiguste poliitikas, eriti ELi suuniste ja kõikide muude ELi meetmete, nt Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR), tõhustatud rakendamise kaudu;

| 84. | rõhutab, et tuleb anda oluline prioriteet inimõiguslasi käsitlevate ELi suuniste täielikule rakendamisele; palub nõukogul teha algatusi, mille eesmärk on inimõiguslaste kaitse; kutsub komisjoni ja liikmesriike korraldama delegatsioonide, saatkondade ja konsulaatide personali koolitust nende suuniste rakendamiseks; palub komisjonil kaaluda raha eraldamist selleks, et katta sellise koolituse kulud; tervitab nende suuniste rakendamise käsiraamatu viimistlemist eesistujariigi Madalmaade poolt; avaldab siiski kahetsust, et parlamendile ei ole antud piisavat teavet selle sisu kohta; kutsub nõukogu ja komisjoni kõikides poliitilistes dialoogides süsteemselt tõstatama inimõiguslaste olukorda; kutsub komisjoni korraldama oma delegatsioonide tasandil teabeseminare kõnealuste suuniste kohta koos kõikide asjaomaste kohalike valitsusväliste organisatsioonidega; palub taas kord, et nõukogu teavitaks Euroopa Parlamenti nende suuniste rakendamisest kohapeal ja kaasaks Euroopa Parlamenti nende hindamisprotsessi; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et tuleb anda oluline prioriteet inimõiguslasi käsitlevate ELi suuniste täielikule rakendamisele; palub nõukogul teha algatusi, mille eesmärk on inimõiguslaste kaitse; kutsub komisjoni ja liikmesriike korraldama delegatsioonide, saatkondade ja konsulaatide personali koolitust nende suuniste rakendamiseks; palub komisjonil kaaluda raha eraldamist selleks, et katta sellise koolituse kulud; tervitab nende suuniste rakendamise käsiraamatu viimistlemist eesistujariigi Madalmaade poolt; avaldab siiski kahetsust, et parlamendile ei ole antud piisavat teavet selle sisu kohta; kutsub nõukogu ja komisjoni kõikides poliitilistes dialoogides süsteemselt tõstatama inimõiguslaste olukorda; kutsub komisjoni korraldama oma delegatsioonide tasandil teabeseminare kõnealuste suuniste kohta koos kõikide asjaomaste kohalike valitsusväliste organisatsioonidega; palub taas kord, et nõukogu teavitaks Euroopa Parlamenti nende suuniste rakendamisest kohapeal ja kaasaks Euroopa Parlamenti nende hindamisprotsessi;

| 85. | toetab nõukogu tema jõupingutustes hõlmata inimõiguste küsimused kogu ELi töösse, eriti keskendudes teatavate ELi inimõigusalaste suuniste korrapärasele ülevaatamisele ja rakendamisele, |
| --- | --- |

85.

toetab nõukogu tema jõupingutustes hõlmata inimõiguste küsimused kogu ELi töösse, eriti keskendudes teatavate ELi inimõigusalaste suuniste korrapärasele ülevaatamisele ja rakendamisele,

Inimõiguste hõlmamine

| 86. | tervitab nõukogu ja komisjoni jõupingutusi selleks, et tugevdada ELi inimõiguspoliitika ja muu rahvusvahelise poliitika tihedamat seotust; peab nende sidemete tugevdamist eluliselt tähtsaks usaldusväärse ELi inimõiguspoliitika poole püüdlemisel; |
| --- | --- |

86.

tervitab nõukogu ja komisjoni jõupingutusi selleks, et tugevdada ELi inimõiguspoliitika ja muu rahvusvahelise poliitika tihedamat seotust; peab nende sidemete tugevdamist eluliselt tähtsaks usaldusväärse ELi inimõiguspoliitika poole püüdlemisel;

| 87. | rõhutab, kui tähtis on Michael Matthiesseni määramine ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja personaalesindajaks inimõiguste küsimustes, mis on oluline samm edasi inimõiguste hõlmamisel; tervitab ametisse määratu tegevust ja isiklikku pühendumust; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, kui tähtis on Michael Matthiesseni määramine ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja personaalesindajaks inimõiguste küsimustes, mis on oluline samm edasi inimõiguste hõlmamisel; tervitab ametisse määratu tegevust ja isiklikku pühendumust;

| 88. | tervitab tõsiasja, et töörühmad, mis tegelevad tsiviil- ja politseioperatsioonidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika samba raames, aga ka ELi sõjaliste operatsioonidega, on hakanud arutlema oma tegevuse inimõigustega seotud aspektide üle ning integreerima seda tähelepanu, sealhulgas naiste vastu suunatud vägivalla hukka mõistmist, ELi kohapealsele missioonipersonalile antavatesse juhistesse; tervitab nõukogu poolt 23. mail 2005 vastu võetud “Üldisi käitumisstandardeid”, milles antakse ülevaatlikud juhised kogu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidel tegutsevale personalile; juhib siiski tähelepanu selgele vajadusele hoolitseda selle eest, et neid standardeid hoolikalt ja järjekindlalt rakendataks kasvavatel ELi sõjalistel ja tsiviiloperatsioonidel välisriikides; leiab, et sel viisil toimides saab EL vältida kuritarvitamisi, mis on toimunud ÜRO rahuvalvemissioonidel; palub komisjonil kaaluda raha eraldamist kogu personali koolitamiseks nende standardite rakendamisel; |
| --- | --- |

88.

tervitab tõsiasja, et töörühmad, mis tegelevad tsiviil- ja politseioperatsioonidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika samba raames, aga ka ELi sõjaliste operatsioonidega, on hakanud arutlema oma tegevuse inimõigustega seotud aspektide üle ning integreerima seda tähelepanu, sealhulgas naiste vastu suunatud vägivalla hukka mõistmist, ELi kohapealsele missioonipersonalile antavatesse juhistesse; tervitab nõukogu poolt 23. mail 2005 vastu võetud “Üldisi käitumisstandardeid”, milles antakse ülevaatlikud juhised kogu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidel tegutsevale personalile; juhib siiski tähelepanu selgele vajadusele hoolitseda selle eest, et neid standardeid hoolikalt ja järjekindlalt rakendataks kasvavatel ELi sõjalistel ja tsiviiloperatsioonidel välisriikides; leiab, et sel viisil toimides saab EL vältida kuritarvitamisi, mis on toimunud ÜRO rahuvalvemissioonidel; palub komisjonil kaaluda raha eraldamist kogu personali koolitamiseks nende standardite rakendamisel;

| 89. | tervitab Euroopa Liidu Rahvusvahelise humanitaarõiguse edendamise suuniste vastuvõtmist detsembris 2005; palub tungivalt, et nõukogu kohaldaks neid kõikides asjakohastes avaldustes, deklaratsioonides ja diplomaatilistes sammudes; |
| --- | --- |

89.

tervitab Euroopa Liidu Rahvusvahelise humanitaarõiguse edendamise suuniste vastuvõtmist detsembris 2005; palub tungivalt, et nõukogu kohaldaks neid kõikides asjakohastes avaldustes, deklaratsioonides ja diplomaatilistes sammudes;

| 90. | kutsub Euroopa Investeerimispanka kui ühte asutust, mis laenuandmise kaudu, ja ühe maailma suurima avaliku finantsinstitutsioonina rakendab ELi arengupoliitikat, täielikult inkorporeerima inimõigustega seotud kaalutlused kõikide projektide hindamisse ja tagama piisava sisemise võime inimõiguste süvalaiendamiseks oma tegevustesse; nõuab eelkõige rahvusvahelistel standarditel põhinevate selgete kaitsemenetluste juurutamist, et hinnata ja leevendada oma projektide inimõigustega seotud mõju; nõuab ELi õigusaktidega hõlmamata küsimuste kohta kaitsemeetmeid, et võrdsustada vähemalt põhimõtetes Equator Principles raamistikus kirjeldatud poliitikavaldkonnad; kutsub Euroopa Investeerimispanka üles pidama nõu Euroopa Parlamendiga antud küsimuses; |
| --- | --- |

90.

kutsub Euroopa Investeerimispanka kui ühte asutust, mis laenuandmise kaudu, ja ühe maailma suurima avaliku finantsinstitutsioonina rakendab ELi arengupoliitikat, täielikult inkorporeerima inimõigustega seotud kaalutlused kõikide projektide hindamisse ja tagama piisava sisemise võime inimõiguste süvalaiendamiseks oma tegevustesse; nõuab eelkõige rahvusvahelistel standarditel põhinevate selgete kaitsemenetluste juurutamist, et hinnata ja leevendada oma projektide inimõigustega seotud mõju; nõuab ELi õigusaktidega hõlmamata küsimuste kohta kaitsemeetmeid, et võrdsustada vähemalt põhimõtetes Equator Principles raamistikus kirjeldatud poliitikavaldkonnad; kutsub Euroopa Investeerimispanka üles pidama nõu Euroopa Parlamendiga antud küsimuses;

| 91. | tervitab tõsiasja, et komisjon kaalub korrapäraselt, kas lisada riike üldiste soodustuste süsteemi (“GSP+”) nende riikide loetellu, kellele võimaldatakse parimaid tollimäärasid kaupade importimisel Euroopa Liitu; palub siiski komisjonil tagada, et ta hindamisel kontrolliks nii rahvusvaheliste kohustuste jõustamist kui ka nende tõhusat rakendamist ja täitmist kohapeal; |
| --- | --- |

91.

tervitab tõsiasja, et komisjon kaalub korrapäraselt, kas lisada riike üldiste soodustuste süsteemi (“GSP+”) nende riikide loetellu, kellele võimaldatakse parimaid tollimäärasid kaupade importimisel Euroopa Liitu; palub siiski komisjonil tagada, et ta hindamisel kontrolliks nii rahvusvaheliste kohustuste jõustamist kui ka nende tõhusat rakendamist ja täitmist kohapeal;

| 92. | palub komisjonil kasutada objektiivseid kriteeriume sellistele riikidele GSP+ soodustusi andes, kellel on tõsiseid probleeme põhiliste tööstandarditega seotud ILO kaheksa konventsiooni rakendamisega, ja eelkõige jälgida Venetsueela, Moldova, Sri Lanka, Mongoolia, El Salvadori, Guatemala ja Kolumbia poolt enne komisjoni 2005. aasta detsembri otsust võetud kohustuste täitmist; palub komisjonil korrapäraselt jälgida nende konventsioonide rakendamist ja vajaduse korral võtta määruses kehtestatud kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

92.

palub komisjonil kasutada objektiivseid kriteeriume sellistele riikidele GSP+ soodustusi andes, kellel on tõsiseid probleeme põhiliste tööstandarditega seotud ILO kaheksa konventsiooni rakendamisega, ja eelkõige jälgida Venetsueela, Moldova, Sri Lanka, Mongoolia, El Salvadori, Guatemala ja Kolumbia poolt enne komisjoni 2005. aasta detsembri otsust võetud kohustuste täitmist; palub komisjonil korrapäraselt jälgida nende konventsioonide rakendamist ja vajaduse korral võtta määruses kehtestatud kaitsemeetmeid;

| 93. | palub nõukogul ja komisjonil tagada kaubanduskokkulepete vastavus olemasolevatele ÜRO kokkulepetele inimõiguste kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi eelnimetatud 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooniga, et viia läbi sõltumatuid jätkusuutlikkuse hindamisi enne kaubandusläbirääkimisi, eriti hinnates mõju inimõigustele, ning jälgida, vaadata üle ja nullida olemasolevate ja kavandatavate kaubanduseeskirjade mis tahes negatiivne mõju seoses inimõiguste ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimustega; |
| --- | --- |

93.

palub nõukogul ja komisjonil tagada kaubanduskokkulepete vastavus olemasolevatele ÜRO kokkulepetele inimõiguste kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi eelnimetatud 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooniga, et viia läbi sõltumatuid jätkusuutlikkuse hindamisi enne kaubandusläbirääkimisi, eriti hinnates mõju inimõigustele, ning jälgida, vaadata üle ja nullida olemasolevate ja kavandatavate kaubanduseeskirjade mis tahes negatiivne mõju seoses inimõiguste ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimustega;

| 94. | osutab, et igasuguse riigispetsiifilise inimõiguste olukorra hindamise käigus tuleks analüüsida töötajate põhiõigusi, mis on kajastatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23, rahvusvahelise kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti artiklis 22 ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 8; |
| --- | --- |

94.

osutab, et igasuguse riigispetsiifilise inimõiguste olukorra hindamise käigus tuleks analüüsida töötajate põhiõigusi, mis on kajastatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23, rahvusvahelise kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti artiklis 22 ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 8;

| 95. | palub komisjonil hõlmata süstemaatiline inimõiguste olukorra seire kõikidesse riigistrateegiadokumentidesse, regionaalstrateegiadokumentidesse, siseriiklikesse näidisprogrammidesse, regionaalsetesse näidisprogrammidesse ja tegevuskavadesse; palub komisjonil ajakohastada selliseid dokumente korrapäraselt, et kajastada inimõigusi käsitlevat viimast olukorda ning seejuures korraldada asjakohaseid süstemaatilisi nõupidamisi valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

95.

palub komisjonil hõlmata süstemaatiline inimõiguste olukorra seire kõikidesse riigistrateegiadokumentidesse, regionaalstrateegiadokumentidesse, siseriiklikesse näidisprogrammidesse, regionaalsetesse näidisprogrammidesse ja tegevuskavadesse; palub komisjonil ajakohastada selliseid dokumente korrapäraselt, et kajastada inimõigusi käsitlevat viimast olukorda ning seejuures korraldada asjakohaseid süstemaatilisi nõupidamisi valitsusväliste organisatsioonidega;

| 96. | palub komisjonilt aruannet selle kohta, kuidas ta on rakendanud omaenda ettepanekud, mis sisaldusid komisjoni 2001. aasta mai teatises Euroopa Liidu funktsiooni kohta inimõiguste ja demokratiseerumise edendamisel kolmandates riikides, millele järgnes põhjalik läbivaatamine; |
| --- | --- |

96.

palub komisjonilt aruannet selle kohta, kuidas ta on rakendanud omaenda ettepanekud, mis sisaldusid komisjoni 2001. aasta mai teatises Euroopa Liidu funktsiooni kohta inimõiguste ja demokratiseerumise edendamisel kolmandates riikides, millele järgnes põhjalik läbivaatamine;

| 97. | palub komisjonil välja töötada strateegia edendamaks kõikide ELi inimõigusalaste suuniste kohaldamist seoses rahvusvaheliste korporatsioonidega, rakendades oma hiljutist 23. märtsi 2006. aasta teatist äriühingute sotsiaalse vastutuse kohta (KOM(2006)0136); |
| --- | --- |

97.

palub komisjonil välja töötada strateegia edendamaks kõikide ELi inimõigusalaste suuniste kohaldamist seoses rahvusvaheliste korporatsioonidega, rakendades oma hiljutist 23. märtsi 2006. aasta teatist äriühingute sotsiaalse vastutuse kohta (KOM(2006)0136);

| 98. | rõhutab veel kord, et ELi sisepoliitika ei pea mitte ainult vastama, vaid eeskujulikult vastama rahvusvahelistele inimõigustele; väljendab selles suhtes muret, et praegused rändejuhtimismeetmed ei paku pagulastele tegelikult alati kaitset; kutsub nõukogu ja komisjoni tagama, et rändejuhtimisest ei saaks tingimust arengukoostööks kolmandate riikidega ning et eksperimentaalsed piirkondlikud kaitseprogrammid jääksid kaitsele orienteerituks, oleksid ressursirikkad ja pikaajalised, oleksid täielikult kooskõlastatud ELi humanitaar- ja arengupoliitikaga ning põhineksid rahvusvahelise solidaarsuse põhimõttel; |
| --- | --- |

98.

rõhutab veel kord, et ELi sisepoliitika ei pea mitte ainult vastama, vaid eeskujulikult vastama rahvusvahelistele inimõigustele; väljendab selles suhtes muret, et praegused rändejuhtimismeetmed ei paku pagulastele tegelikult alati kaitset; kutsub nõukogu ja komisjoni tagama, et rändejuhtimisest ei saaks tingimust arengukoostööks kolmandate riikidega ning et eksperimentaalsed piirkondlikud kaitseprogrammid jääksid kaitsele orienteerituks, oleksid ressursirikkad ja pikaajalised, oleksid täielikult kooskõlastatud ELi humanitaar- ja arengupoliitikaga ning põhineksid rahvusvahelise solidaarsuse põhimõttel;

| 99. | rõhutab, et inimkaubanduse vastases võitluses tuleks vastu võtta inimõiguste lähenemine inimkaubanduse ohvrite suhtes, ja sellega seoses tervitab keskendumist ohvrikaitsele nõukogu ELi kavas inimkaubanduse tõkestamiseks ja vältimiseks (20), ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid Euroopa Nõukogu konventsiooni inimkaubanduse vastase tegevuse kohta; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et inimkaubanduse vastases võitluses tuleks vastu võtta inimõiguste lähenemine inimkaubanduse ohvrite suhtes, ja sellega seoses tervitab keskendumist ohvrikaitsele nõukogu ELi kavas inimkaubanduse tõkestamiseks ja vältimiseks (20), ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid Euroopa Nõukogu konventsiooni inimkaubanduse vastase tegevuse kohta;

| 100. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon määraksid sihteesmärgid kõikide inimõigustealaste nõupidamiste jaoks, eesmärgiga parandada poliitika ja poliitilise dialoogi sidusust, |
| --- | --- |

100.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon määraksid sihteesmärgid kõikide inimõigustealaste nõupidamiste jaoks, eesmärgiga parandada poliitika ja poliitilise dialoogi sidusust,

Euroopa Parlamendi sekkumise tõhusus inimõigustega seotud juhtumites

| 101. | tervitab oma kasvavat funktsiooni inimõiguste vallas ning kohustuse kaitsel parandada inimõiguste olukorda kogu maailmas, hoolikalt kontrollides teiste institutsioonide tegevust, ja eelkõige Sahharovi auhinna kaudu; |
| --- | --- |

101.

tervitab oma kasvavat funktsiooni inimõiguste vallas ning kohustuse kaitsel parandada inimõiguste olukorda kogu maailmas, hoolikalt kontrollides teiste institutsioonide tegevust, ja eelkõige Sahharovi auhinna kaudu;

| 102. | tervitab väliskomisjoni inimõiguste allkomisjoni esimest tegevusaastat, mis Euroopa Parlamendi tegevusest juhindudes lõi eelmise parlamendikoosseisu ametiaja kestel puudunud inimõigusalase tegevusfookuse, sealhulgas esitas korrapäraseid aruandeid eesistujariigile, komisjonile ja inimõiguste personaalesindajale, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile, ÜRO eriettekandjatele ja Euroopa Nõukogu Inimõiguste volinikule, korraldas rohkearvulisi kuulamisi ja seisukohtade vahetamist, ekspertteadmiste vahetamist ja uuringuid, samuti andis inimõigusalase panuse väliskomisjoni töösse; |
| --- | --- |

102.

tervitab väliskomisjoni inimõiguste allkomisjoni esimest tegevusaastat, mis Euroopa Parlamendi tegevusest juhindudes lõi eelmise parlamendikoosseisu ametiaja kestel puudunud inimõigusalase tegevusfookuse, sealhulgas esitas korrapäraseid aruandeid eesistujariigile, komisjonile ja inimõiguste personaalesindajale, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile, ÜRO eriettekandjatele ja Euroopa Nõukogu Inimõiguste volinikule, korraldas rohkearvulisi kuulamisi ja seisukohtade vahetamist, ekspertteadmiste vahetamist ja uuringuid, samuti andis inimõigusalase panuse väliskomisjoni töösse;

| 103. | rõhutab vajadust inimõiguste probleemide süvalaiendamise järele kõikide parlamendikomisjonide ja -delegatsioonide töösse, kes tegelevad Euroopa Parlamendi välissuhetega; sellega seoses pöörab eriti tähelepanu arengukomisjoni tehtud tööle korrapäraste inimõigustealaste arutelude korraldamisel ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles jälgima nende ja teiste Euroopa Parlamendis läbi viidud inimõigustealaste arutelude järeldusi; |
| --- | --- |

103.

rõhutab vajadust inimõiguste probleemide süvalaiendamise järele kõikide parlamendikomisjonide ja -delegatsioonide töösse, kes tegelevad Euroopa Parlamendi välissuhetega; sellega seoses pöörab eriti tähelepanu arengukomisjoni tehtud tööle korrapäraste inimõigustealaste arutelude korraldamisel ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles jälgima nende ja teiste Euroopa Parlamendis läbi viidud inimõigustealaste arutelude järeldusi;

| 104. | juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et inimõiguste allkomisjon keskendus oma 2005. aasta tegevustes ELi inimõigustealaste õigusaktide rakendamisele, nt ELi suunised inimõiguslaste kaitsmise kohta, ning sellega seoses ÜRO inimõiguste organite esindajatega kooskõlastamise süsteemi loomisele; peab seda esmatähtsaks, et tehakse tihedat koostööd ÜRO ja Euroopa Nõukogu esindajate ja organitega, et tagada parem järjepidevus ja kooskõlastatus inimõiguste vallas; |
| --- | --- |

104.

juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et inimõiguste allkomisjon keskendus oma 2005. aasta tegevustes ELi inimõigustealaste õigusaktide rakendamisele, nt ELi suunised inimõiguslaste kaitsmise kohta, ning sellega seoses ÜRO inimõiguste organite esindajatega kooskõlastamise süsteemi loomisele; peab seda esmatähtsaks, et tehakse tihedat koostööd ÜRO ja Euroopa Nõukogu esindajate ja organitega, et tagada parem järjepidevus ja kooskõlastatus inimõiguste vallas;

| 105. | leiab, et Euroopa Parlamendi töö tõhusust inimõiguste alal saaks tugevdada mitmel viisil, näiteks intensiivsemalt kontrollides nõukogu ja komisjoni tegevust suhetes nende riikidega, kus inimõiguste olukord on muret tekitav, ning resolutsioonides inimõiguste kohta tehtud avaldusi ja nende kohaldamist hiljem järjepidevalt toonitades ja nende mõju hinnates; soovitab allkomisjonil kaaluda väikeste mitteametlike töörühmade loomist, mis saaksid järgida suunistekomplekti kõiki osi, et paremini järgida nõukogu tööd selles valdkonnas ja ettepanekuid esitada; |
| --- | --- |

105.

leiab, et Euroopa Parlamendi töö tõhusust inimõiguste alal saaks tugevdada mitmel viisil, näiteks intensiivsemalt kontrollides nõukogu ja komisjoni tegevust suhetes nende riikidega, kus inimõiguste olukord on muret tekitav, ning resolutsioonides inimõiguste kohta tehtud avaldusi ja nende kohaldamist hiljem järjepidevalt toonitades ja nende mõju hinnates; soovitab allkomisjonil kaaluda väikeste mitteametlike töörühmade loomist, mis saaksid järgida suunistekomplekti kõiki osi, et paremini järgida nõukogu tööd selles valdkonnas ja ettepanekuid esitada;

| 106. | palub eespool osutatud allkomisjonil süsteemselt järelkontrollida kodukorra artikli 115 kohaselt vastu võetud inimõigusalaste resolutsioonide täitmist ning tugevdada jõupingutusi, et aktiivselt tegelda välisriikidega seotud inimõigusalaste kaalutlustega kogu parlamendi tegevuses, sealhulgas teiste komisjonide ja parlamendidelegatsioonide töös; |
| --- | --- |

106.

palub eespool osutatud allkomisjonil süsteemselt järelkontrollida kodukorra artikli 115 kohaselt vastu võetud inimõigusalaste resolutsioonide täitmist ning tugevdada jõupingutusi, et aktiivselt tegelda välisriikidega seotud inimõigusalaste kaalutlustega kogu parlamendi tegevuses, sealhulgas teiste komisjonide ja parlamendidelegatsioonide töös;

| 107. | on arvamusel, et allkomisjon võiks teha jõupingutusi, et tugevdada tema mõju poliitikale ja programmide loomisele, järgides tihedamalt nõukogu ja komisjoni tööprogramme, eriti COHOMi tööd, regulaarselt COHOMi liikmete kutsel; ning nõuab, et Euroopa Parlamendi liikmeid kutsutaks süstemaatiliselt infotundidesse, nt need, mida korraldatakse valitsusväliste organisatsioonidega, ja infotundidesse, kus käsitletakse inimõigusalaseid dialooge kolmandate riikidega; ootab kinnitust, et selliseid kutseid esitatakse nüüd järjepidevalt; |
| --- | --- |

107.

on arvamusel, et allkomisjon võiks teha jõupingutusi, et tugevdada tema mõju poliitikale ja programmide loomisele, järgides tihedamalt nõukogu ja komisjoni tööprogramme, eriti COHOMi tööd, regulaarselt COHOMi liikmete kutsel; ning nõuab, et Euroopa Parlamendi liikmeid kutsutaks süstemaatiliselt infotundidesse, nt need, mida korraldatakse valitsusväliste organisatsioonidega, ja infotundidesse, kus käsitletakse inimõigusalaseid dialooge kolmandate riikidega; ootab kinnitust, et selliseid kutseid esitatakse nüüd järjepidevalt;

| 108. | palub parlamendi juhatusel ja esimeeste konverentsil kaaluda, kas on võimalik võtta meetmeid suurendamaks liikmete antavat poliitilist toetust täiskogus parlamendi kiireloomuliste resolutsioonide hääletamisel vastavalt kodukorra artiklile 115, võimaluse korral seades hääletamise sobivamale ajale; |
| --- | --- |

108.

palub parlamendi juhatusel ja esimeeste konverentsil kaaluda, kas on võimalik võtta meetmeid suurendamaks liikmete antavat poliitilist toetust täiskogus parlamendi kiireloomuliste resolutsioonide hääletamisel vastavalt kodukorra artiklile 115, võimaluse korral seades hääletamise sobivamale ajale;

| 109. | nõuab inimõiguste allkomisjoni konstruktiivsemat rolli kiireloomuliste teemade järjepidevate ja läbipaistvate valikukriteeriumide väljatöötamisel, tagamaks, et parlamendi sekkumised oleksid õigeaegsed ja et neil oleks maksimaalne mõju; nõuab, et allkomisjoni liikmed jagaksid oma ekspertteadmisi antud valdkonnas ning etendaksid aktiivsemat ja otsustavamat rolli kiireloomuliste resolutsioonide koostamisel; teeb ettepaneku luua sel eesmärgil allkomisjoni liikmetest alaline töörühm; |
| --- | --- |

109.

nõuab inimõiguste allkomisjoni konstruktiivsemat rolli kiireloomuliste teemade järjepidevate ja läbipaistvate valikukriteeriumide väljatöötamisel, tagamaks, et parlamendi sekkumised oleksid õigeaegsed ja et neil oleks maksimaalne mõju; nõuab, et allkomisjoni liikmed jagaksid oma ekspertteadmisi antud valdkonnas ning etendaksid aktiivsemat ja otsustavamat rolli kiireloomuliste resolutsioonide koostamisel; teeb ettepaneku luua sel eesmärgil allkomisjoni liikmetest alaline töörühm;

| 110. | tervitab suuniste koostamist, milles käsitletakse parlamendidelegatsioonide visiite kolmandatesse riikidesse; palub parlamendi juhatusel ja esimeeste konverentsil kaaluda meetmeid, mida saaks võtta selleks, et suurendada nende suuniste nähtavust ja süstemaatilist kasutamist; toonitab, et iga lähetus kolmandasse riiki peaks süstemaatiliselt hõlmama inimõiguste teemat, ning et kõik osalised peaksid saama täielikku infot inimõiguste olukorra kohta nii enne visiiti kui ka selle käigus; |
| --- | --- |

110.

tervitab suuniste koostamist, milles käsitletakse parlamendidelegatsioonide visiite kolmandatesse riikidesse; palub parlamendi juhatusel ja esimeeste konverentsil kaaluda meetmeid, mida saaks võtta selleks, et suurendada nende suuniste nähtavust ja süstemaatilist kasutamist; toonitab, et iga lähetus kolmandasse riiki peaks süstemaatiliselt hõlmama inimõiguste teemat, ning et kõik osalised peaksid saama täielikku infot inimõiguste olukorra kohta nii enne visiiti kui ka selle käigus;

| 111. | tervitab allkomisjoni, väliskomisjoni ja Euroopa Parlamendi presidendi aktiivset tegevust vastuseismisel ebaõigluse juhtumitele kogu maailmas, eriti Sahharovi auhinna andmise kaudu; jälgib selle viimase punkti osas, et auhind antaks avalikult, vastaval tseremoonial võitjatele isiklikult üle; |
| --- | --- |

111.

tervitab allkomisjoni, väliskomisjoni ja Euroopa Parlamendi presidendi aktiivset tegevust vastuseismisel ebaõigluse juhtumitele kogu maailmas, eriti Sahharovi auhinna andmise kaudu; jälgib selle viimase punkti osas, et auhind antaks avalikult, vastaval tseremoonial võitjatele isiklikult üle;

| 112. | tervitab parlamendi ettevõtmist tegeleda selle probleemiga, mis seisneb inimõiguste au sees hoidmises rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemise kõrval; osutab, et järjepidevus ELi lähenemisviisis eri inimõigusalastele küsimustele on äärmiselt tähtis, kui EL soovib olla usaldusväärne osapool rahvusvahelisel tasandil; juhib tähelepanu oma 18. jaanuari 2006. aasta otsusele (21) moodustada ajutine uurimiskomisjon seoses väidetega CIA ja võib-olla ka ELi liikmesriikide või liitujariikide osalemise kohta erakorralise üleviimise protsessis, mis hõlmab kinnipeetavate toimetamist salajastesse kinnipidamiskohtadesse, kus neid võidakse piinata; ootab nimetatud komisjoni aruannet ja järeldusi; |
| --- | --- |

112.

tervitab parlamendi ettevõtmist tegeleda selle probleemiga, mis seisneb inimõiguste au sees hoidmises rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemise kõrval; osutab, et järjepidevus ELi lähenemisviisis eri inimõigusalastele küsimustele on äärmiselt tähtis, kui EL soovib olla usaldusväärne osapool rahvusvahelisel tasandil; juhib tähelepanu oma 18. jaanuari 2006. aasta otsusele (21) moodustada ajutine uurimiskomisjon seoses väidetega CIA ja võib-olla ka ELi liikmesriikide või liitujariikide osalemise kohta erakorralise üleviimise protsessis, mis hõlmab kinnipeetavate toimetamist salajastesse kinnipidamiskohtadesse, kus neid võidakse piinata; ootab nimetatud komisjoni aruannet ja järeldusi;

| 113. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles, pidades silmas 2006. aasta juunis peetavat ELi-USA konverentsi, ning kooskõlas ÜRO inimõiguste komisjoni ekspertaruandega, pöörduma viivitamata USA valitsuse poole Guantanamo kinnipidamiskeskuse sulgemiseks ja nõudma, et kõikidele kinnipeetavatele võimaldataks humanitaarõigusele vastavat kohtlemist ning õigus astuda kohtu ette, viivitamata õiglases avalikus protsessis pädeva, sõltumatu ja erapooletu kohtu ees; |
| --- | --- |

113.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles, pidades silmas 2006. aasta juunis peetavat ELi-USA konverentsi, ning kooskõlas ÜRO inimõiguste komisjoni ekspertaruandega, pöörduma viivitamata USA valitsuse poole Guantanamo kinnipidamiskeskuse sulgemiseks ja nõudma, et kõikidele kinnipeetavatele võimaldataks humanitaarõigusele vastavat kohtlemist ning õigus astuda kohtu ette, viivitamata õiglases avalikus protsessis pädeva, sõltumatu ja erapooletu kohtu ees;

| 114. | ootab oma inimõigusalase tegevuse mõju analüüsimiseks ja hindamiseks kavandatud mõju-uuringu tulemusi; |
| --- | --- |

114.

ootab oma inimõigusalase tegevuse mõju analüüsimiseks ja hindamiseks kavandatud mõju-uuringu tulemusi;

| 115. | märgib veel arutlusel olevaid ettepanekuid tugevdada oma funktsiooni demokraatia edendamisel, millega võiks toetada põhikomisjonide ja delegatsioonide tööd, loodaks vaatluspunkt poliitilise arengu jälgimiseks naaberriikides ja mujal ning laiendataks teabevõrku riikide parlamentide vahel kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

115.

märgib veel arutlusel olevaid ettepanekuid tugevdada oma funktsiooni demokraatia edendamisel, millega võiks toetada põhikomisjonide ja delegatsioonide tööd, loodaks vaatluspunkt poliitilise arengu jälgimiseks naaberriikides ja mujal ning laiendataks teabevõrku riikide parlamentide vahel kogu Euroopa Liidus;

| 116. | märgib veel arutlusel olevaid ettepanekuid asutada Euroopa demokraatia sihtasutus, mis töötaks koos teiste demokraatiale pühendunud organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga, ning uuriks võimalusi, kuidas asutada ELis demokraatiat ja inimõigusi edendav üksus, |
| --- | --- |

116.

märgib veel arutlusel olevaid ettepanekuid asutada Euroopa demokraatia sihtasutus, mis töötaks koos teiste demokraatiale pühendunud organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga, ning uuriks võimalusi, kuidas asutada ELis demokraatiat ja inimõigusi edendav üksus,

Inimõigustega seotud tööle pühendatud ressursid, sealhulgas nõukogu sekretariaadis

| 117. | palub komisjonil määrata igas kolmanda riigi delegatsioonis vähemalt üks ametikoht, millel olija vastutaks asjaomase riigi inimõiguste olukorra seire ning rahvusvaheliste inimõigusstandardite edendamise eest ja vastutaks suhete eest kodanikuühiskonnaga, nt suhted inimõiguslastega; palub, et sellel ametikohal olija teenistusstaaž oleks piisav selleks, et vajaduse korral probleeme kindlaks teha ja nendega tegelda; nõuab sellega seoses, et komisjoni delegatsioonid esitaksid kodanikuühiskonna esindajatele regulaarselt ametlikke kutseid, et toetada täiendavalt kolmandate riikide inimõiguslaste tööd; |
| --- | --- |

117.

palub komisjonil määrata igas kolmanda riigi delegatsioonis vähemalt üks ametikoht, millel olija vastutaks asjaomase riigi inimõiguste olukorra seire ning rahvusvaheliste inimõigusstandardite edendamise eest ja vastutaks suhete eest kodanikuühiskonnaga, nt suhted inimõiguslastega; palub, et sellel ametikohal olija teenistusstaaž oleks piisav selleks, et vajaduse korral probleeme kindlaks teha ja nendega tegelda; nõuab sellega seoses, et komisjoni delegatsioonid esitaksid kodanikuühiskonna esindajatele regulaarselt ametlikke kutseid, et toetada täiendavalt kolmandate riikide inimõiguslaste tööd;

| 118. | palub komisjonil tugevdada oma välissuhete peadirektoraadi inimõiguste üksust lisapersonaliga kõikide inimõigusalaste küsimuste hõlmamiseks, et võimaldada tal täita lisafunktsiooni ressursiüksusena; palub samuti, et ühele personaliliikmele igas geograafilises üksuses antaks lisavastutus inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

118.

palub komisjonil tugevdada oma välissuhete peadirektoraadi inimõiguste üksust lisapersonaliga kõikide inimõigusalaste küsimuste hõlmamiseks, et võimaldada tal täita lisafunktsiooni ressursiüksusena; palub samuti, et ühele personaliliikmele igas geograafilises üksuses antaks lisavastutus inimõiguste küsimustes;

| 119. | palub suuremaid rahalisi vahendeid inimõiguste allkomisjonile, et aidata kaasa komisjoni liikmete õppereiside ja visiitide rahastamisele inimõiguste probleemkohtadesse maailmas, et saaks rõhutada rahvusvaheliste inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

119.

palub suuremaid rahalisi vahendeid inimõiguste allkomisjonile, et aidata kaasa komisjoni liikmete õppereiside ja visiitide rahastamisele inimõiguste probleemkohtadesse maailmas, et saaks rõhutada rahvusvaheliste inimõiguste rikkumisi;

| 120. | palub nõukogul tugevdada oma peasekretariaadi inimõiguste üksust ning eriti luua uusi ametikohti ekspertidele, kellel on kogemused inimõiguste vallas ja erialateadmised rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja inimõigustest, et abistada personaalesindajat inimõiguste küsimustes ja võimaldada mõistlikku tööjaotust tema büroos, eriti arvestades tema vastutuse kasvu; |
| --- | --- |

120.

palub nõukogul tugevdada oma peasekretariaadi inimõiguste üksust ning eriti luua uusi ametikohti ekspertidele, kellel on kogemused inimõiguste vallas ja erialateadmised rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja inimõigustest, et abistada personaalesindajat inimõiguste küsimustes ja võimaldada mõistlikku tööjaotust tema büroos, eriti arvestades tema vastutuse kasvu;

| 121. | toetab ideed anda kõikide nõukogu määratud eriesindajate käsutusse üks inimõiguste ekspert, kes töötaks vaid nende heaks; kutsub nimetatud esindajaid üles järjekindlalt tõstatama inimõiguste küsimusi oma töös; |
| --- | --- |

121.

toetab ideed anda kõikide nõukogu määratud eriesindajate käsutusse üks inimõiguste ekspert, kes töötaks vaid nende heaks; kutsub nimetatud esindajaid üles järjekindlalt tõstatama inimõiguste küsimusi oma töös;

*

- *

| 122. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaat- ja läbirääkijariikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, käesolevas resolutsioonis mainitud riikide valitsustele ning ELis asuvate peamiste inimõigusalaste valitsusväliste organisatsioonide esindustele. |
| --- | --- |

122.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaat- ja läbirääkijariikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, käesolevas resolutsioonis mainitud riikide valitsustele ning ELis asuvate peamiste inimõigusalaste valitsusväliste organisatsioonide esindustele.

---

(1)  Nõukogu dokument 12416/05.

(2)  Asjakohaste alusdokumentide nimekiri sisaldub väliskomisjoni raportile A6-0158/2006 lisatud tabelis.

(3)  EÜT C 379, 7.12.1998, lk 265; EÜT C 262, 18.9.2001, lk 262; EÜT C 293 E, 28.11.2002, lk 88; ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 576.

(4)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(5)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(6)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

(7)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 375.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0056.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0436.

(10)  Nõukogu 18. juuni 2003. aasta otsus 2003/659/JSK (ELT L 245, 29.9.2003, lk 44).

(11)  ELT C 140 E, 9.6.2005, lk 153.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0444.

(13)  Nõukogu 12. detsembri 2005. aasta järeldused. 15293/1/05 REV 1, lisa, lk 14.

(14)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(15)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0525.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0414.

(17)  Nõukogu kiitis need suunised esmakordselt heaks detsembris 2003. Need sisaldavad standardsõnastust ja ühismääratlusi, mida võib kasutada sanktsioone rakendavates õigusaktides. Ülevaatamine leidis aset detsembris 2005.

(18)  ELT C 201 E, 18.8.2005, lk 123.

(19)  23. jaanuaril 2006. aastal oli protokollile allakirjutamise ja selle ratifitseerimise seis 25 EL liikmesriigi seas järgmine: alla kirjutanud ja ratifitseerinud (ainult 5 liikmesriiki): Taani, Malta, Poola, Rootsi ja Ühendatud Kuningriik (samuti kandidaatriik Horvaatia); alla kirjutanud (11 liikmesriiki): Austria, Belgia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Holland ja Hispaania (samuti kandidaatriigid Rumeenia ja Türgi); ei alla kirjutanud ega ratifitseerinud (9 liikmesriiki): Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Läti, Leedu, Portugal, Slovakkia ja Sloveenia (samuti kandidaatriik Bulgaaria).

(20)  ELT C 311, 9.12.2005, lk 1.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0012.

P6_TA(2006)0221

Komisjoni poliitilise strateegia aastaaruanne (2007)

Euroopa Parlamendi resolutsioon 2007. aasta eelarve: komisjoni poliitilise strateegia aastaaruande kohta (APS) (2006/2020(BUD))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — 2007. aasta poliitiline strateegia: Usalduse tõstmise meetmed (KOM(2006)0122); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — 2007. aasta poliitiline strateegia: Usalduse tõstmise meetmed (KOM(2006)0122);

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta (1);

| — | võttes arvesse läbivaadatud ettepanekut eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe uuendamise kohta(KOM(2006)0036); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud ettepanekut eelarvemenetluse parandamist ja eelarvedistsipliini käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe uuendamise kohta(KOM(2006)0036);

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite (2007–2013) kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite (2007–2013) kohta (2);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 177; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 177;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0154/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0154/2006),

| A. | arvestades, et institutsioonid on saavutanud kompromissi uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ja uue mitmeaastase finantsraamistiku osas enne 2007. aasta eelarvemenetluse algust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et institutsioonid on saavutanud kompromissi uue institutsioonidevahelise kokkuleppe ja uue mitmeaastase finantsraamistiku osas enne 2007. aasta eelarvemenetluse algust;

| B. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe puudumisel reguleerivad iga-aastast eelarvemenetlust EÜ asutamislepingu artiklid ning eelkõige selle artikkel 272; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe puudumisel reguleerivad iga-aastast eelarvemenetlust EÜ asutamislepingu artiklid ning eelkõige selle artikkel 272;

| C. | arvestades, et enamikku ELi õigusaktidest uuendatakse 2007. aastal, võimaldades 2007. aasta eelarvega käivitada saabuvaks eelarveperioodiks uued prioriteedid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et enamikku ELi õigusaktidest uuendatakse 2007. aastal, võimaldades 2007. aasta eelarvega käivitada saabuvaks eelarveperioodiks uued prioriteedid;

| D. | arvestades, et 2007. aastaks peaks olema jõustunud ELi laienemine Bulgaaria ja Rumeenia võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2007. aastaks peaks olema jõustunud ELi laienemine Bulgaaria ja Rumeenia võrra;

| E. | arvestades, et prioriteetide valik 2007. aasta eelarve jaoks, millest esimest saabuvat finantsperspektiivi praegu arutatakse, ei määra Euroopa poliitikat üksnes järgmisel aastal, vaid omab kahtlemata püsivamat strateegilist mõju järgnevatele aastatele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et prioriteetide valik 2007. aasta eelarve jaoks, millest esimest saabuvat finantsperspektiivi praegu arutatakse, ei määra Euroopa poliitikat üksnes järgmisel aastal, vaid omab kahtlemata püsivamat strateegilist mõju järgnevatele aastatele;

| F. | arvestades, et tänastele väljakutsetele tuleb vastu astuda tulevikku suunatud poliitikaga, mis eeldab piisavaid rahalisi vahendeid; arvestades, et 2008.-2009. aastaks kavandatav ELi kulutuste ja ressursside kõigi aspektide läbivaatamine annab suurepärase võimaluse ELi poliitika kohandamiseks, et tulla toime globaliseerumise protsessiga ja hinnata ümber prioriteedid, säilitades samal ajal solidaarsuse ja ühtekuuluvuse Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tänastele väljakutsetele tuleb vastu astuda tulevikku suunatud poliitikaga, mis eeldab piisavaid rahalisi vahendeid; arvestades, et 2008.-2009. aastaks kavandatav ELi kulutuste ja ressursside kõigi aspektide läbivaatamine annab suurepärase võimaluse ELi poliitika kohandamiseks, et tulla toime globaliseerumise protsessiga ja hinnata ümber prioriteedid, säilitades samal ajal solidaarsuse ja ühtekuuluvuse Euroopa Liidus;

| G. | arvestades, et vahepeal peaks 2007. aasta eelarve võimaldama Euroopa Liidul astuda täiendava sammu tõhusaks globaalseks tegutsejaks saamise suunas; arvestades, et eelarve peaks tagama piisavad ressursid, et aidata kaasa Euroopa Liidu sise- ja välisjulgeolekule, olema suunatud säästva arengu saavutamisele, demokraatia ja inimõiguste edendamisele ning muutma ettevõtjad ja ettevõtted suuteliseks olema edukad globaalses konkurentsis, suurendades jõupingutusi teadus- ja arendustegevuses ning hariduse ja innovatsiooni alal, et tagada meie kodanike jõukus ja parem elukvaliteet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vahepeal peaks 2007. aasta eelarve võimaldama Euroopa Liidul astuda täiendava sammu tõhusaks globaalseks tegutsejaks saamise suunas; arvestades, et eelarve peaks tagama piisavad ressursid, et aidata kaasa Euroopa Liidu sise- ja välisjulgeolekule, olema suunatud säästva arengu saavutamisele, demokraatia ja inimõiguste edendamisele ning muutma ettevõtjad ja ettevõtted suuteliseks olema edukad globaalses konkurentsis, suurendades jõupingutusi teadus- ja arendustegevuses ning hariduse ja innovatsiooni alal, et tagada meie kodanike jõukus ja parem elukvaliteet;

Kontekst

| 1. | väljendab muret ilmse lahknevuse pärast Euroopa Liidu ees seisvate väljakutsete ja assigneeringute vahel, mis võidakse eraldada mitteambitsioonika mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vastavate rubriikide all, et tõhusalt reageerida nendele väljakutsetele, eelkõige konkurentsivõime, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mille nõukogu ja komisjon on prioriteetideks kuulutanud; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret ilmse lahknevuse pärast Euroopa Liidu ees seisvate väljakutsete ja assigneeringute vahel, mis võidakse eraldada mitteambitsioonika mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vastavate rubriikide all, et tõhusalt reageerida nendele väljakutsetele, eelkõige konkurentsivõime, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mille nõukogu ja komisjon on prioriteetideks kuulutanud;

| 2. | tuletab meelde 2005. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu otsuseid, mis sätestasid väljakutsed, mida Euroopa Liit peaks globaliseeruvas maailmas arvesse võtma; usub, et iga-aastane poliitiline strateegia ei peegelda kiireloomulisust, mis oleks vajalik selliste väljakutsete käsitlemisel ega esita vajalikku ettekujutust, et julgustada majandusreforme nendega toime tulema; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde 2005. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu otsuseid, mis sätestasid väljakutsed, mida Euroopa Liit peaks globaliseeruvas maailmas arvesse võtma; usub, et iga-aastane poliitiline strateegia ei peegelda kiireloomulisust, mis oleks vajalik selliste väljakutsete käsitlemisel ega esita vajalikku ettekujutust, et julgustada majandusreforme nendega toime tulema;

| 3. | arvestades, et 2007. aasta on uue mitmeaastase finantsraamistiku esimene eelarve, peaks nimetatud eelarve olema strateegilise iseloomuga, keskendudes nendele välis- ja sisepoliitika valdkondadele, mille puhul rahastamine võiks tuua kaasa olulisi muutusi ning mis tagavad tegeliku hinna ja kvaliteedi suhte; |
| --- | --- |

3.

arvestades, et 2007. aasta on uue mitmeaastase finantsraamistiku esimene eelarve, peaks nimetatud eelarve olema strateegilise iseloomuga, keskendudes nendele välis- ja sisepoliitika valdkondadele, mille puhul rahastamine võiks tuua kaasa olulisi muutusi ning mis tagavad tegeliku hinna ja kvaliteedi suhte;

| 4. | võtab teadmiseks komisjoni strateegilised eesmärgid, nagu on sätestatud iga-aastase poliitilise strateegia dokumendis “Usalduse suurendamine tegevuse kaudu”; ehkki on analüüsi osas samal seisukohal, kritiseerib tugevalt komisjoni enesega rahulolemise ja loiu suhtumise pärast väljakutsete olemuse sätestamisel, millega Euroopa Liit silmitsi seisab; usub näiteks, et komisjon ei ole pööranud piisavalt tähelepanu maailmamajanduses toimuvatele ulatuslikele ja väga kiiretele muutustele, eelkõige areneva majandusega riikides, nt Hiinas ja Indias; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks komisjoni strateegilised eesmärgid, nagu on sätestatud iga-aastase poliitilise strateegia dokumendis “Usalduse suurendamine tegevuse kaudu”; ehkki on analüüsi osas samal seisukohal, kritiseerib tugevalt komisjoni enesega rahulolemise ja loiu suhtumise pärast väljakutsete olemuse sätestamisel, millega Euroopa Liit silmitsi seisab; usub näiteks, et komisjon ei ole pööranud piisavalt tähelepanu maailmamajanduses toimuvatele ulatuslikele ja väga kiiretele muutustele, eelkõige areneva majandusega riikides, nt Hiinas ja Indias;

| 5. | kavatseb teha 2007. aasta eelarve puhul keskseks küsimuseks ressursside parima võimaliku kasutamise, võttes arvesse ühtsust erinevate tegevuste vahel, nende efektiivsust ja nende lisaväärtust kodanikele; usub, et 2007. aasta eelarve kolm peamist suunda peaksid olema poliitiliste prioriteetide kehtestamine, kvalitatiivse hinna ja kvaliteedi suhte tagamine ning ettevalmistuste alustamine hindamiseks 2008.–2009. aastal, kuna 2007. aasta eelarve ja selle teostamine võimaldab uue finantsraamistiku efektiivsuse hindamist; |
| --- | --- |

5.

kavatseb teha 2007. aasta eelarve puhul keskseks küsimuseks ressursside parima võimaliku kasutamise, võttes arvesse ühtsust erinevate tegevuste vahel, nende efektiivsust ja nende lisaväärtust kodanikele; usub, et 2007. aasta eelarve kolm peamist suunda peaksid olema poliitiliste prioriteetide kehtestamine, kvalitatiivse hinna ja kvaliteedi suhte tagamine ning ettevalmistuste alustamine hindamiseks 2008.–2009. aastal, kuna 2007. aasta eelarve ja selle teostamine võimaldab uue finantsraamistiku efektiivsuse hindamist;

| 6. | on seoses poliitiliste strateegiate kehtestamisega seisukohal, et vähendatud ülemmäärade korral, võrreldes esialgsete ootustega, peaks 2007. aasta eelarve keskenduma piiratud arvule prioriteetidele, eelkõige:






  — | välissuhted — ELi roll globaliseerunud maailmas:






  — | partnerlus- ja koostöölepingud; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

on seoses poliitiliste strateegiate kehtestamisega seisukohal, et vähendatud ülemmäärade korral, võrreldes esialgsete ootustega, peaks 2007. aasta eelarve keskenduma piiratud arvule prioriteetidele, eelkõige:

—

välissuhted — ELi roll globaliseerunud maailmas:

—

partnerlus- ja koostöölepingud;

| — | Euroopa naabruspoliitika ja ühinemiseelsed rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

—

Euroopa naabruspoliitika ja ühinemiseelsed rahastamisvahendid;

| — | arengupoliitika, demokratiseerimine ja inimõigused, millenniumi arengueesmärgid; |
| --- | --- |

—

arengupoliitika, demokratiseerimine ja inimõigused, millenniumi arengueesmärgid;

| — | ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP); |
| --- | --- |

—

ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP);

| — | julgeoleku, vabaduse ja solidaarsuse dimensioon (nii väline kui sisene):






  — | välisjulgeolek, nt energiavarustuse kindlus, terrorismiohtude ennetamine, terrorismi tagajärgedeks valmistumine ja tagajärgedega toimetulemine; |
| --- | --- | --- |

—

julgeoleku, vabaduse ja solidaarsuse dimensioon (nii väline kui sisene):

—

välisjulgeolek, nt energiavarustuse kindlus, terrorismiohtude ennetamine, terrorismi tagajärgedeks valmistumine ja tagajärgedega toimetulemine;

| — | sisejulgeolek, nt immigratsioonipoliitika, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike integreerimine, piirikontrollide solidaarsus, julgeolek ja vabaduste kaitse; |
| --- | --- |

—

sisejulgeolek, nt immigratsioonipoliitika, mille eesmärk on kolmandate riikide kodanike integreerimine, piirikontrollide solidaarsus, julgeolek ja vabaduste kaitse;

| — | ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvus;

| — | sisepoliitika:






  — | Lissaboni eesmärgid (majanduskasv, tööhõive, teadmised, transport, teadusuuringud ja innovatsioon); |
| --- | --- | --- |

—

sisepoliitika:

—

Lissaboni eesmärgid (majanduskasv, tööhõive, teadmised, transport, teadusuuringud ja innovatsioon);

| — | keskkond ja maaelu areng; |
| --- | --- |

—

keskkond ja maaelu areng;

| — | kodanikud (sealhulgas kultuur ja noorsugu) ja kommunikatsioon; |
| --- | --- |

—

kodanikud (sealhulgas kultuur ja noorsugu) ja kommunikatsioon;

| — | Euroopa avaliku haldusega, sealhulgas asutustega seonduvate eesmärkide ja ressursside asjakohasus; |
| --- | --- |

—

Euroopa avaliku haldusega, sealhulgas asutustega seonduvate eesmärkide ja ressursside asjakohasus;

| 7. | on seisukohal, et tema kohustus on eelarvepädeva ja eelarve täitmise eest vastutava asutusena tagada, et ELi eelarvesse eraldatud vahendid kulutatakse eesmärgiga tagada kvalitatiivne hinna ja kvaliteedi suhe, eelkõige optimeerimaks ressursse, mis on kättesaadavad piiratud ülemmäärade korral; kavatseb seetõttu läheneda 2007. aasta eelarvele kulude-tulude seisukohast, töötades välja kvalitatiivse eelarve kontrolli iga-aastase hindamise kaudu tihedas koostöös valdkondade komisjonidega; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et tema kohustus on eelarvepädeva ja eelarve täitmise eest vastutava asutusena tagada, et ELi eelarvesse eraldatud vahendid kulutatakse eesmärgiga tagada kvalitatiivne hinna ja kvaliteedi suhe, eelkõige optimeerimaks ressursse, mis on kättesaadavad piiratud ülemmäärade korral; kavatseb seetõttu läheneda 2007. aasta eelarvele kulude-tulude seisukohast, töötades välja kvalitatiivse eelarve kontrolli iga-aastase hindamise kaudu tihedas koostöös valdkondade komisjonidega;

| 8. | tuletab meelde, kui oluline on järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine eesmärgiga kohandada finantsraamistikku, võimaldamaks ELil efektiivsemalt vastata kiiresti muutuva maailma väljakutsetele; usub, et 2007. aasta eelarve pakub esimesena finantsperspektiivi 2007–2013 raames olulist võimalust määratleda uute programmide rakendamise suund ja panna seeläbi alus 2008. aastaks kavandatava mitmeaastase finantsraamistiku ulatuslikule läbivaatamisele; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, kui oluline on järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine eesmärgiga kohandada finantsraamistikku, võimaldamaks ELil efektiivsemalt vastata kiiresti muutuva maailma väljakutsetele; usub, et 2007. aasta eelarve pakub esimesena finantsperspektiivi 2007–2013 raames olulist võimalust määratleda uute programmide rakendamise suund ja panna seeläbi alus 2008. aastaks kavandatava mitmeaastase finantsraamistiku ulatuslikule läbivaatamisele;

| 9. | tuletab meelde, et mitmeaastast finantsraamistikku ei tohiks käsitleda mitmeaastase eelarvena; palub seetõttu komisjonil esitada esialgne eelarveprojekt, mis jätab piisavalt manööverdamisruumi 2007. aasta menetluseks seoses kaasotsustamismenetluse läbinud programmidega; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et mitmeaastast finantsraamistikku ei tohiks käsitleda mitmeaastase eelarvena; palub seetõttu komisjonil esitada esialgne eelarveprojekt, mis jätab piisavalt manööverdamisruumi 2007. aasta menetluseks seoses kaasotsustamismenetluse läbinud programmidega;

Poliitiliste prioriteetide määratlemine

A.   Välissuhted — Euroopa ülemaailmse partnerina

| 10. | rõhutab, et ELi alusmüür põhineb mitmetel põhiväärtustel nagu rahu, vabadus ja demokraatia, ning vajadust edendada rahvusvahelisi suhteid nende eesmärkide tugevdamiseks; on seisukohal, et nende väärtuste sisu jääb mõnikord suure hulga ja mitmekesise iseloomuga erinevat tüüpi rahvusvaheliste kokkulepete ja instrumentide varju ning usub, et EL peaks nii poliitilises mõttes kui ka eelarvealaste suuniste seisukohalt töötama välja ühtse ja kõikehõlmava strateegia, et oma strateegilisi prioriteete paremini määratleda; see peaks sisaldama erilise tähelepanu pööramist sellele, kuidas praegused programmid toimivad ja kuidas need vastavad strateegilistele eesmärkidele; ootab komisjoni aruannet tõhusa välistegevuse kohta asutamislepingu raames; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ELi alusmüür põhineb mitmetel põhiväärtustel nagu rahu, vabadus ja demokraatia, ning vajadust edendada rahvusvahelisi suhteid nende eesmärkide tugevdamiseks; on seisukohal, et nende väärtuste sisu jääb mõnikord suure hulga ja mitmekesise iseloomuga erinevat tüüpi rahvusvaheliste kokkulepete ja instrumentide varju ning usub, et EL peaks nii poliitilises mõttes kui ka eelarvealaste suuniste seisukohalt töötama välja ühtse ja kõikehõlmava strateegia, et oma strateegilisi prioriteete paremini määratleda; see peaks sisaldama erilise tähelepanu pööramist sellele, kuidas praegused programmid toimivad ja kuidas need vastavad strateegilistele eesmärkidele; ootab komisjoni aruannet tõhusa välistegevuse kohta asutamislepingu raames;

| 11. | on kindlalt veendunud, et partnerlusi, mis jagavad keskseid põhiväärtusi, tuleb sellistena tunnustada ja edendada; rõhutab, kui kriitiliselt oluline on süvendatud ja strateegilisema partnerluse taaselustamine Ameerika Ühendriikidega paljudes globaalsetes küsimustes, mis põhineb ühistel eesmärkidel kahe kontinendi vahel; |
| --- | --- |

11.

on kindlalt veendunud, et partnerlusi, mis jagavad keskseid põhiväärtusi, tuleb sellistena tunnustada ja edendada; rõhutab, kui kriitiliselt oluline on süvendatud ja strateegilisema partnerluse taaselustamine Ameerika Ühendriikidega paljudes globaalsetes küsimustes, mis põhineb ühistel eesmärkidel kahe kontinendi vahel;

| 12. | tervitab asjaolu, et välistegevuse kontekstis on komisjon oma prioriteetide hulka lisanud suurendatud poliitilise ühtekuuluvuse ja tugevdatud abi efektiivsuse; |
| --- | --- |

12.

tervitab asjaolu, et välistegevuse kontekstis on komisjon oma prioriteetide hulka lisanud suurendatud poliitilise ühtekuuluvuse ja tugevdatud abi efektiivsuse;

| 13. | märgib oma muret klassikalise lindude katku edasiarenemise üle nii Euroopa Liidu sees kui sellest väljaspool; rõhutab vajadust teha tihedat koostööd ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooniga ning riikidega, kus asuvad asjassepuutuvad piirkonnad; |
| --- | --- |

13.

märgib oma muret klassikalise lindude katku edasiarenemise üle nii Euroopa Liidu sees kui sellest väljaspool; rõhutab vajadust teha tihedat koostööd ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooniga ning riikidega, kus asuvad asjassepuutuvad piirkonnad;

| 14. | kinnitab oma toetust Euroopa naabruspoliitikale, mida ta peab ülioluliseks, eelkõige seoses demokraatia ja positiivsete muutuste edendamisega poliitikavaldkondade kompleksi abil, mis kehtestavad nii majanduslikus kui ka kaubanduslikus mõttes selged eelised teostatavatele reformidele ja tehtud edusammudele; on veendunud, et tegevus selles valdkonnas, mis aja jooksul viib ka majandusarenguni, annab olulisi eeliseid nii partnerriikidele kui ka ELile; |
| --- | --- |

14.

kinnitab oma toetust Euroopa naabruspoliitikale, mida ta peab ülioluliseks, eelkõige seoses demokraatia ja positiivsete muutuste edendamisega poliitikavaldkondade kompleksi abil, mis kehtestavad nii majanduslikus kui ka kaubanduslikus mõttes selged eelised teostatavatele reformidele ja tehtud edusammudele; on veendunud, et tegevus selles valdkonnas, mis aja jooksul viib ka majandusarenguni, annab olulisi eeliseid nii partnerriikidele kui ka ELile;

| 15. | usub, et on oluline tagada piisav rahastamine arengupoliitika ja vaesuse leevendamise meetmetele, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkidele; rõhutab resoluutselt, et säästlikud lahendused sõltuvad piisavatest siseriiklikest edusammudest asjaomastes riikides, sealhulgas õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamine; rõhutab, kui olulise tähtsusega on erilise tähelepanu pööramine siseriiklike ja ühenduse programmide ühtsusele ja vastastikusele täiendavusele, et maksimeerida üldist mõju ja efektiivsust; nõuab demokratiseerimise ja inimõiguste alaste programmide ning samuti valitsusväliste organisatsioonide töö üksikasjalikku kontrolli; |
| --- | --- |

15.

usub, et on oluline tagada piisav rahastamine arengupoliitika ja vaesuse leevendamise meetmetele, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkidele; rõhutab resoluutselt, et säästlikud lahendused sõltuvad piisavatest siseriiklikest edusammudest asjaomastes riikides, sealhulgas õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamine; rõhutab, kui olulise tähtsusega on erilise tähelepanu pööramine siseriiklike ja ühenduse programmide ühtsusele ja vastastikusele täiendavusele, et maksimeerida üldist mõju ja efektiivsust; nõuab demokratiseerimise ja inimõiguste alaste programmide ning samuti valitsusväliste organisatsioonide töö üksikasjalikku kontrolli;

| 16. | tuletab komisjonile ja nõukogule meelde kohustust eraldada suhkruprotokolliga hõlmatud riikidele piisavad ja asjakohased rahalised vahendid kaasnevate meetmete jaoks, et aidata neil toime tulla ELi suhkrurežiimi sisereformi ja vastava WTO eeskirja tulemusel tekkinud üleminekuprobleemidega; |
| --- | --- |

16.

tuletab komisjonile ja nõukogule meelde kohustust eraldada suhkruprotokolliga hõlmatud riikidele piisavad ja asjakohased rahalised vahendid kaasnevate meetmete jaoks, et aidata neil toime tulla ELi suhkrurežiimi sisereformi ja vastava WTO eeskirja tulemusel tekkinud üleminekuprobleemidega;

| 17. | rõhutab, et Lähis-Ida ja eelkõige Palestiina arengut tuleks eelarvemenetluse käigus hoolikalt hinnata ja juhib erilist tähelepanu võimalikule kaosele, mis järgneks Palestiina võimu kokkuvarisemisele ning samuti vajadusele usaldusväärse finants- ja rahandusjuhtimise järele seoses ELi abiga, mida jaotatakse otse või asutatud usaldusfondide kaudu; soovib teha täiesti selgeks, et enne mis tahes oluliste rahaliste kohustuste sõlmimist tuleb eelnevalt konsulteerida eelarvepädeva asutusega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Lähis-Ida ja eelkõige Palestiina arengut tuleks eelarvemenetluse käigus hoolikalt hinnata ja juhib erilist tähelepanu võimalikule kaosele, mis järgneks Palestiina võimu kokkuvarisemisele ning samuti vajadusele usaldusväärse finants- ja rahandusjuhtimise järele seoses ELi abiga, mida jaotatakse otse või asutatud usaldusfondide kaudu; soovib teha täiesti selgeks, et enne mis tahes oluliste rahaliste kohustuste sõlmimist tuleb eelnevalt konsulteerida eelarvepädeva asutusega;

| 18. | on otsustanud arendada sisse seatud poliitilist dialoogi ÜVJP kohta konstruktiivsel viisil ning soovitab tungivalt nõukogul kasutada seda konteksti avatuma, läbipaistvama ja vastutustundlikuma ÜVJP rakendamiseks; eelkõige nõuab täielikku kaasatust ja iga-aastast eelnevat konsulteerimist eelseisvate tegevuste ja valikute osas; kordab oma valmisolekut ÜVJP liigendus läbi vaadata, et kohandada see poliitilistele vajadustele ja Euroopa Liidu rollile; palub kontrollikojal esitada eriaruanne ÜVJP ühismeetmete majandusliku tasuvuse kohta; |
| --- | --- |

18.

on otsustanud arendada sisse seatud poliitilist dialoogi ÜVJP kohta konstruktiivsel viisil ning soovitab tungivalt nõukogul kasutada seda konteksti avatuma, läbipaistvama ja vastutustundlikuma ÜVJP rakendamiseks; eelkõige nõuab täielikku kaasatust ja iga-aastast eelnevat konsulteerimist eelseisvate tegevuste ja valikute osas; kordab oma valmisolekut ÜVJP liigendus läbi vaadata, et kohandada see poliitilistele vajadustele ja Euroopa Liidu rollile; palub kontrollikojal esitada eriaruanne ÜVJP ühismeetmete majandusliku tasuvuse kohta;

B.   Julgeoleku valdkond — turvalisus, vabadus ja kodakondsus

| 19. | rõhutab, et Euroopa kodanikud vajavad oma igapäevaelus vabadust, turvalisust ja õigust; rõhutab, et ELi 2007. aasta eelarve peaks aitama kaasa nimetatud Euroopa Liidu privileegide kaitsele nii väliselt kui ka siseselt, sealhulgas majanduslikul ja ühiskondlikul tasandil; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Euroopa kodanikud vajavad oma igapäevaelus vabadust, turvalisust ja õigust; rõhutab, et ELi 2007. aasta eelarve peaks aitama kaasa nimetatud Euroopa Liidu privileegide kaitsele nii väliselt kui ka siseselt, sealhulgas majanduslikul ja ühiskondlikul tasandil;

| 20. | tervitab asjaolu, et välisjulgeoleku kontekstis on komisjon ühe peamise prioriteedina 2007. aastaks lisanud energiapoliitika; tunnistab, kui olulist tähtsust Euroopa majandusele omavad säästvus, konkurentsivõime ning energia varustuskindluse ja energiatõhususe tagamine ning rõhutab gaasi- ja naftavarustuse mitmekesistamise ja Euroopa Liidu energia isemajandamise suurendamise kõikide võimalike vahendite uurimise tähtsust; rõhutab energiasõltuvuse kõrget taset ELis; nõuab ühtset Euroopa energia strateegiat, mis sisaldab dialoogi ELi suurte energiavarustuse partnerriikidega; kutsub liikmesriike üles rakendama olemasolevaid ühenduse õigusakte energiaturgude liberaliseerimise, energiatõhususe parandamise, taastuvate energiaallikate edendamise, tootmisalaste teadusuuringute ning biokütuste ja alternatiivsete energiaallikate kasutamise kohta; |
| --- | --- |

20.

tervitab asjaolu, et välisjulgeoleku kontekstis on komisjon ühe peamise prioriteedina 2007. aastaks lisanud energiapoliitika; tunnistab, kui olulist tähtsust Euroopa majandusele omavad säästvus, konkurentsivõime ning energia varustuskindluse ja energiatõhususe tagamine ning rõhutab gaasi- ja naftavarustuse mitmekesistamise ja Euroopa Liidu energia isemajandamise suurendamise kõikide võimalike vahendite uurimise tähtsust; rõhutab energiasõltuvuse kõrget taset ELis; nõuab ühtset Euroopa energia strateegiat, mis sisaldab dialoogi ELi suurte energiavarustuse partnerriikidega; kutsub liikmesriike üles rakendama olemasolevaid ühenduse õigusakte energiaturgude liberaliseerimise, energiatõhususe parandamise, taastuvate energiaallikate edendamise, tootmisalaste teadusuuringute ning biokütuste ja alternatiivsete energiaallikate kasutamise kohta;

| 21. | rõhutab energiaga seotud keskkonnaalaste küsimuste tähtsust; rõhutab selles kontekstis Kyoto eesmärgi saavutamise tähtsust vähendada 2008.–2012. aastaks kasvuhoonegaasi hulka 8 % võrra; |
| --- | --- |

21.

rõhutab energiaga seotud keskkonnaalaste küsimuste tähtsust; rõhutab selles kontekstis Kyoto eesmärgi saavutamise tähtsust vähendada 2008.–2012. aastaks kasvuhoonegaasi hulka 8 % võrra;

| 22. | tervitab vabaduse, turvalisuse ja õiguse alaste uute programmide käivitamist 2007.–2013. aastaks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas; rõhutab, et seistes silmitsi kaasaegse, globaliseerunud kuritegevusega, on ELi kooskõlastatud tegevus poliitika vajalik komponent, et tagada õigusriigil põhinev turvaline ühiskond; |
| --- | --- |

22.

tervitab vabaduse, turvalisuse ja õiguse alaste uute programmide käivitamist 2007.–2013. aastaks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas; rõhutab, et seistes silmitsi kaasaegse, globaliseerunud kuritegevusega, on ELi kooskõlastatud tegevus poliitika vajalik komponent, et tagada õigusriigil põhinev turvaline ühiskond;

| 23. | rõhutab, et ümberasujate integreerimise ja piirikontrolli eesmärk on järgnevatel aastatel äärmiselt oluline; kavatseb 2007. aastal eraldada piisavalt vahendeid, et tagada Schengeni piirkonna laiendamisel ühenduse solidaarsuse põhimõtte arvestamine liidu välispiiride haldamisel; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ümberasujate integreerimise ja piirikontrolli eesmärk on järgnevatel aastatel äärmiselt oluline; kavatseb 2007. aastal eraldada piisavalt vahendeid, et tagada Schengeni piirkonna laiendamisel ühenduse solidaarsuse põhimõtte arvestamine liidu välispiiride haldamisel;

| 24. | tuletab meelde, et ELi kodanikele lähemale toomine on kommunikatsioonipoliitika põhieesmärk; on seisukohal, et tuleks kehtestada teabe saamise ja dialoogi pidamise vormid nende jaoks, kes tunnevad end hetkel Euroopa arutelust välja jäetud olevat, ning tuleks edendada Euroopa kodanike vahelist dialoogi ja mõistmist edukate ELi programmide, nagu Erasmus ja Leonardo (elukestev õpe) ning keeleõppe kaudu; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et ELi kodanikele lähemale toomine on kommunikatsioonipoliitika põhieesmärk; on seisukohal, et tuleks kehtestada teabe saamise ja dialoogi pidamise vormid nende jaoks, kes tunnevad end hetkel Euroopa arutelust välja jäetud olevat, ning tuleks edendada Euroopa kodanike vahelist dialoogi ja mõistmist edukate ELi programmide, nagu Erasmus ja Leonardo (elukestev õpe) ning keeleõppe kaudu;

| 25. | tuletab meelde, et ELi üks Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud põhieesmärke on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; juhib tähelepanu sellele, et 2007. aasta on esimene aasta, mil uued liikmesriigid saavad struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist toetust täiel määral; on seetõttu seisukohal, et 2007. aasta prioriteediks peaks jääma ühtekuuluvuse parandamine ning ühtekuuluvuspoliitikale tuleks 2007. aasta eelarvemenetluse käigus eraldada piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et ELi üks Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud põhieesmärke on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; juhib tähelepanu sellele, et 2007. aasta on esimene aasta, mil uued liikmesriigid saavad struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist toetust täiel määral; on seetõttu seisukohal, et 2007. aasta prioriteediks peaks jääma ühtekuuluvuse parandamine ning ühtekuuluvuspoliitikale tuleks 2007. aasta eelarvemenetluse käigus eraldada piisavad rahalised vahendid;

C.   Sisepoliitika — jõukus ja solidaarsus

| 26. | on seisukohal, et Lissaboni strateegia eesmärgid aitavad kaasa säästva majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisele ELis; kutsub seetõttu liikmesriike üles nõuetekohaselt rakendama ühenduse olemasolevaid õigusakte, mille eesmärgiks on ühtse turu ja ühenduse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamine; rõhutab asjakohase riikliku rahastamise vajadust, et luua Euroopa Investeerimispanga kaasfinantseeritava tegevuse oodatud võimendav mõju; ootab komisjoni ja nõukogu asjassepuutuvaid ettepanekuid; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et Lissaboni strateegia eesmärgid aitavad kaasa säästva majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisele ELis; kutsub seetõttu liikmesriike üles nõuetekohaselt rakendama ühenduse olemasolevaid õigusakte, mille eesmärgiks on ühtse turu ja ühenduse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamine; rõhutab asjakohase riikliku rahastamise vajadust, et luua Euroopa Investeerimispanga kaasfinantseeritava tegevuse oodatud võimendav mõju; ootab komisjoni ja nõukogu asjassepuutuvaid ettepanekuid;

| 27. | rõhutab, kui olulised on VKEd, mis aitavad märkimisväärselt kaasa innovatsioonile, majanduskasvule ja jõukusele ELis; rõhutab reguleerimissüsteemi jätkuva lihtsustamise tähtsust, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui olulised on VKEd, mis aitavad märkimisväärselt kaasa innovatsioonile, majanduskasvule ja jõukusele ELis; rõhutab reguleerimissüsteemi jätkuva lihtsustamise tähtsust, eriti VKEdele;

| 28. | nõuab, et liikmesriigid ja komisjon pööraksid erilist tähelepanu kaasaegse terve majanduse aluseks olevatele valdkondadele, nagu teadmised, oskused, teadus- ja arendustegevus, innovatsioon, telekommunikatsioon, transport ja energia; tuletab meelde teadmiste kolmnurga (haridus, teadustegevus ja innovatsioon) suutlikkuse tugevdamise ning nendevaheliste sidemete tõhustamise tähtsust; nõuab, et kogu liikmesriikide ja ELi tasandi poliitika oleks igal võimalusel suunatud teadustegevuse ja innovatsiooni toetamisele; toetab jõuliselt Euroopa infoühiskonna arendamise ja väljaehitamise meetmeid, kuna sellega edendatakse kaasatust, paremaid avalikke teenuseid ja elukvaliteeti; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et liikmesriigid ja komisjon pööraksid erilist tähelepanu kaasaegse terve majanduse aluseks olevatele valdkondadele, nagu teadmised, oskused, teadus- ja arendustegevus, innovatsioon, telekommunikatsioon, transport ja energia; tuletab meelde teadmiste kolmnurga (haridus, teadustegevus ja innovatsioon) suutlikkuse tugevdamise ning nendevaheliste sidemete tõhustamise tähtsust; nõuab, et kogu liikmesriikide ja ELi tasandi poliitika oleks igal võimalusel suunatud teadustegevuse ja innovatsiooni toetamisele; toetab jõuliselt Euroopa infoühiskonna arendamise ja väljaehitamise meetmeid, kuna sellega edendatakse kaasatust, paremaid avalikke teenuseid ja elukvaliteeti;

| 29. | on arvamusel, et uute programmide kontekstis tuleb rahastamisvahendid rohkemate pisikorrektsioonide valguses uuesti läbi mõelda ja neile tuleb eraldada asjakohased rahalised vahendid, mis on oluline, et toetada tööstuspoliitikat, mis on suunatud jõukusele ja konkurentsivõimele kogu ELis, sealhulgas VKEdes, mis lõikaksid tööstusliku kasutamise (st tehnoloogia ülekandmine ülikoolidest ja teaduskeskustest tööstuslikku kasutamisse) abil edukalt kasu teadustegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et uute programmide kontekstis tuleb rahastamisvahendid rohkemate pisikorrektsioonide valguses uuesti läbi mõelda ja neile tuleb eraldada asjakohased rahalised vahendid, mis on oluline, et toetada tööstuspoliitikat, mis on suunatud jõukusele ja konkurentsivõimele kogu ELis, sealhulgas VKEdes, mis lõikaksid tööstusliku kasutamise (st tehnoloogia ülekandmine ülikoolidest ja teaduskeskustest tööstuslikku kasutamisse) abil edukalt kasu teadustegevuse tulemustest;

| 30. | rõhutab, et seistes silmitsi suureneva globaalse konkurentsiga, saab määravaks nii tööandjate kui ka töötajate ning samuti ettevõtete suutlikkus tervikuna kohaneda piisavalt praeguste muutustega; usub, et selles kontekstis on eluliselt oluline tulevikupoliitika väljatöötamine ning Euroopa globaliseerumisega kohanemise fond, mis on praegu arutamisel, võiks olla esimene samm õiges suunas; usub, et uue Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamine võib olemasolevaid struktuure kahjustada või nendega kattuda ning ei pruugi seetõttu olla kõige efektiivsem vahendite kasutamise viis selles kontekstis; usub, et innovaatiliste ettevõtete tööhõivepotentsiaal aitab ELil üle saada globaalse konkurentsivõimega seotud raskustest; nõuab teadlaste liikuvuse tõkete kaotamist ning teadlaste avatud ja konkurentsivõimelise tööturu loomist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et seistes silmitsi suureneva globaalse konkurentsiga, saab määravaks nii tööandjate kui ka töötajate ning samuti ettevõtete suutlikkus tervikuna kohaneda piisavalt praeguste muutustega; usub, et selles kontekstis on eluliselt oluline tulevikupoliitika väljatöötamine ning Euroopa globaliseerumisega kohanemise fond, mis on praegu arutamisel, võiks olla esimene samm õiges suunas; usub, et uue Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamine võib olemasolevaid struktuure kahjustada või nendega kattuda ning ei pruugi seetõttu olla kõige efektiivsem vahendite kasutamise viis selles kontekstis; usub, et innovaatiliste ettevõtete tööhõivepotentsiaal aitab ELil üle saada globaalse konkurentsivõimega seotud raskustest; nõuab teadlaste liikuvuse tõkete kaotamist ning teadlaste avatud ja konkurentsivõimelise tööturu loomist;

| 31. | tuletab meelde, et kommunikatsioon on põhitegur, et aidataEuroopa kodanikel ELi paremini mõista; juhib tähelepanu sellele, et nappe ressursse tuleks kasutada tõhusa ja ühtlustatud kommunikatsioonipoliitika väljatöötamiseks kõikides ELi institutsioonides; on veendunud, et sünergia potentsiaali komisjoni ja Euroopa Parlamendi kommunikatsioonialase tegevuse vahel ei ole senini täielikult välja arendatud; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et kommunikatsioon on põhitegur, et aidataEuroopa kodanikel ELi paremini mõista; juhib tähelepanu sellele, et nappe ressursse tuleks kasutada tõhusa ja ühtlustatud kommunikatsioonipoliitika väljatöötamiseks kõikides ELi institutsioonides; on veendunud, et sünergia potentsiaali komisjoni ja Euroopa Parlamendi kommunikatsioonialase tegevuse vahel ei ole senini täielikult välja arendatud;

D.   Ühtekuuluvus

| 32. | rõhutab tegelikele vajadustele vastava eelarve koostamise tähtsust struktuurifondide raames teostatavate maksete valdkonnas; rõhutab vajadust sätete järele, mis tagaksid piisavad maksed, et vältida programmide täitmise kahjustamist; on arvamusel, et maksed peaksid vastama kõige usaldusväärsematele hinnangutele ja olema kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ning eelarve hea tavaga; |
| --- | --- |

32.

rõhutab tegelikele vajadustele vastava eelarve koostamise tähtsust struktuurifondide raames teostatavate maksete valdkonnas; rõhutab vajadust sätete järele, mis tagaksid piisavad maksed, et vältida programmide täitmise kahjustamist; on arvamusel, et maksed peaksid vastama kõige usaldusväärsematele hinnangutele ja olema kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ning eelarve hea tavaga;

Kvalitatiivne hinna ja kvaliteedi suhe

| 33. | rõhutab, et Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri otsus on selgelt näidanud, et võitlus ressursside eest on alanud; juhib tähelepanu sellele, et nõukogu arvnäitajad tooksid 2007.–2013. aastal kaasa kättesaadavate ressursside vähenemise 15 % võrra võrreldes sellega, mida komisjon oma esialgses ettepanekus vajalikuks pidas; usub seetõttu, et selles olukorras on äärmiselt vajalik võtta vaatluse alla Euroopa Liidu kulutuste kvaliteet; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri otsus on selgelt näidanud, et võitlus ressursside eest on alanud; juhib tähelepanu sellele, et nõukogu arvnäitajad tooksid 2007.–2013. aastal kaasa kättesaadavate ressursside vähenemise 15 % võrra võrreldes sellega, mida komisjon oma esialgses ettepanekus vajalikuks pidas; usub seetõttu, et selles olukorras on äärmiselt vajalik võtta vaatluse alla Euroopa Liidu kulutuste kvaliteet;

| 34. | jagab nõukogu hinnangut hea koostöö tähtsusele eelarvepädeva asutuse kahe haru ja komisjoni vahel; nõustub nõukoguga eelkõige selles osas, et kõik assigneeringud tuleb iga poliitikavaldkonna kohta üksikasjalikult läbi vaadata ning kinnitab selles kontekstis veel kord ümberjaotamise tähtsust võimaldamaks eelarvepädeval asutusel teha vajalik rahastamise kohandamine, et vastata praegustele ja tulevastele vajadustele; toetab kvaliteetsete tegevusaruannete ja rahandusalase teabe õigeaegse valdamise vajalikkust kulutustega seotud ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

34.

jagab nõukogu hinnangut hea koostöö tähtsusele eelarvepädeva asutuse kahe haru ja komisjoni vahel; nõustub nõukoguga eelkõige selles osas, et kõik assigneeringud tuleb iga poliitikavaldkonna kohta üksikasjalikult läbi vaadata ning kinnitab selles kontekstis veel kord ümberjaotamise tähtsust võimaldamaks eelarvepädeval asutusel teha vajalik rahastamise kohandamine, et vastata praegustele ja tulevastele vajadustele; toetab kvaliteetsete tegevusaruannete ja rahandusalase teabe õigeaegse valdamise vajalikkust kulutustega seotud ettepanekute kohta;

| 35. | usub, et uue finantsperspektiivi algus pakub olulise võimaluse ümberhindamiseks; on seisukohal, et kui programm ei ole teadaolevalt edukas või ei ole enam prioriteet, tuleks see kustutada; on veendunud, et on oluline olla avatud uute programmide kasutuselevõtmisele, kui need on vajalikud selleks, et EL suudaks globaliseerumise tempoga sammu pidada; rõhutab, et ELi institutsioonid peavad välja juurima pettuse ja ebavajaliku bürokraatia, kus iganes need ilmnevad; |
| --- | --- |

35.

usub, et uue finantsperspektiivi algus pakub olulise võimaluse ümberhindamiseks; on seisukohal, et kui programm ei ole teadaolevalt edukas või ei ole enam prioriteet, tuleks see kustutada; on veendunud, et on oluline olla avatud uute programmide kasutuselevõtmisele, kui need on vajalikud selleks, et EL suudaks globaliseerumise tempoga sammu pidada; rõhutab, et ELi institutsioonid peavad välja juurima pettuse ja ebavajaliku bürokraatia, kus iganes need ilmnevad;

| 36. | teeb ettepaneku paluda läbi viia tasuvusuuring eelarve erivaldkondades, kasutades parlamendi komisjonidele eraldatud vahendeid, et hinnata poliitikavaldkondades rakendatu korrektsust (vastavus finantsmäärusele ja finantsaruandlussüsteemile) ja teostamist (vahendite tõhusus, projektide tulemuslikkus, halduskulud) ning võtta nende hinnangute alusel vastu poliitilised otsused; |
| --- | --- |

36.

teeb ettepaneku paluda läbi viia tasuvusuuring eelarve erivaldkondades, kasutades parlamendi komisjonidele eraldatud vahendeid, et hinnata poliitikavaldkondades rakendatu korrektsust (vastavus finantsmäärusele ja finantsaruandlussüsteemile) ja teostamist (vahendite tõhusus, projektide tulemuslikkus, halduskulud) ning võtta nende hinnangute alusel vastu poliitilised otsused;

| 37. | rõhutab, et komisjon peaks viivitamatult asuma lihtsustama ja parandama haldusjuhtimise tõhusust — pidades sealhulgas eriti silmas finantsmääruse muudetud ettepanekut — seoses komisjoni teenistustele, liikmesriikidele ja lõplikele abisaajatele suunatud ühenduse programmide rakendamisega, eriti mis puudutab väikesemõõdulisi projekte; on arvamusel, et iga nimetatud nelja taseme osas tuleks viia läbi ühenduse õigusaktide haldusjuhtimise tõhususe põhjalik analüüs; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et komisjon peaks viivitamatult asuma lihtsustama ja parandama haldusjuhtimise tõhusust — pidades sealhulgas eriti silmas finantsmääruse muudetud ettepanekut — seoses komisjoni teenistustele, liikmesriikidele ja lõplikele abisaajatele suunatud ühenduse programmide rakendamisega, eriti mis puudutab väikesemõõdulisi projekte; on arvamusel, et iga nimetatud nelja taseme osas tuleks viia läbi ühenduse õigusaktide haldusjuhtimise tõhususe põhjalik analüüs;

Ettevalmistused 2008.–2009. aasta hindamiseks

| 38. | jagab nõukogu seisukohta, et mitmeaastast finantsraamistikku, milles sätestatakse keskmise tähtajaga poliitilised prioriteedid, tuleb kohandada kiiresti areneva maailmaga, et ELil oleks võimalik säilitada oma poliitiline ja majanduslik positsioon liidusisesel tasandil Lissaboni eesmärkide saavutamiseks ja liiduvälisel tasandil aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, eduka naabruspoliitika saavutamiseks ning globaliseerumise protsessis juhtpositsioonile asumiseks; lisaks rõhutab, et ühist põllumajanduspoliitikat tuleks nii liidusisesel kui ka -välisel tasandil kohandada tuleviku vajadustega ning juhib sellega seoses tähelepanu kohustuslikule kaasfinantseerimisele, suurendatud turule orienteeritusele, võrdsetele tegutsemistingimustele ja eksporditoetuste kaotamisele kui positiivsetele valikutele; |
| --- | --- |

38.

jagab nõukogu seisukohta, et mitmeaastast finantsraamistikku, milles sätestatakse keskmise tähtajaga poliitilised prioriteedid, tuleb kohandada kiiresti areneva maailmaga, et ELil oleks võimalik säilitada oma poliitiline ja majanduslik positsioon liidusisesel tasandil Lissaboni eesmärkide saavutamiseks ja liiduvälisel tasandil aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, eduka naabruspoliitika saavutamiseks ning globaliseerumise protsessis juhtpositsioonile asumiseks; lisaks rõhutab, et ühist põllumajanduspoliitikat tuleks nii liidusisesel kui ka -välisel tasandil kohandada tuleviku vajadustega ning juhib sellega seoses tähelepanu kohustuslikule kaasfinantseerimisele, suurendatud turule orienteeritusele, võrdsetele tegutsemistingimustele ja eksporditoetuste kaotamisele kui positiivsetele valikutele;

| 39. | on seisukohal, et järgmise perioodi esimese eelarvena esindab 2007. aasta eelarve võimalust käivitada uued programmid muudatuste ulatuses vastavalt uutele vajadustele, mis võivad ilmneda perioodi esimesel poolel; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et järgmise perioodi esimese eelarvena esindab 2007. aasta eelarve võimalust käivitada uued programmid muudatuste ulatuses vastavalt uutele vajadustele, mis võivad ilmneda perioodi esimesel poolel;

| 40. | usub, et 2008. aastaks kavandatav ELi kulutuste ja ressursside kõigi aspektide läbivaatamine annab tõelise võimaluse jälgida lähemalt viise, kuidas meie raha kulutatakse; tuletab meelde, et Euroopa Parlament peaks osalema kõikides nimetatud valdkonna võimalikes muutustes, pidades silmas tema õigusi ja institutsioonilisi eelisõigusi; rõhutab, et üksnes tulude, täpsemalt tõeliste omavahendite süsteemi kasutusele võtmine, ja kulude, täpsemalt põllumajanduse otsetoetuste kaasrahastamise kasutusele võtmine ning nihe poliitikas maaelu arengu suunas, ulatuslik ümberhindamine võimaldab Euroopa Liidul süsteemi ümber korraldada, et vastata meie kiiresti muutuva maailma väljakutsetele; ootab väga omavahendite süsteemi reformi käsitlevat aruannet, et muuta see läbipaistvamaks, progressiivsemaks ja õiglasemaks; |
| --- | --- |

40.

usub, et 2008. aastaks kavandatav ELi kulutuste ja ressursside kõigi aspektide läbivaatamine annab tõelise võimaluse jälgida lähemalt viise, kuidas meie raha kulutatakse; tuletab meelde, et Euroopa Parlament peaks osalema kõikides nimetatud valdkonna võimalikes muutustes, pidades silmas tema õigusi ja institutsioonilisi eelisõigusi; rõhutab, et üksnes tulude, täpsemalt tõeliste omavahendite süsteemi kasutusele võtmine, ja kulude, täpsemalt põllumajanduse otsetoetuste kaasrahastamise kasutusele võtmine ning nihe poliitikas maaelu arengu suunas, ulatuslik ümberhindamine võimaldab Euroopa Liidul süsteemi ümber korraldada, et vastata meie kiiresti muutuva maailma väljakutsetele; ootab väga omavahendite süsteemi reformi käsitlevat aruannet, et muuta see läbipaistvamaks, progressiivsemaks ja õiglasemaks;

Euroopa juhtimine: inimressursid ja rahalised vahendid 2007. aastaks

| 41. | rõhutab, et 2007. aasta eelarvemenetlus võib anda tõelise võimaluse täpsustamiseks ning samuti prioriteetide sätestamise võimendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlament võiks iga-aastast eelarvemenetlust kasutada vahendina tagamaks oma prioriteete käimasolevates õigusloomega seotud menetlustes ning eriti mitmeaastaste programmide sõlmimisel uue mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et 2007. aasta eelarvemenetlus võib anda tõelise võimaluse täpsustamiseks ning samuti prioriteetide sätestamise võimendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlament võiks iga-aastast eelarvemenetlust kasutada vahendina tagamaks oma prioriteete käimasolevates õigusloomega seotud menetlustes ning eriti mitmeaastaste programmide sõlmimisel uue mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis;

| 42. | rõhutab, et eelarvekomisjon peaks järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemuste põhjal tagama, et 2007. aasta eelarves rakendatakse institutsioonidevahelise kokkuleppes sisalduvaid uusi sätteid ja kvalitatiivseid reforme; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et eelarvekomisjon peaks järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemuste põhjal tagama, et 2007. aasta eelarves rakendatakse institutsioonidevahelise kokkuleppes sisalduvaid uusi sätteid ja kvalitatiivseid reforme;

| 43. | kordab, et agentuuride arvu suurenemisel viimase kümne aasta jooksul on kahtlemata negatiivsed tagajärjed tegevusprogrammide rahastamisele; on seisukohal, et hinna ja kvaliteedi suhte lähenemisviis detsentraliseeritud asutustele vastupidiselt tsentraliseeritud tegevustele on äärmiselt vajalik; |
| --- | --- |

43.

kordab, et agentuuride arvu suurenemisel viimase kümne aasta jooksul on kahtlemata negatiivsed tagajärjed tegevusprogrammide rahastamisele; on seisukohal, et hinna ja kvaliteedi suhte lähenemisviis detsentraliseeritud asutustele vastupidiselt tsentraliseeritud tegevustele on äärmiselt vajalik;

| 44. | märgib, et komisjon kavatseb taotleda 890 lisatöötajat, millest 250 uut ametikohta on seotud järgmise laienemisega Bulgaaria ja Rumeenia võrra, et tulla toime tööülesannete hulga suurenemisega pärast laienemist; rõhutab asjaolu, et see taotlus peaks olema esialgses eelarveprojektis hästi põhjendatud, eelkõige uute programmide jaoks eraldatud ametikohtade puhul; |
| --- | --- |

44.

märgib, et komisjon kavatseb taotleda 890 lisatöötajat, millest 250 uut ametikohta on seotud järgmise laienemisega Bulgaaria ja Rumeenia võrra, et tulla toime tööülesannete hulga suurenemisega pärast laienemist; rõhutab asjaolu, et see taotlus peaks olema esialgses eelarveprojektis hästi põhjendatud, eelkõige uute programmide jaoks eraldatud ametikohtade puhul;

| 45. | märgib nõukogu taotlust haldusalaseks säästmiseks; on valmis tegema koostööd nõukoguga meetmete osas, et tagada ühenduse programmide hea hinna ja kvaliteedi suhe, nagu on märgitud selle 2007. aasta eelarve suunistes; |
| --- | --- |

45.

märgib nõukogu taotlust haldusalaseks säästmiseks; on valmis tegema koostööd nõukoguga meetmete osas, et tagada ühenduse programmide hea hinna ja kvaliteedi suhe, nagu on märgitud selle 2007. aasta eelarve suunistes;

| 46. | tervitab komisjoni jõupingutusi seoses ümberpaigutamisega osakondade vahel ja siseselt, et optimeerida ressursse; kutsub komisjoni hoolikalt hindama, kas enne esialgse eelarveprojekti esitamist on võimalik leida täiendavaid võimalusi ümberpaigutamiseks, et vähendada uute töötajate arvu; kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Personalivaliku Amet on 2007. aastal valmis võimaldama laienemiseks ettenähtud personali värbamist; |
| --- | --- |

46.

tervitab komisjoni jõupingutusi seoses ümberpaigutamisega osakondade vahel ja siseselt, et optimeerida ressursse; kutsub komisjoni hoolikalt hindama, kas enne esialgse eelarveprojekti esitamist on võimalik leida täiendavaid võimalusi ümberpaigutamiseks, et vähendada uute töötajate arvu; kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Personalivaliku Amet on 2007. aastal valmis võimaldama laienemiseks ettenähtud personali värbamist;

| 47. | märgib, et institutsioonide vahel peetakse ulatuslik arutelu 2007. aasta õigusloomekava kujundamise kohta; nõuab, et ELi institutsioonid peaksid selle programmi osas kokkuleppele jõudma 2006. aasta detsembris, et see langeks kokku 2007. aasta eelarvemenetluse lõpetamisega; |
| --- | --- |

47.

märgib, et institutsioonide vahel peetakse ulatuslik arutelu 2007. aasta õigusloomekava kujundamise kohta; nõuab, et ELi institutsioonid peaksid selle programmi osas kokkuleppele jõudma 2006. aasta detsembris, et see langeks kokku 2007. aasta eelarvemenetluse lõpetamisega;

| 48. | võtab teadmiseks väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamused; tervitab nende arvamuste panust 2007. aasta eelarvemenetluse välistesse aspektidesse; märgib, et nimetatud arvamuste põhilised teemad lisatakse eelarvemenetluse käigus; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamused; tervitab nende arvamuste panust 2007. aasta eelarvemenetluse välistesse aspektidesse; märgib, et nimetatud arvamuste põhilised teemad lisatakse eelarvemenetluse käigus;

*

- *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ja kontrollikojale.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet muudeti viimati Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2005/708/EÜ (ELT L 269, 14.10.2005, lk 24).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0224.

P6_TA(2006)0222

Looduskatastroofid — põllumajandusaspektid

Euroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta — põllumajanduslikud aspektid (2005/2195(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Kesk-Euroopas (1), 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (2), 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Portugalis (3), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Hispaanias (4) ja 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Kesk-Euroopas (1), 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (2), 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Portugalis (3), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Hispaanias (4) ja 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (5);

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsioone Euroopa Liidu metsanduse strateegia rakendamise kohta (6) ning riskijuhtimise ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsioone Euroopa Liidu metsanduse strateegia rakendamise kohta (6) ning riskijuhtimise ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses (7);

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 11. detsembri 1997. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja selle ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 25. aprillil 2002. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 11. detsembri 1997. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja selle ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 25. aprillil 2002. aastal;

| — | võttes arvesse keskkonna ja säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna ja säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuenda raamprogrammi (2002–2006) uurimisprojekti üleujutuste riskijuhtimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuenda raamprogrammi (2002–2006) uurimisprojekti üleujutuste riskijuhtimise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnapoliitika Instituudi raportit kliimamuutuste ja loodusõnnetuste kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnapoliitika Instituudi raportit kliimamuutuste ja loodusõnnetuste kohta (9);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (10), mida on täiendatud komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (11) ja ühenduse põllumajandussektori riigiabi käsitlevaid suuniseid (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (10), mida on täiendatud komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (11) ja ühenduse põllumajandussektori riigiabi käsitlevaid suuniseid (12);

| — | võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevat nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevat nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (13);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (14);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (15);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (KOM(2006)0029), sõnastades uuesti 23. oktoobri 2001. aasta otsuse 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (KOM(2006)0029), sõnastades uuesti 23. oktoobri 2001. aasta otsuse 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (16);

| — | võttes arvesse komisjoni esitatud teatisi Euroopa Liidu metsanduse strateegia kohta (KOM(1998)0649), ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) kohta (KOM(2004)0065), riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses (KOM(2005)0074), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108), ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahendi kohta (KOM(2005)0113), ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus maaelu arendamist käsitlevate ühenduse strateegiliste suuniste kohta (KOM(2005)0304), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015), ettepanekut võtta vastu komisjoni määrus erandite kohta väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele antava riigiabi osas (8. veebruar 2006), komisjoni teatist biomassi tegevuskava kohta (KOM(2005)0628) ja tulevase Euroopa Liidu säästva metsamajanduse tegevuskava kohta, mille esitamine on komisjoni poolt välja kuulutatud 2006. aasta juuniks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni esitatud teatisi Euroopa Liidu metsanduse strateegia kohta (KOM(1998)0649), ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) kohta (KOM(2004)0065), riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses (KOM(2005)0074), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108), ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahendi kohta (KOM(2005)0113), ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus maaelu arendamist käsitlevate ühenduse strateegiliste suuniste kohta (KOM(2005)0304), ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015), ettepanekut võtta vastu komisjoni määrus erandite kohta väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele antava riigiabi osas (8. veebruar 2006), komisjoni teatist biomassi tegevuskava kohta (KOM(2005)0628) ja tulevase Euroopa Liidu säästva metsamajanduse tegevuskava kohta, mille esitamine on komisjoni poolt välja kuulutatud 2006. aasta juuniks;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0152/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0152/2006),

| A. | arvestades, et põllumajandus- ja metsandustootmine on loodusega tihedalt seotud majandustegevus, mida seetõttu kergesti mõjutavad kliimaga seotud juhulikud asjaolud (põud, pakane, tulekahjud, üleujutused), terviseriskid (haigused, episootiad) ja reostus (happevihmad, juhuslikud geneetilised muudatused); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põllumajandus- ja metsandustootmine on loodusega tihedalt seotud majandustegevus, mida seetõttu kergesti mõjutavad kliimaga seotud juhulikud asjaolud (põud, pakane, tulekahjud, üleujutused), terviseriskid (haigused, episootiad) ja reostus (happevihmad, juhuslikud geneetilised muudatused);

| B. | arvestades, et põud — üks metsatulekahjusid enim mõjutavaid tegureid — on korduv keskkonna hädaolukord, mis on üks tõsisemaid probleeme Euroopa Vahemeremaades ja Pürenee poolsaarel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põud — üks metsatulekahjusid enim mõjutavaid tegureid — on korduv keskkonna hädaolukord, mis on üks tõsisemaid probleeme Euroopa Vahemeremaades ja Pürenee poolsaarel;

| C. | arvestades, et ettenägematute loodusnähtuste sageduse pidev kasv võib ohustada põllumajandusettevõtete elujõulisust ja tingida ettevõtlusest loobumist, eriti kõige väiksemate põllumajandusettevõtete ja ettevõtete puhul, mis asuvad struktuuriliselt ebasoodsas olukorras olevates piirkondades koos sellest tulenevate majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnariskidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ettenägematute loodusnähtuste sageduse pidev kasv võib ohustada põllumajandusettevõtete elujõulisust ja tingida ettevõtlusest loobumist, eriti kõige väiksemate põllumajandusettevõtete ja ettevõtete puhul, mis asuvad struktuuriliselt ebasoodsas olukorras olevates piirkondades koos sellest tulenevate majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnariskidega;

| D. | arvestades, et metsatulekahjude struktuurilised põhjused on otseselt seotud maarahvastiku vähenemisega Lõuna-Euroopa riikides, mis tõenäoliselt intensiivistub ühtse otsemaksete kava rakendamisega majandi kohta; arvestades, et põhjused on seega sotsiaalmajanduslikku laadi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et metsatulekahjude struktuurilised põhjused on otseselt seotud maarahvastiku vähenemisega Lõuna-Euroopa riikides, mis tõenäoliselt intensiivistub ühtse otsemaksete kava rakendamisega majandi kohta; arvestades, et põhjused on seega sotsiaalmajanduslikku laadi;

| E. | arvestades, et loodusõnnetused mõjutavad säästvat arengut, kiirendades maapiirkondade elanikkonna vähenemist, süvendades erosiooni ja kõrbestumist, kahjustades ökosüsteeme, ohustades bioloogilist mitmekesisust ja seades tõsisesse ohtu maaelanikkonna elukvaliteedi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et loodusõnnetused mõjutavad säästvat arengut, kiirendades maapiirkondade elanikkonna vähenemist, süvendades erosiooni ja kõrbestumist, kahjustades ökosüsteeme, ohustades bioloogilist mitmekesisust ja seades tõsisesse ohtu maaelanikkonna elukvaliteedi;

| F. | arvestades, et Pürenee poolsaare ja Lõuna-Euroopa metsamaad on eelkõige kaitsva funktsiooniga, samas kui Kesk- ja Põhja-Euroopa metsamaad on ennekõike tootmisfunktsiooniga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pürenee poolsaare ja Lõuna-Euroopa metsamaad on eelkõige kaitsva funktsiooniga, samas kui Kesk- ja Põhja-Euroopa metsamaad on ennekõike tootmisfunktsiooniga;

| G. | arvestades ühenduse institutsioonide korduvaid avaldusi multifunktsionaalse põllumajanduse toetuseks kogu Euroopa Liidu territooriumil; |
| --- | --- |

G.

arvestades ühenduse institutsioonide korduvaid avaldusi multifunktsionaalse põllumajanduse toetuseks kogu Euroopa Liidu territooriumil;

| H. | arvestades, et kliimamuutustest tingitud looduslikele riskidele lisanduvad muud ohud Euroopa maapiirkondade säilimisel, nagu kolmandate riikide impordi konkurentsivõime suurenemine, millega Euroopa tootjad silmitsi seisavad, kes peavad Euroopa Liidu üha karmimate kvaliteedi- ja toiduohutusnõuete tõttu kandma üha suuremaid tootmiskulusid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutustest tingitud looduslikele riskidele lisanduvad muud ohud Euroopa maapiirkondade säilimisel, nagu kolmandate riikide impordi konkurentsivõime suurenemine, millega Euroopa tootjad silmitsi seisavad, kes peavad Euroopa Liidu üha karmimate kvaliteedi- ja toiduohutusnõuete tõttu kandma üha suuremaid tootmiskulusid;

| I. | arvestades, et ühise põllumajanduspoliitika hiljutised reformid, mis on seotud turu avanemisega ning põllumajandussaaduste turgu reguleerivate mehhanismide järk-järgulise vähenemisega ja põllumajanduse globaliseerumisega, suurendavad Euroopa turgude ebastabiilsust, mis tingib vajaduse uute kriisiohjamismehhanismide järele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühise põllumajanduspoliitika hiljutised reformid, mis on seotud turu avanemisega ning põllumajandussaaduste turgu reguleerivate mehhanismide järk-järgulise vähenemisega ja põllumajanduse globaliseerumisega, suurendavad Euroopa turgude ebastabiilsust, mis tingib vajaduse uute kriisiohjamismehhanismide järele;

| J. | arvestades, et põllumajandus tänu oma multifunktsionaalsele iseloomule ning samuti metsandus aitavad elanikkonda maapiirkondades hoida, aidates seeläbi kaasa loodusõnnetuste ennetamisele ja kaitsele nende vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põllumajandus tänu oma multifunktsionaalsele iseloomule ning samuti metsandus aitavad elanikkonda maapiirkondades hoida, aidates seeläbi kaasa loodusõnnetuste ennetamisele ja kaitsele nende vastu;

| K. | arvestades, et ühenduse tasandil puuduvad mehhanismid loodusõnnetuste ja tervise- ning tururiskide üha sagedasemale esinemisele reageerimiseks, mille kõige ilmekam näide on see, et põuda ja külma ei kompenseerita Euroopa Liidu solidaarsusfondist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühenduse tasandil puuduvad mehhanismid loodusõnnetuste ja tervise- ning tururiskide üha sagedasemale esinemisele reageerimiseks, mille kõige ilmekam näide on see, et põuda ja külma ei kompenseerita Euroopa Liidu solidaarsusfondist;

| L. | arvestades, et metsatulekahjude probleem on järkjärgulise maast, põllumajandusest ja traditsioonilistest tegevustest loobumise tõttu, metsade ebaõige majandamise tõttu, suurte monokultuursete metsamaa-alade tõttu, ebasobivate puude istutamise tõttu ning tõhusa, sobivate vahenditega ja ühenduse tasandil rahastatava ennetuspoliitika puudumise tõttu samuti tõsisemaks muutunud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et metsatulekahjude probleem on järkjärgulise maast, põllumajandusest ja traditsioonilistest tegevustest loobumise tõttu, metsade ebaõige majandamise tõttu, suurte monokultuursete metsamaa-alade tõttu, ebasobivate puude istutamise tõttu ning tõhusa, sobivate vahenditega ja ühenduse tasandil rahastatava ennetuspoliitika puudumise tõttu samuti tõsisemaks muutunud;

| M. | arvestades, et Euroopa Liit peab tunnistama Vahemere piirkonnas selliste loodusõnnetuste nagu põud ja tulekahjud erijooni ja kohandama olemasolevaid vahendeid ennetustegevuse, teadusuuringute, riskijuhtimise, kodanikukaitse ja solidaarsuse osas ning ka ühenduse metsakaitse eriprogrammi osas koos sobivate finantsvahenditega, seades eesmärgiks riskiennetuse ja metsatulekahjude ohjamise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liit peab tunnistama Vahemere piirkonnas selliste loodusõnnetuste nagu põud ja tulekahjud erijooni ja kohandama olemasolevaid vahendeid ennetustegevuse, teadusuuringute, riskijuhtimise, kodanikukaitse ja solidaarsuse osas ning ka ühenduse metsakaitse eriprogrammi osas koos sobivate finantsvahenditega, seades eesmärgiks riskiennetuse ja metsatulekahjude ohjamise;

| N. | arvestades, et ühenduse tegevuse ebapiisavust raskendab loodusõnnetuste vastase võitluse riiklike mehhanismide mitmekesisus ja nende ebavõrdne areng, mis on vastuolus Euroopa sotsiaalmudeli ja riikideülese koostöö huvides rakendatavate sidususe ja solidaarsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühenduse tegevuse ebapiisavust raskendab loodusõnnetuste vastase võitluse riiklike mehhanismide mitmekesisus ja nende ebavõrdne areng, mis on vastuolus Euroopa sotsiaalmudeli ja riikideülese koostöö huvides rakendatavate sidususe ja solidaarsuse põhimõtetega;

| O. | arvestades, et põllumajanduslikust maast loobumise, metsamaa madala otsese kasumlikkuse ja selle hooldamise suurte kuludega kaasneb ebapiisav omanikepoolne juhtimine, mis tingib alustaimestiku, puiestiku ja muude kergestisüttivate ilmingute kogunemise; arvestades, et aladel, kus metsamaal on sotsiaalmajanduslik tähtsus, on märkimisväärselt vähem tulekahjusid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põllumajanduslikust maast loobumise, metsamaa madala otsese kasumlikkuse ja selle hooldamise suurte kuludega kaasneb ebapiisav omanikepoolne juhtimine, mis tingib alustaimestiku, puiestiku ja muude kergestisüttivate ilmingute kogunemise; arvestades, et aladel, kus metsamaal on sotsiaalmajanduslik tähtsus, on märkimisväärselt vähem tulekahjusid;

| P. | arvestades, et tuletõrjesüsteemide tõhususe säilitamisel on tõsiseid probleeme, kuna töö hooajaline iseloomu tõttu on raske leida alalisi töötajaid, tagada piisavat väljaõpet ja varustust otstarbekalt kasutada, ning kõige suurem probleem on piisavate õhutranspordivahendite leidmine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tuletõrjesüsteemide tõhususe säilitamisel on tõsiseid probleeme, kuna töö hooajaline iseloomu tõttu on raske leida alalisi töötajaid, tagada piisavat väljaõpet ja varustust otstarbekalt kasutada, ning kõige suurem probleem on piisavate õhutranspordivahendite leidmine;

| Q. | arvestades, et teatavate õnnetuste ennetamine ja kahjude hüvitamine ei piirdu siseriikliku mõõtmega, vaid nõuab liikmesriikidevahelist koostööd ja koostööd kolmandate riikidega, millel on Euroopa Liiduga ühised piirid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teatavate õnnetuste ennetamine ja kahjude hüvitamine ei piirdu siseriikliku mõõtmega, vaid nõuab liikmesriikidevahelist koostööd ja koostööd kolmandate riikidega, millel on Euroopa Liiduga ühised piirid;

| 1. | avaldab heameelt komisjoni hiljuti esitatud teatiste ja ettepanekute üle, mis puudutavad katastroofidele ja kriisidele reageerimise võimekuse parandamist, üleujutusohu hindamist ja ohjeldamist, solidaarsusfondi reformi, kodanikukaitse mehhanismi parandamist, uusi maaelu arendamise suuniseid ajavahemikuks 2007–2013, erandeid põllumajandusele eraldatava riigiabi osas ning riski- ja kriisiohjamist põllumajanduses; |
| --- | --- |

1.

avaldab heameelt komisjoni hiljuti esitatud teatiste ja ettepanekute üle, mis puudutavad katastroofidele ja kriisidele reageerimise võimekuse parandamist, üleujutusohu hindamist ja ohjeldamist, solidaarsusfondi reformi, kodanikukaitse mehhanismi parandamist, uusi maaelu arendamise suuniseid ajavahemikuks 2007–2013, erandeid põllumajandusele eraldatava riigiabi osas ning riski- ja kriisiohjamist põllumajanduses;

| 2. | soovib, et looduslikele, sanitaarsetele või tehnoloogilistele õnnetustele reageeritaks asjakohaselt solidaarsusfondi, veterinaariafondi, maaelu arengu poliitika, regionaalpoliitika, põllumajandusele antava riigiabi ning programmi “Forest Focus ”ja uue programmi Life + raames võetavate tulekahjuvastaste meetmete kaudu; on samas seisukohal, et need mehhanismid peavad olema paindlikumad, et ergutada tõhusat ühenduse strateegiat loodusõnnetustele reageerimiseks, täiendades solidaarsusfondi tegevusvaldkonda õnnetuste iseloomule — muuhulgas põuale ja külmale — kohandatud abikõlblikkuse kriteeriumidega, ning nendele mehhanismidele tuleb eraldada suurendatud finantsvahendid ja erilist tähelepanu pöörata kõige haavatavamatele tootjatele ja piirkondadele; |
| --- | --- |

2.

soovib, et looduslikele, sanitaarsetele või tehnoloogilistele õnnetustele reageeritaks asjakohaselt solidaarsusfondi, veterinaariafondi, maaelu arengu poliitika, regionaalpoliitika, põllumajandusele antava riigiabi ning programmi “Forest Focus ”ja uue programmi Life + raames võetavate tulekahjuvastaste meetmete kaudu; on samas seisukohal, et need mehhanismid peavad olema paindlikumad, et ergutada tõhusat ühenduse strateegiat loodusõnnetustele reageerimiseks, täiendades solidaarsusfondi tegevusvaldkonda õnnetuste iseloomule — muuhulgas põuale ja külmale — kohandatud abikõlblikkuse kriteeriumidega, ning nendele mehhanismidele tuleb eraldada suurendatud finantsvahendid ja erilist tähelepanu pöörata kõige haavatavamatele tootjatele ja piirkondadele;

| 3. | usub, et solidaarsusfondist tuleks jätkuvalt rahastada sekkumisi õnnetuste puhul, mis on küll märkimisväärsed, ent mille kahjud jäävad alla sätestatud miinimumläve, kuid mis annavad tõsiseid ja kestvaid tagasilööke piirkonna elanike elamistingimustele, ning sellisel juhul peab olema võimalik osutada erakorralist abi; |
| --- | --- |

3.

usub, et solidaarsusfondist tuleks jätkuvalt rahastada sekkumisi õnnetuste puhul, mis on küll märkimisväärsed, ent mille kahjud jäävad alla sätestatud miinimumläve, kuid mis annavad tõsiseid ja kestvaid tagasilööke piirkonna elanike elamistingimustele, ning sellisel juhul peab olema võimalik osutada erakorralist abi;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusloomealase ettepaneku paindlikkuse klausli sisseviimise kohta, mis võimaldaks piisaval määral rahastada olemaolevaid poliitikavahendeid, eelkõige solidaarsusfondi, mis on ette nähtud reageerimiseks loodusõnnetustele põllumajandussektoris, kasutades ühise põllumajanduspoliitika assigneeringuid, mis igal aastal kasutamata jäävad; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusloomealase ettepaneku paindlikkuse klausli sisseviimise kohta, mis võimaldaks piisaval määral rahastada olemaolevaid poliitikavahendeid, eelkõige solidaarsusfondi, mis on ette nähtud reageerimiseks loodusõnnetustele põllumajandussektoris, kasutades ühise põllumajanduspoliitika assigneeringuid, mis igal aastal kasutamata jäävad;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvaheline koostöö on teatud liiki loodusõnnetuste ennetamise ja kahjude hüvitamise oluline tingimus; rõhutab, et eriti läbi mitmete riikide voolavate jõgede puhul tuleb koostada ja rahastada piiriüleseid programme ning teostada järelevalvet nende üle; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et rahvusvaheline koostöö on teatud liiki loodusõnnetuste ennetamise ja kahjude hüvitamise oluline tingimus; rõhutab, et eriti läbi mitmete riikide voolavate jõgede puhul tuleb koostada ja rahastada piiriüleseid programme ning teostada järelevalvet nende üle;

| 6. | on arvamusel, et kuigi komisjoni poolt loodusõnnetuste korral ühise põllumajanduspoliitika raames võetavad erandlikud meetmed (muu hulgas ettemaksed, teraviljavarude vabastamine sekkumisvarudest, tootmisest kõrvaldatud maa loomasööda kasvatamiseks kasutamise lubamine) on kasulikud, jäävad need tekkinud kaotuste korvamisega seotud vajaduste rahuldamisest väga kaugele ning nende rakendamise kasuks ei otsustata alati vajaliku kiirusega; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et kuigi komisjoni poolt loodusõnnetuste korral ühise põllumajanduspoliitika raames võetavad erandlikud meetmed (muu hulgas ettemaksed, teraviljavarude vabastamine sekkumisvarudest, tootmisest kõrvaldatud maa loomasööda kasvatamiseks kasutamise lubamine) on kasulikud, jäävad need tekkinud kaotuste korvamisega seotud vajaduste rahuldamisest väga kaugele ning nende rakendamise kasuks ei otsustata alati vajaliku kiirusega;

| 7. | rõhutab, et väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete laia võrgustiku ja säästvamaid tootmismeetodeid edendava põllumajanduspoliitika olemasolu, eriti vee ja pinnase kasutuse osas, on väga oluline eeltingimus võitluseks põua ja metsatulekahjude tagajärgedega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete laia võrgustiku ja säästvamaid tootmismeetodeid edendava põllumajanduspoliitika olemasolu, eriti vee ja pinnase kasutuse osas, on väga oluline eeltingimus võitluseks põua ja metsatulekahjude tagajärgedega;

| 8. | on arvamusel, et maaelu arendamise poliitikal võib loodusõnnetuste ennetamisel olla oluline roll; rõhutab, et maaelu arenguks mõeldud vahendite drastiline kärpimine pidurdab loodusõnnetuste tekitatava kahju ennetamiseks ja korvamiseks ettenähtud tegevuskavade kooskõlastatud koostamist; soovitab siiski maaelu arendamise riiklikes või piirkondlikes kavades käsitleda prioriteedina õnnetuste põhjustele suunatud meetmeid (muu hulgas võitlus erosiooniga, taasmetsastamine asjakohaste liikidega, tuletõkestusvööndite rajamine, hüdraulilised tööd, metsade puhtus, veemajandusega seotud põllumajanduslik-keskkondlikud meetmed); |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et maaelu arendamise poliitikal võib loodusõnnetuste ennetamisel olla oluline roll; rõhutab, et maaelu arenguks mõeldud vahendite drastiline kärpimine pidurdab loodusõnnetuste tekitatava kahju ennetamiseks ja korvamiseks ettenähtud tegevuskavade kooskõlastatud koostamist; soovitab siiski maaelu arendamise riiklikes või piirkondlikes kavades käsitleda prioriteedina õnnetuste põhjustele suunatud meetmeid (muu hulgas võitlus erosiooniga, taasmetsastamine asjakohaste liikidega, tuletõkestusvööndite rajamine, hüdraulilised tööd, metsade puhtus, veemajandusega seotud põllumajanduslik-keskkondlikud meetmed);

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks rahaliselt ja õigusloomega metsade süttivuse vähendamise meetmeid, nagu metsade tulususe ja nende säästliku haldamise soodustamine, kasutades metsade jääkbiomassi taastuva energiana, omanike ühenduste soodustamine elujõuliste haldusüksuste moodustamiseks ja metsade potentsiaali arendamine töökohtade säilitamiseks ja loomiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks rahaliselt ja õigusloomega metsade süttivuse vähendamise meetmeid, nagu metsade tulususe ja nende säästliku haldamise soodustamine, kasutades metsade jääkbiomassi taastuva energiana, omanike ühenduste soodustamine elujõuliste haldusüksuste moodustamiseks ja metsade potentsiaali arendamine töökohtade säilitamiseks ja loomiseks maapiirkondades;

| 10. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama programmi, mis käsitleb uute tehnoloogiate rakendamist puudutavate kogemuste vahetust metsatulekahjude riskide ja tagajärgede ohjamisel ja seirel, ning töötama Euroopa tasandil välja menetlused tehnilise personali kvalifikatsioonide tunnustamiseks, et parandada nende koolitust; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama programmi, mis käsitleb uute tehnoloogiate rakendamist puudutavate kogemuste vahetust metsatulekahjude riskide ja tagajärgede ohjamisel ja seirel, ning töötama Euroopa tasandil välja menetlused tehnilise personali kvalifikatsioonide tunnustamiseks, et parandada nende koolitust;

| 11. | nõuab põllumajandusettevõtjatele varem tuletõkestusvööndite loomiseks ja säilitamiseks lubatud abi jätkumist järgmisel eelarveperioodil, kuna neil on maapiirkondade kaitsel oluline roll; |
| --- | --- |

11.

nõuab põllumajandusettevõtjatele varem tuletõkestusvööndite loomiseks ja säilitamiseks lubatud abi jätkumist järgmisel eelarveperioodil, kuna neil on maapiirkondade kaitsel oluline roll;

| 12. | peab lisaks hädavajalikuks, et maaelu arendamise kavade raames antaks prioriteet tegevustele, mille eesmärk on võidelda maakeskkonna struktuuriliste probleemidega (muu hulgas rahvastiku vähenemine, põllumaade hülgamine, maapiirkondade kaitse kiire linnastumise vastu, metsade hävitamine, metsaomandi liigne killustatus), mis lahendamata jätmise korral suurendavad tulevikus ohuvõimalust; |
| --- | --- |

12.

peab lisaks hädavajalikuks, et maaelu arendamise kavade raames antaks prioriteet tegevustele, mille eesmärk on võidelda maakeskkonna struktuuriliste probleemidega (muu hulgas rahvastiku vähenemine, põllumaade hülgamine, maapiirkondade kaitse kiire linnastumise vastu, metsade hävitamine, metsaomandi liigne killustatus), mis lahendamata jätmise korral suurendavad tulevikus ohuvõimalust;

| 13. | on veendunud, et järgmises, aastateks 2007–2013 ette nähtud finantsraamistikus on oluline luua ühenduse programm kaitseks metsatulekahjude vastu, et edendada metsatulekahjudega seonduvaid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning riskiennetuse ja -ohjamise meetmeid, mida rahastataks piisaval määral ja mida täiendaks põllumajanduse struktuuripoliitika; peab vajalikuks, et programmi tulemusel saaks täpselt määratleda metsatulekahjude ennetamiseks ettenähtud meetmete rahastamist, kas vastavat rahastamist puudutava eriregulatsiooni kehtestamise või neid meetmeid käsitlevate eelarverubriikide sisseviimise kaudu nii Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi määrusesse kui ka LIFE + määruse eelnõusse; rõhutab, et selline programm peab võtma arvesse Vahemere piirkonna metsade erijooni; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et järgmises, aastateks 2007–2013 ette nähtud finantsraamistikus on oluline luua ühenduse programm kaitseks metsatulekahjude vastu, et edendada metsatulekahjudega seonduvaid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning riskiennetuse ja -ohjamise meetmeid, mida rahastataks piisaval määral ja mida täiendaks põllumajanduse struktuuripoliitika; peab vajalikuks, et programmi tulemusel saaks täpselt määratleda metsatulekahjude ennetamiseks ettenähtud meetmete rahastamist, kas vastavat rahastamist puudutava eriregulatsiooni kehtestamise või neid meetmeid käsitlevate eelarverubriikide sisseviimise kaudu nii Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi määrusesse kui ka LIFE + määruse eelnõusse; rõhutab, et selline programm peab võtma arvesse Vahemere piirkonna metsade erijooni;

| 14. | palub maaelu arendamise strateegilistes suunistes ajavahemikuks 2007–2013 suurendada metsade, erosioonivastase võitluse, hüdrauliliste infrastruktuuride ja programmiga Natura 2000 seotud erimeetmete kaasfinantseerimise protsendimäärasid; |
| --- | --- |

14.

palub maaelu arendamise strateegilistes suunistes ajavahemikuks 2007–2013 suurendada metsade, erosioonivastase võitluse, hüdrauliliste infrastruktuuride ja programmiga Natura 2000 seotud erimeetmete kaasfinantseerimise protsendimäärasid;

| 15. | on veendunud, et tõsised turukriisid on prognoosimatud ja erandlikud sündmused, mis põhjustavad põllumajandusettevõtete jaoks riske, mis võivad olla niisama suured kui loodusõnnetuste poolt põhjustatud riskid, millest tuleneb vajadus Euroopa Liidu eritoetuse järele; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et tõsised turukriisid on prognoosimatud ja erandlikud sündmused, mis põhjustavad põllumajandusettevõtete jaoks riske, mis võivad olla niisama suured kui loodusõnnetuste poolt põhjustatud riskid, millest tuleneb vajadus Euroopa Liidu eritoetuse järele;

| 16. | kinnitab oma otsust paluda komisjonil seoses eelnimetatud resolutsiooniga riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses:






  — | luua põllumajandusettevõtjate, liikmesriikide ja Euroopa Liidu poolt ühiselt rahastatav riiklik kindlustus, mis võimaldaks luua riskiohjamisele ja kriiside ennetamisele parimad raamtingimused, ning; |
| --- | --- | --- |

16.

kinnitab oma otsust paluda komisjonil seoses eelnimetatud resolutsiooniga riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses:

—

luua põllumajandusettevõtjate, liikmesriikide ja Euroopa Liidu poolt ühiselt rahastatav riiklik kindlustus, mis võimaldaks luua riskiohjamisele ja kriiside ennetamisele parimad raamtingimused, ning;

| — | luua sidus ja kõigile liikmesriikidele ühise põllumajanduspoliitika raames juurdepääsetav edasikindlustussüsteem; |
| --- | --- |

—

luua sidus ja kõigile liikmesriikidele ühise põllumajanduspoliitika raames juurdepääsetav edasikindlustussüsteem;

| 17. | on arvamusel, et selline võimalik uus riskiohjamisvahend peab hõlmama eriotstarbelist metsade kindlustust, mis katab vähemalt taasmetsastamise ja metsatulekahjus kannatanud piirkondade ökoloogilise taastamise kulud, ning et komisjoni ettepanekule vastava muudatuse puhul on raske tagada tugevat avaliku sektori abi, mis on selle vahendi tõhususeks vajalik; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et selline võimalik uus riskiohjamisvahend peab hõlmama eriotstarbelist metsade kindlustust, mis katab vähemalt taasmetsastamise ja metsatulekahjus kannatanud piirkondade ökoloogilise taastamise kulud, ning et komisjoni ettepanekule vastava muudatuse puhul on raske tagada tugevat avaliku sektori abi, mis on selle vahendi tõhususeks vajalik;

| 18. | palub komisjonil esitada omavahel seostatud ettepanekud kriisiohjamise kohta põllumajanduses, kus sisalduksid rahastamise ratsionaalsed meetodid ja realistlikud allikad, mis reaalselt ergutaksid põllumajandusettevõtjaid neid kasutama ning mis oleks paindlik vahend turu reguleerimiseks, ilma et sellega kaasneks konkurentsimoonutuse ohtu ja siseturu sujuva toimimise rikkumist; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil esitada omavahel seostatud ettepanekud kriisiohjamise kohta põllumajanduses, kus sisalduksid rahastamise ratsionaalsed meetodid ja realistlikud allikad, mis reaalselt ergutaksid põllumajandusettevõtjaid neid kasutama ning mis oleks paindlik vahend turu reguleerimiseks, ilma et sellega kaasneks konkurentsimoonutuse ohtu ja siseturu sujuva toimimise rikkumist;

| 19. | on seisukohal, et kiiresti tuleb lahendada komisjoni eelnimetatud teatises riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses osutatud probleemid ning komisjon peaks viima läbi süvendatud uuringud hindade või tulude stabiliseerimissüsteemi loomise kohta, mille tulemuste kohaselt kehtiva ühtse otsemaksete kava aspektid kas jäetakse alles või mitte, et tagada Euroopa põllumajandustootjatele samasugune kaitsesüsteem nagu on nende peamistel kaubanduspartneritel; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et kiiresti tuleb lahendada komisjoni eelnimetatud teatises riski- ja kriisiohjamise kohta põllumajanduses osutatud probleemid ning komisjon peaks viima läbi süvendatud uuringud hindade või tulude stabiliseerimissüsteemi loomise kohta, mille tulemuste kohaselt kehtiva ühtse otsemaksete kava aspektid kas jäetakse alles või mitte, et tagada Euroopa põllumajandustootjatele samasugune kaitsesüsteem nagu on nende peamistel kaubanduspartneritel;

| 20. | kordab, et tõeline õnnetuste mõjude vastane põllumajanduslik strateegia ei saa piirduda šokimeetmetega ning arvesse tuleb võtta koolitus-, teavitus-, ennetus- ning elanikkonna teadlikkuse tõstmise tegevust, mida tuleb rahastada kodanikukaitse mehhanismi, programmi “Forest Focus”, maaelu arendamise poliitika ja Euroopa Regionaalarengu Fondi raames; rõhutab seoses metsatulekahjudega vajadust tugevdada aktiivset ennetustööd, tuletõrjemeetodite ja -süsteemide optimeerimist ja koordineerimist, ühiskonna osalemise soodustamist, tulekahjude põhjuste paremat uurimist ja tugevamaid kuritegevuse vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

20.

kordab, et tõeline õnnetuste mõjude vastane põllumajanduslik strateegia ei saa piirduda šokimeetmetega ning arvesse tuleb võtta koolitus-, teavitus-, ennetus- ning elanikkonna teadlikkuse tõstmise tegevust, mida tuleb rahastada kodanikukaitse mehhanismi, programmi “Forest Focus”, maaelu arendamise poliitika ja Euroopa Regionaalarengu Fondi raames; rõhutab seoses metsatulekahjudega vajadust tugevdada aktiivset ennetustööd, tuletõrjemeetodite ja -süsteemide optimeerimist ja koordineerimist, ühiskonna osalemise soodustamist, tulekahjude põhjuste paremat uurimist ja tugevamaid kuritegevuse vastaseid meetmeid;

| 21. | rõhutab vajadust töötada välja metsanduspoliitika, mis sisaldab meetmeid loodusõnnetuste tõhusaks ohjamiseks ja nende vastu võitlemiseks; nõuab tuletõrjevõrgustiku rajamist, mis võimaldaks rahastada tegevuskavade väljatöötamist ja vahendite soetamist, mille tõhusust suurendaks asjakohane kooskõlastamine mitte üksnes Euroopa, vaid ka rahvusvahelisel tasandil; on seisukohal, et oluliseks tuleb pidada metsade mõistliku majandamise ning loodusõnnetuste korral kohustusliku taasmetsastamise reeglite kehtestamist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust töötada välja metsanduspoliitika, mis sisaldab meetmeid loodusõnnetuste tõhusaks ohjamiseks ja nende vastu võitlemiseks; nõuab tuletõrjevõrgustiku rajamist, mis võimaldaks rahastada tegevuskavade väljatöötamist ja vahendite soetamist, mille tõhusust suurendaks asjakohane kooskõlastamine mitte üksnes Euroopa, vaid ka rahvusvahelisel tasandil; on seisukohal, et oluliseks tuleb pidada metsade mõistliku majandamise ning loodusõnnetuste korral kohustusliku taasmetsastamise reeglite kehtestamist;

| 22. | palub komisjonil arvata oma tulevasse metsade säästva majandamise tegevuskavasse konkreetsed meetmed aktiivse ennetustöö ja maaelanikkonna keskkonnaalase hariduse programmide rakendamiseks, et selgitada uusi metsakeskkonnaga tegelemise viise ja tõsta teadlikkust metsamaade tulevasest rollist nende piirkonnas ning nende säilitamisest tulenevatest eelistest; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil arvata oma tulevasse metsade säästva majandamise tegevuskavasse konkreetsed meetmed aktiivse ennetustöö ja maaelanikkonna keskkonnaalase hariduse programmide rakendamiseks, et selgitada uusi metsakeskkonnaga tegelemise viise ja tõsta teadlikkust metsamaade tulevasest rollist nende piirkonnas ning nende säilitamisest tulenevatest eelistest;

| 23. | nõuab Euroopa tasemel teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamist, mis oleksid suunatud maakogukondadele, metsamaade omanikele ja linnaelanikele, pöörates erilist tähelepanu koolilastele ja noortele, vabatahtlike organisatsioonidele ja meediale, et edendada suhtumise muutumist tule kasutamise suhtes; |
| --- | --- |

23.

nõuab Euroopa tasemel teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamist, mis oleksid suunatud maakogukondadele, metsamaade omanikele ja linnaelanikele, pöörates erilist tähelepanu koolilastele ja noortele, vabatahtlike organisatsioonidele ja meediale, et edendada suhtumise muutumist tule kasutamise suhtes;

| 24. | leiab, et riskipiirkondade kaardistamine ja halduskavade väljatöötamine ei peaks piirduma ainult üleujutustega, nagu praegu on ette nähtud eelnimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekus, vaid laienema põuale ja tulekahjudele koos Euroopa Liidu sisese suure tule- ja põuariskiga piirkondade kaardistamisega ja vastavate juhtimiskavadega; |
| --- | --- |

24.

leiab, et riskipiirkondade kaardistamine ja halduskavade väljatöötamine ei peaks piirduma ainult üleujutustega, nagu praegu on ette nähtud eelnimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekus, vaid laienema põuale ja tulekahjudele koos Euroopa Liidu sisese suure tule- ja põuariskiga piirkondade kaardistamisega ja vastavate juhtimiskavadega;

| 25. | kordab oma nõudmist luua Euroopa põuaseire keskus, mis vastutaks põua tagajärgede uurimise, leevendamise ja seire eest, tegutsedes alalise teabevahetussüsteemina, mis toetab tulekahjude ennetamist kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

25.

kordab oma nõudmist luua Euroopa põuaseire keskus, mis vastutaks põua tagajärgede uurimise, leevendamise ja seire eest, tegutsedes alalise teabevahetussüsteemina, mis toetab tulekahjude ennetamist kogu Euroopa Liidus;

| 26. | nõuab konkreetsete riskiennetusmeetmete, mis võimaldavad seiret ja planeerimist seoses kergestisüttivate metsakoostisosadega ja metsaalade majandamist, lisamist tulevasse metsade säästva majandamise tegevuskavasse; nõuab samuti, et nimetatud kava laieneks välismõjude tulemuste hindamisele metsaalade osas, nende sotsiaalse ja majandusliku väärtuse arvestamisele ning püüetele leida sektori suhtes kohaldatavaid uusi toetusvahendeid; |
| --- | --- |

26.

nõuab konkreetsete riskiennetusmeetmete, mis võimaldavad seiret ja planeerimist seoses kergestisüttivate metsakoostisosadega ja metsaalade majandamist, lisamist tulevasse metsade säästva majandamise tegevuskavasse; nõuab samuti, et nimetatud kava laieneks välismõjude tulemuste hindamisele metsaalade osas, nende sotsiaalse ja majandusliku väärtuse arvestamisele ning püüetele leida sektori suhtes kohaldatavaid uusi toetusvahendeid;

| 27. | palub komisjonil esitada direktiivi ettepanek, milles käsitletakse tulekahjudega võitlemist ja nende ennetamist ning mis võimaldaks probleemi lahendamiseks ning piirkondade ja liikmesriikide vahelise kooskõlastamise parandamiseks optimeerida ühenduse erinevate olemasolevate vahendite, sealhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (Feader) kasutamist; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil esitada direktiivi ettepanek, milles käsitletakse tulekahjudega võitlemist ja nende ennetamist ning mis võimaldaks probleemi lahendamiseks ning piirkondade ja liikmesriikide vahelise kooskõlastamise parandamiseks optimeerida ühenduse erinevate olemasolevate vahendite, sealhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (Feader) kasutamist;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 471.

(2)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 144.

(3)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 599.

(4)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 414.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0068.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0067.

(8)  http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Climate_Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf.

(9)  Institute for European Environmental Policy (2006): Climate change and natural disasters: Scientific evidence of a possible relation between recent natural disasters and climate change, raport Euroopa Parlamendi keskkonnakomisjonile (IP/A/ENVI/FWC/2005-35), 25. jaanuar 2006.

(10)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

(11)  ELT L 1, 3.1.2004, lk 1.

(12)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2 ja EÜT C 232, 12.8.2000, lk 19.

(13)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(14)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

(15)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

(16)  EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7.

P6_TA(2006)0223

Looduskatastroofid — regionaalarengu aspektid

Euroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta — regionaalarengu aspektid (2005/2193(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamise kohta (KOM(2005)0153); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamise kohta (KOM(2005)0153);

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu” (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamise kohta (KOM(2005)0137); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ühenduse kodanikukaitse mehhanismi parandamise kohta (KOM(2005)0137);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) (KOM(2006)0029); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) (KOM(2006)0029);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist üleujutuste riskijuhtimise ning üleujutuste ennetamise, kaitse ja leevendamise kohta (KOM(2004)0472); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist üleujutuste riskijuhtimise ning üleujutuste ennetamise, kaitse ja leevendamise kohta (KOM(2004)0472);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb säästva arengu edendamiseks integreerida keskkonnakaitse nõuded ühenduse erinevate valdkondade poliitikatesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb säästva arengu edendamiseks integreerida keskkonnakaitse nõuded ühenduse erinevate valdkondade poliitikatesse;

| — | võttes arvesse keskkonna ja säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna ja säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta (2);

| — | võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 25. aprillil 2002; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja Kyoto protokolli ratifitseerimist Euroopa Ühenduse poolt 25. aprillil 2002;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 16. mai 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (6), muudetud määrustega (EÜ) nr 1264/1999 (7) ja (EÜ) nr 1265/1999 (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. mai 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (6), muudetud määrustega (EÜ) nr 1264/1999 (7) ja (EÜ) nr 1265/1999 (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1784/1999 Euroopa Sotsiaalfondi kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1784/1999 Euroopa Sotsiaalfondi kohta (9);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu metsandusstrateegia kohta (KOM(1998)0649); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu metsandusstrateegia kohta (KOM(1998)0649);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna rahastamisvahendi (LIFE +) kohta (KOM(2004)0621); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna rahastamisvahendi (LIFE +) kohta (KOM(2004)0621);

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta sel suvel Euroopas (10);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0147/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0147/2006),

| A. | arvestades, et ÜRO andmete kohaselt on Euroopa Liidus looduskatastroofid alates 1980. aastast põhjustanud 65 000 inimese surma ja on maksma läinud 124,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO andmete kohaselt on Euroopa Liidus looduskatastroofid alates 1980. aastast põhjustanud 65 000 inimese surma ja on maksma läinud 124,2 miljardit eurot;

| B. | arvestades, et 2005. aasta augusti paduvihmad põhjustasid Euroopas alates 2002. aastast suurima üleujutuse, mille tagajärjel hukkus 70 inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2005. aasta augusti paduvihmad põhjustasid Euroopas alates 2002. aastast suurima üleujutuse, mille tagajärjel hukkus 70 inimest;

| C. | arvestades, et 2005. aastal hävitasid tulekahjud taas tuhandeid hektareid metsa ja, mis veelgi halvem, maksid üle 30 tsiviilisiku ja tuletõrjuja elu; arvestades, et erakordne kuivus raskendas ja raskendab veelgi seda nähtust, mis kujutab endast igal aastal asjaomastele riikidele ja piirkondadele tõelist nuhtlust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2005. aastal hävitasid tulekahjud taas tuhandeid hektareid metsa ja, mis veelgi halvem, maksid üle 30 tsiviilisiku ja tuletõrjuja elu; arvestades, et erakordne kuivus raskendas ja raskendab veelgi seda nähtust, mis kujutab endast igal aastal asjaomastele riikidele ja piirkondadele tõelist nuhtlust;

| D. | arvestades, et tulekahjud on eelkõige seoses majade ja põllumajandusliku vara hävimise ja sadade loomade hukkumisega põhjustanud eraisikutele suurt kahju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulekahjud on eelkõige seoses majade ja põllumajandusliku vara hävimise ja sadade loomade hukkumisega põhjustanud eraisikutele suurt kahju;

| E. | arvestades, et 2005. aasta põud oli erakordselt intensiivne ja pikk, eriti Euroopa lõuna- ja lääneosas, ning tekitas suurt kahju peaaegu kogu Portugali territooriumile ja suurtele aladel Hispaanias, Prantsusmaal ja Itaalias; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2005. aasta põud oli erakordselt intensiivne ja pikk, eriti Euroopa lõuna- ja lääneosas, ning tekitas suurt kahju peaaegu kogu Portugali territooriumile ja suurtele aladel Hispaanias, Prantsusmaal ja Itaalias;

| F. | arvestades, et looduskatastroofidel on lühi- ja pikaajaline laastav mõju asjaomaste alade, eelkõige lähenemiseesmärgi alusel toetust saavate vähemarenenud piirkondade ja looduslike piirangutega piirkondade majandusele, andes tagasilöögi infrastruktuurile, majanduspotentsiaalile, tööhõivele, loodus- ja kultuuripärandile, keskkonnale ja turismile ning avaldades üldiselt ebasoodsat mõju sotsiaalsele ja majanduslikule ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et looduskatastroofidel on lühi- ja pikaajaline laastav mõju asjaomaste alade, eelkõige lähenemiseesmärgi alusel toetust saavate vähemarenenud piirkondade ja looduslike piirangutega piirkondade majandusele, andes tagasilöögi infrastruktuurile, majanduspotentsiaalile, tööhõivele, loodus- ja kultuuripärandile, keskkonnale ja turismile ning avaldades üldiselt ebasoodsat mõju sotsiaalsele ja majanduslikule ühtekuuluvusele;

| G. | arvestades, et põud ja pidevad tulekahjud kiirendavad kõrbestumist suurtel aladel Lõuna-Euroopas, eelkõige Vahemere-äärsetel metsaaladel ja sellistes ulatuslikes metsades, milles esineb üksainus äärmiselt tuleohtlik ning mitte-kohalikku päritolu liik, ning kahjustavad oluliselt asjaomaste alade elanike elukvaliteeti, jättes nad ilma põhiliste vajaduste rahuldamiseks vajalikust veest ja takistades maaviljelust, mille tulemuseks on spekuleerimine loomasööda hinnaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põud ja pidevad tulekahjud kiirendavad kõrbestumist suurtel aladel Lõuna-Euroopas, eelkõige Vahemere-äärsetel metsaaladel ja sellistes ulatuslikes metsades, milles esineb üksainus äärmiselt tuleohtlik ning mitte-kohalikku päritolu liik, ning kahjustavad oluliselt asjaomaste alade elanike elukvaliteeti, jättes nad ilma põhiliste vajaduste rahuldamiseks vajalikust veest ja takistades maaviljelust, mille tulemuseks on spekuleerimine loomasööda hinnaga;

| H. | arvestades, et looduskatastroofid toimuvad juhul, kui äärmuslikud ilmastikuolud tabavad tundlikku ala, mistõttu tuleb nende piirkondade tundlikkust vähendada, pidades meeles, et äärmuslikud ilmastikunähtused muutuvad järjest sagedasemaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et looduskatastroofid toimuvad juhul, kui äärmuslikud ilmastikuolud tabavad tundlikku ala, mistõttu tuleb nende piirkondade tundlikkust vähendada, pidades meeles, et äärmuslikud ilmastikunähtused muutuvad järjest sagedasemaks;

| I. | arvestades, et tuleb tagada Euroopa naabruspoliitika ja eelkõige Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse raames loodava sünergia asjakohane ärakasutamine seoses sarnaste probleemidega, millega nad silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tuleb tagada Euroopa naabruspoliitika ja eelkõige Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse raames loodava sünergia asjakohane ärakasutamine seoses sarnaste probleemidega, millega nad silmitsi seisavad;

| J. | arvestades, et oma geograafilise asendi tõttu on äärepoolseimad piirkonnad ohustatud kõige erilisematest ja rängematest looduskatastroofidest, nagu tsüklonid, maavärinad, vulkaanipursked või ka tsunamid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oma geograafilise asendi tõttu on äärepoolseimad piirkonnad ohustatud kõige erilisematest ja rängematest looduskatastroofidest, nagu tsüklonid, maavärinad, vulkaanipursked või ka tsunamid;

| K. | arvestades, et looduskatastroofide tagajärgi võivad raskendada mõned inimtegevusega seotud tegurid, nagu intensiivpõllumajandus, sealhulgas tule kasutamine põlluharimisvahendina, raadamine, vesikondade loomuliku tulvavee ohjeldamise võime ulatuslik vähendamine, riskipiirkondade intensiivne linnastumine ning samuti linnaelanikkonna rohkearvuline siirdumine mägialadele seoses teatavate harrastustega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et looduskatastroofide tagajärgi võivad raskendada mõned inimtegevusega seotud tegurid, nagu intensiivpõllumajandus, sealhulgas tule kasutamine põlluharimisvahendina, raadamine, vesikondade loomuliku tulvavee ohjeldamise võime ulatuslik vähendamine, riskipiirkondade intensiivne linnastumine ning samuti linnaelanikkonna rohkearvuline siirdumine mägialadele seoses teatavate harrastustega;

| L. | arvestades, et põud aitab oluliselt levida tulekahjudel, mis on Euroopa metsade olukorra halvenemise peapõhjus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et põud aitab oluliselt levida tulekahjudel, mis on Euroopa metsade olukorra halvenemise peapõhjus;

| M. | arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika ja selle jätkuvad reformid on edendanud tootmise kontsentreerumist, mis on toonud kaasa maapiirkondade järkjärgulise mahajätmise ja põllumajandusega tegelemisest loobumise, suurendades sel viisil metsatulekahjude ohtu ja raskendades põua tagajärgi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika ja selle jätkuvad reformid on edendanud tootmise kontsentreerumist, mis on toonud kaasa maapiirkondade järkjärgulise mahajätmise ja põllumajandusega tegelemisest loobumise, suurendades sel viisil metsatulekahjude ohtu ja raskendades põua tagajärgi;

| N. | arvestades, et metsatulekahjude kasvu põhjustavad ka maapiirkondade järkjärguline mahajätmine ning põllumajandustegevuse ja sealsete traditsiooniliste tegevusvormide hülgamine, ebapiisav metsahooldus, ühe puuliigiga suured metsaalad, ebasobivate puuliikide istutamine, ühenduse tasandil piisaval määral rahastatava ja asjakohaste vahenditega varustatud nõuetekohase tulekahjude ennetamise poliitika puudumine ning liiga leebed karistused tahtliku süütamise puhul; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et metsatulekahjude kasvu põhjustavad ka maapiirkondade järkjärguline mahajätmine ning põllumajandustegevuse ja sealsete traditsiooniliste tegevusvormide hülgamine, ebapiisav metsahooldus, ühe puuliigiga suured metsaalad, ebasobivate puuliikide istutamine, ühenduse tasandil piisaval määral rahastatava ja asjakohaste vahenditega varustatud nõuetekohase tulekahjude ennetamise poliitika puudumine ning liiga leebed karistused tahtliku süütamise puhul;

| O. | arvestades, et Euroopa Liit peab tunnistama Vahemere piirkonnas toimuvate loodusõnnetuste (näiteks põuad ja tulekahjud) eripära ning kohandama vastavalt olemasolevaid ennetus-, uurimis-, riskijuhtimis-, kodanikukaitse ja solidaarsusvahendeid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liit peab tunnistama Vahemere piirkonnas toimuvate loodusõnnetuste (näiteks põuad ja tulekahjud) eripära ning kohandama vastavalt olemasolevaid ennetus-, uurimis-, riskijuhtimis-, kodanikukaitse ja solidaarsusvahendeid;

| P. | arvestades, et Euroopa peab tõhustama kliimamuutustega kohanemise meetmeid, mis nõuab jõupingutusi kohalikelt, piirkondlikelt, riiklikelt ja Euroopa tasandi ametivõimudelt, aga ka elanikelt ning tööstus- ja transpordisektorilt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa peab tõhustama kliimamuutustega kohanemise meetmeid, mis nõuab jõupingutusi kohalikelt, piirkondlikelt, riiklikelt ja Euroopa tasandi ametivõimudelt, aga ka elanikelt ning tööstus- ja transpordisektorilt;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu ennetusmeetmeid erinevate looduskatastroofide liikidega tegelemiseks tuleb vajaduse korral tugevdada ühiste strateegiliste suuniste kehtestamisega, et tagada parem koordineerimine liikmesriikide vahel ning ühenduse eri vahendite (struktuurifondid, tulevane Euroopa Liidu solidaarsusfond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja tulevane keskkonna rahastamisvahend LIFE + ning tulevane suurõnnetustele kiire reageerimise ja valmisoleku vahend) parem toimimine ja koordineerimine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu ennetusmeetmeid erinevate looduskatastroofide liikidega tegelemiseks tuleb vajaduse korral tugevdada ühiste strateegiliste suuniste kehtestamisega, et tagada parem koordineerimine liikmesriikide vahel ning ühenduse eri vahendite (struktuurifondid, tulevane Euroopa Liidu solidaarsusfond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja tulevane keskkonna rahastamisvahend LIFE + ning tulevane suurõnnetustele kiire reageerimise ja valmisoleku vahend) parem toimimine ja koordineerimine;

| R. | arvestades, et ühenduse tegevuses on ikka veel puudujääke ning olukorda raskendab veelgi eri liikmesriikide looduskatastroofidega võitlemise mehhanismide erinevused ja muutumine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ühenduse tegevuses on ikka veel puudujääke ning olukorda raskendab veelgi eri liikmesriikide looduskatastroofidega võitlemise mehhanismide erinevused ja muutumine;

| S. | arvestades, et struktuurifondidel peaks katastroofide ennetamise ja nende tagajärgedega toimetuleku meetmete rahastamisel olema suurem osa; arvestades, et solidaarsusfond, mis on selleks otstarbeks kavandatud ühenduse vahend, pole osutunud tõhusaks, mistõttu on esitatud selle reformimise ettepanek, mida praegu läbi vaadatakse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et struktuurifondidel peaks katastroofide ennetamise ja nende tagajärgedega toimetuleku meetmete rahastamisel olema suurem osa; arvestades, et solidaarsusfond, mis on selleks otstarbeks kavandatud ühenduse vahend, pole osutunud tõhusaks, mistõttu on esitatud selle reformimise ettepanek, mida praegu läbi vaadatakse;

| T. | arvestades, et ennetusmeetmed vähendavad materiaalset kahju, mida üleujutused tekitavad elamutele, infrastruktuurile ja tootmistegevusele, nagu ilmnes Alpide piirkonnas, kus 2005. aasta üleujutused tekitasid tunduvalt vähem kahju kui 2002. aasta üleujutused, kuigi olid viimastest ulatuslikumad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ennetusmeetmed vähendavad materiaalset kahju, mida üleujutused tekitavad elamutele, infrastruktuurile ja tootmistegevusele, nagu ilmnes Alpide piirkonnas, kus 2005. aasta üleujutused tekitasid tunduvalt vähem kahju kui 2002. aasta üleujutused, kuigi olid viimastest ulatuslikumad;

| U. | arvestades, et ühenduse tulekahjude ennetamise meetmed piirnevad peaaegu täielikult maaelu arengupoliitikaga ja on senini osutunud selgelt ebapiisavaks, mis näitab vajadust eraldiseisva, piisavalt rahastatud ühenduse metsakaitse programmi järele, mis on välja töötatud metsatulekahjude ennetamiseks ja nendega seotud riskide juhtimiseks ning kohandatud ELi liikmesriikide metsade eripäraga; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ühenduse tulekahjude ennetamise meetmed piirnevad peaaegu täielikult maaelu arengupoliitikaga ja on senini osutunud selgelt ebapiisavaks, mis näitab vajadust eraldiseisva, piisavalt rahastatud ühenduse metsakaitse programmi järele, mis on välja töötatud metsatulekahjude ennetamiseks ja nendega seotud riskide juhtimiseks ning kohandatud ELi liikmesriikide metsade eripäraga;

| V. | arvestades, et säästliku veekasutuse tõhusad teabekampaaniad võivad veetarbimist oluliselt vähendada ja aidata seega kaasa põua ennetamisele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et säästliku veekasutuse tõhusad teabekampaaniad võivad veetarbimist oluliselt vähendada ja aidata seega kaasa põua ennetamisele;

| W. | arvestades pädevate riigiasutuste vahelise koordineerimise puudumist ja asjaolu, et ennetamine, katastroofide ohjamine ning katastroofipiirkondade ja otseste ohvrite abistamine moodustavad kolm telge, mille suhtes Euroopa Liidul peaks olema aktiivsem roll, eelkõige seoses ennetustegevusega; |
| --- | --- |

W.

arvestades pädevate riigiasutuste vahelise koordineerimise puudumist ja asjaolu, et ennetamine, katastroofide ohjamine ning katastroofipiirkondade ja otseste ohvrite abistamine moodustavad kolm telge, mille suhtes Euroopa Liidul peaks olema aktiivsem roll, eelkõige seoses ennetustegevusega;

| X. | arvestades, et suure osa elanikkonna ja ühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna esindajate hulgas valitseb ilmne rahulolematus, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et suure osa elanikkonna ja ühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna esindajate hulgas valitseb ilmne rahulolematus,

| 1. | arvab, et komisjon peaks esitama ettepaneku koostada Euroopa looduskatastroofidega võitlemise strateegia, mis hõlmaks laiaulatuslikku riskiennetust, ja töötama Euroopa Liidu tasandil välja ühistegevuse tehnilise protokolli igat tüüpi looduskatastroofi puhuks ja iga metsa ökosüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

1.

arvab, et komisjon peaks esitama ettepaneku koostada Euroopa looduskatastroofidega võitlemise strateegia, mis hõlmaks laiaulatuslikku riskiennetust, ja töötama Euroopa Liidu tasandil välja ühistegevuse tehnilise protokolli igat tüüpi looduskatastroofi puhuks ja iga metsa ökosüsteemi suhtes;

| 2. | tunnistab erinevates ELi liikmesriikides toimuvate looduskatastroofide (nagu põud ja metsatulekahjud Vahemere piirkonnas) eripära ning nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks ühenduse ennetus-, uurimis-, riskijuhtimise, tsiviilkaitse- ja solidaarsusvahendeid sellistele katastroofidele paremini reageerimiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnistab erinevates ELi liikmesriikides toimuvate looduskatastroofide (nagu põud ja metsatulekahjud Vahemere piirkonnas) eripära ning nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks ühenduse ennetus-, uurimis-, riskijuhtimise, tsiviilkaitse- ja solidaarsusvahendeid sellistele katastroofidele paremini reageerimiseks;

| 3. | on seisukohal, et kõigis liikmesriikides tuleks koostada põhjalik ülevaade tulekahjude ja pikkade põudade suhtes kõige tundlikematest piirkondadest ning olemasolevatest vahenditest, et töötada välja ennetusstrateegia ning võimaldada tõhusat koordineerimist ja tegevust kohapeal; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kõigis liikmesriikides tuleks koostada põhjalik ülevaade tulekahjude ja pikkade põudade suhtes kõige tundlikematest piirkondadest ning olemasolevatest vahenditest, et töötada välja ennetusstrateegia ning võimaldada tõhusat koordineerimist ja tegevust kohapeal;

| 4. | on ühtlasi seisukohal, et kõnealune ettepanek peaks hõlmama meetmeid, mille eesmärk on tagada, et peamised veetarbijad, sealhulgas põllumajandus-, linna- ja tööstustarbijad, kasutaksid vett ratsionaalselt ja tõhusalt; nõuab põhimõtete “kasutaja maksab ”ja “saastaja maksab ”kohaldamist, et tagada veeressursside ratsionaalsem majandamine ning ulatuslikum seire ja kontroll heitvete suhtes; |
| --- | --- |

4.

on ühtlasi seisukohal, et kõnealune ettepanek peaks hõlmama meetmeid, mille eesmärk on tagada, et peamised veetarbijad, sealhulgas põllumajandus-, linna- ja tööstustarbijad, kasutaksid vett ratsionaalselt ja tõhusalt; nõuab põhimõtete “kasutaja maksab ”ja “saastaja maksab ”kohaldamist, et tagada veeressursside ratsionaalsem majandamine ning ulatuslikum seire ja kontroll heitvete suhtes;

| 5. | on seisukohal, et nimetatud strateegias tuleks erilist tähelepanu osutada eraldatud piirkondadele, madala asustustihedusega piirkondadele, piirkondadele, kus rahvastik väheneb, mägialadele, piiriäärsetele, äärepoolsetele ning äärepoolseimatele piirkondadele ning lähenemiseesmärgi alusel toetust saavatele ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et nimetatud strateegias tuleks erilist tähelepanu osutada eraldatud piirkondadele, madala asustustihedusega piirkondadele, piirkondadele, kus rahvastik väheneb, mägialadele, piiriäärsetele, äärepoolsetele ning äärepoolseimatele piirkondadele ning lähenemiseesmärgi alusel toetust saavatele ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et kogu Euroopa Liidus on piirkondlikud ja kohalikud asutused üha teadlikumad looduskatastroofide küsimuse suhtes; juhib tähelepanu piirkondlike ja kohalike osalejate asendamatule rollile looduskatastroofide mõju ennetamisel, katastroofide ohjamisel ja nende mõju leevendamisel üksikisikutele; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et kogu Euroopa Liidus on piirkondlikud ja kohalikud asutused üha teadlikumad looduskatastroofide küsimuse suhtes; juhib tähelepanu piirkondlike ja kohalike osalejate asendamatule rollile looduskatastroofide mõju ennetamisel, katastroofide ohjamisel ja nende mõju leevendamisel üksikisikutele;

| 7. | rõhutab vajadust kohandada ja kooskõlastada struktuurifondide looduskatastroofide ennetamise ja ohjamisega seotud tegevus muude olemasolevate ühenduse vahenditega, et looduskatastroofidega toime tulla; nõuab tungivalt, et järgmisel eelarveperioodil 2007-2013 tuleks tagada vajalik paindlikkus kasutatavate ressursside ümberjagamise suhtes eri fondide vahel, et parandada nende toimimisvõimet looduskatastroofide puhul; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust kohandada ja kooskõlastada struktuurifondide looduskatastroofide ennetamise ja ohjamisega seotud tegevus muude olemasolevate ühenduse vahenditega, et looduskatastroofidega toime tulla; nõuab tungivalt, et järgmisel eelarveperioodil 2007-2013 tuleks tagada vajalik paindlikkus kasutatavate ressursside ümberjagamise suhtes eri fondide vahel, et parandada nende toimimisvõimet looduskatastroofide puhul;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks Euroopa solidaarsusfondi ja muude ühenduse vahendite kaudu kättesaadavaks vahendid, mis on vajalikud looduskatastroofide ohvrite kannatuste leevendamiseks ja materiaalsete vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks Euroopa solidaarsusfondi ja muude ühenduse vahendite kaudu kättesaadavaks vahendid, mis on vajalikud looduskatastroofide ohvrite kannatuste leevendamiseks ja materiaalsete vajaduste rahuldamiseks;

| 9. | juhib tähelepanu, et uue eelarveperioodi jooksul saab tulekahjude ja üleujutuste ennetamise ning nende katastroofidega võitlemise meetmeid rahastada struktuurifondidest ning palub nõukogul seda meeles pidada ning olla oma ühisseisukohtades järjekindel; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et uue eelarveperioodi jooksul saab tulekahjude ja üleujutuste ennetamise ning nende katastroofidega võitlemise meetmeid rahastada struktuurifondidest ning palub nõukogul seda meeles pidada ning olla oma ühisseisukohtades järjekindel;

| 10. | rõhutab, et Euroopa Liidult rahalist abi saavad taastamismeetmed peaksid hõlmama ka meetmeid, mille eesmärk on vältida katastroofide kordumist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa Liidult rahalist abi saavad taastamismeetmed peaksid hõlmama ka meetmeid, mille eesmärk on vältida katastroofide kordumist;

| 11. | on seisukohal, et nõukogu peaks kaaluma, millised meetmed on kõige tõhusamad tuleõnnetuste tagajärjel paratamatult tekkivate otseste vajaduste ennetamiseks ja neile tõhusaks reageerimiseks; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et nõukogu peaks kaaluma, millised meetmed on kõige tõhusamad tuleõnnetuste tagajärjel paratamatult tekkivate otseste vajaduste ennetamiseks ja neile tõhusaks reageerimiseks;

| 12. | peab vajalikuks, et järgmise finantsraamistiku raames 2007–2013 loodaks metsatulekahjude vastane kaitseprogramm, mille abil edendada meetmeid metsatulekahjude alase teadlikkuse suurendamiseks, metsatulekahjude ennetamiseks ja nendega seotud riskide juhtimiseks ning mille puhul oleks tagatud piisav rahastamine ja mis oleks ühendatud põllumajandus- ja struktuuripoliitika meetmetega; |
| --- | --- |

12.

peab vajalikuks, et järgmise finantsraamistiku raames 2007–2013 loodaks metsatulekahjude vastane kaitseprogramm, mille abil edendada meetmeid metsatulekahjude alase teadlikkuse suurendamiseks, metsatulekahjude ennetamiseks ja nendega seotud riskide juhtimiseks ning mille puhul oleks tagatud piisav rahastamine ja mis oleks ühendatud põllumajandus- ja struktuuripoliitika meetmetega;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et väikese ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete ulatuslik võrgustik ja säästlikumaid tootmismeetodeid edendav põllumajanduspoliitika, eelkõige vee- ja pinnase kasutuse osas, võivad aidata kahandada põua ja metsatulekahjude tagajärgi; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et väikese ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete ulatuslik võrgustik ja säästlikumaid tootmismeetodeid edendav põllumajanduspoliitika, eelkõige vee- ja pinnase kasutuse osas, võivad aidata kahandada põua ja metsatulekahjude tagajärgi;

| 14. | märgib, et pärast 15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu otsuse vastuvõtmist seoses 2007–2013 finantsperspektiiviga on territoriaalse koostöö eesmärki oluliselt vähendatud, eriti seoses rahvusvahelise ja piirkondadevahelise mõõtmega; palub komisjonil toimuvate läbirääkimiste käigus tagada piisavate rahastamisvahendite andmine, et ei oleks takistatud Interregi programmiga hõlmatavate looduskatastroofide ennetamise ja nende tagajärgedega võitlemise meetmete rakendamine; rõhutab ühtlasi koostöö tähtsust naabruses asuvate kolmandate riikidega seoses üleujutuste ja tulekahjudega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et pärast 15. ja 16. detsembri 2005. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu otsuse vastuvõtmist seoses 2007–2013 finantsperspektiiviga on territoriaalse koostöö eesmärki oluliselt vähendatud, eriti seoses rahvusvahelise ja piirkondadevahelise mõõtmega; palub komisjonil toimuvate läbirääkimiste käigus tagada piisavate rahastamisvahendite andmine, et ei oleks takistatud Interregi programmiga hõlmatavate looduskatastroofide ennetamise ja nende tagajärgedega võitlemise meetmete rakendamine; rõhutab ühtlasi koostöö tähtsust naabruses asuvate kolmandate riikidega seoses üleujutuste ja tulekahjudega;

| 15. | on arvamusel, et komisjon peaks esitama ettepaneku võtta vastu direktiiv tulekahjude ennetamise ja ohjamise kohta Euroopa Liidus, et parimal viisil kasutada olemasolevaid ühenduse ja siseriiklikke vahendeid selle nähtusega toimetulekuks, võttes eeskujuks üleujutuste ohu hindamist ja ohjamist käsitlevat direktiivi ettepanekut; on arvamusel, et samuti on vajalik, et komisjon koostaks samasuguse ettepaneku põua ennetamise ja ohjamise suhtes ning kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust rajada Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (KOM(2005)0119) alusel võetavate meetmete raames põua ja kõrbestumise seirekeskus; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et komisjon peaks esitama ettepaneku võtta vastu direktiiv tulekahjude ennetamise ja ohjamise kohta Euroopa Liidus, et parimal viisil kasutada olemasolevaid ühenduse ja siseriiklikke vahendeid selle nähtusega toimetulekuks, võttes eeskujuks üleujutuste ohu hindamist ja ohjamist käsitlevat direktiivi ettepanekut; on arvamusel, et samuti on vajalik, et komisjon koostaks samasuguse ettepaneku põua ennetamise ja ohjamise suhtes ning kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust rajada Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (KOM(2005)0119) alusel võetavate meetmete raames põua ja kõrbestumise seirekeskus;

| 16. | on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks alustama järelevalvet seoses liikmesriikides toimuvate looduskatastroofide vastases võitluses kasutatavate vahendite ja varustuse puuduste ning kõigi seonduvate probleemidega; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks alustama järelevalvet seoses liikmesriikides toimuvate looduskatastroofide vastases võitluses kasutatavate vahendite ja varustuse puuduste ning kõigi seonduvate probleemidega;

| 17. | palub komisjonil koostada viivitamata teatis maavärinate ohu ennetamise, ohjamise ja hindamise kohta sama moodi kui teiste looduskatastroofide puhul (üleujutused, tulekahjud, põud); |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil koostada viivitamata teatis maavärinate ohu ennetamise, ohjamise ja hindamise kohta sama moodi kui teiste looduskatastroofide puhul (üleujutused, tulekahjud, põud);

| 18. | palub komisjonil koostöös liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning teiste huvitatud asutustega koguda ja levitada hea tava juhtumiuuringuid meetmete kohta, mis on võetud looduskatastroofide ennetamiseks ja tõhusaks ohjamiseks; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil koostöös liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning teiste huvitatud asutustega koguda ja levitada hea tava juhtumiuuringuid meetmete kohta, mis on võetud looduskatastroofide ennetamiseks ja tõhusaks ohjamiseks;

| 19. | palub nõukogul ja liikmesriikidel tõhustada peatselt vastuvõetava eespool nimetatud seitsmenda raamprogrammi raames looduskatastroofide ennetamisega seotud teadusuuringuid, pöörates erilist tähelepanu varajase hoiatamise ning andmete reaalajas edastamise süsteemide parandamisele; |
| --- | --- |

19.

palub nõukogul ja liikmesriikidel tõhustada peatselt vastuvõetava eespool nimetatud seitsmenda raamprogrammi raames looduskatastroofide ennetamisega seotud teadusuuringuid, pöörates erilist tähelepanu varajase hoiatamise ning andmete reaalajas edastamise süsteemide parandamisele;

| 20. | märgib, et on käivitatud ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES — Global Monitoring for Environment and Security) algatuse katseetapp, mis peaks võimaldama Euroopa Liidul parandada looduskatastroofide ennustamist, seiret ja hindamist, ning nõuab tungivalt algatuse rahastamise suurendamist ja tegevusprogrammi laiendamist kõikide liikmesriikides toimuda võivate looduskatastroofide hõlmamiseks; |
| --- | --- |

20.

märgib, et on käivitatud ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES — Global Monitoring for Environment and Security) algatuse katseetapp, mis peaks võimaldama Euroopa Liidul parandada looduskatastroofide ennustamist, seiret ja hindamist, ning nõuab tungivalt algatuse rahastamise suurendamist ja tegevusprogrammi laiendamist kõikide liikmesriikides toimuda võivate looduskatastroofide hõlmamiseks;

| 21. | nõuab tungivalt GALILEO süsteemi käivitamist, mis peaks aitama parandada Euroopa Liidu suutlikkust ette näha ja jälgida äärmuslikke ilmastikutingimusi ja loodusnähtusi ning neist aru saada; nõuab samuti muud liiki varustuse ja vahendite kasutamist, et saada teavet tulekahjude puhkemise kohta ja vältida tõhusalt tule levikut; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt GALILEO süsteemi käivitamist, mis peaks aitama parandada Euroopa Liidu suutlikkust ette näha ja jälgida äärmuslikke ilmastikutingimusi ja loodusnähtusi ning neist aru saada; nõuab samuti muud liiki varustuse ja vahendite kasutamist, et saada teavet tulekahjude puhkemise kohta ja vältida tõhusalt tule levikut;

| 22. | taunib asjaolu, et komisjoni teatises ELi metsandusstrateegia rakendamise aruande kohta (KOM(2005)0084) ei pühendata erilist tähelepanu tulekahjude küsimusele, eirates asjaolu, et need on metsade olukorra halvenemise peapõhjus; palub seetõttu liikmesriikidel see puudus kõrvaldada ning komisjonil näha ette vajalikud meetmed metsanduse tegevuskavas, mille ta peab esitama lähemas tulevikus ja milles tuleb näha ette Euroopa tulekahju- või metsandusfondi loomine Natura 2000 võrgustikku kuuluvate mägi- ja metsaalade säilitamiseks ja taastamiseks võetavate meetmete toetamiseks; |
| --- | --- |

22.

taunib asjaolu, et komisjoni teatises ELi metsandusstrateegia rakendamise aruande kohta (KOM(2005)0084) ei pühendata erilist tähelepanu tulekahjude küsimusele, eirates asjaolu, et need on metsade olukorra halvenemise peapõhjus; palub seetõttu liikmesriikidel see puudus kõrvaldada ning komisjonil näha ette vajalikud meetmed metsanduse tegevuskavas, mille ta peab esitama lähemas tulevikus ja milles tuleb näha ette Euroopa tulekahju- või metsandusfondi loomine Natura 2000 võrgustikku kuuluvate mägi- ja metsaalade säilitamiseks ja taastamiseks võetavate meetmete toetamiseks;

| 23. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid maaelu arengukavadesse lisama põua ja kõrbestumise vastase võitluse ning tulekahjude ja üleujutuste ennetamise meetmed ning neid kohustuslikus korras rakendama, julgustades talupidajaid, kes on maapiirkondade heaolu peamisi tagajaid, osalema metsa uuendamises sobivate liikidega, metsade puhastamises, võitluses erosiooni vastu ja veekasutuse parandamises; nõuab seetõttu nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (11) ette nähtud tuletõkestusvööndite rajamiseks antava abi säilitamist ning toetuse tõhustamist metsade tulususe suurendamise meetmetele, mille abil püütakse vältida raadamist vähem tulusatel mägialadel, mis sageli asuvad Vahemere piirkonnas (kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata kombineeritud talupidamis-/metsandus-/karjakasvatusettevõtete tegevuse jätkumisele); |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid maaelu arengukavadesse lisama põua ja kõrbestumise vastase võitluse ning tulekahjude ja üleujutuste ennetamise meetmed ning neid kohustuslikus korras rakendama, julgustades talupidajaid, kes on maapiirkondade heaolu peamisi tagajaid, osalema metsa uuendamises sobivate liikidega, metsade puhastamises, võitluses erosiooni vastu ja veekasutuse parandamises; nõuab seetõttu nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (11) ette nähtud tuletõkestusvööndite rajamiseks antava abi säilitamist ning toetuse tõhustamist metsade tulususe suurendamise meetmetele, mille abil püütakse vältida raadamist vähem tulusatel mägialadel, mis sageli asuvad Vahemere piirkonnas (kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata kombineeritud talupidamis-/metsandus-/karjakasvatusettevõtete tegevuse jätkumisele);

| 24. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kavandada seoses ennetus- ja tagajärgedega võitlemise meetmetega, mis on liikmesriikidega kooskõlastatud, teabe- ja koolituskampaaniad, et vähendada, eelkõige enim ohustatud aladel, looduskatastroofide ohtu ja tagajärgi, teavitades avalikkust vajadusest suhtuda hoolivalt keskkonda ja loodusvarade säilitamisse ning hoidudes muu hulgas põllumajandustegevusest ja vaba aja veetmisega seotud tegevusest, mis võib põhjustada ohtu; palub samuti komisjonil edendada õppusi, et vähendada nii palju kui võimalik negatiivseid mõjusid katastroofi tegelikul puhkemisel; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kavandada seoses ennetus- ja tagajärgedega võitlemise meetmetega, mis on liikmesriikidega kooskõlastatud, teabe- ja koolituskampaaniad, et vähendada, eelkõige enim ohustatud aladel, looduskatastroofide ohtu ja tagajärgi, teavitades avalikkust vajadusest suhtuda hoolivalt keskkonda ja loodusvarade säilitamisse ning hoidudes muu hulgas põllumajandustegevusest ja vaba aja veetmisega seotud tegevusest, mis võib põhjustada ohtu; palub samuti komisjonil edendada õppusi, et vähendada nii palju kui võimalik negatiivseid mõjusid katastroofi tegelikul puhkemisel;

| 25. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks seoses Euroopa koolitusprogrammidega ja läbiproovitud töömeetodite vahetamise programmidega tuletõrjujate ja tuletõrjespetsialistide eriprogrammi, et võimaldada neil võtta lisaülesandeid seoses mägialade kaitse, säilitamise, parendamise ja taastamisega, tagades ühtlasi töö stabiilsuse ja kindlad töökohad; palub komisjonil samuti kaaluda võimalust pakkuda välja Euroopa hindamis- ja ühtlustamissüsteem seoses varustuse ning töötajate koolituse ja oskustega; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks seoses Euroopa koolitusprogrammidega ja läbiproovitud töömeetodite vahetamise programmidega tuletõrjujate ja tuletõrjespetsialistide eriprogrammi, et võimaldada neil võtta lisaülesandeid seoses mägialade kaitse, säilitamise, parendamise ja taastamisega, tagades ühtlasi töö stabiilsuse ja kindlad töökohad; palub komisjonil samuti kaaluda võimalust pakkuda välja Euroopa hindamis- ja ühtlustamissüsteem seoses varustuse ning töötajate koolituse ja oskustega;

| 26. | palub komisjonil kaaluda võimalust võtta kasutusele teatavad sunnimeetmed, mille abil karistada ettevaatamatust ja tahtlikku tegevust tulekahjude põhjustamisel (kohtu ja politsei poolt kasutatavad õiguskaitsevahendid, sellise tegevuse liigitamine keskkonnavastaseks kuriteoks jms), ning teha Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastav ettepanek; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil kaaluda võimalust võtta kasutusele teatavad sunnimeetmed, mille abil karistada ettevaatamatust ja tahtlikku tegevust tulekahjude põhjustamisel (kohtu ja politsei poolt kasutatavad õiguskaitsevahendid, sellise tegevuse liigitamine keskkonnavastaseks kuriteoks jms), ning teha Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastav ettepanek;

| 27. | taunib asjaolu, et Forest Focus programmi tulekahjude ennetamise meetmed ei ole tulevase LIFE + rahastamisvahendi esmatähtsate teemade osa; palub komisjonil ja nõukogul lisada tulevasse rahastamisvahendisse nimetatud meetmed ja eraldada piisavad vahendid; |
| --- | --- |

27.

taunib asjaolu, et Forest Focus programmi tulekahjude ennetamise meetmed ei ole tulevase LIFE + rahastamisvahendi esmatähtsate teemade osa; palub komisjonil ja nõukogul lisada tulevasse rahastamisvahendisse nimetatud meetmed ja eraldada piisavad vahendid;

| 28. | tuletab meelde, et paljudes piirkondades on viimaste aastate jooksul metsad raskelt kahjustada saanud; palub komisjonil töötada välja kavad, mille abil nendes piirkondades metsi kohalike liikide abil uuendada, teadvustades sealjuures, et ökosüsteemi taastamine ja edasiste katastroofide ennetamine on üldsuse, mitte ainult erahuvides, ning võimaldades samas vähendada katastroofide mõju kliimamuutustele; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et paljudes piirkondades on viimaste aastate jooksul metsad raskelt kahjustada saanud; palub komisjonil töötada välja kavad, mille abil nendes piirkondades metsi kohalike liikide abil uuendada, teadvustades sealjuures, et ökosüsteemi taastamine ja edasiste katastroofide ennetamine on üldsuse, mitte ainult erahuvides, ning võimaldades samas vähendada katastroofide mõju kliimamuutustele;

| 29. | võtab teadmiseks ettepaneku võtta vastu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (COM(2006)0029), eelkõige seoses järelevalve ja teabe keskuse (Monitoring and Information Centre) tugevdamisega ning võimalusega kasutada transpordikulude suhtes ühenduse rahastamist; palub nõukogul nimetatud otsus vastu võtta nii kiiresti kui võimalik ning kaaluda vahendi tõhustamist, eelkõige seoses sündmuskohal rakendatavate meetmetega, ning tagada olemasolevate nappide ressursside võimalikult otstarbekas kasutamine; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks ettepaneku võtta vastu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (COM(2006)0029), eelkõige seoses järelevalve ja teabe keskuse (Monitoring and Information Centre) tugevdamisega ning võimalusega kasutada transpordikulude suhtes ühenduse rahastamist; palub nõukogul nimetatud otsus vastu võtta nii kiiresti kui võimalik ning kaaluda vahendi tõhustamist, eelkõige seoses sündmuskohal rakendatavate meetmetega, ning tagada olemasolevate nappide ressursside võimalikult otstarbekas kasutamine;

| 30. | palub liikmesriikidel ja komisjonil teha ühistööd, et parandada oluliselt olemasolevate ressurssidega seotud teabe koordineerimist ja edastamist looduskatastroofide korral, töötades selleks välja ühtlustatud rakendamismeetodid, mille abil eelkõige tagada hädaolukorras selliste toimingute teostamine, mis on vajalikud maal ja õhus töötavate metsatulekahjudega võitlemise vahendite viivitamatult kättesaadavaks tegemiseks teatud piiratud perioodiks; |
| --- | --- |

30.

palub liikmesriikidel ja komisjonil teha ühistööd, et parandada oluliselt olemasolevate ressurssidega seotud teabe koordineerimist ja edastamist looduskatastroofide korral, töötades selleks välja ühtlustatud rakendamismeetodid, mille abil eelkõige tagada hädaolukorras selliste toimingute teostamine, mis on vajalikud maal ja õhus töötavate metsatulekahjudega võitlemise vahendite viivitamatult kättesaadavaks tegemiseks teatud piiratud perioodiks;

| 31. | tuletab meelde oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni kuuma suve tagajärgede kohta (12), milles avaldati poolehoidu Euroopa kodanikukaitse üksuse loomisele (välja jäetud); palub komisjonil selle eesmärgi juures täiel määral arvesse võtta subsidiaarsuse põhimõtet; on seisukohal, et selline Euroopa tasandi mehhanism peaks olema valveolukorras kogu suve jooksul, kuna tulekahjud ähvardavad Euroopat ja eelkõige Vahemeremaid pidevalt; on ühtlasi seisukohal, et iga liikmesriik peaks sellesse mehhanismi oma panuse andma, eraldades varustust, vahendeid ja töötajaid; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni kuuma suve tagajärgede kohta (12), milles avaldati poolehoidu Euroopa kodanikukaitse üksuse loomisele (välja jäetud); palub komisjonil selle eesmärgi juures täiel määral arvesse võtta subsidiaarsuse põhimõtet; on seisukohal, et selline Euroopa tasandi mehhanism peaks olema valveolukorras kogu suve jooksul, kuna tulekahjud ähvardavad Euroopat ja eelkõige Vahemeremaid pidevalt; on ühtlasi seisukohal, et iga liikmesriik peaks sellesse mehhanismi oma panuse andma, eraldades varustust, vahendeid ja töötajaid;

| 32. | palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel kõrvaldada halduslikud ja geograafilised tõkked kodanikukaitselt ning toetada päästemeeskondade (tuletõrjeüksused, kiirabi, politsei, vetelpääste ning mägedes ja kaevandustes tegutsevad päästemeeskonnad) suuremat paindlikkust ja talitlusvõimet naaberpiirkondades; |
| --- | --- |

32.

palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel kõrvaldada halduslikud ja geograafilised tõkked kodanikukaitselt ning toetada päästemeeskondade (tuletõrjeüksused, kiirabi, politsei, vetelpääste ning mägedes ja kaevandustes tegutsevad päästemeeskonnad) suuremat paindlikkust ja talitlusvõimet naaberpiirkondades;

| 33. | rõhutab ELi solidaarsusfondi tähtsust peamise vahendina, mis peaks võimaldama Euroopa Liidul ulatuslike katastroofide, nagu üleujutuste, tulekahjude või põua, aga ka tsüklonite, maavärinate, vulkaanipursete ja tsunamite puhul asuda kiiresti tegutsema; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid vastu Euroopa Parlamendi ettepaneku läbivaatamise kohta, eelkõige seoses suurema tähelepanu osutamisega looduskatastroofide ohvritele ja nende perekondadele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab ELi solidaarsusfondi tähtsust peamise vahendina, mis peaks võimaldama Euroopa Liidul ulatuslike katastroofide, nagu üleujutuste, tulekahjude või põua, aga ka tsüklonite, maavärinate, vulkaanipursete ja tsunamite puhul asuda kiiresti tegutsema; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid vastu Euroopa Parlamendi ettepaneku läbivaatamise kohta, eelkõige seoses suurema tähelepanu osutamisega looduskatastroofide ohvritele ja nende perekondadele;

| 34. | nõuab tungivalt, et nõukogu kohandaks solidaarsusfondi, eelkõige seoses tähtaegade ja abikõlblike meetmetega, nii et selle abil oleks võimalik tegeleda liikmesriikides asetleidvate spetsiifiliste looduskatastroofidega, nagu põud, metsatulekahjud ja üleujutused; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et nõukogu kohandaks solidaarsusfondi, eelkõige seoses tähtaegade ja abikõlblike meetmetega, nii et selle abil oleks võimalik tegeleda liikmesriikides asetleidvate spetsiifiliste looduskatastroofidega, nagu põud, metsatulekahjud ja üleujutused;

| 35. | on seisukohal, et solidaarsusfond peaks võimaldama jätkuvalt võtta meetmeid katastroofide puhul, mis hoolimata oma raskusest ei saavuta miinimumtaset, mis on nõutav abi andmiseks, ning et abi peaks olema võimalik anda ka eriolukorras, kus enamik teatud piirkonna elanikkonnast on langenud looduskatastroofi ohvriks ja selline katastroof halvendab järsult ja pikaajaliselt nende elutingimusi; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et solidaarsusfond peaks võimaldama jätkuvalt võtta meetmeid katastroofide puhul, mis hoolimata oma raskusest ei saavuta miinimumtaset, mis on nõutav abi andmiseks, ning et abi peaks olema võimalik anda ka eriolukorras, kus enamik teatud piirkonna elanikkonnast on langenud looduskatastroofi ohvriks ja selline katastroof halvendab järsult ja pikaajaliselt nende elutingimusi;

| 36. | osutab sellest hoolimata vajadusele kaasata muid olemasolevaid vahendeid, nagu riigiabi piirkondlikel eesmärkidel või Euroopa Investeerimispanga laenud, et vältida nii palju, kui see on võimalik, looduskatastroofide toimumist ja parandada nende tekitatud kahjustused; |
| --- | --- |

36.

osutab sellest hoolimata vajadusele kaasata muid olemasolevaid vahendeid, nagu riigiabi piirkondlikel eesmärkidel või Euroopa Investeerimispanga laenud, et vältida nii palju, kui see on võimalik, looduskatastroofide toimumist ja parandada nende tekitatud kahjustused;

| 37. | palub kaaluda võimalust luua põllumajanduskatastroofide fond, mille abil maksta hüvitist igasuguse saamata jäänud tulu eest talupidajatele, kes on langenud looduskatastroofide ohvriks ning jäänud ilma tootmisvahenditest; |
| --- | --- |

37.

palub kaaluda võimalust luua põllumajanduskatastroofide fond, mille abil maksta hüvitist igasuguse saamata jäänud tulu eest talupidajatele, kes on langenud looduskatastroofide ohvriks ning jäänud ilma tootmisvahenditest;

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, 2005. aasta looduskatastroofides kannatanud liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, kannatanud piirkondade regionaalsetele ja kohalikele asutustele ning Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, 2005. aasta looduskatastroofides kannatanud liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, kannatanud piirkondade regionaalsetele ja kohalikele asutustele ning Regioonide Komiteele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433.

(2)  http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Pubs/Climate Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf.

(3)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1.

(4)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

(5)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

(6)  EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1.

(7)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 57.

(8)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 62.

(9)  EÜT L 213, 13.8.1999, lk 5.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334.

(11)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

(12)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 382.

P6_TA(2006)0224

Looduskatastroofid — keskkonnaaspektid

Euroopa Parlamendi resolutsioon looduskatastroofide (tulekahjud, üleujutused ja põuad) — keskkonnaaspektid — kohta (2005/2192(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni katastroofiliste üleujutuste kohta Kesk-Euroopas (1), 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Portugalis (2), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Hispaanias (3) ja 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni selle suve loodusõnnetuste (tulekahjud ja üleujutused) kohta Euroopas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni katastroofiliste üleujutuste kohta Kesk-Euroopas (1), 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Portugalis (2), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Hispaanias (3) ja 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni selle suve loodusõnnetuste (tulekahjud ja üleujutused) kohta Euroopas (4);

| — | võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ning selle Euroopa Ühenduse poolset ratifitseerimist 25. aprillil 2002; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ning selle Euroopa Ühenduse poolset ratifitseerimist 25. aprillil 2002;

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu” (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu” (5);

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (7);

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsanduse strateegia rakendamise kohta (8) ning komisjoni teatist Euroopa Liidu metsanduse strateegia kohta (KOM(1998)0649); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsanduse strateegia rakendamise kohta (8) ning komisjoni teatist Euroopa Liidu metsanduse strateegia kohta (KOM(1998)0649);

| — | võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevat nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (9) loomise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse praegu läbivaatamisel olevat nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (9) loomise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi seoses ülemaailmse keskkonna- ja turvaseirega (GMES) (KOM(2004)0065) ja ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamisega kolmandates riikides (KOM(2005)0153) ning ettepanekut võtta vastu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi seoses ülemaailmse keskkonna- ja turvaseirega (GMES) (KOM(2004)0065) ja ELi katastroofidele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamisega kolmandates riikides (KOM(2005)0153) ning ettepanekut võtta vastu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (KOM(2005)0113) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (KOM(2006)0029) ning millega muudetakse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsust 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (KOM(2005)0113) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (KOM(2006)0029) ning millega muudetakse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsust 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogia arengu kuuenda raamprogrammi (2002–2006) raames teostatavat üleujutusohu ohjeldamist käsitlevat teadusprojekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogia arengu kuuenda raamprogrammi (2002–2006) raames teostatavat üleujutusohu ohjeldamist käsitlevat teadusprojekti;

| — | võttes arvesse Euroopa — Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee töörühma 26. märtsi 2006. aasta resolutsiooni ja selle lisa kodanikukaitse ning loodusõnnetuste ja ökoloogiliste katastroofide ennetamise kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa — Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee töörühma 26. märtsi 2006. aasta resolutsiooni ja selle lisa kodanikukaitse ning loodusõnnetuste ja ökoloogiliste katastroofide ennetamise kohta (11);

| — | võttes arvesse keskkonna ja säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna ja säästva arengu instituudi ning komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse raportit kliimamuutuste ja Euroopa veemõõtme kohta (12);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0149/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0149/2006),

| A. | arvestades, et kliimamuutused põhjustavad ja tugevdavad äärmuslikke ilmastikutingimusi ja loodusõnnetusi (üleujutused, äärmuslikud põuad ja tulekahjud), mis on kogu maailmas toimunud üha kiirenevas tempos ning on põhjustanud tõsiseid kahjusid inimkaotuste, keskkonnaolude halvenemise ja majandustegevuse vähenemisena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutused põhjustavad ja tugevdavad äärmuslikke ilmastikutingimusi ja loodusõnnetusi (üleujutused, äärmuslikud põuad ja tulekahjud), mis on kogu maailmas toimunud üha kiirenevas tempos ning on põhjustanud tõsiseid kahjusid inimkaotuste, keskkonnaolude halvenemise ja majandustegevuse vähenemisena;

| B. | arvestades, et viimasel, 2005. aasta detsembris Kanadas Montrealis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil saavutati maailma tasandil olulist edu seoses kliimamuutuste vastu võitlemise meetoditega ning Kyoto protokollist kinnipidamise ja selle rakendamise tugevdamisega, ning seati sihid 2012. aasta järgseks teiseks kohustuste perioodiks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimasel, 2005. aasta detsembris Kanadas Montrealis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsil saavutati maailma tasandil olulist edu seoses kliimamuutuste vastu võitlemise meetoditega ning Kyoto protokollist kinnipidamise ja selle rakendamise tugevdamisega, ning seati sihid 2012. aasta järgseks teiseks kohustuste perioodiks;

| C. | arvestades, et metsadel ja põllumajandusel on keskkonna säilitamisel põhiroll, tasakaalustades süsinikdioksiidi ja veeringe tsükleid, mille panus ülemaailmse soojenemise aeglustamisse, erosiooni ärahoidmisse, paduvihmade tagajärgede ennetamisse ja kasvuhooneefekti kahandamisse on äärmiselt suur; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et metsadel ja põllumajandusel on keskkonna säilitamisel põhiroll, tasakaalustades süsinikdioksiidi ja veeringe tsükleid, mille panus ülemaailmse soojenemise aeglustamisse, erosiooni ärahoidmisse, paduvihmade tagajärgede ennetamisse ja kasvuhooneefekti kahandamisse on äärmiselt suur;

| D. | arvestades, et Lõuna-Euroopas on äärmuslikud põuad ja tulekahjud muutunud sagedasemaks ja ulatuslikumaks ning arvestades, et kuigi neid teravdavad kliimamuutused, on need olukorrad osaliselt ettearvamatud ja paratamatud, mistõttu tuleb läbi viia sellealaseid täiendavaid teadusuuringuid ning eraldada selleks rohkem rahalisi vahendeid, eesmärgiga parandada riskihindamismehhanisme, ennetussüsteeme ja nende loodusnähtuste vastu võitlemise vahendeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lõuna-Euroopas on äärmuslikud põuad ja tulekahjud muutunud sagedasemaks ja ulatuslikumaks ning arvestades, et kuigi neid teravdavad kliimamuutused, on need olukorrad osaliselt ettearvamatud ja paratamatud, mistõttu tuleb läbi viia sellealaseid täiendavaid teadusuuringuid ning eraldada selleks rohkem rahalisi vahendeid, eesmärgiga parandada riskihindamismehhanisme, ennetussüsteeme ja nende loodusnähtuste vastu võitlemise vahendeid;

| E. | arvestades, et “Forest Focus ”programm on ette nähtud ühenduses metsi puudutava teabevahetuse edendamiseks, et parandada nende säilitamist ja kaitset; arvestades, et programm hõlmab selliseid meetmeid, mis on loodud metsade kaitseks tulekahjude eest ja kõrbestumisega võitlemiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et “Forest Focus ”programm on ette nähtud ühenduses metsi puudutava teabevahetuse edendamiseks, et parandada nende säilitamist ja kaitset; arvestades, et programm hõlmab selliseid meetmeid, mis on loodud metsade kaitseks tulekahjude eest ja kõrbestumisega võitlemiseks;

| F. | arvestades, et määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab eeltingimusi, mis muudavad solidaarsusfondi kasutamise teatud katastroofiolukordades keeruliseks; arvestades, et see ei puuduta mitte ainult abikõlblike kulude suurust ja liiki, vaid ka tähtaegadest ja menetlustest kinnipidamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab eeltingimusi, mis muudavad solidaarsusfondi kasutamise teatud katastroofiolukordades keeruliseks; arvestades, et see ei puuduta mitte ainult abikõlblike kulude suurust ja liiki, vaid ka tähtaegadest ja menetlustest kinnipidamist;

| G. | arvestades, et loodusõnnetused teravdavad erosiooni, sooldumise ja kõrbestumise probleeme, kahjustavad ökosüsteemi ja bioloogilist mitmekesisust, mõjutavad säästvat arengut ja ohustavad sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et loodusõnnetused teravdavad erosiooni, sooldumise ja kõrbestumise probleeme, kahjustavad ökosüsteemi ja bioloogilist mitmekesisust, mõjutavad säästvat arengut ja ohustavad sotsiaalset ühtekuuluvust;

| H. | arvestades, et loodusõnnetused võivad kaasa tuua ka metsloomade ja koduloomade ulatusliku ümberpaiknemise ja suremuse, põhjustades kannatusi nii kohalikele kogukondadele kui ka nendest sõltuvatele loomadele; arvestades, et kasutada on vähe reageerimismehhanisme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et loodusõnnetused võivad kaasa tuua ka metsloomade ja koduloomade ulatusliku ümberpaiknemise ja suremuse, põhjustades kannatusi nii kohalikele kogukondadele kui ka nendest sõltuvatele loomadele; arvestades, et kasutada on vähe reageerimismehhanisme;

| I. | arvestades, et ÜRO looduskatastroofide vähendamise rahvusvahelises strateegias väidetakse, et parem linnaplaneerimine ohupiirkondades ja ökosüsteemide säilitamine võib vähendada loodusõnnetuste mõju; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO looduskatastroofide vähendamise rahvusvahelises strateegias väidetakse, et parem linnaplaneerimine ohupiirkondades ja ökosüsteemide säilitamine võib vähendada loodusõnnetuste mõju;

| J. | arvestades, et komisjon on allkirjastanud ÜRO konventsiooni, mis käsitleb võitlust kõrbestumisega — nähtusega, mille suurenemist on mainitud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis, ning arvestades, et 2006. aasta nimetati kõrbete ja kõrbestumise rahvusvaheliseks aastaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on allkirjastanud ÜRO konventsiooni, mis käsitleb võitlust kõrbestumisega — nähtusega, mille suurenemist on mainitud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis, ning arvestades, et 2006. aasta nimetati kõrbete ja kõrbestumise rahvusvaheliseks aastaks;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidus praegu jõus olevad meetmed on osutunud loodusõnnetustele tõhusa reageerimise seisukohalt ebapiisavaks või ebasobivaks, ning arvestades, et kasutatavate mehhanismide ja lahenduste erisus riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning nendevahelise kooskõlastatuse puudumine ei soosi tõhusat tegutsemist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidus praegu jõus olevad meetmed on osutunud loodusõnnetustele tõhusa reageerimise seisukohalt ebapiisavaks või ebasobivaks, ning arvestades, et kasutatavate mehhanismide ja lahenduste erisus riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning nendevahelise kooskõlastatuse puudumine ei soosi tõhusat tegutsemist;

| L. | arvestades, et tulekahjude vastu võitlemiseks on olulised nii ennetusmeetmed ja meeskondade ettevalmistus- ja koolitusmeetmed kui ka materiaalsete vahendite ja inimressursside koordineerimine tulekustutustööde eesmärgil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tulekahjude vastu võitlemiseks on olulised nii ennetusmeetmed ja meeskondade ettevalmistus- ja koolitusmeetmed kui ka materiaalsete vahendite ja inimressursside koordineerimine tulekustutustööde eesmärgil;

| M. | arvestades, et Euroopas, eeskätt Kesk- ja Ida-Euroopas esinenud üleujutuste arv ja ulatus on oluliselt kasvanud; arvestades, et tuleb teha pingutusi prognoosimise ja ennetamise tõhustamiseks, hõlmates poldrite ja rannikuäärsete märgalade regenereerimist, ning korraldada elanikkonna hoiatamine ähvardavate üleujutuste eest ja tagada evakueerimine, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopas, eeskätt Kesk- ja Ida-Euroopas esinenud üleujutuste arv ja ulatus on oluliselt kasvanud; arvestades, et tuleb teha pingutusi prognoosimise ja ennetamise tõhustamiseks, hõlmates poldrite ja rannikuäärsete märgalade regenereerimist, ning korraldada elanikkonna hoiatamine ähvardavate üleujutuste eest ja tagada evakueerimine,

| 1. | tervitab üldsuse teadlikkuse kasvu keskkonnakaitsemeetmetest ning nende meetmete toetamist suurõnnetuste vältimise eesmärgil; teeb ettepaneku, et Euroopa Liidus ja eelkõige enim mõjutatud aladel ja piirkondades võetaks meetmeid, mis tagaksid vee säästvama, otstarbekama ja tõhusama kasutamise ning et need meetmed oleksid suunatud peamistele veetarbijatele põllumajanduses, turismisektoris, linnades ja tööstuses; toetab “kasutaja maksab ”ja “saastaja maksab ”põhimõtete juurutamist, et tagada vee otstarbekam kasutamine ning heitvete parem seire ja järelevalve; |
| --- | --- |

1.

tervitab üldsuse teadlikkuse kasvu keskkonnakaitsemeetmetest ning nende meetmete toetamist suurõnnetuste vältimise eesmärgil; teeb ettepaneku, et Euroopa Liidus ja eelkõige enim mõjutatud aladel ja piirkondades võetaks meetmeid, mis tagaksid vee säästvama, otstarbekama ja tõhusama kasutamise ning et need meetmed oleksid suunatud peamistele veetarbijatele põllumajanduses, turismisektoris, linnades ja tööstuses; toetab “kasutaja maksab ”ja “saastaja maksab ”põhimõtete juurutamist, et tagada vee otstarbekam kasutamine ning heitvete parem seire ja järelevalve;

| 2. | rõhutab vajadust edendada Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest või eriprogrammide nagu “Forest Focus ”raames rahastatavaid ennetustegevust ja heade tavade juurutamist käsitlevaid teavituskampaaniaid ning avaldada teavet selle kohta, kuidas toimida katastroofiolukordades, näiteks tulekahjude ja üleujutuste korral; rõhutab, et üldsuse koolitamisel tuleks pöörata erilist tähelepanu noorte koolitamisele, alustades koolilastega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust edendada Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest või eriprogrammide nagu “Forest Focus ”raames rahastatavaid ennetustegevust ja heade tavade juurutamist käsitlevaid teavituskampaaniaid ning avaldada teavet selle kohta, kuidas toimida katastroofiolukordades, näiteks tulekahjude ja üleujutuste korral; rõhutab, et üldsuse koolitamisel tuleks pöörata erilist tähelepanu noorte koolitamisele, alustades koolilastega;

| 3. | nõuab, et liikmesriigid suurendaksid Euroopa Liidu tasandil koostööd kodanikukaitse valdkonnas, et tagada täiendavate vahendite kättesaadavus eriolukordades kiirreageerimiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et liikmesriigid suurendaksid Euroopa Liidu tasandil koostööd kodanikukaitse valdkonnas, et tagada täiendavate vahendite kättesaadavus eriolukordades kiirreageerimiseks;

| 4. | kutsub komisjoni üles lisama infrastruktuuri ehitamine ja tehniliste tuletõrjevahendite, sealhulgas õhust kustutamise seadmete soetamine ühenduse rahastatavate kulude hulka; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles lisama infrastruktuuri ehitamine ja tehniliste tuletõrjevahendite, sealhulgas õhust kustutamise seadmete soetamine ühenduse rahastatavate kulude hulka;

| 5. | tervitab komisjoni tegevuskava seoses metsanduse reguleerimise, haldamise ja kaubandusega (FLEGT), et võidelda ebaseadusliku metsaraiega, ja uut keskkonna rahastamisvahendit (Life+ programm), mis on hädavajalik Euroopa metsade kaitseks ja kõikvõimalike metsa kahjustavate olukordade, sealhulgas tulekahjude ennetamiseks; |
| --- | --- |

5.

tervitab komisjoni tegevuskava seoses metsanduse reguleerimise, haldamise ja kaubandusega (FLEGT), et võidelda ebaseadusliku metsaraiega, ja uut keskkonna rahastamisvahendit (Life+ programm), mis on hädavajalik Euroopa metsade kaitseks ja kõikvõimalike metsa kahjustavate olukordade, sealhulgas tulekahjude ennetamiseks;

| 6. | nõuab, et liikmesriigid mõtleksid järele metsade osatähtsuse üle Euroopa Liidus, käsitledes neid osana maa majandamise meetmete süstemaatilisest kogumist, mis hõlmab ka üleujutusohu ohjeldamise meetmeid, ning keskendudes tulemuslikumatele vee tõkestamise meetmetele ja geoloogilistele ohutusmeetmetele, mis võimaldavad stabiliseerida mäenõlvu ja võimaluse korral viia läbi taasmetsastamist; teeb ettepaneku, et algatataks avalik arutelu metsade keskkondliku, sotsiaalse ja majandusliku tähenduse üle ning et selle aruteluga suurendataks teadlikkust Euroopa metsade erinevustest ja eriti vahemereäärsete metsade eripärast; on veendunud, et tuleb parandada struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondide kasutamist struktuurimeetmetena põua ennetamisel, mis on loodusõnnetuste peamiseks raskendavaks teguriks; on veendunud ka selles, et tuleks pakkuda stiimuleid metsade säilitamiseks ja paikkonnakorralduseks, et edendada erinevaid kasutusviise (metsandus, karjatamine, põllukultuurid, niisutamine jne); on seisukohal, et monokultuure tuleks kasvatada ainult kindlalt piiritletud aladel, mis on asjaomaste liikide ja nendega seotud majandustegevuse jaoks eriti sobivad, ning et on oluline, et sellised süsteemid põhineksid mõistlikul käitumisel ning et omanikud ja tootjad täidaksid oma kohustusi hoolikalt; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et liikmesriigid mõtleksid järele metsade osatähtsuse üle Euroopa Liidus, käsitledes neid osana maa majandamise meetmete süstemaatilisest kogumist, mis hõlmab ka üleujutusohu ohjeldamise meetmeid, ning keskendudes tulemuslikumatele vee tõkestamise meetmetele ja geoloogilistele ohutusmeetmetele, mis võimaldavad stabiliseerida mäenõlvu ja võimaluse korral viia läbi taasmetsastamist; teeb ettepaneku, et algatataks avalik arutelu metsade keskkondliku, sotsiaalse ja majandusliku tähenduse üle ning et selle aruteluga suurendataks teadlikkust Euroopa metsade erinevustest ja eriti vahemereäärsete metsade eripärast; on veendunud, et tuleb parandada struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondide kasutamist struktuurimeetmetena põua ennetamisel, mis on loodusõnnetuste peamiseks raskendavaks teguriks; on veendunud ka selles, et tuleks pakkuda stiimuleid metsade säilitamiseks ja paikkonnakorralduseks, et edendada erinevaid kasutusviise (metsandus, karjatamine, põllukultuurid, niisutamine jne); on seisukohal, et monokultuure tuleks kasvatada ainult kindlalt piiritletud aladel, mis on asjaomaste liikide ja nendega seotud majandustegevuse jaoks eriti sobivad, ning et on oluline, et sellised süsteemid põhineksid mõistlikul käitumisel ning et omanikud ja tootjad täidaksid oma kohustusi hoolikalt;

| 7. | kutsub komisjoni üles seadma ühises õiguslikus raamistikus tõsised, solidaarsusel põhinevad eesmärgid loodusõnnetustega toimetulekuks ja nende ennetamiseks, pidades eriti silmas solidaarsusfondi uue määruse ning üleujutuste hindamise ja ohjeldamise direktiivi vastuvõtmist ning lisaks “Forest Focus ”programmi eelseisvat läbivaatamist, suurendades rahastamist ja muutes rakendamiseeskirjad paindlikumaks; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles seadma ühises õiguslikus raamistikus tõsised, solidaarsusel põhinevad eesmärgid loodusõnnetustega toimetulekuks ja nende ennetamiseks, pidades eriti silmas solidaarsusfondi uue määruse ning üleujutuste hindamise ja ohjeldamise direktiivi vastuvõtmist ning lisaks “Forest Focus ”programmi eelseisvat läbivaatamist, suurendades rahastamist ja muutes rakendamiseeskirjad paindlikumaks;

| 8. | kutsub üles toetama kannatada saanud alade taasmetsastamist nende biokliimat või ökoloogilisi omadusi kahjustamata ning loodab, et maapiirkondade ja linnamaastike rehabilitatsiooni käsitletakse tähtsa küsimusena, võttes asjakohaselt arvesse kohalikku eripära; |
| --- | --- |

8.

kutsub üles toetama kannatada saanud alade taasmetsastamist nende biokliimat või ökoloogilisi omadusi kahjustamata ning loodab, et maapiirkondade ja linnamaastike rehabilitatsiooni käsitletakse tähtsa küsimusena, võttes asjakohaselt arvesse kohalikku eripära;

| 9. | rõhutab vajadust pakkuda piisavalt rahalist toetust Natura 2000 võrgustiku säilitamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust pakkuda piisavalt rahalist toetust Natura 2000 võrgustiku säilitamiseks;

| 10. | usub, et Natura 2000 võrgustikku kuuluvate ning üleujutuste, põua või tulekahjude kahjustatud alade taastamist tuleks rahastada ühenduse rahalistest vahenditest, arvestades, et need on Euroopa rohealade olulised osad, mis tagavad bioloogilise mitmekesisuse ja liikide säilimise; nõuab, et liikmesriigid asutaksid looduskatastroofide ennetamiseks ja metsade taastamiseks riiklikud metsafondid; |
| --- | --- |

10.

usub, et Natura 2000 võrgustikku kuuluvate ning üleujutuste, põua või tulekahjude kahjustatud alade taastamist tuleks rahastada ühenduse rahalistest vahenditest, arvestades, et need on Euroopa rohealade olulised osad, mis tagavad bioloogilise mitmekesisuse ja liikide säilimise; nõuab, et liikmesriigid asutaksid looduskatastroofide ennetamiseks ja metsade taastamiseks riiklikud metsafondid;

| 11. | kutsub komisjoni üles tagama, et katastroofiabi ja kodanikukaitse vahendeid käsitlevad edasised arutelud hõlmaksid ka koduloomi ja metsloomi; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tagama, et katastroofiabi ja kodanikukaitse vahendeid käsitlevad edasised arutelud hõlmaksid ka koduloomi ja metsloomi;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama põudasid käsitlevat strateegiat, millele rajada Euroopa põuaohu ennetamise ja ohjeldamise poliitika; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama põudasid käsitlevat strateegiat, millele rajada Euroopa põuaohu ennetamise ja ohjeldamise poliitika;

| 13. | nõuab tõsise põua lisamist solidaarsusfondi toetusmehhanismide hulka, kuna põud on ebaharilik loodusnähtus, mis tekib aeglaselt ja on erineva kestusega ning on tõsiste, kauakestvate tagajärgedega kannatada saanud piirkondade elamistingimustele ja sotsiaalmajanduslikule stabiilsusele; soovitab, et fond säilitaks võimaluse anda toetust piirkondlike (kohaliku iseloomuga) kriisiolukordade puhul ning loeks abikõlblikuks nii avaliku kui ka erasektori kahjud; |
| --- | --- |

13.

nõuab tõsise põua lisamist solidaarsusfondi toetusmehhanismide hulka, kuna põud on ebaharilik loodusnähtus, mis tekib aeglaselt ja on erineva kestusega ning on tõsiste, kauakestvate tagajärgedega kannatada saanud piirkondade elamistingimustele ja sotsiaalmajanduslikule stabiilsusele; soovitab, et fond säilitaks võimaluse anda toetust piirkondlike (kohaliku iseloomuga) kriisiolukordade puhul ning loeks abikõlblikuks nii avaliku kui ka erasektori kahjud;

| 14. | soovitab luua Euroopa põua, kõrbestumise, üleujutuste ja muude kliimamuutuse mõjude seirekeskuse, et koguda teavet ja tagada tõhusam reageerimine; |
| --- | --- |

14.

soovitab luua Euroopa põua, kõrbestumise, üleujutuste ja muude kliimamuutuse mõjude seirekeskuse, et koguda teavet ja tagada tõhusam reageerimine;

| 15. | soovitab põuaohu ohjeldamise valdkonnas rakendada ennetusmeetmeid, sealhulgas tagajärgede minimeerimise strateegiaid, ning lisada need vesikonna majandamise strateegiatesse; |
| --- | --- |

15.

soovitab põuaohu ohjeldamise valdkonnas rakendada ennetusmeetmeid, sealhulgas tagajärgede minimeerimise strateegiaid, ning lisada need vesikonna majandamise strateegiatesse;

| 16. | tunnistab vajadust uurida ja arendada uusi tulekahjude ennetamise ja avastamise ning tulekustutusabi meetodeid, kasutades satelliite ja muid kaasaegseid tehnoloogiaid; usub, et tulekahjude ja üleujutuste ohjeldamiseks on oluline võtta kasutusele uued infotehnoloogiad (nt geograafilise informatsiooni süsteem); rõhutab uue tuvastustehnoloogia tähtsat rolli loodusõnnetuste ennetamisel; |
| --- | --- |

16.

tunnistab vajadust uurida ja arendada uusi tulekahjude ennetamise ja avastamise ning tulekustutusabi meetodeid, kasutades satelliite ja muid kaasaegseid tehnoloogiaid; usub, et tulekahjude ja üleujutuste ohjeldamiseks on oluline võtta kasutusele uued infotehnoloogiad (nt geograafilise informatsiooni süsteem); rõhutab uue tuvastustehnoloogia tähtsat rolli loodusõnnetuste ennetamisel;

| 17. | soovitab meetmeid metsade kaitsmiseks tulekahjude eest, eriti metsa biomassi jääkide kogumist ja taaskasutamist, põlenud maa kasutuse muutmise keelustamist ja rangemaid karistusi keskkonnaalaste kuritegude, eriti metsatulekahjude põhjustamise eest; on veendunud, et biomassi jääkide kogumine peaks olema reguleeritud, et ennetada kõrbestumise kiirendamist orgaanilise ainese kahandamise ja pinnase kahjustamise läbi, mistõttu pinnas muutub vastuvõtlikumaks põuaohule ja paduvihmast tingitud üleujutuste ohule; |
| --- | --- |

17.

soovitab meetmeid metsade kaitsmiseks tulekahjude eest, eriti metsa biomassi jääkide kogumist ja taaskasutamist, põlenud maa kasutuse muutmise keelustamist ja rangemaid karistusi keskkonnaalaste kuritegude, eriti metsatulekahjude põhjustamise eest; on veendunud, et biomassi jääkide kogumine peaks olema reguleeritud, et ennetada kõrbestumise kiirendamist orgaanilise ainese kahandamise ja pinnase kahjustamise läbi, mistõttu pinnas muutub vastuvõtlikumaks põuaohule ja paduvihmast tingitud üleujutuste ohule;

| 18. | kutsub komisjoni üles esitama tulekahjude ennetamist ja ohjeldamist käsitlevat direktiivi, mis hõlmaks regulaarset andmete kogumist, kaartide ettevalmistamist ja ohupiirkondade määratlemist, tuleohu ohjeldamiskavade ettevalmistamist, eraldatud rahaliste ja teiste vahendite kindlaksmääramist liikmesriikide poolt, erinevate asutuste töö kooskõlastamist, miinimumnõudeid meeskondade väljaõppeks ning keskkonnaalaste kohustuste ja karistuste kehtestamist; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles esitama tulekahjude ennetamist ja ohjeldamist käsitlevat direktiivi, mis hõlmaks regulaarset andmete kogumist, kaartide ettevalmistamist ja ohupiirkondade määratlemist, tuleohu ohjeldamiskavade ettevalmistamist, eraldatud rahaliste ja teiste vahendite kindlaksmääramist liikmesriikide poolt, erinevate asutuste töö kooskõlastamist, miinimumnõudeid meeskondade väljaõppeks ning keskkonnaalaste kohustuste ja karistuste kehtestamist;

| 19. | palub komisjonil soovitada liikmesriikidele, et nad koostaksid tulekahjuohu ja üleujutusohu kaardid, mida võetaks arvesse piirkondliku planeerimise juhtimisel; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil soovitada liikmesriikidele, et nad koostaksid tulekahjuohu ja üleujutusohu kaardid, mida võetaks arvesse piirkondliku planeerimise juhtimisel;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 471.

(2)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 599.

(3)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 414.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0019.

(7)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0068.

(9)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(10)  EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7.

(11)  http://www.europarl.eu.int/intcoop/empa/committee_cult/wg_tsunami_res26mars_en.pdf.

(12)  http://ies.jrc.cec.eu.int.

P6_TA(2006)0225

Energiaühenduse leping

Euroopa Parlamendi resolutsioon energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse poolt energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta (KOM (2005)0435); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse poolt energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta (KOM (2005)0435);

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005);

| — | võttes arvesse energiaühenduse lepingu sõlmimiseks valitud õiguslikku alust, mis tegelikult kitsendab Euroopa Parlamendi rolli, jättes talle õiguse lepingu sõlmimisele nõusolek anda või mitte anda, ilma et Euroopa Parlament tegelikult otsustamismenetluses osaleks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse energiaühenduse lepingu sõlmimiseks valitud õiguslikku alust, mis tegelikult kitsendab Euroopa Parlamendi rolli, jättes talle õiguse lepingu sõlmimisele nõusolek anda või mitte anda, ilma et Euroopa Parlament tegelikult otsustamismenetluses osaleks;

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2006. a seisukohta nõukogu otsuse ettepaneku suhtes sõlmida Euroopa Ühenduse poolt energiaühenduse leping (1), andes nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2006. a seisukohta nõukogu otsuse ettepaneku suhtes sõlmida Euroopa Ühenduse poolt energiaühenduse leping (1), andes nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| 1. | märgib, et energiaühenduse lepingu sõlmimisega loob EÜ teatud mõttes pretsedendi, laiendades ühenduse õigustikku maagaasi ja elektrienergia siseturu valdkonnas üheksale energiaühenduse lepingu osapoolele; |
| --- | --- |

1.

märgib, et energiaühenduse lepingu sõlmimisega loob EÜ teatud mõttes pretsedendi, laiendades ühenduse õigustikku maagaasi ja elektrienergia siseturu valdkonnas üheksale energiaühenduse lepingu osapoolele;

| 2. | nõuab energiaühenduse lepingu osapooltelt Euroopa Liidu põhiõiguste harta täielikku järgimist ja rakendamist; |
| --- | --- |

2.

nõuab energiaühenduse lepingu osapooltelt Euroopa Liidu põhiõiguste harta täielikku järgimist ja rakendamist;

| 3. | märgib ühtlasi, et üheksast lepinguosalisest riigist on kolm kandidaatriigid (Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia), üks on esitanud liitumistaotluse (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik), neli on potentsiaalsed kandidaatriigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik) ja ühes on ÜRO ajutine missioon (Kosovo); |
| --- | --- |

3.

märgib ühtlasi, et üheksast lepinguosalisest riigist on kolm kandidaatriigid (Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia), üks on esitanud liitumistaotluse (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik), neli on potentsiaalsed kandidaatriigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik) ja ühes on ÜRO ajutine missioon (Kosovo);

| 4. | osutab asjaolule, et kui siseturu osas on võetud vastu täiendavad meetmed, mis on töötatud välja siseturgu toetavate vahenditena või mida peetakse vajalikuks mis tahes negatiivsete mõjude kergendamiseks, siis energiaühenduse lepingu puhul ei näe nõukogu otsus selliseid meetmeid ette ja see võib viia tõsise konkurentsi moonutamiseni ELi osapoolte suhtes, kahjustades siseturul kohaldatavaid standardeid; märgib, et sellest tulenevalt käsitletakse tööhõive, sotsiaalse mõju ja ümberkorralduste, töötingimuste, võrdõiguslikkuse, tervishoiu ja turvalisuse, teavitamise ja konsulteerimise ning sotsiaalse dialoogiga seotud küsimusi eraldi vastastikuse mõistmise memorandumis, mille õiguslikku seisundit ei ole täpsustatud; nõuab, et vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaksid komisjon, nõukogu ja asjassepuutuvad valitsused ning et sellest kujundatakse õiguslikult siduv vahend; |
| --- | --- |

4.

osutab asjaolule, et kui siseturu osas on võetud vastu täiendavad meetmed, mis on töötatud välja siseturgu toetavate vahenditena või mida peetakse vajalikuks mis tahes negatiivsete mõjude kergendamiseks, siis energiaühenduse lepingu puhul ei näe nõukogu otsus selliseid meetmeid ette ja see võib viia tõsise konkurentsi moonutamiseni ELi osapoolte suhtes, kahjustades siseturul kohaldatavaid standardeid; märgib, et sellest tulenevalt käsitletakse tööhõive, sotsiaalse mõju ja ümberkorralduste, töötingimuste, võrdõiguslikkuse, tervishoiu ja turvalisuse, teavitamise ja konsulteerimise ning sotsiaalse dialoogiga seotud küsimusi eraldi vastastikuse mõistmise memorandumis, mille õiguslikku seisundit ei ole täpsustatud; nõuab, et vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaksid komisjon, nõukogu ja asjassepuutuvad valitsused ning et sellest kujundatakse õiguslikult siduv vahend;

| 5. | toetab energiaühenduse lepingu osalisriikide tööturu osapoolte esindajate osalemist Euroopa sektoripõhistes sotsiaaldialoogiga tegelevates komisjonides, kui need on olemas; komisjon peab seda võimaldama; |
| --- | --- |

5.

toetab energiaühenduse lepingu osalisriikide tööturu osapoolte esindajate osalemist Euroopa sektoripõhistes sotsiaaldialoogiga tegelevates komisjonides, kui need on olemas; komisjon peab seda võimaldama;

| 6. | palub nõukogult ja komisjonilt selgitust õigusnormide ja programmide kaasamise kohta, mis puudutavad energiatõhususe parandamist, nõudluse poole tähtsustamist, energia infrastruktuuri uuendamist ja taastuva energia toetamist, et eelkõige vähendada ulatuslikult levinud energiapuudust, sõltuvust energia/süsivesinike impordist ning energia tootmise, transportimise ja tarbimise kahjulikku keskkonnamõju; palub eelkõige selgitust, kuidas energiaühenduse lepingu osapooled tegelikult rakendavad ühenduse õigustikku seoses energiatõhususe, gaasiliste, vedelate ja tahkete saasteainete looduskeskkonda viimise ning kliimamuutusega, kuna see on äärmiselt tähtis, et vältida konkurentsi moonutamist ELi osapoolte suhtes; |
| --- | --- |

6.

palub nõukogult ja komisjonilt selgitust õigusnormide ja programmide kaasamise kohta, mis puudutavad energiatõhususe parandamist, nõudluse poole tähtsustamist, energia infrastruktuuri uuendamist ja taastuva energia toetamist, et eelkõige vähendada ulatuslikult levinud energiapuudust, sõltuvust energia/süsivesinike impordist ning energia tootmise, transportimise ja tarbimise kahjulikku keskkonnamõju; palub eelkõige selgitust, kuidas energiaühenduse lepingu osapooled tegelikult rakendavad ühenduse õigustikku seoses energiatõhususe, gaasiliste, vedelate ja tahkete saasteainete looduskeskkonda viimise ning kliimamuutusega, kuna see on äärmiselt tähtis, et vältida konkurentsi moonutamist ELi osapoolte suhtes;

| 7. | kutsub ettevaatusele kommunaalettevõtete erastamise ja riigimonopolide asendamise suhtes eramonopolidega, kui kogu regulatsioon ei ole paigas, mis tagaks avaliku teenindamise kohustuse, mõistlikud hinnad ja demokraatliku kontrolli; |
| --- | --- |

7.

kutsub ettevaatusele kommunaalettevõtete erastamise ja riigimonopolide asendamise suhtes eramonopolidega, kui kogu regulatsioon ei ole paigas, mis tagaks avaliku teenindamise kohustuse, mõistlikud hinnad ja demokraatliku kontrolli;

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile kõik täiendavad dokumendid, mida komisjon või nõukogu loevad energiaühenduse lepinguga seoses siseturu lahutamatuks osaks, enne nende vastuvõtmist nõukogus või komisjonis; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile kõik täiendavad dokumendid, mida komisjon või nõukogu loevad energiaühenduse lepinguga seoses siseturu lahutamatuks osaks, enne nende vastuvõtmist nõukogus või komisjonis;

| 9. | tunneb muret energiaühenduse lepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse eelnõus nõukogu poolt tehtud muudatuste üle, millega komisjoni ettepanekus sisalduv kohustuslik konsulteerimine Euroopa Parlamendiga muudetakse teavitamistoiminguks, nagu on sätestatud nõukogu otsuse eelnõu artikli 4 lõikes 5; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret energiaühenduse lepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse eelnõus nõukogu poolt tehtud muudatuste üle, millega komisjoni ettepanekus sisalduv kohustuslik konsulteerimine Euroopa Parlamendiga muudetakse teavitamistoiminguks, nagu on sätestatud nõukogu otsuse eelnõu artikli 4 lõikes 5;

| 10. | nõuab, et Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esindajaid ja asjaomaste riikide parlamentide esindajaid teavitatakse komisjoni ja ministrite nõukogu otsustest seoses energiaühenduse lepinguga ja et nendega konsulteeritakse ning et neil esindajatel oleks võimalus teha muudatusettepanekuid; märgib, et Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu peavad arutama sellega seotud menetlust; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esindajaid ja asjaomaste riikide parlamentide esindajaid teavitatakse komisjoni ja ministrite nõukogu otsustest seoses energiaühenduse lepinguga ja et nendega konsulteeritakse ning et neil esindajatel oleks võimalus teha muudatusettepanekuid; märgib, et Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu peavad arutama sellega seotud menetlust;

| 11. | peab soovitavaks, et sätet vastastikuse abi andmise kohta lepinguosalistele riikidele energiavarustuse tõsiste katkestuste korral võiks “eriolukorras ”laiendada teistele naaberriikidele; kutsub nõukogu ja komisjoni siiski üles selgitama “eriolukorra ”tähendust eraldi rakendusmeetmes, mis tuleks saata Euroopa Parlamendile arvamuse saamiseks; |
| --- | --- |

11.

peab soovitavaks, et sätet vastastikuse abi andmise kohta lepinguosalistele riikidele energiavarustuse tõsiste katkestuste korral võiks “eriolukorras ”laiendada teistele naaberriikidele; kutsub nõukogu ja komisjoni siiski üles selgitama “eriolukorra ”tähendust eraldi rakendusmeetmes, mis tuleks saata Euroopa Parlamendile arvamuse saamiseks;

| 12. | palub nõukogult ja komisjonilt selgitust energiaühenduse lepingu tegeliku mõju kohta lepinguosaliste riikide energiasektori reformide toetamisel, kuna Lääne-Balkani riigid näivad olevat varasemas reformietapis; märgib, et neil on eelkõige vaja luua oma energiapoliitika ja institutsioonid tugeval alusel olevate ja igakülgsete energeetikareformide väljatöötamiseks, võttes õigusriigi põhimõtte kõrval arvesse ka energiaturu nõudluse ja pakkumise pooli; |
| --- | --- |

12.

palub nõukogult ja komisjonilt selgitust energiaühenduse lepingu tegeliku mõju kohta lepinguosaliste riikide energiasektori reformide toetamisel, kuna Lääne-Balkani riigid näivad olevat varasemas reformietapis; märgib, et neil on eelkõige vaja luua oma energiapoliitika ja institutsioonid tugeval alusel olevate ja igakülgsete energeetikareformide väljatöötamiseks, võttes õigusriigi põhimõtte kõrval arvesse ka energiaturu nõudluse ja pakkumise pooli;

| 13. | palub nõukogult ja komisjonilt selgitust energiaühenduse lepinguga loodud mitme asutuse, sealhulgas energiaühenduse sekretariaadi ja reguleeriva komitee rolli ja ülesannete kohta; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogult ja komisjonilt selgitust energiaühenduse lepinguga loodud mitme asutuse, sealhulgas energiaühenduse sekretariaadi ja reguleeriva komitee rolli ja ülesannete kohta;

| 14. | palub nõukogult ja komisjonilt selgitust meetmete kohta, mida rahastajad, liikmesriigid ja energiaühenduse lepingus osalevad riigid on võtnud turu läbipaistvuse tagamiseks, eelkõige seoses turul valitsevat seisundit omavate offshore-energiamüüjate arenguga energiaühenduse lepingu valdkonnas ja nende tegevuse laienemisega ELi energiaturgudele; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogult ja komisjonilt selgitust meetmete kohta, mida rahastajad, liikmesriigid ja energiaühenduse lepingus osalevad riigid on võtnud turu läbipaistvuse tagamiseks, eelkõige seoses turul valitsevat seisundit omavate offshore-energiamüüjate arenguga energiaühenduse lepingu valdkonnas ja nende tegevuse laienemisega ELi energiaturgudele;

| 15. | palub nõukogult ja komisjonilt selgitust kriteeriumite kohta, mida kolmandad naaberriigid peavad täitma, et ministrite nõukogu võiks kiita heaks nende nimetamise vaatlejaks või liikmeks; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogult ja komisjonilt selgitust kriteeriumite kohta, mida kolmandad naaberriigid peavad täitma, et ministrite nõukogu võiks kiita heaks nende nimetamise vaatlejaks või liikmeks;

| 16. | nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks ja temaga konsulteeritaks enne energiaühenduse lepingu võimalikku tulevast laiendamist muudele energiaallikatele või -sektoritele; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks ja temaga konsulteeritaks enne energiaühenduse lepingu võimalikku tulevast laiendamist muudele energiaallikatele või -sektoritele;

| 17. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile vähemalt korra aastas kirjalik aruanne saavutuste ja probleemide kohta, mis lepinguosalistel energiaühenduse lepingu rakendamisel on esinenud; on seisukohal, et kõnealune aruanne peab sisaldama vähemalt järgmisi osi:






  — | ühenduse õigustiku rakendamise olukord asjakohases energeetika, sotsiaal- (vastastikuse mõistmise memorandum) ja keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

17.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile vähemalt korra aastas kirjalik aruanne saavutuste ja probleemide kohta, mis lepinguosalistel energiaühenduse lepingu rakendamisel on esinenud; on seisukohal, et kõnealune aruanne peab sisaldama vähemalt järgmisi osi:

—

ühenduse õigustiku rakendamise olukord asjakohases energeetika, sotsiaal- (vastastikuse mõistmise memorandum) ja keskkonna valdkonnas;

| — | ülevaade reguleerivate asutuste tööst, nende vahenditest ja konsultatsioonimenetlusest asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

ülevaade reguleerivate asutuste tööst, nende vahenditest ja konsultatsioonimenetlusest asjaomaste sidusrühmadega;

| — | turgude kontsentratsiooni tase, hindade mõõdukus ning investeeringud uutesse võimsustesse ja võrkudesse; |
| --- | --- |

—

turgude kontsentratsiooni tase, hindade mõõdukus ning investeeringud uutesse võimsustesse ja võrkudesse;

| — | asjaomaste sidusrühmade, eelkõige tööturu osapoolte, tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonide ning kohalike omavalitsuste arvamuste ülevaade; |
| --- | --- |

—

asjaomaste sidusrühmade, eelkõige tööturu osapoolte, tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonide ning kohalike omavalitsuste arvamuste ülevaade;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning energiaühenduse lepingu osalisriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning energiaühenduse lepingu osalisriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0219.

P6_TA(2006)0226

Nepal

Euroopa Parlamendi resolutsioon Nepali kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nepali kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nepali kohta;

| — | võttes arvesse välisasjade komisjoni inimõiguste allkomisjonis 20. veebruaril 2006 toimunud avalikku kuulamist olukorra kohta Nepalis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade komisjoni inimõiguste allkomisjonis 20. veebruaril 2006 toimunud avalikku kuulamist olukorra kohta Nepalis;

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 3. jaanuaril 2006 väljendatud toetust rahu ja demokraatia taastamisele Nepalis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 3. jaanuaril 2006 väljendatud toetust rahu ja demokraatia taastamisele Nepalis;

| — | võttes arvesse eesistujariigi poolt 4. mail 2006 Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni arengute kohta Nepalis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi poolt 4. mail 2006 Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni arengute kohta Nepalis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 1. veebruaril 2005 saatis kuningas Gyanendra valitsuse põhiseadusevastaselt laiali, haaras kogu võimu ja kuulutas välja erakorralise seisukorra; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1. veebruaril 2005 saatis kuningas Gyanendra valitsuse põhiseadusevastaselt laiali, haaras kogu võimu ja kuulutas välja erakorralise seisukorra;

| B. | arvestades, et vägivaldselt mahasurutud meeleavaldused demokraatia ja rahu toetuseks sundisid lõpuks kuninga 24. aprillil 2006 loobuma de facto sõjaväelisest valitsemisest, taastama parlamendi ja andma riigi juhtimise üle seitsmest parteist koosneva liidu moodustatud mitmeparteivalitsusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vägivaldselt mahasurutud meeleavaldused demokraatia ja rahu toetuseks sundisid lõpuks kuninga 24. aprillil 2006 loobuma de facto sõjaväelisest valitsemisest, taastama parlamendi ja andma riigi juhtimise üle seitsmest parteist koosneva liidu moodustatud mitmeparteivalitsusele;

| C. | arvestades, et loodetavasti tähendab tagasipöördumine demokraatia juurde kümme aastat kestnud ja enam kui 13 000 inimese elu nõudnud kodusõja lõppu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et loodetavasti tähendab tagasipöördumine demokraatia juurde kümme aastat kestnud ja enam kui 13 000 inimese elu nõudnud kodusõja lõppu;

| D. | arvestades, et julgeolekujõudude üle piiri läinud tegevus sai rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas ELi ja ÜRO tugeva kriitika osaliseks, kuna protestide käigus hukkus palju inimesi ning vigastatuid ja vahistatuid oli sadu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et julgeolekujõudude üle piiri läinud tegevus sai rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas ELi ja ÜRO tugeva kriitika osaliseks, kuna protestide käigus hukkus palju inimesi ning vigastatuid ja vahistatuid oli sadu;

| E. | arvestades, et Nepali mitmeparteiline valitsus peaminister Girija Prasad Koirala juhtimisel on teatanud rahuläbirääkimiste alustamisest, vastates sellega positiivselt relvarahu pakkumisele Nepali maoistide kommunistliku partei (CPN-M) poolt, mille kuningas oli varem tagasi lükanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Nepali mitmeparteiline valitsus peaminister Girija Prasad Koirala juhtimisel on teatanud rahuläbirääkimiste alustamisest, vastates sellega positiivselt relvarahu pakkumisele Nepali maoistide kommunistliku partei (CPN-M) poolt, mille kuningas oli varem tagasi lükanud;

| F. | arvestades, et taastatud esindajatekoda on vastavalt 2005. aasta novembris seitsmest parteist koosneva liidu ja maoistide vahel saavutatud 12-punktilisele kokkuleppele otsustanud korraldada uue põhiseaduse koostamiseks moodustatava asutava kogu valimised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et taastatud esindajatekoda on vastavalt 2005. aasta novembris seitsmest parteist koosneva liidu ja maoistide vahel saavutatud 12-punktilisele kokkuleppele otsustanud korraldada uue põhiseaduse koostamiseks moodustatava asutava kogu valimised;

| G. | arvestades, et Nepali uus valitsus on tühistanud eelmise valitsuse poolt 8. veebruaril 2006 läbi viidud kohalikud valimised ning on vahistanud viis endist kuningliku valitsuse ministrit, sealhulgas sise- ja välisministri ning valitsuse kõige väljapaistvama esindaja; arvestades, et uus valitsus on ametisse nimetanud ka kohtukomisjoni, mille ülesanne on uurida süüdistusi riigi julgeolekujõudude vastu meeleavaldajate suhtes ülemäärases jõu kasutamises, ning on tagandanud kolme julgeolekujõudude üksuse juhid süüdistuste tõttu ülemäärases jõu kasutamises ja inimõiguste rikkumises demokraatiameelse liikumise mahasurumisel Nepalis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Nepali uus valitsus on tühistanud eelmise valitsuse poolt 8. veebruaril 2006 läbi viidud kohalikud valimised ning on vahistanud viis endist kuningliku valitsuse ministrit, sealhulgas sise- ja välisministri ning valitsuse kõige väljapaistvama esindaja; arvestades, et uus valitsus on ametisse nimetanud ka kohtukomisjoni, mille ülesanne on uurida süüdistusi riigi julgeolekujõudude vastu meeleavaldajate suhtes ülemäärases jõu kasutamises, ning on tagandanud kolme julgeolekujõudude üksuse juhid süüdistuste tõttu ülemäärases jõu kasutamises ja inimõiguste rikkumises demokraatiameelse liikumise mahasurumisel Nepalis;

| H. | arvestades, et valitsus on tühistanud kuus kuninga üheksateistkümnest seadusest meediavabaduse, maareformi ja abigruppide kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valitsus on tühistanud kuus kuninga üheksateistkümnest seadusest meediavabaduse, maareformi ja abigruppide kohta;

| I. | arvestades, et Nepalis rikutakse pidevalt laste kõige põhilisemaid õigusi ning EL on mõistnud hukka laste kasutamise sõduritena Nepali maoistidest mässuliste poolt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Nepalis rikutakse pidevalt laste kõige põhilisemaid õigusi ning EL on mõistnud hukka laste kasutamise sõduritena Nepali maoistidest mässuliste poolt;

| J. | arvestades, et valitsuse 2005. aasta novembris tehtud otsus peatada väljasõidulubade andmine Tiibeti pagulastele edasisõiduks Indiasse on sundinud tuhandeid tiibetlasi Nepali jääma ning see on teravdanud tõsise ülerahvastatuse probleemi tiibetlaste varjupaigas Kathmandus, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valitsuse 2005. aasta novembris tehtud otsus peatada väljasõidulubade andmine Tiibeti pagulastele edasisõiduks Indiasse on sundinud tuhandeid tiibetlasi Nepali jääma ning see on teravdanud tõsise ülerahvastatuse probleemi tiibetlaste varjupaigas Kathmandus,

| 1. | tervitab jõuliselt Nepali tagasipöördumist demokraatliku valitsemiskorra juurde, mis saavutati tänu miljonite kodanike osalemisele rahvaliikumises; |
| --- | --- |

1.

tervitab jõuliselt Nepali tagasipöördumist demokraatliku valitsemiskorra juurde, mis saavutati tänu miljonite kodanike osalemisele rahvaliikumises;

| 2. | väljendab sügavaimat kaastunnet kõikidele meeleavalduste käigus hukkunute või tõsiselt vigastatute perekondadele; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavaimat kaastunnet kõikidele meeleavalduste käigus hukkunute või tõsiselt vigastatute perekondadele;

| 3. | tervitab hiljutisi arenguid Nepalis, ergutades tagasipöördumist poliitilise stabiilsuse juurde, sealhulgas järgmisi samme:






  — | parlamendi taastamine; |
| --- | --- | --- |

3.

tervitab hiljutisi arenguid Nepalis, ergutades tagasipöördumist poliitilise stabiilsuse juurde, sealhulgas järgmisi samme:

—

parlamendi taastamine;

| — | vahevalitsuse moodustamine 2. mail 2006 ja algatus moodustada uue põhiseaduse väljatöötamiseks asutav kogu; |
| --- | --- |

—

vahevalitsuse moodustamine 2. mail 2006 ja algatus moodustada uue põhiseaduse väljatöötamiseks asutav kogu;

| — | ühepoolse kolmekuulise vaherahu väljakuulutamine; |
| --- | --- |

—

ühepoolse kolmekuulise vaherahu väljakuulutamine;

| — | seitsmest parteist koosneva liidu ja maoistide vahel 2005. aasta novembris sõlmitud 12-punktilise rahukokkuleppe taaskinnitamine; |
| --- | --- |

—

seitsmest parteist koosneva liidu ja maoistide vahel 2005. aasta novembris sõlmitud 12-punktilise rahukokkuleppe taaskinnitamine;

| 4. | usub, et parlamendi demokraatliku võimu suveräänsuse taastamine on alles esimene samm tõelise rahu ja püsiva demokraatia poole ning olukorra tugevdamiseks tuleb paljudes valdkondades teha veel olulisi edusamme, sealhulgas:






  — | saavutada demokraatlik järelevalve Nepali kuningliku armee üle ja lõpetada inimõiguste rikkumine kohalike sõjaväeliste rühmituste poolt; |
| --- | --- | --- |

4.

usub, et parlamendi demokraatliku võimu suveräänsuse taastamine on alles esimene samm tõelise rahu ja püsiva demokraatia poole ning olukorra tugevdamiseks tuleb paljudes valdkondades teha veel olulisi edusamme, sealhulgas:

—

saavutada demokraatlik järelevalve Nepali kuningliku armee üle ja lõpetada inimõiguste rikkumine kohalike sõjaväeliste rühmituste poolt;

| — | tegeleda konflikti juurtega ning tagada suurem majanduslik jõukus ja jõukuse parem jaotumine kõikide elanike vahel kogu riigis; |
| --- | --- |

—

tegeleda konflikti juurtega ning tagada suurem majanduslik jõukus ja jõukuse parem jaotumine kõikide elanike vahel kogu riigis;

| — | tagada vähemuste õiguste austamine; |
| --- | --- |

—

tagada vähemuste õiguste austamine;

| — | tagada vajalik võimu üleandmine piirkondlikule ja kohalikule tasandile; |
| --- | --- |

—

tagada vajalik võimu üleandmine piirkondlikule ja kohalikule tasandile;

| — | luua esinduslikum valimissüsteem; |
| --- | --- |

—

luua esinduslikum valimissüsteem;

| 5. | tervitab kolmekuulise vaherahu väljakuulutamist maoistide poolt ja ergutab neid sellega mitte piirduma, loobudes lõplikult vägivallast ja pöördudes tagasi poliitilisele areenile; |
| --- | --- |

5.

tervitab kolmekuulise vaherahu väljakuulutamist maoistide poolt ja ergutab neid sellega mitte piirduma, loobudes lõplikult vägivallast ja pöördudes tagasi poliitilisele areenile;

| 6. | nõuab parlamendivalimiste kiiret korraldamist ja soovitab saata valimisi jälgima ELi missiooni; nõuab, et Euroopa Parlament lähetaks seniks Nepali ajutise delegatsiooni olukorda hindama ja kõikide asjaomaste jõududega läbirääkimisi pidama; |
| --- | --- |

6.

nõuab parlamendivalimiste kiiret korraldamist ja soovitab saata valimisi jälgima ELi missiooni; nõuab, et Euroopa Parlament lähetaks seniks Nepali ajutise delegatsiooni olukorda hindama ja kõikide asjaomaste jõududega läbirääkimisi pidama;

| 7. | on sügavalt mures mõlema poole toime pandud väidetavate kohtuväliste hukkamiste, laialt levinud piinamise, karistamatuse ja muude inimõiguste rikkumiste pärast; palub Nepali valitsusel ja konflikti teistel osalistel teha kõik endast oleneva, et tagada inimõiguste rikkumiste, sealhulgas teadmata kadumajäämiste lahendamata juhtumite täielik ja läbipaistev uurimine ning rõhutab, et süüdlaste asjakohane karistamine on ühiskondliku rahu taaskehtestamiseks väga oluline; |
| --- | --- |

7.

on sügavalt mures mõlema poole toime pandud väidetavate kohtuväliste hukkamiste, laialt levinud piinamise, karistamatuse ja muude inimõiguste rikkumiste pärast; palub Nepali valitsusel ja konflikti teistel osalistel teha kõik endast oleneva, et tagada inimõiguste rikkumiste, sealhulgas teadmata kadumajäämiste lahendamata juhtumite täielik ja läbipaistev uurimine ning rõhutab, et süüdlaste asjakohane karistamine on ühiskondliku rahu taaskehtestamiseks väga oluline;

| 8. | rõhutab, et viivitamata tuleb lõpetada meediavabaduse piiramine ning kõik poliitvangid, sealhulgas ajakirjanikud ja inimõiguste aktivistid vabastada; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et viivitamata tuleb lõpetada meediavabaduse piiramine ning kõik poliitvangid, sealhulgas ajakirjanikud ja inimõiguste aktivistid vabastada;

| 9. | tervitab asjaolu, et valitsus on juba tühistanud terve rea vastuolulisi kuninga korraldusi, mis piiravad ajakirjandusvabadust ja millega kehtestatakse kontroll valitsusväliste organisatsioonide üle; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et valitsus on juba tühistanud terve rea vastuolulisi kuninga korraldusi, mis piiravad ajakirjandusvabadust ja millega kehtestatakse kontroll valitsusväliste organisatsioonide üle;

| 10. | rõhutab Euroopa Parlamendi toetust 2005. aasta aprillis loodud ÜRO inimõiguste büroole Nepalis, mis peab jätkama inimõigustealase olukorra hoolikat jälgimist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab Euroopa Parlamendi toetust 2005. aasta aprillis loodud ÜRO inimõiguste büroole Nepalis, mis peab jätkama inimõigustealase olukorra hoolikat jälgimist;

| 11. | toetab Nepali uue valitsuse otsust külmutada eelmise administratsiooni sõjalennukite ja relvade ostud ning sõjaväelaste värbamine ja kutsub nõukogu ja liikmesriike üles jätkama sõjalise abi külmutamist; |
| --- | --- |

11.

toetab Nepali uue valitsuse otsust külmutada eelmise administratsiooni sõjalennukite ja relvade ostud ning sõjaväelaste värbamine ja kutsub nõukogu ja liikmesriike üles jätkama sõjalise abi külmutamist;

| 12. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles looma Nepali peamistest partneritest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest (EL, USA, India ja ÜRO) koosneva siderühma, et tagada Nepali küsimuses kooskõlastatud rahvusvaheline tegevus; teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament nimetaks olukorda jälgima eriraportööri; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles looma Nepali peamistest partneritest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest (EL, USA, India ja ÜRO) koosneva siderühma, et tagada Nepali küsimuses kooskõlastatud rahvusvaheline tegevus; teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament nimetaks olukorda jälgima eriraportööri;

| 13. | palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel toetada rahuprotsessi:






  — | abistades kõiki relvarühmitusi demobiliseerimisel ja desarmeerimisel; |
| --- | --- | --- |

13.

palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel toetada rahuprotsessi:

—

abistades kõiki relvarühmitusi demobiliseerimisel ja desarmeerimisel;

| — | kasutades arengu- ja humanitaarabi rahu ja majandusarengu tugevdamiseks; |
| --- | --- |

—

kasutades arengu- ja humanitaarabi rahu ja majandusarengu tugevdamiseks;

| — | saates Nepali inimõiguste vaatlejad; |
| --- | --- |

—

saates Nepali inimõiguste vaatlejad;

| — | ergutades rahvusvahelisi finantsorganisatsioone seadma prioriteediks makromajanduslikku stabiilsust ja läbipaistvust, mitte sundima õrnale demokraatiale peale ambitsioonikaid majandusreformide ettepanekuid; |
| --- | --- |

—

ergutades rahvusvahelisi finantsorganisatsioone seadma prioriteediks makromajanduslikku stabiilsust ja läbipaistvust, mitte sundima õrnale demokraatiale peale ambitsioonikaid majandusreformide ettepanekuid;

| 14. | õhutab nõukogu ja komisjoni tegema tihedat koostööd ÜRO ja rahvusvahelise üldsuse teiste liikmetega, et toetada Nepali valitsust teel demokraatia poole; |
| --- | --- |

14.

õhutab nõukogu ja komisjoni tegema tihedat koostööd ÜRO ja rahvusvahelise üldsuse teiste liikmetega, et toetada Nepali valitsust teel demokraatia poole;

| 15. | palub nõukogul ja komisjonil pakkuda täiendavad tehnilist, logistilist ja finantsabi Nepalile, sealhulgas relvarahu järelevalvemissiooni praktilisel kavandamisel koostöös teiste abiandjatega, kui Nepal peaks seda taotlema; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul ja komisjonil pakkuda täiendavad tehnilist, logistilist ja finantsabi Nepalile, sealhulgas relvarahu järelevalvemissiooni praktilisel kavandamisel koostöös teiste abiandjatega, kui Nepal peaks seda taotlema;

| 16. | palub nõukogul kaaluda eriesindaja nimetamist Nepali, kelle ülesanne oleks ergutada tundliku üleminekuperioodi ajal Nepali suhtes ELi poolt võetavaid poliitilisi kohutusi ning tugevdada ELi poliitilist analüüsi ja teadmiste taset; |
| --- | --- |

16.

palub nõukogul kaaluda eriesindaja nimetamist Nepali, kelle ülesanne oleks ergutada tundliku üleminekuperioodi ajal Nepali suhtes ELi poolt võetavaid poliitilisi kohutusi ning tugevdada ELi poliitilist analüüsi ja teadmiste taset;

| 17. | nõuab uuesti 2002. aasta Londoni rahvusvahelise konverentsi järelkohtumise korraldamist peamiste partnerite siderühma poolt, millel tuleks määratleda Nepali rahuprotsessi tugevdamiseks vajalikud põhimõtted ja väärtused; tervitab Nepali kodanikuühiskonna aktivistide kavatsust alustada seda protsessi järgmisel aastal omapoolse konverentsi korraldamisega Kathmandus; |
| --- | --- |

17.

nõuab uuesti 2002. aasta Londoni rahvusvahelise konverentsi järelkohtumise korraldamist peamiste partnerite siderühma poolt, millel tuleks määratleda Nepali rahuprotsessi tugevdamiseks vajalikud põhimõtted ja väärtused; tervitab Nepali kodanikuühiskonna aktivistide kavatsust alustada seda protsessi järgmisel aastal omapoolse konverentsi korraldamisega Kathmandus;

| 18. | palub Nepali valitsusel kaitsta Tiibeti pagulasi läbisõidul Indiasse ja lõpetada viivitamatult väljasõidulubade andmise peatamine; |
| --- | --- |

18.

palub Nepali valitsusel kaitsta Tiibeti pagulasi läbisõidul Indiasse ja lõpetada viivitamatult väljasõidulubade andmise peatamine;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Nepali vahevalitsusele, kuningas Gyanendrale, India valitsusele ja teiste Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooni liikmesriikide valitsustele ning ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste ülemkomissarile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Nepali vahevalitsusele, kuningas Gyanendrale, India valitsusele ja teiste Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooni liikmesriikide valitsustele ning ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste ülemkomissarile.

P6_TA(2006)0227

Sri Lanka

Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Sri Lankal

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse relvakonflikti, mis on lõhestanud Sri Lankat alates 1983. aastast ja põhjustanud üle 60 000 inimese surma ja üle 800 000 inimese ümberasustamise; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvakonflikti, mis on lõhestanud Sri Lankat alates 1983. aastast ja põhjustanud üle 60 000 inimese surma ja üle 800 000 inimese ümberasustamise;

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2000. aasta (1), 14. märtsi 2002. aasta (2) ja 20. novembri 2003. aasta (3) resolutsioone Sri Lanka kohta ning 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni (4) ELi abi kohta tsunami ohvritele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2000. aasta (1), 14. märtsi 2002. aasta (2) ja 20. novembri 2003. aasta (3) resolutsioone Sri Lanka kohta ning 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni (4) ELi abi kohta tsunami ohvritele;

| — | võttes arvesse 2002. aasta detsembri Oslo deklaratsiooni, milles Sri Lanka valitsus ja Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrid (Tamili Tiigrid) leppisid kokku püüdes säilitada Sri Lanka ühtsus, muutes selle föderaalriigiks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta detsembri Oslo deklaratsiooni, milles Sri Lanka valitsus ja Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrid (Tamili Tiigrid) leppisid kokku püüdes säilitada Sri Lanka ühtsus, muutes selle föderaalriigiks;

| — | võttes arvesse 10. juuni 2003. aasta Tokio ülesehituse ja arengu deklaratsiooni, milles seoti doonorriikide abi edusammudega rahuprotsessis, rõhutades vajadust järgida Sri Lanka valitsuse ja Tamili Tiigrite vahelist 23. veebruraril 2002. aastal jõustunud relvarahu kokkulepet, kaasata läbirääkimistele moslemivähemus, tagada inimõiguste kaitse ja edendamine, tagada sooline võrdõiguslikkus ning liikuda lõpliku poliitilise lahenduse suunas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuni 2003. aasta Tokio ülesehituse ja arengu deklaratsiooni, milles seoti doonorriikide abi edusammudega rahuprotsessis, rõhutades vajadust järgida Sri Lanka valitsuse ja Tamili Tiigrite vahelist 23. veebruraril 2002. aastal jõustunud relvarahu kokkulepet, kaasata läbirääkimistele moslemivähemus, tagada inimõiguste kaitse ja edendamine, tagada sooline võrdõiguslikkus ning liikuda lõpliku poliitilise lahenduse suunas;

| — | võttes arvese 26. detsembri 2004. aasta purustava tsunami tagajärjel ELi ja rahvusvahelise üldsuse poolt antud toetust; |
| --- | --- |

—

võttes arvese 26. detsembri 2004. aasta purustava tsunami tagajärjel ELi ja rahvusvahelise üldsuse poolt antud toetust;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et konflikt Sri Lankal on toonud kaasa üle 60 000 inimese surma, üle 800 000 inimese ümberasustamise ning pidurdanud saareriigi majanduskasvu ja -arengut, põhjustades äärmist viletsust üle kogu Sri Lanka väga paljudele inimestele, kes peavad, pärast seda, kui tsunami nende elukorralduse segi paiskas, kannatama uue vägivallalaine hoogustumise tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et konflikt Sri Lankal on toonud kaasa üle 60 000 inimese surma, üle 800 000 inimese ümberasustamise ning pidurdanud saareriigi majanduskasvu ja -arengut, põhjustades äärmist viletsust üle kogu Sri Lanka väga paljudele inimestele, kes peavad, pärast seda, kui tsunami nende elukorralduse segi paiskas, kannatama uue vägivallalaine hoogustumise tõttu;

| B. | arvestades, et Jaffna poolsaarel, Trincomalees ja Batticaloas on toimunud lõputult rünnakuid ning ametlikult registreeritud relvarahu rikkumiste arv ulatub tuhandetesse, kusjuures enamiku neist on toime pannud Tamili Tiigrid. |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Jaffna poolsaarel, Trincomalees ja Batticaloas on toimunud lõputult rünnakuid ning ametlikult registreeritud relvarahu rikkumiste arv ulatub tuhandetesse, kusjuures enamiku neist on toime pannud Tamili Tiigrid.

| C. | arvestades, et Sri Lanka sõjaväe ülemjuhataja kindralleitnant Sarath Fonseka atentaadikatsega 25. aprillil 2006. aastal, Sri Lanka välisministri Lakshman Kadirgamari mõrvaga 2005. aasta augustis ja parlamendiliikme Joseph Pararajasingha mõrvaga 2005. aasta detsembris ning rünnakuga Sri Lanka Järelevalvemissiooni (SLMM) Batticaloa büroo vastu 13. jaanuaril 2006. aastal on teadlikult püütud pingeid teravdada, et lõpetada relvarahu kokkuleppe. |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Sri Lanka sõjaväe ülemjuhataja kindralleitnant Sarath Fonseka atentaadikatsega 25. aprillil 2006. aastal, Sri Lanka välisministri Lakshman Kadirgamari mõrvaga 2005. aasta augustis ja parlamendiliikme Joseph Pararajasingha mõrvaga 2005. aasta detsembris ning rünnakuga Sri Lanka Järelevalvemissiooni (SLMM) Batticaloa büroo vastu 13. jaanuaril 2006. aastal on teadlikult püütud pingeid teravdada, et lõpetada relvarahu kokkuleppe.

| D. | arvestades, et 11. mail 2006 ründasid Tamili Tiigrid laeva, mille pardal oli 710 puhkuselt naasvat relvastamata julgeolekujõudude liiget ja SLMM liikmed, kes lehvitasid SLMMi lippu, uputades ühe laeva saatvatest mereväe suurtükipaatidest ja tappes 18 meeskonnaliiget; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 11. mail 2006 ründasid Tamili Tiigrid laeva, mille pardal oli 710 puhkuselt naasvat relvastamata julgeolekujõudude liiget ja SLMM liikmed, kes lehvitasid SLMMi lippu, uputades ühe laeva saatvatest mereväe suurtükipaatidest ja tappes 18 meeskonnaliiget;

| E. | arvestades, et tänavu on Sri Lankal rünnakute ja vägivalla tagajärjel hukkunud üle 300 inimese; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tänavu on Sri Lankal rünnakute ja vägivalla tagajärjel hukkunud üle 300 inimese;

| F. | arvestades, et SLMMi rahvusvaheliste liikmete sõnul ohustab hiljutine vägivallapuhang järsult 2002. aastal Norra vahendajate abil sõlmitud relvarahu, mida juba eelnevalt on nõrgestanud terve rida rikkumisi, sealhulgas varitsustegevus, inimröövid, ähvardamine, tapmised, piinamised ja lapssõdurite värbamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et SLMMi rahvusvaheliste liikmete sõnul ohustab hiljutine vägivallapuhang järsult 2002. aastal Norra vahendajate abil sõlmitud relvarahu, mida juba eelnevalt on nõrgestanud terve rida rikkumisi, sealhulgas varitsustegevus, inimröövid, ähvardamine, tapmised, piinamised ja lapssõdurite värbamine;

| G. | arvestades, et pärast esimest vooru, mis peeti 2006. aasta veebruaris Genfis, on rahuläbirääkimised taas määramata ajaks katkestatud, kuna Tamili Tiigrid loobusid 2006. aasta aprillis osalemast teises voorus, seades ohtu poliitilise kokkulepe sõlmimise võimaluse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast esimest vooru, mis peeti 2006. aasta veebruaris Genfis, on rahuläbirääkimised taas määramata ajaks katkestatud, kuna Tamili Tiigrid loobusid 2006. aasta aprillis osalemast teises voorus, seades ohtu poliitilise kokkulepe sõlmimise võimaluse;

| H. | arvestades, et taastatavasse rahuprotsessi tuleb püüda kaasata erinevaid Sri Lanka kogukondi ja poliitilisi organisatsioone, sealhulgas moslemikogukonna esindajaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et taastatavasse rahuprotsessi tuleb püüda kaasata erinevaid Sri Lanka kogukondi ja poliitilisi organisatsioone, sealhulgas moslemikogukonna esindajaid;

| I. | arvestades, et inimõiguste organisatsioonid ei ole olnud võimelised inimõiguste rikkumisi tõhusalt uurima ning SLMMil ei ole volitusi selliseid rikkumisi iseseisvalt uurida, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste organisatsioonid ei ole olnud võimelised inimõiguste rikkumisi tõhusalt uurima ning SLMMil ei ole volitusi selliseid rikkumisi iseseisvalt uurida,

| 1. | tervitab palavalt Sri Lanka valitsuse ja Tamili Tiigrite 2006. aasta veebruari otsust istuda taas läbirääkimistelaua taha ning mõistab hukka Tamili Tiigrite ühepoolse keeldumise osalemast läbirääkimiste teises voorus, mis pidi aset leidma 2006. aasta aprillis Genfis; |
| --- | --- |

1.

tervitab palavalt Sri Lanka valitsuse ja Tamili Tiigrite 2006. aasta veebruari otsust istuda taas läbirääkimistelaua taha ning mõistab hukka Tamili Tiigrite ühepoolse keeldumise osalemast läbirääkimiste teises voorus, mis pidi aset leidma 2006. aasta aprillis Genfis;

| 2. | kutsub Tamili Tiigreid üles jätkama viivitamatult Sri Lanka valitsusega rahuläbirääkimisi, olema valmis relvi ära andma ning valmistama ette pinnast konflikti lõplikuks lahendamiseks poliitilisel teel; |
| --- | --- |

2.

kutsub Tamili Tiigreid üles jätkama viivitamatult Sri Lanka valitsusega rahuläbirääkimisi, olema valmis relvi ära andma ning valmistama ette pinnast konflikti lõplikuks lahendamiseks poliitilisel teel;

| 3. | mõistab teravalt hukka Tamili Tiigrite rünnakute uue hoogustumise, mõlema poole poolt toime pandud rohkearvulised inimõiguste rikkumised ning relvarahukokkuleppe pideva rikkumise; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka Tamili Tiigrite rünnakute uue hoogustumise, mõlema poole poolt toime pandud rohkearvulised inimõiguste rikkumised ning relvarahukokkuleppe pideva rikkumise;

| 4. | avaldab kahetsust seoses Tamili Tiigrite poolt merel toime pandud relvarahu kokkuleppe rikkumistega, eelkõige seoses 11. mail 2006. aastal Sri Lanka mereväe vastu toimunud rünnakuga, mis põhjustas olulisi kaotusi ja mille tulemusel sattusid SLMMi liikmed suurde ohtu; |
| --- | --- |

4.

avaldab kahetsust seoses Tamili Tiigrite poolt merel toime pandud relvarahu kokkuleppe rikkumistega, eelkõige seoses 11. mail 2006. aastal Sri Lanka mereväe vastu toimunud rünnakuga, mis põhjustas olulisi kaotusi ja mille tulemusel sattusid SLMMi liikmed suurde ohtu;

| 5. | kutsub relvarahu kokkuleppe osapooli üles tagama SLMMi turvalisus, et võimaldada sellel oma missiooni täita, arvestades, et tegu on relvastamata organisatsiooniga, mille kutsusid ühiselt ellu Sri Lanka valitsus ja Tamili Tiigrid, et teostada järelevalvet relvarahu kokkuleppe täitmise suhtes; tänab selles osalevaid riike — Taanit, Soomet, Islandit, Norrat ja Rootsit — nende hindamatu panuse eest; |
| --- | --- |

5.

kutsub relvarahu kokkuleppe osapooli üles tagama SLMMi turvalisus, et võimaldada sellel oma missiooni täita, arvestades, et tegu on relvastamata organisatsiooniga, mille kutsusid ühiselt ellu Sri Lanka valitsus ja Tamili Tiigrid, et teostada järelevalvet relvarahu kokkuleppe täitmise suhtes; tänab selles osalevaid riike — Taanit, Soomet, Islandit, Norrat ja Rootsit — nende hindamatu panuse eest;

| 6. | kutsub üles nii Tamili Tiigreid kui Sri Lanka valitsust hoiduma tegudest, mis võivad ohustada rahuprotsessi, eelkõige hoiduma tsiviilisikute ründamisest; |
| --- | --- |

6.

kutsub üles nii Tamili Tiigreid kui Sri Lanka valitsust hoiduma tegudest, mis võivad ohustada rahuprotsessi, eelkõige hoiduma tsiviilisikute ründamisest;

| 7. | avaldab hukkamõistu seoses laste jälestusväärse ärakasutamisega sõduriks värbamise teel, mis kujutab endast sõjakuritegu, ning kutsub mässuliste rühmitusi ja eelkõige Tamili Tiigreid üles loobuma kõnealusest praktikast, vabastama värvatud lapsed ning tegema avalduse, milles kinnitatakse, et nad tulevikus enam lapssõdureid ei kasuta; õhutab Sri Lanka valitsust võtma õiguslikke meetmeid nimetatud tava kaotamiseks ja kriminaliseerimiseks; |
| --- | --- |

7.

avaldab hukkamõistu seoses laste jälestusväärse ärakasutamisega sõduriks värbamise teel, mis kujutab endast sõjakuritegu, ning kutsub mässuliste rühmitusi ja eelkõige Tamili Tiigreid üles loobuma kõnealusest praktikast, vabastama värvatud lapsed ning tegema avalduse, milles kinnitatakse, et nad tulevikus enam lapssõdureid ei kasuta; õhutab Sri Lanka valitsust võtma õiguslikke meetmeid nimetatud tava kaotamiseks ja kriminaliseerimiseks;

| 8. | märgib, et Tamili Tiigrid ei esinda kõiki Sri Lankal elavaid tamili rahvaid ning kutsub Tamili Tiigreid üles võimaldama Sri Lanka põhja- ja idaosas poliitilist pluralismi ja erinevatel rühmadel oma häält kuuldavaks teha, et tagada kõikide rahvaste ja kogukondade huvide kaitse; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Tamili Tiigrid ei esinda kõiki Sri Lankal elavaid tamili rahvaid ning kutsub Tamili Tiigreid üles võimaldama Sri Lanka põhja- ja idaosas poliitilist pluralismi ja erinevatel rühmadel oma häält kuuldavaks teha, et tagada kõikide rahvaste ja kogukondade huvide kaitse;

| 9. | mõistab teravalt hukka tamilikeelse ajakirjanduse ja tamiliorganisatsioonide tagakiusamise ning nõuab Mayilvaganam Nimalarajani ja Dharmeratnam Sivarami ning kahe ajalehe Uthayan toimetuse töötaja mõrva üksikasjalikku uurimist; |
| --- | --- |

9.

mõistab teravalt hukka tamilikeelse ajakirjanduse ja tamiliorganisatsioonide tagakiusamise ning nõuab Mayilvaganam Nimalarajani ja Dharmeratnam Sivarami ning kahe ajalehe Uthayan toimetuse töötaja mõrva üksikasjalikku uurimist;

| 10. | märgib, et Sri Lanka hiljutine valimine ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks muudab valitsuse jaoks kohustuslikuks kõige kõrgemate inimõiguste edendamise ja kaitse standardite järgimise; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Sri Lanka hiljutine valimine ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks muudab valitsuse jaoks kohustuslikuks kõige kõrgemate inimõiguste edendamise ja kaitse standardite järgimise;

| 11. | tervitab seetõttu Sri Lanka inimõigustekomisjoni uute liikmete väljakuulutamist; rõhutab vajadust korraldada kõigi julgeolekujõudude ja relvastatud rühmituste poolt toime pandud väidetavate inimõiguste rikkumiste suhtes sõltumatu ja tõhus uurimine ning tuua nende täideviijad kooskõlas rahvusvaheliste õiglase kohtumõistmise standarditega kohtu ette; nõuab, et kõik osapooled sõlmiksid laiaulatusliku inimõigustealase kokkuleppe, millele saaks tugineda tulevased rahuläbirääkimised; |
| --- | --- |

11.

tervitab seetõttu Sri Lanka inimõigustekomisjoni uute liikmete väljakuulutamist; rõhutab vajadust korraldada kõigi julgeolekujõudude ja relvastatud rühmituste poolt toime pandud väidetavate inimõiguste rikkumiste suhtes sõltumatu ja tõhus uurimine ning tuua nende täideviijad kooskõlas rahvusvaheliste õiglase kohtumõistmise standarditega kohtu ette; nõuab, et kõik osapooled sõlmiksid laiaulatusliku inimõigustealase kokkuleppe, millele saaks tugineda tulevased rahuläbirääkimised;

| 12. | õhutab mõlemaid pooli loobuma hea tahte avaldusena isikuvastaste maamiinide kasutamist ning osalema nende kõrvaldamisel; on seisukohal, et Sri Lanka valitsus peaks andma eeskuju ja allkirjastama 1997. aasta Ottawa isikuvastaste maamiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni ning Tamili Tiigrid peaksid allkirjastama Genfi Kutsungi (Geneva Call) isikuvastaste maamiinide kasutamisest loobumise lepingu (“Deed of Commitment”); |
| --- | --- |

12.

õhutab mõlemaid pooli loobuma hea tahte avaldusena isikuvastaste maamiinide kasutamist ning osalema nende kõrvaldamisel; on seisukohal, et Sri Lanka valitsus peaks andma eeskuju ja allkirjastama 1997. aasta Ottawa isikuvastaste maamiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni ning Tamili Tiigrid peaksid allkirjastama Genfi Kutsungi (Geneva Call) isikuvastaste maamiinide kasutamisest loobumise lepingu (“Deed of Commitment”);

| 13. | avaldab muret seoses sellega, et rahvusvahelise abi jagamise kokkulepet pole seni rakendatud; on seisukohal, et ELi ja teiste rahvusvaheliste annetajate poolt seoses tsunamiga Sri Lankale saadetud abi tuleks kasutada kõigi katastroofi ohvrite abistamiseks, hoolimata nende etnilisest või religioossest kuuluvusest; avaldab muret seoses tsunami tagajärjel antud toetuste kasutamisega ja jagamisega, kuna sellel pole olnud oodatud mõju ohvrite igapäevaelule ega Sri Lanka taastamisele; märgib, et tsunami tagajärgede kõrvaldamise keskuse tegevuse blokeerimine poliitilistel põhjustel on juba toonud kaasa viivituse 50 miljoni eurot suuruse toetuse üleandmisel, takistades taastamistöid Sri Lanka põhja- ja idaosas; |
| --- | --- |

13.

avaldab muret seoses sellega, et rahvusvahelise abi jagamise kokkulepet pole seni rakendatud; on seisukohal, et ELi ja teiste rahvusvaheliste annetajate poolt seoses tsunamiga Sri Lankale saadetud abi tuleks kasutada kõigi katastroofi ohvrite abistamiseks, hoolimata nende etnilisest või religioossest kuuluvusest; avaldab muret seoses tsunami tagajärjel antud toetuste kasutamisega ja jagamisega, kuna sellel pole olnud oodatud mõju ohvrite igapäevaelule ega Sri Lanka taastamisele; märgib, et tsunami tagajärgede kõrvaldamise keskuse tegevuse blokeerimine poliitilistel põhjustel on juba toonud kaasa viivituse 50 miljoni eurot suuruse toetuse üleandmisel, takistades taastamistöid Sri Lanka põhja- ja idaosas;

| 14. | avaldab kahetsust, et vajadus suurte kaitsekulude järele on juba pikki aastaid takistanud hädavajalikke investeeringuid majandus- ja sotsiaalsesse infrastruktuuri Sri Lankal; |
| --- | --- |

14.

avaldab kahetsust, et vajadus suurte kaitsekulude järele on juba pikki aastaid takistanud hädavajalikke investeeringuid majandus- ja sotsiaalsesse infrastruktuuri Sri Lankal;

| 15. | kutsub liikmesriike üles tegema kõike endast olenevat, et peatada Tamili Tiigrite ebaseaduslikud katsed maksustada sunniviisiliselt Euroopa Liidus elavat tamili kogukonda; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles tegema kõike endast olenevat, et peatada Tamili Tiigrite ebaseaduslikud katsed maksustada sunniviisiliselt Euroopa Liidus elavat tamili kogukonda;

| 16. | kutsub üles komisjoni ja liikmesriike järgima selle protsessi raames teiste riikide eeskuju ning külmutama liikmesriikides Tamili Tiigritega seostatavad pangaarved, säästud ja äriühingud; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles komisjoni ja liikmesriike järgima selle protsessi raames teiste riikide eeskuju ning külmutama liikmesriikides Tamili Tiigritega seostatavad pangaarved, säästud ja äriühingud;

| 17. | tunnustab ELi kinnitust mitte võtta üheski liikmesriigis kuni edasiste teadeteni vastu Tamili Tiigrite delegatsioone ning tervitab seda, et EL kaalub võimalust lülitada Tamili Tiigrid ametlikku terroristlike organisatsioonide nimekirja; |
| --- | --- |

17.

tunnustab ELi kinnitust mitte võtta üheski liikmesriigis kuni edasiste teadeteni vastu Tamili Tiigrite delegatsioone ning tervitab seda, et EL kaalub võimalust lülitada Tamili Tiigrid ametlikku terroristlike organisatsioonide nimekirja;

| 18. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tegema jätkuvaid jõupingutusi Sri Lanka konfliktile õiglase ja jätkusuutliku lahenduse leidmiseks ning kordab oma toetusavaldust kogu Sri Lanka rahvale ja Sri Lanka presidendile Mahinda Rajapaksele, kes astuvad üheskoos vastu tulevastele väljakutsetele; |
| --- | --- |

18.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tegema jätkuvaid jõupingutusi Sri Lanka konfliktile õiglase ja jätkusuutliku lahenduse leidmiseks ning kordab oma toetusavaldust kogu Sri Lanka rahvale ja Sri Lanka presidendile Mahinda Rajapaksele, kes astuvad üheskoos vastu tulevastele väljakutsetele;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sri-Lanka doonorriikide rühma (Sri Lanka Donor Co-Chairs Group) teistele liikmetele (Norra, USA ja Jaapan), ÜRO peasekretärile, Šveitsi valitsusele, Sri Lanka ja teiste Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Organisatsiooni liikmesriikide valitsusele ning Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigritele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sri-Lanka doonorriikide rühma (Sri Lanka Donor Co-Chairs Group) teistele liikmetele (Norra, USA ja Jaapan), ÜRO peasekretärile, Šveitsi valitsusele, Sri Lanka ja teiste Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Organisatsiooni liikmesriikide valitsusele ning Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigritele.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 278.

(2)  ELT C 47 E, 27.2.2003, lk 613.

(3)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 527.

(4)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 147.

P6_TA(2006)0228

Taiwan

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon Taiwani kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2002. aasta resolutsiooni Taiwanile vaatleja staatuse andmise kohta 2002. aasta mais toimuval maailma terviseassamblee (WHA) aastaistungil Genfis (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2002. aasta resolutsiooni Taiwanile vaatleja staatuse andmise kohta 2002. aasta mais toimuval maailma terviseassamblee (WHA) aastaistungil Genfis (1);

| — | võttes arvesse oma 15. mai 2003. aasta resolutsiooni Taiwani kohta (56. maailma terviseassamblee) (2), milles nõuti Taiwanile vaatleja staatuse andmist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. mai 2003. aasta resolutsiooni Taiwani kohta (56. maailma terviseassamblee) (2), milles nõuti Taiwanile vaatleja staatuse andmist;

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooi komisjoni teatise kohta “Euroopa ja Aasia: tõhustatud koostöö strateegiline raamistik” (3), milles tunnistati vajadust teha Aasiaga tihedat koostööd mitmepoolsete organisatsioonide kaudu, nt võideldes HIV/AIDSi vastu piirkonnas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) abiga, ning võeti seisukoht, et kõik Aasia demokraatiad, sh Taiwan, peaksid saama osaleda WHOs; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooi komisjoni teatise kohta “Euroopa ja Aasia: tõhustatud koostöö strateegiline raamistik” (3), milles tunnistati vajadust teha Aasiaga tihedat koostööd mitmepoolsete organisatsioonide kaudu, nt võideldes HIV/AIDSi vastu piirkonnas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) abiga, ning võeti seisukoht, et kõik Aasia demokraatiad, sh Taiwan, peaksid saama osaleda WHOs;

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | võttes arvesse vajadust, et kõik maailma osad osaleksid otseselt ja takistamatult rahvusvahelistes tervisealase koostöö võrgustikes, foorumites ja programmides, eriti arvestades tänapäeval erinevate nakkushaiguste (nt linnugripp, äge hingamisteede sündroom (SARS)) piiriülese leviku suurenenud tõenäosust; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse vajadust, et kõik maailma osad osaleksid otseselt ja takistamatult rahvusvahelistes tervisealase koostöö võrgustikes, foorumites ja programmides, eriti arvestades tänapäeval erinevate nakkushaiguste (nt linnugripp, äge hingamisteede sündroom (SARS)) piiriülese leviku suurenenud tõenäosust;

| B. | arvestades, et WHO on lubanud vaatlejatel organisatsiooni tegevuses osaleda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et WHO on lubanud vaatlejatel organisatsiooni tegevuses osaleda;

| C. | arvestades, et komisjon on juba teatanud oma pooldavast suhtumisest Taiwani ja WHO sidemete tugevdamisse niivõrd, kui WHO eeskirjad seda lubavad; arvestades, et komisjon koos liikmesriikidega on huvitatud “praktilise lahenduse ”leidmisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on juba teatanud oma pooldavast suhtumisest Taiwani ja WHO sidemete tugevdamisse niivõrd, kui WHO eeskirjad seda lubavad; arvestades, et komisjon koos liikmesriikidega on huvitatud “praktilise lahenduse ”leidmisest;

| D. | arvestades, et suurim gripipandeemia oht lähtub Aasia riikidest, kus suure patogeensusega linnugripi viirus levib juba kaks aastat, vaatamata pädevate asutuste jätkuvatele jõupingutustele haiguse levikut tõkestada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurim gripipandeemia oht lähtub Aasia riikidest, kus suure patogeensusega linnugripi viirus levib juba kaks aastat, vaatamata pädevate asutuste jätkuvatele jõupingutustele haiguse levikut tõkestada;

| E. | arvestades, et nakkushaigused nagu HIV/AIDS, tuberkuloos, malaaria ja SARS levivad kogu maailmas üha laialdasemalt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nakkushaigused nagu HIV/AIDS, tuberkuloos, malaaria ja SARS levivad kogu maailmas üha laialdasemalt;

| F. | arvestades, et pandeemia tekkimine väljaspool ELi tooks kaasa tõsise ohu ka ELi kodanike tervisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pandeemia tekkimine väljaspool ELi tooks kaasa tõsise ohu ka ELi kodanike tervisele;

| G. | arvestades, et Taiwan jääks ÜRO kaitse alt välja, kui saarel peaks puhkema epideemia, mis tähendab, et sellisel juhul ei toimu Taiwaniga koordineeritud koostööd, ehkki see oleks hädavajalik, sest Taiwan on nii Vaikse ookeani läänepiirkonna üks kõige olulisemaid rahvusvahelisi sõlmpunkte kui ka oluline peatuskoht miljonitele rändlindudele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Taiwan jääks ÜRO kaitse alt välja, kui saarel peaks puhkema epideemia, mis tähendab, et sellisel juhul ei toimu Taiwaniga koordineeritud koostööd, ehkki see oleks hädavajalik, sest Taiwan on nii Vaikse ookeani läänepiirkonna üks kõige olulisemaid rahvusvahelisi sõlmpunkte kui ka oluline peatuskoht miljonitele rändlindudele;

| H. | arvestades, et Taiwani tervishoiusüsteem on üks piirkonna parimaid ja arenenumaid ning Taiwani ametivõimud tahaksid saata oma eksperte WHO ettevalmistavatele kohtumistele, kus eksperdid arutavad olukorda seoses linnugripiga, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Taiwani tervishoiusüsteem on üks piirkonna parimaid ja arenenumaid ning Taiwani ametivõimud tahaksid saata oma eksperte WHO ettevalmistavatele kohtumistele, kus eksperdid arutavad olukorda seoses linnugripiga,

| 1. | nõuab Taiwani paremat esindatust rahvusvahelistes organisatsioonides ning on arvamusel, et on ebaõiglane jätta rohkem kui kakskümmend miljonit inimest jätkuvalt välja rahvusvahelisest kogukonnast; |
| --- | --- |

1.

nõuab Taiwani paremat esindatust rahvusvahelistes organisatsioonides ning on arvamusel, et on ebaõiglane jätta rohkem kui kakskümmend miljonit inimest jätkuvalt välja rahvusvahelisest kogukonnast;

| 2. | kutsub WHO peadirektorit üles viivitamatult lisama Taiwani haiguste tõrje keskust (Taiwan CDC) WHO ülemaailmse epideemia vallandumise ja sellele reageerimise võrgustikus (GOARN) osalejate nimekirja, et tagada asjakohase teabe kiire vahetamine piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

2.

kutsub WHO peadirektorit üles viivitamatult lisama Taiwani haiguste tõrje keskust (Taiwan CDC) WHO ülemaailmse epideemia vallandumise ja sellele reageerimise võrgustikus (GOARN) osalejate nimekirja, et tagada asjakohase teabe kiire vahetamine piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil;

| 3. | kutsub WHO peadirektorit ja selle liikmesriike üles tagama Taiwanile otsene juurdepääs ja osalemisvõimalus kõikidel WHO tehnilistel kohtumistel, mis on seotud rahva tervise säilitamise ja parandamisega Taiwanis ja mujal maailmas, ning lisaks kutsub üles lubama Taiwanil osaleda läbimõeldult WHO vastava piirkondliku büroo tehnilises tegevuses ja üritustel; |
| --- | --- |

3.

kutsub WHO peadirektorit ja selle liikmesriike üles tagama Taiwanile otsene juurdepääs ja osalemisvõimalus kõikidel WHO tehnilistel kohtumistel, mis on seotud rahva tervise säilitamise ja parandamisega Taiwanis ja mujal maailmas, ning lisaks kutsub üles lubama Taiwanil osaleda läbimõeldult WHO vastava piirkondliku büroo tehnilises tegevuses ja üritustel;

| 4. | kutsub Hiina Rahvavabariiki üles arvestama Taiwani võimaliku vaatlejastaatusega WHOs või vähemalt maailma tervishoiuassamblees (WHA), mis on kõige olulisem otsuseid tegev organ, et kaitsta Taiwani rahva, saarel paiknevate rahvusvaheliste esindajate ja välisriikidest pärit töötajate ning kogu maailma elanikkonna tervist; |
| --- | --- |

4.

kutsub Hiina Rahvavabariiki üles arvestama Taiwani võimaliku vaatlejastaatusega WHOs või vähemalt maailma tervishoiuassamblees (WHA), mis on kõige olulisem otsuseid tegev organ, et kaitsta Taiwani rahva, saarel paiknevate rahvusvaheliste esindajate ja välisriikidest pärit töötajate ning kogu maailma elanikkonna tervist;

| 5. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele toetada Taiwani vaatlejastaatuse taotlust WHOs; |
| --- | --- |

5.

kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele toetada Taiwani vaatlejastaatuse taotlust WHOs;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaat- ja läbirääkijariikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Taiwani ametivõimudele, ÜRO peasekretärile ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektorile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaat- ja läbirääkijariikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Taiwani ametivõimudele, ÜRO peasekretärile ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektorile.

---

(1)  ELT C 47 E, 27.2.2003, lk 606.

(2)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 307.

(3)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 476.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0297.

---

7.12.2006

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 297/s18 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 297/s18

---

Menetluste selgitus

| * | | Nõuandemenetlus |
| --- | --- | --- |
| **I | | Koostöömenetlus: esimene lugemine |
| **II | | Koostöömenetlus: teine lugemine |
| *** | | Nõusolekumenetlus |
| ***I | | Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine |
| ***II | | Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine |
| ***III | | Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine |

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus: esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus: teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni poolt ette pandud õiguslikul alusel.)

Hääletustundi puudutav teave

Raportöör teavitab istungi juhatajat oma seisukohtadest muudatusettepanekute suhtes kirjalikult enne hääletuse algust, kui ei ole otsustatud teisiti.

Parlamendi komisjonid

| AFET | | Välisasjade komisjon |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Arengukomisjon |
| INTA | | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | | Eelarvekomisjon |
| CONT | | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | | Põllumajanduskomisjon |
| PECH | | Kalanduskomisjon |
| CULT | | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | | Õigusasjade komisjon |
| LIBE | | Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | | Petitsioonikomisjon |

AFET

Välisasjade komisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduskomisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õigusasjade komisjon

LIBE

Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

Fraktsioonid

| PPE-DE | | Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon |
| ALDE | | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| GUE/NGL | | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| IND/DEM | | Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia |
| UEN | | fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest |
| NI | | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE-DE

Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon

PSE

Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

IND/DEM

Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia

UEN

fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

---