# Úřední věstník C 301E/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 301E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4912. prosince 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 301E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4912. prosince 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2006/C 301E/1 | Společný postoj (ES) č. 27/2006 ze dne 25. září 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Společný postoj (ES) č. 28/2006 ze dne 23. října 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Společný postoj (ES) č. 29/2006 ze dne 14. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o předkládání statistických údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Společný postoj (ES) č. 30/2006 ze dne 14. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Společný postoj (ES) č. 31/2006 ze dne 14. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007 – 2013) (
  1
  ) | 103 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2006/C 301E/1

Společný postoj (ES) č. 27/2006 ze dne 25. září 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013)

1

2006/C 301E/2

Společný postoj (ES) č. 28/2006 ze dne 23. října 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

51

2006/C 301E/3

Společný postoj (ES) č. 29/2006 ze dne 14. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o předkládání statistických údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Společný postoj (ES) č. 30/2006 ze dne 14. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008)

94

2006/C 301E/5

Společný postoj (ES) č. 31/2006 ze dne 14. listopadu 2006 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007 – 2013) (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 12.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 301/1

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 27/20065

přijatý Radou dne 25. září 2006

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2006/ES ze dne ... o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013)

(2006/C 301 E/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 166 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společenství má za cíl, stanovený ve Smlouvě, posílit vědecký a technologický základ průmyslu Společenství, a tím zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni. Za tímto účelem má Společenství podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou pokládány za nezbytné, zejména podporou podniků, včetně malých a středních podniků, výzkumných středisek a vysokých škol v jejich činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje. V této souvislosti by měly být upřednostněny ty oblasti a projekty, v nichž mají financování z evropských prostředků a evropská spolupráce zvláštní význam a přináší přidanou hodnotu. Prostřednictvím podpory výzkumu na hranici poznání, aplikovaného výzkumu a inovací se Společenství snaží podporovat součinnosti v evropském výzkumu, a tím poskytovat stabilnější základy evropského výzkumného prostoru. To pozitivně přispěje k sociálnímu, kulturnímu a hospodářskému pokroku všech členských států. |
| --- | --- |

(1)

Společenství má za cíl, stanovený ve Smlouvě, posílit vědecký a technologický základ průmyslu Společenství, a tím zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni. Za tímto účelem má Společenství podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou pokládány za nezbytné, zejména podporou podniků, včetně malých a středních podniků, výzkumných středisek a vysokých škol v jejich činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje. V této souvislosti by měly být upřednostněny ty oblasti a projekty, v nichž mají financování z evropských prostředků a evropská spolupráce zvláštní význam a přináší přidanou hodnotu. Prostřednictvím podpory výzkumu na hranici poznání, aplikovaného výzkumu a inovací se Společenství snaží podporovat součinnosti v evropském výzkumu, a tím poskytovat stabilnější základy evropského výzkumného prostoru. To pozitivně přispěje k sociálnímu, kulturnímu a hospodářskému pokroku všech členských států.

| (2) | Zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. až 24. března 2000 uznalo ústřední roli výzkumu a stanovilo pro Evropskou unii nový strategický cíl pro příští desetiletí: stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst, s lepšími pracovními místy a s větší sociální soudržností. Trojúhelník znalostí – vzdělání, výzkum a inovace – je základem pro dosažení tohoto cíle, a proto Společenství usiluje o mobilizaci a posílení potřebných kapacit výzkumu a inovací. Sedmý rámcový program je v tomto ohledu hlavním nástrojem Společenství doplňujícím úsilí členských států a evropského průmyslu. |
| --- | --- |

(2)

Zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. až 24. března 2000 uznalo ústřední roli výzkumu a stanovilo pro Evropskou unii nový strategický cíl pro příští desetiletí: stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst, s lepšími pracovními místy a s větší sociální soudržností. Trojúhelník znalostí – vzdělání, výzkum a inovace – je základem pro dosažení tohoto cíle, a proto Společenství usiluje o mobilizaci a posílení potřebných kapacit výzkumu a inovací. Sedmý rámcový program je v tomto ohledu hlavním nástrojem Společenství doplňujícím úsilí členských států a evropského průmyslu.

| (3) | Evropská rada se na zasedání v Barceloně ve dnech 15. až 16. března 2002 shodla v souladu s lisabonskou strategií na tom, že by se měly v Unii zvýšit celkové výdaje na výzkum a technologický rozvoj i na inovace, s cílem přiblížit se do roku 2010 3 % HDP, přičemž dvě třetiny z těchto celkových výdajů by měly pocházet ze soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(3)

Evropská rada se na zasedání v Barceloně ve dnech 15. až 16. března 2002 shodla v souladu s lisabonskou strategií na tom, že by se měly v Unii zvýšit celkové výdaje na výzkum a technologický rozvoj i na inovace, s cílem přiblížit se do roku 2010 3 % HDP, přičemž dvě třetiny z těchto celkových výdajů by měly pocházet ze soukromého sektoru.

| (4) | Prvořadým cílem sedmého rámcového programu je přispět k tomu, aby Unie získala v oblasti výzkumu ve světě vedoucí postavení. To vyžaduje, aby se rámcový program výrazně zaměřil na podporu a investování do současného výzkumu na světové úrovni, založeném v první řadě na zásadě excelence ve výzkumu. |
| --- | --- |

(4)

Prvořadým cílem sedmého rámcového programu je přispět k tomu, aby Unie získala v oblasti výzkumu ve světě vedoucí postavení. To vyžaduje, aby se rámcový program výrazně zaměřil na podporu a investování do současného výzkumu na světové úrovni, založeném v první řadě na zásadě excelence ve výzkumu.

| (5) | Evropský parlament opakovaně zdůraznil význam výzkumu, technologického rozvoje a rostoucí úlohu znalostí pro hospodářský růst a sociální a ekologické blaho, a to zejména ve svém usnesení ze dne 10. března 2005 o vědě a technologii – hlavní směry budoucí politiky Evropské unie na podporu výzkumu (4). |
| --- | --- |

(5)

Evropský parlament opakovaně zdůraznil význam výzkumu, technologického rozvoje a rostoucí úlohu znalostí pro hospodářský růst a sociální a ekologické blaho, a to zejména ve svém usnesení ze dne 10. března 2005 o vědě a technologii – hlavní směry budoucí politiky Evropské unie na podporu výzkumu (4).

| (6) | Vzhledem k potřebám výzkumu ve všech politikách Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technologické cíle, kterých má být dosaženo v rámci sedmého rámcového programu v období let 2007 až 2013. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k potřebám výzkumu ve všech politikách Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technologické cíle, kterých má být dosaženo v rámci sedmého rámcového programu v období let 2007 až 2013.

| (7) | Zvláště důležité jsou pro průmyslový výzkum evropské technologické platformy (ETP) a předpokládané společné technologické iniciativy. ETP pomáhají zúčastněným stranám vytvořit dlouhodobé strategické výzkumné programy a může se z nich postupně stát důležitý mechanismus pro podporu evropské konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(7)

Zvláště důležité jsou pro průmyslový výzkum evropské technologické platformy (ETP) a předpokládané společné technologické iniciativy. ETP pomáhají zúčastněným stranám vytvořit dlouhodobé strategické výzkumné programy a může se z nich postupně stát důležitý mechanismus pro podporu evropské konkurenceschopnosti.

| (8) | Cíle sedmého rámcového programu by měly být zvoleny tak, aby stavěly na úspěších šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření evropského výzkumného prostoru, a aby na ně navazovaly při rozvoji evropské znalostní ekonomiky a společnosti, čímž se splní cíle lisabonské strategie v politikách Společenství. Z cílů sedmého rámcového programu jsou zvláště důležité zejména tyto cíle:






  — | měla by být podporována nadnárodní spolupráce na všech úrovních v celé EU; |
| --- | --- | --- |

(8)

Cíle sedmého rámcového programu by měly být zvoleny tak, aby stavěly na úspěších šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření evropského výzkumného prostoru, a aby na ně navazovaly při rozvoji evropské znalostní ekonomiky a společnosti, čímž se splní cíle lisabonské strategie v politikách Společenství. Z cílů sedmého rámcového programu jsou zvláště důležité zejména tyto cíle:

—

měla by být podporována nadnárodní spolupráce na všech úrovních v celé EU;

| — | měla by být zvýšena dynamika, tvořivost a excelence evropského výzkumu na hranici poznání, s uznáním odpovědnosti a nezávislosti vědeckých pracovníků při vymezení základních směrů výzkumu v této oblasti. S ohledem na tuto skutečnost by měl základní výzkum, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci a jenž je založený na excelenci, hrát v sedmém rámcovém programu hlavní roli; |
| --- | --- |

—

měla by být zvýšena dynamika, tvořivost a excelence evropského výzkumu na hranici poznání, s uznáním odpovědnosti a nezávislosti vědeckých pracovníků při vymezení základních směrů výzkumu v této oblasti. S ohledem na tuto skutečnost by měl základní výzkum, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci a jenž je založený na excelenci, hrát v sedmém rámcovém programu hlavní roli;

| — | měl by být kvantitativně i kvalitativně posílen lidský potenciál ve výzkumu a technologiích v Evropě; lepší vzdělávání a odborná příprava pro výzkum, snadnější přístup k možnostem výzkumu, jakož i uznání „profese“ výzkumného pracovníka jsou základními nástroji pro dosažení tohoto cíle, v neposlední řadě pomocí značně vyššího zapojení žen do výzkumu, podpory mobility výzkumných pracovníků a profesního rozvoje. Obecné zásady uvedené v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků by mohly pomoci vytvořit skutečný evropský trh práce pro výzkumné pracovníky, přičemž by byla zachována dobrovolnost těchto zásad. Dále je třeba rozvinout a zlepšit excelenci evropských výzkumných institucí a vysokých škol. |
| --- | --- |

—

měl by být kvantitativně i kvalitativně posílen lidský potenciál ve výzkumu a technologiích v Evropě; lepší vzdělávání a odborná příprava pro výzkum, snadnější přístup k možnostem výzkumu, jakož i uznání „profese“ výzkumného pracovníka jsou základními nástroji pro dosažení tohoto cíle, v neposlední řadě pomocí značně vyššího zapojení žen do výzkumu, podpory mobility výzkumných pracovníků a profesního rozvoje. Obecné zásady uvedené v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků by mohly pomoci vytvořit skutečný evropský trh práce pro výzkumné pracovníky, přičemž by byla zachována dobrovolnost těchto zásad. Dále je třeba rozvinout a zlepšit excelenci evropských výzkumných institucí a vysokých škol.

| (9) | Dále je třeba prohloubit dialog mezi vědou a společností v Evropě s cílem rozvinout vědecký a výzkumný program, jenž by odpovídal zájmům občanů, a to rovněž podporou kritického uvažování, přičemž by tento dialog měl být zaměřen na posílení důvěry veřejnosti ve vědu. |
| --- | --- |

(9)

Dále je třeba prohloubit dialog mezi vědou a společností v Evropě s cílem rozvinout vědecký a výzkumný program, jenž by odpovídal zájmům občanů, a to rovněž podporou kritického uvažování, přičemž by tento dialog měl být zaměřen na posílení důvěry veřejnosti ve vědu.

| (10) | Zvláštní pozornost by měla být věnována usnadnění vědecké dráhy výzkumných pracovníků v nejproduktivnějším období života. Výzkumní pracovníci na počátku profesní dráhy mohou být hnací silou vědy v Evropě. |
| --- | --- |

(10)

Zvláštní pozornost by měla být věnována usnadnění vědecké dráhy výzkumných pracovníků v nejproduktivnějším období života. Výzkumní pracovníci na počátku profesní dráhy mohou být hnací silou vědy v Evropě.

| (11) | V celé Evropě by měly být kvantitativně a kvalitativně posíleny výzkumné a inovační kapacity a zajištěno jejich optimální využití. |
| --- | --- |

(11)

V celé Evropě by měly být kvantitativně a kvalitativně posíleny výzkumné a inovační kapacity a zajištěno jejich optimální využití.

| (12) | Mělo by být podporováno široké využití a šíření znalostí získaných z výzkumné činnosti financované z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(12)

Mělo by být podporováno široké využití a šíření znalostí získaných z výzkumné činnosti financované z veřejných prostředků.

| (13) | Aby bylo možné tyto cíle uskutečnit, je nezbytné podporovat čtyři typy činností: nadnárodní spolupráci v tématech stanovených vzhledem k politikám (program „Spolupráce“), výzkum, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci a jenž vychází z podnětu výzkumné obce (program „Myšlenky“), podporu jednotlivých výzkumných pracovníků (program „Lidé“) a podporu výzkumných kapacit (program „Kapacity“). |
| --- | --- |

(13)

Aby bylo možné tyto cíle uskutečnit, je nezbytné podporovat čtyři typy činností: nadnárodní spolupráci v tématech stanovených vzhledem k politikám (program „Spolupráce“), výzkum, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci a jenž vychází z podnětu výzkumné obce (program „Myšlenky“), podporu jednotlivých výzkumných pracovníků (program „Lidé“) a podporu výzkumných kapacit (program „Kapacity“).

| (14) | V rámci programu „Spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na odpovídající úrovni v celé Unii i mimo ni, a to v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a technologie, v nichž by měl být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny evropské sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové výzvy a výzvy v oblasti veřejného zdraví, aby se sloužilo veřejnému blahu a aby se podporovaly rozvojové země. Kde je to možné, bude tento program umožňovat flexibilitu režimů zaměřených na úkoly, které se dotýkají více tematických priorit. |
| --- | --- |

(14)

V rámci programu „Spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na odpovídající úrovni v celé Unii i mimo ni, a to v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a technologie, v nichž by měl být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny evropské sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové výzvy a výzvy v oblasti veřejného zdraví, aby se sloužilo veřejnému blahu a aby se podporovaly rozvojové země. Kde je to možné, bude tento program umožňovat flexibilitu režimů zaměřených na úkoly, které se dotýkají více tematických priorit.

| (15) | Činnosti v rámci programu „Myšlenky“ by měla provádět Evropská rada pro výzkum (ERV), která by měla být do velké míry nezávislá, aby se rozvinul vysoce kvalitní hraniční výzkum na evropské úrovni, který se bude opírat o excelenci v Evropě a který se zviditelní na mezinárodní úrovni. ERV by měla udržovat pravidelný kontakt s vědeckou obcí a evropskými institucemi. |
| --- | --- |

(15)

Činnosti v rámci programu „Myšlenky“ by měla provádět Evropská rada pro výzkum (ERV), která by měla být do velké míry nezávislá, aby se rozvinul vysoce kvalitní hraniční výzkum na evropské úrovni, který se bude opírat o excelenci v Evropě a který se zviditelní na mezinárodní úrovni. ERV by měla udržovat pravidelný kontakt s vědeckou obcí a evropskými institucemi.

| (16) | V rámci programu „Lidé“ by měli být povzbuzováni jednotlivci, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropští výzkumní pracovníci by měli být podporováni, aby zůstávali v Evropě, do Evropy by měli být přilákáni výzkumní pracovníci z celého světa a Evropa by se pro nejlepší výzkumné pracovníky měla učinit přitažlivější. V návaznosti na pozitivní zkušenost s „akcemi Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů by měl program „Lidé“ podporovat jednotlivce, aby se stávali výzkumnými pracovníky, strukturovat nabídku a možnosti odborné přípravy v oblasti výzkumu, podporovat evropské výzkumné pracovníky, aby zůstávali v Evropě nebo aby se do ní vraceli, podporovat mezioborovou mobilitu a přilákat výzkumné pracovníky z celého světa do Evropy. Mobilita výzkumných pracovníků je klíčovým prvkem nejen pro profesní rozvoj výzkumných pracovníků, ale i pro sdílení a předávání znalostí mezi zeměmi a odvětvími a k zajištění toho, aby inovativní hraniční výzkum v různých vědních oborech mohl využívat specializované a kvalifikované výzkumné pracovníky, jakož i vyšší finanční zdroje. |
| --- | --- |

(16)

V rámci programu „Lidé“ by měli být povzbuzováni jednotlivci, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropští výzkumní pracovníci by měli být podporováni, aby zůstávali v Evropě, do Evropy by měli být přilákáni výzkumní pracovníci z celého světa a Evropa by se pro nejlepší výzkumné pracovníky měla učinit přitažlivější. V návaznosti na pozitivní zkušenost s „akcemi Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů by měl program „Lidé“ podporovat jednotlivce, aby se stávali výzkumnými pracovníky, strukturovat nabídku a možnosti odborné přípravy v oblasti výzkumu, podporovat evropské výzkumné pracovníky, aby zůstávali v Evropě nebo aby se do ní vraceli, podporovat mezioborovou mobilitu a přilákat výzkumné pracovníky z celého světa do Evropy. Mobilita výzkumných pracovníků je klíčovým prvkem nejen pro profesní rozvoj výzkumných pracovníků, ale i pro sdílení a předávání znalostí mezi zeměmi a odvětvími a k zajištění toho, aby inovativní hraniční výzkum v různých vědních oborech mohl využívat specializované a kvalifikované výzkumné pracovníky, jakož i vyšší finanční zdroje.

| (17) | V rámci programu „Kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a rozvoj výzkumných infrastruktur; měly by být posíleny inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnost těžit z výzkumu; měl by být podporován rozvoj regionálních klastrů zaměřených na výzkum; měl by být uvolněn výzkumný potenciál v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; v evropské společnosti by měla být sblížena věda a společnost; měl by být podporován soudržný rozvoj politik výzkumu na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství a měly by být prováděny horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

(17)

V rámci programu „Kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a rozvoj výzkumných infrastruktur; měly by být posíleny inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnost těžit z výzkumu; měl by být podporován rozvoj regionálních klastrů zaměřených na výzkum; měl by být uvolněn výzkumný potenciál v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; v evropské společnosti by měla být sblížena věda a společnost; měl by být podporován soudržný rozvoj politik výzkumu na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství a měly by být prováděny horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce.

| (18) | Společné výzkumné středisko by mělo přispívat k poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatelů, pokud jde o koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství. V tomto ohledu je užitečné, že Společné výzkumné středisko i nadále funguje jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko EU v oblastech své specifické odborné způsobilosti. |
| --- | --- |

(18)

Společné výzkumné středisko by mělo přispívat k poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatelů, pokud jde o koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství. V tomto ohledu je užitečné, že Společné výzkumné středisko i nadále funguje jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko EU v oblastech své specifické odborné způsobilosti.

| (19) | Regionům přísluší při provádění evropského výzkumného prostoru významná úloha. Otevření potenciálu regionů k rozvoji a rozsáhlé šíření výsledků výzkumu a technologického rozvoje pomáhá v překonávání technologických rozdílů a přispívá ke konkurenceschopnosti Evropy. |
| --- | --- |

(19)

Regionům přísluší při provádění evropského výzkumného prostoru významná úloha. Otevření potenciálu regionů k rozvoji a rozsáhlé šíření výsledků výzkumu a technologického rozvoje pomáhá v překonávání technologických rozdílů a přispívá ke konkurenceschopnosti Evropy.

| (20) | Sedmý rámcový program doplňuje činnosti uskutečňované v členských státech, jakož i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí pro dosažení lisabonských cílů, a to souběžně zejména s činnostmi uskutečňovanými v rámci strukturálních fondů a s činnostmi týkajícími se zemědělství, vzdělávání, odborné přípravy, konkurenceschopnosti a inovací, průmyslu, zaměstnanosti a životního prostředí. |
| --- | --- |

(20)

Sedmý rámcový program doplňuje činnosti uskutečňované v členských státech, jakož i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí pro dosažení lisabonských cílů, a to souběžně zejména s činnostmi uskutečňovanými v rámci strukturálních fondů a s činnostmi týkajícími se zemědělství, vzdělávání, odborné přípravy, konkurenceschopnosti a inovací, průmyslu, zaměstnanosti a životního prostředí.

| (21) | Měly by být zajištěny vzájemné součinnosti a doplňkovost s politikami a programy Společenství a rovněž uspokojena potřeba posíleného a zjednodušeného přístupu k financování výzkumu, což je důležité především pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(21)

Měly by být zajištěny vzájemné součinnosti a doplňkovost s politikami a programy Společenství a rovněž uspokojena potřeba posíleného a zjednodušeného přístupu k financování výzkumu, což je důležité především pro malé a střední podniky.

| (22) | Sedmý rámcový program by se měl zejména zaměřit na zajištění odpovídajícího zapojení malých a středních podniků. Činnosti spojené s inovacemi a s malými a středními podniky, které jsou podporované tímto rámcovým programem, by měly doplňovat činnosti prováděné na základě rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace. |
| --- | --- |

(22)

Sedmý rámcový program by se měl zejména zaměřit na zajištění odpovídajícího zapojení malých a středních podniků. Činnosti spojené s inovacemi a s malými a středními podniky, které jsou podporované tímto rámcovým programem, by měly doplňovat činnosti prováděné na základě rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace.

| (23) | Účast na činnostech tohoto rámcového programu by se měla usnadnit zveřejněním všech důležitých informací tak, aby byly zpřístupněny včas a uživatelsky vstřícným způsobem všem potenciálním účastníkům. |
| --- | --- |

(23)

Účast na činnostech tohoto rámcového programu by se měla usnadnit zveřejněním všech důležitých informací tak, aby byly zpřístupněny včas a uživatelsky vstřícným způsobem všem potenciálním účastníkům.

| (24) | S ohledem na hodnocení využití nových nástrojů šestého rámcového programu, které proběhlo v polovině období, a na pětileté vyhodnocení rámcového programu byl vymezen nový přístup, který by měl umožnit, aby politických cílů výzkumné politiky Společenství bylo dosaženo snadněji, účinněji a s větší pružností. Za tím účelem by měl být k podpoře jednotlivých akcí používán menší soubor jednodušších „režimů financování“, a to samostatně nebo v kombinacích, s větší pružností a volností, a účastníkům by měla být dána větší autonomie řízení. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na hodnocení využití nových nástrojů šestého rámcového programu, které proběhlo v polovině období, a na pětileté vyhodnocení rámcového programu byl vymezen nový přístup, který by měl umožnit, aby politických cílů výzkumné politiky Společenství bylo dosaženo snadněji, účinněji a s větší pružností. Za tím účelem by měl být k podpoře jednotlivých akcí používán menší soubor jednodušších „režimů financování“, a to samostatně nebo v kombinacích, s větší pružností a volností, a účastníkům by měla být dána větší autonomie řízení.

| (25) | Vzhledem k velkému zájmu o akce rámcového programu, k pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, k nutnosti umožnit Společenství čelit novým vědeckým a technologickým výzvám a plně využít výzkumný potenciál Společenství bez diskriminace, k důležité roli, kterou hraje intervence Společenství při zvyšování výkonnosti a účinnosti evropského výzkumného systému, jakož i k případnému příspěvku rámcového programu ke snaze mimo jiné o nalezení řešení změny klimatu a udržitelnosti, zdraví obyvatelstva Evropy a oživení lisabonské strategie Společenství potřebuje výzkumné činnosti. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k velkému zájmu o akce rámcového programu, k pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, k nutnosti umožnit Společenství čelit novým vědeckým a technologickým výzvám a plně využít výzkumný potenciál Společenství bez diskriminace, k důležité roli, kterou hraje intervence Společenství při zvyšování výkonnosti a účinnosti evropského výzkumného systému, jakož i k případnému příspěvku rámcového programu ke snaze mimo jiné o nalezení řešení změny klimatu a udržitelnosti, zdraví obyvatelstva Evropy a oživení lisabonské strategie Společenství potřebuje výzkumné činnosti.

| (26) | Provádění sedmého rámcového programu může vést k doplňkovým programům s účastí jen některých členských států, k účasti Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením ve smyslu článků 168, 169 a 171 Smlouvy. |
| --- | --- |

(26)

Provádění sedmého rámcového programu může vést k doplňkovým programům s účastí jen některých členských států, k účasti Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením ve smyslu článků 168, 169 a 171 Smlouvy.

| (27) | Společenství uzavřelo řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem využití všech výhod internacionalizace výzkumu a vývoje, přispění k vytváření globálních veřejných statků a dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce. |
| --- | --- |

(27)

Společenství uzavřelo řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem využití všech výhod internacionalizace výzkumu a vývoje, přispění k vytváření globálních veřejných statků a dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce.

| (28) | Existuje již nezanedbatelný soubor vědeckých znalostí umožňujících výrazně zlepšit životy obyvatel rozvojových zemí; sedmý rámcový program bude v rámci činností uvedených výše pokud možno přispívat ke splnění rozvojových cílů tisíciletí do roku 2010. |
| --- | --- |

(28)

Existuje již nezanedbatelný soubor vědeckých znalostí umožňujících výrazně zlepšit životy obyvatel rozvojových zemí; sedmý rámcový program bude v rámci činností uvedených výše pokud možno přispívat ke splnění rozvojových cílů tisíciletí do roku 2010.

| (29) | Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře růstu, udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí i k řešení problému změny klimatu. |
| --- | --- |

(29)

Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře růstu, udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí i k řešení problému změny klimatu.

| (30) | Výzkumné činnosti, jež sedmý rámcový program podporuje, by měly dodržovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie. Přihlíží se a bude se přihlížet ke stanoviskům Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž zohledněn Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat a mělo by se omezit využívání zvířat při výzkumu a testování s cílem konečného nahrazení využívání zvířat. |
| --- | --- |

(30)

Výzkumné činnosti, jež sedmý rámcový program podporuje, by měly dodržovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Listině základních práv Evropské unie. Přihlíží se a bude se přihlížet ke stanoviskům Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž zohledněn Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat a mělo by se omezit využívání zvířat při výzkumu a testování s cílem konečného nahrazení využívání zvířat.

| (31) | V sedmém rámcovém programu bude aktivně podporována příslušnými opatřeními úloha žen ve vědě a výzkumu s cílem povzbudit větší počet žen, aby se zapojily do tohoto pracovního prostředí, a dále zlepšit jejich aktivní úlohu ve výzkumu. |
| --- | --- |

(31)

V sedmém rámcovém programu bude aktivně podporována příslušnými opatřeními úloha žen ve vědě a výzkumu s cílem povzbudit větší počet žen, aby se zapojily do tohoto pracovního prostředí, a dále zlepšit jejich aktivní úlohu ve výzkumu.

| (32) | Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finačním řízeni (5). |
| --- | --- |

(32)

Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finačním řízeni (5).

| (33) | Měla by být přijata vhodná opatření – přiměřená finančním zájmům Evropských společenství – ke sledování účinnosti přidělené finanční podpory a účinnosti využití těchto prostředků, aby se zamezilo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (6), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (7) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(33)

Měla by být přijata vhodná opatření – přiměřená finančním zájmům Evropských společenství – ke sledování účinnosti přidělené finanční podpory a účinnosti využití těchto prostředků, aby se zamezilo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (6), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (7) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8).

| (34) | Je důležité zajistit řádné finanční řízení sedmého rámcového programu a jeho co nejúčinnější a uživatelsky vstřícné provádění, a zároveň zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9), a s požadavky na zjednodušování a zlepšování právních předpisů. |
| --- | --- |

(34)

Je důležité zajistit řádné finanční řízení sedmého rámcového programu a jeho co nejúčinnější a uživatelsky vstřícné provádění, a zároveň zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9), a s požadavky na zjednodušování a zlepšování právních předpisů.

| (35) | Jelikož cíle akcí, které mají být prováděny v souladu s článkem 163 Smlouvy, totiž přispět k vytvoření evropské znalostní společnosti a ekonomiky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle, |
| --- | --- |

(35)

Jelikož cíle akcí, které mají být prováděny v souladu s článkem 163 Smlouvy, totiž přispět k vytvoření evropské znalostní společnosti a ekonomiky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Přijetí sedmého rámcového programu

Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá rámcový program pro činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, včetně demonstrací (dále jen „sedmý rámcový program“).

Článek 2

Cíle a činnosti

1.   Sedmý rámcový program podporuje činnosti uvedené v bodech i) až iv). Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze I.

| i) | Spolupráce: podpora všech výzkumných činností v rámci nadnárodní spolupráce v těchto tematických oblastech:






  a) | zdraví, |
| --- | --- | --- |

i)

Spolupráce: podpora všech výzkumných činností v rámci nadnárodní spolupráce v těchto tematických oblastech:

a)

zdraví,

| b) | potraviny, zemědělství a biotechnologie, |
| --- | --- |

b)

potraviny, zemědělství a biotechnologie,

| c) | informační a komunikační technologie, |
| --- | --- |

c)

informační a komunikační technologie,

| d) | nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie, |
| --- | --- |

d)

nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie,

| e) | energetika, |
| --- | --- |

e)

energetika,

| f) | životní prostředí (včetně změny klimatu), |
| --- | --- |

f)

životní prostředí (včetně změny klimatu),

| g) | doprava (včetně letectví), |
| --- | --- |

g)

doprava (včetně letectví),

| h) | sociálně-ekonomické a humanitní vědy, |
| --- | --- |

h)

sociálně-ekonomické a humanitní vědy,

| i) | vesmír, |
| --- | --- |

i)

vesmír,

| j) | bezpečnost. |
| --- | --- |

j)

bezpečnost.

| ii) | Myšlenky: podpora výzkumu, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, prováděného ve všech oblastech jednotlivými národními nebo nadnárodními týmy, které si navzájem konkurují na evropské úrovni. |
| --- | --- |

ii)

Myšlenky: podpora výzkumu, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, prováděného ve všech oblastech jednotlivými národními nebo nadnárodními týmy, které si navzájem konkurují na evropské úrovni.

| iii) | Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technologickém rozvoji v Evropě, jakož i podpora mobility. |
| --- | --- |

iii)

Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technologickém rozvoji v Evropě, jakož i podpora mobility.

| iv) | Kapacity: podpora klíčových aspektů evropských výzkumných a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální klastry zaměřené na výzkum; rozvoj celého výzkumného potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech Společenství; výzkum ve prospěch malých a středních podniků (10); otázky spojené s tématem „věda ve společnosti“; podpora soudržného rozvoje politik; horizontální činnosti v oblasti mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

iv)

Kapacity: podpora klíčových aspektů evropských výzkumných a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální klastry zaměřené na výzkum; rozvoj celého výzkumného potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech Společenství; výzkum ve prospěch malých a středních podniků (10); otázky spojené s tématem „věda ve společnosti“; podpora soudržného rozvoje politik; horizontální činnosti v oblasti mezinárodní spolupráce.

2.   Sedmý rámcový program podporuje rovněž přímé vědecké a technické nejaderné akce Společného výzkumného střediska stanovené v příloze I.

Článek 3

Zvláštní programy

Sedmý rámcový program se provádí prostřednictvím zvláštních programů. Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla.

Článek 4

Maximální celková částka a podíly pro jednotlivé programy

1.   Maximální celková částka finanční účasti Společenství v sedmém rámcovém programu je 50 521 milionů EUR (11). Tato částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl. 2 odst. 1 a 2 takto (v milionech EUR):

| Spolupráce | 32 365 |
| --- | --- |
| Myšlenky | 7 460 |
| Lidé | 4 728 |
| Kapacity | 4 217 |
| Nejaderné akce Společného výzkumného střediska | 1 751 |

Spolupráce

32 365

Myšlenky

7 460

Lidé

4 728

Kapacity

4 217

Nejaderné akce Společného výzkumného střediska

1 751

2.   Orientační rozdělení mezi tematické oblasti každé činnosti podle odstavce 1 je uvedeno v příloze II.

3.   Podrobná pravidla finanční účasti Společenství v tomto rámcovém programu jsou uvedena v příloze III.

Článek 5

Ochrana finančních zájmů Společenství

Pokud jde o akce Společenství financované podle tohoto rozhodnutí, použije se nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 při jakémkoli porušení právního předpisu Společenství, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě programu, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty Evropskou unií spravované.

Článek 6

Etické zásady

1.   Všechny výzkumné činnosti v rámci sedmého rámcového programu jsou prováděny v souladu se základními etickými zásadami.

2.   V rámci tohoto rámcového programu není financován výzkum v těchto oblastech:

| — | výzkumná činnost zaměřená na klonování lidí k reprodukčním účelům, |
| --- | --- |

—

výzkumná činnost zaměřená na klonování lidí k reprodukčním účelům,

| — | výzkumná činnost, která je zaměřena na změny genetického dědictví lidských bytostí a která by mohla učinit tyto změny dědičnými (12), |
| --- | --- |

—

výzkumná činnost, která je zaměřena na změny genetického dědictví lidských bytostí a která by mohla učinit tyto změny dědičnými (12),

| — | výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky. |
| --- | --- |

—

výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky.

3.   Výzkum lidských dospělých a embryonálních kmenových buněk může být financován, a to v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci daného členského státu či členských států.

Všechny žádosti o financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk případně obsahují podrobnosti o vydávání licencí a kontrolních opatřeních, která přijmou příslušné orgány členských států, jakož i podrobnosti o poskytnutém etickém schválení či etických schváleních.

Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových buněk, podléhají instituce, organizace a výzkumní pracovníci přísnému režimu vydávání licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu.

4.   U oblastí výzkumu uvedených v odstavci 2 se před druhou fází tohoto programu (2010-2013) provede přezkum na základě vědeckého pokroku.

Článek 7

Sledování, hodnocení a přezkum

1.   Komise nepřetržitě a systematicky sleduje provádění sedmého rámcového programu a jeho zvláštních programů a pravidelně podává zprávy a informuje o výsledcích tohoto sledování.

2.   Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků průběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho zvláštních programů, které bude založeno na vědeckých důkazech a na hodnocení šestého rámcového programu po jeho skončení. Toto hodnocení zahrne kvalitu probíhajících výzkumných činností, kvalitu provádění a řízení a pokrok při plnění stanovených cílů.

Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami a případně s návrhy na úpravu tohoto rámcového programu, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Jakmile bude k dispozici dostatečné množství údajů, vypracuje se zpráva o pokroku, která bude předcházet průběžnému hodnocení a poskytne první závěry ohledně účinnosti nových akcí zahájených v rámci sedmého rámcového programu a ohledně účinnosti úsilí o zjednodušení.

3.   Dva roky po skončení tohoto rámcového programu provede Komise prostřednictvím nezávislých odborníků externí hodnocení odůvodnění, provádění a výsledků programu.

Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, společně s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 9.

1

(2)  Úř. věst. C 115, 16.5.2006, s. 20.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 15. června 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 25. září 2006 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C 320 E, 15.12.2005, s. 259.

4

(5)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

9

(10)  V rámci sedmého rámcového programu se má za to, že „malé a střední podniky“ zahrnují i mikropodniky.

10

(11)  Pozn.: všechny částky jsou v současných cenách a vycházejí z interinstitucionální dohody o finančním rámci (2007-2013). V souladu s tím odpovídá částka 48 081 milionů EUR v cenách roku 2004 uvedená v interinstitucionální dohodě pro sedmý rámcový program na období 2007 – 2013částce 54 582 milionů EUR na období 2007 – 2013v současných cenách a z této částky připadá 50 521 milionů EUR na sedmý rámcový program (ES) na období 2007-2013, 2 751 milionů EUR na sedmý rámcový program (Euratom) na období 2007-2011 a orientačně 1 310 milionů EUR na program Euratomu na období 2012 – 2013.

11

(12)  Výzkum související s léčbou rakoviny gonád může být financován.

12

---

PŘÍLOHA I

VĚDECKÉ A TECHNOLOGICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ

Sedmý rámcový program bude sledovat obecné cíle uvedené v článku 163 Smlouvy, aby byla posílena průmyslová konkurenceschopnost a splněny výzkumné potřeby dalších politik Společenství, a tím bude přispívat k vytváření znalostní společnosti, rozvíjet evropský výzkumný prostor a doplňovat činnosti na celostátní a regionální úrovni. Bude podporovat excelenci vědeckého a technologického výzkumu, rozvoje a demonstrací prostřednictvím těchto čtyř programů: Spolupráce, Myšlenky, Lidé a Kapacity.

I.   Spolupráce

V této části sedmého rámcového programu bude poskytována podpora nadnárodní spolupráci v různých podobách v celé Unii a mimo ni, a to v celé řadě tematických okruhů odpovídajících hlavním oblastem znalostí a technologie, v nichž musí být podporován a posilován výzkum nejvyšší kvality, aby byly řešeny evropské sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové výzvy. Převážná část tohoto úsilí bude zaměřena na zlepšení průmyslové konkurenceschopnosti a výzkumný program bude odrážet potřeby uživatelů v celé Evropě.

Hlavním cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji.

Deseti tématy stanovenými pro akci Společenství jsou:

| 1) | zdraví, |
| --- | --- |

1)

zdraví,

| 2) | potraviny, zemědělství a biotechnologie, |
| --- | --- |

2)

potraviny, zemědělství a biotechnologie,

| 3) | informační a komunikační technologie, |
| --- | --- |

3)

informační a komunikační technologie,

| 4) | nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie, |
| --- | --- |

4)

nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie,

| 5) | energetika, |
| --- | --- |

5)

energetika,

| 6) | životní prostředí (včetně změny klimatu), |
| --- | --- |

6)

životní prostředí (včetně změny klimatu),

| 7) | doprava (včetně letectví), |
| --- | --- |

7)

doprava (včetně letectví),

| 8) | sociálně-ekonomické a humanitní vědy, |
| --- | --- |

8)

sociálně-ekonomické a humanitní vědy,

| 9) | vesmír, |
| --- | --- |

9)

vesmír,

| 10) | bezpečnost. |
| --- | --- |

10)

bezpečnost.

Tato témata jsou stanovena obecně na poměrně vysoké úrovni tak, aby mohla být přizpůsobena vyvíjejícím se potřebám a příležitostem, které se mohou v průběhu sedmého rámcového programu vyskytnout. Pro každé z těchto témat byla stanovena řada činností odpovídajících hlavním rysům, na které by se měla zaměřit podpora Společenství. Tyto činnosti byly určeny na základě přínosu pro cíle Společenství, včetně přechodu ke znalostní společnosti, příslušného evropského výzkumného potenciálu a přidané hodnoty intervence na úrovni Společenství pro tyto oblasti.

Zvláštní pozornost bude věnována zajištění účinné koordinace mezi tematickými oblastmi a prioritními vědeckými oblastem, které přesahují hranice jednotlivých témat, jako je lesnický výzkum, kulturní dědictví, námořní vědy a technologie.

Víceoborovost bude podporována společnými přístupy, které přesahují hranice jednotlivých témat, k předmětům výzkumu a technologie souvisejícím s více než jedním tématem a se společnými výzvami tvořícími důležitou mezitematickou formu spolupráce.

Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technologickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Evropské technologické platformy sdružují pod záštitou průmyslu zúčastněné subjekty za účelem vymezení a provádění strategického programu výzkumu. Tento rámcový program přispěje k uskutečnění těchto strategických výzkumných programů tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou hodnotu. Evropské technologické platformy mohou sehrát roli při usnadňování a organizaci účasti průmyslu, včetně malých a středních podniků, ve výzkumných projektech vztahujících se k jejich konkrétní oblasti, včetně projektů způsobilých k financování z rámcového programu.

Deset témat rovněž zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik Společenství v oblastech, jako je zdraví, bezpečnost, ochrana spotřebitele, energetika, životní prostředí, rozvojová pomoc, rybolov, námořní záležitosti, zemědělství, dobré životní podmínky zvířat, doprava, vzdělávání a odborná příprava, zaměstnanost, sociální věci, soudržnost a vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, společně s přípravným a doprovodným výzkumem pro zvyšování interoperability a kvality norem a jejich provádění.

V rámci každého tématu budou kromě těchto činností otevřeně a pružně řešeny dva typy příležitostí:

| — | Budoucí a vznikající technologie: pro podporu výzkumu zaměřeného na určení nebo další zkoumání nových vědeckých a technologických příležitostí v dané oblasti nebo v jejich kombinaci s jinými vhodnými oblastmi a obory prostřednictvím zvláštní podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev; pro rozvoj původních myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a pro zkoumání nových možností v rámci cestovních map pro výzkum, a to zejména možností, které by mohly přinést zásadní pokrok; bude zaručena náležitá koordinace s činnostmi vykonávanými v rámci programu Myšlenky, aby se zabránilo překrývání a zajistilo optimální využití financování. |
| --- | --- |

—

Budoucí a vznikající technologie: pro podporu výzkumu zaměřeného na určení nebo další zkoumání nových vědeckých a technologických příležitostí v dané oblasti nebo v jejich kombinaci s jinými vhodnými oblastmi a obory prostřednictvím zvláštní podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev; pro rozvoj původních myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a pro zkoumání nových možností v rámci cestovních map pro výzkum, a to zejména možností, které by mohly přinést zásadní pokrok; bude zaručena náležitá koordinace s činnostmi vykonávanými v rámci programu Myšlenky, aby se zabránilo překrývání a zajistilo optimální využití financování.

| — | Nepředvídané politické potřeby: reagovat pružně na nové politické potřeby, které vzniknou v průběhu rámcového programu, jako je nepředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou reakci, například nové epidemie, nové obavy v oblasti bezpečnosti potravin nebo reakce na přírodní pohromy. |
| --- | --- |

—

Nepředvídané politické potřeby: reagovat pružně na nové politické potřeby, které vzniknou v průběhu rámcového programu, jako je nepředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou reakci, například nové epidemie, nové obavy v oblasti bezpečnosti potravin nebo reakce na přírodní pohromy.

Šíření a přenos znalostí představuje klíčovou přidanou hodnotu akcí evropského výzkumu a za účelem zvýšit využívání výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností budou přijata opatření. Šíření bude považováno za nedílný úkol v rámci všech tematických oblastí, s příslušnými omezeními u tématu bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz těchto činností, mimo jiné prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, za pomoci externích odborníků a informačních a elektronických služeb, zejména služby CORDIS.

Bude zajištěna doplňkovost a součinnost mezi tímto programem a jinými programy Společenství. Akce na podporu inovací budou prováděny v na základě rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace.

Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby se zajistila náležitá účast malých a středních podniků (1), zejména malých a středních podniků založených na znalostech a spolupracujících na nadnárodní úrovni. V části „Spolupráce“ programu budou v rámci strategie, která bude pro každé téma vytvořena, přijata konkrétní opatření, včetně podpůrných akcí pro zjednodušení účasti malých a středních podniků. Tyto strategie budou doplněny kvantitativním a kvalitativním sledováním ve vztahu ke stanoveným cílům. Záměrem je umožnit, aby alespoň 15 % finančních prostředků v rámci části „Spolupráce“ programu bylo poskytnuto malým a středním podnikům.

Podpora bude poskytována rovněž iniciativám zaměřeným na zapojení co nejširší veřejnosti mimo výzkumnou obec do debaty o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s a iniciativám v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání, včetně případného zapojení organizací občanské společnosti nebo sítí takových organizací. Ve všech oblastech výzkumu bude zohledněna integrace rozměru vztahů mezi pohlavími a rovnosti žen a mužů.

Rostoucí konkurenceschopnost evropského výzkumu vyžaduje, aby byl plně využit potenciál celého evropského výzkumného prostoru. Projekty zaměřené na zajištění vědecké excelence by měly být řízeny optimálně se zvláštním ohledem na využití zdrojů.

Ve všech těchto tématech bude podpora nadnárodní spolupráci poskytována prostřednictvím:

| — | společného výzkumu; |
| --- | --- |

—

společného výzkumu;

| — | společných technologických iniciativ; |
| --- | --- |

—

společných technologických iniciativ;

| — | koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství; |
| --- | --- |

—

koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství;

| — | mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

—

mezinárodní spolupráce.

Společný výzkum

Společný výzkum bude tvořit hlavní část a jádro financování výzkumu Společenství. Cílem je vytvořit v hlavních oblastech pokroku znalostí vynikající výzkumné projekty a sítě schopné přilákat výzkumné pracovníky a investice z Evropy a z celého světa.

Toho bude dosaženo podporováním společného výzkumu prostřednictvím různých druhů financování: společné projekty, sítě excelence, koordinační/podpůrné akce (viz příloha III).

Společné technologické iniciativy

Ve velmi omezeném počtu případů by rozsah cíle výzkumu a technologického rozvoje a množství dotčených zdrojů mohly opravňovat k vytváření dlouhodobých partnerství veřejného a soukromého sektoru v podobě společných technologických iniciativ. Tyto iniciativy vyplývající především z práce evropských technologických platforem a zahrnující jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně financování z grantů ze sedmého rámcového programu a půjček a finančních záruk od Evropské investiční banky. O jednotlivých společných technologických iniciativách bude rozhodnuto zvlášť, a to buď na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat vytvoření společného podniku), nebo na základě rozhodnutí o zvláštním programu v souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy.

Potenciální společné technologické iniciativy budou určeny otevřeným a transparentním způsobem na základě hodnocení za použití řady kritérií:

| — | nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů, |
| --- | --- |

—

nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů,

| — | míry dopadu na konkurenceschopnost a růst průmyslu, |
| --- | --- |

—

míry dopadu na konkurenceschopnost a růst průmyslu,

| — | přidané hodnoty intervence na evropské úrovni, |
| --- | --- |

—

přidané hodnoty intervence na evropské úrovni,

| — | přesnosti a srozumitelnosti definice cíle a výsledků, které mají být sledovány, |
| --- | --- |

—

přesnosti a srozumitelnosti definice cíle a výsledků, které mají být sledovány,

| — | stupně závazku průmyslu v oblasti financí a zdrojů, |
| --- | --- |

—

stupně závazku průmyslu v oblasti financí a zdrojů,

| — | významu přínosu pro širší cíle politik, včetně přínosu pro společnost, |
| --- | --- |

—

významu přínosu pro širší cíle politik, včetně přínosu pro společnost,

| — | schopnosti získat další vnitrostátní podporu a využít pákový efekt pro současné a budoucí financování průmyslu. |
| --- | --- |

—

schopnosti získat další vnitrostátní podporu a využít pákový efekt pro současné a budoucí financování průmyslu.

Povaha společných technologických iniciativ musí být jasně stanovena, zejména s ohledem na otázky týkající se:

| — | finančních závazků, |
| --- | --- |

—

finančních závazků,

| — | délky závazků účastníků, |
| --- | --- |

—

délky závazků účastníků,

| — | pravidel pro uzavírání a vypovídání smluv, |
| --- | --- |

—

pravidel pro uzavírání a vypovídání smluv,

| — | práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

—

práv duševního vlastnictví.

Vzhledem ke zvláštní oblasti působnosti a ke složitosti společných technologických iniciativ bude vyvinuto velké úsilí k zajištění jejich transparentního fungování a toho, že financování společných technologických iniciativ ze strany Společenství bude přidělováno na základě zásad excelence a hospodářské soutěže obsažených v tomto rámcovém programu.

Zvláštní pozornost bude věnována celkové soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a programů a projektů ve stejných oblastech (2), přičemž budou dodrženy jejich stávající prováděcí postupy, jakož i zajištění toho, aby účast v těchto projektech byla otevřena široké škále účastníků z celé Evropy a zejména malým a středním podnikům.

Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství

Akce v této oblasti využijí dvou hlavních nástrojů: projektu ERA-NET a účasti Společenství ve společně prováděných výzkumných programech členských států (podle článku 169 Smlouvy). Akce se může vztahovat na oblasti, které nejsou přímo spojeny s výše uvedenými deseti tématy, pokud mají dostatečnou evropskou přidanou hodnotu. Tato akce bude rovněž využita k posílení doplňkovosti a součinnosti mezi sedmým rámcovým programem a činnostmi v rámci mezivládních struktur, jako jsou EUREKA a COST (3).

Projekt ERA-NET bude rozvíjet a posilovat koordinaci celostátních a regionálních výzkumných činností prostřednictvím:

| — | vytvoření rámce, který zúčastněným subjektům odpovědným za provádění veřejných výzkumných programů umožní posílit koordinaci jejich činností. To bude zahrnovat podporu pro nové projekty ERA-NET, jakož i pro rozšíření a prohloubení rozsahu stávajících projektů ERA-NET, např. rozšířením jejich partnerství, jakož i vzájemným zpřístupňováním programů; ERA-NET by mohl být případně použit pro koordinaci programu mezi evropskými regiony a členskými státy k umožnění spolupráce s rozsáhlými iniciativami. |
| --- | --- |

—

vytvoření rámce, který zúčastněným subjektům odpovědným za provádění veřejných výzkumných programů umožní posílit koordinaci jejich činností. To bude zahrnovat podporu pro nové projekty ERA-NET, jakož i pro rozšíření a prohloubení rozsahu stávajících projektů ERA-NET, např. rozšířením jejich partnerství, jakož i vzájemným zpřístupňováním programů; ERA-NET by mohl být případně použit pro koordinaci programu mezi evropskými regiony a členskými státy k umožnění spolupráce s rozsáhlými iniciativami.

| — | poskytování, a to v omezeném počtu případů, dodatečné finanční podpory Společenství těm účastníkům, kteří společně využívají zdrojů pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných celostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“). |
| --- | --- |

—

poskytování, a to v omezeném počtu případů, dodatečné finanční podpory Společenství těm účastníkům, kteří společně využívají zdrojů pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných celostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“).

Účast Společenství ve výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 Smlouvy je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi členskými státy, které mají společné potřeby nebo zájmy. V přesně vymezených případech by takové iniciativy podle článku 169 mohly být zahájeny v oblastech, které se určí v úzké konzultaci s členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, na základě řady kritérií:

| — | významu pro cíle Společenství; |
| --- | --- |

—

významu pro cíle Společenství;

| — | jasného stanovení cíle, který má být sledován, a jeho významu pro cíle tohoto rámcového programu; |
| --- | --- |

—

jasného stanovení cíle, který má být sledován, a jeho významu pro cíle tohoto rámcového programu;

| — | již existujícího základu (stávající nebo plánované výzkumné programy); |
| --- | --- |

—

již existujícího základu (stávající nebo plánované výzkumné programy);

| — | evropské přidané hodnoty; |
| --- | --- |

—

evropské přidané hodnoty;

| — | kritického množství, pokud jde o velikost a počet zapojených programů a o podobnost činností, které zahrnují; |
| --- | --- |

—

kritického množství, pokud jde o velikost a počet zapojených programů a o podobnost činností, které zahrnují;

| — | účinnosti článku 169 Smlouvy jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů. |
| --- | --- |

—

účinnosti článku 169 Smlouvy jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů.

Mezinárodní spolupráce

Mezi akce mezinárodní spolupráce, jež vykazují evropskou přidanou hodnotu a jsou ve společném zájmu, v rámci této části sedmého rámcového programu patří:

| — | akce pro větší zapojení výzkumných pracovníků a výzkumných institucí z třetích zemí v tematických oblastech, s příslušnými omezeními u tématu bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz tohoto tématu, přičemž tyto akce doprovází výrazné úsilí povzbudit tyto pracovníky a instituce k využití této příležitosti; |
| --- | --- |

—

akce pro větší zapojení výzkumných pracovníků a výzkumných institucí z třetích zemí v tematických oblastech, s příslušnými omezeními u tématu bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz tohoto tématu, přičemž tyto akce doprovází výrazné úsilí povzbudit tyto pracovníky a instituce k využití této příležitosti;

| — | zvláštní akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech, která budou vybrána na základě vědecké a technické úrovně a potřeb dotyčných zemí. Tyto akce budou úzce spojeny s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí a budou sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce mezi EU a těmito zeměmi. Takovými akcemi jsou zejména akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských a sousedních zemí a spolupráce zaměřená na rozvojové země a země s transformujícím se hospodářstvím a na jejich konkrétní potřeby v oblastech, jako je zdraví, zemědělství, rybolov a životní prostředí, a prováděná za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám. |
| --- | --- |

—

zvláštní akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech, která budou vybrána na základě vědecké a technické úrovně a potřeb dotyčných zemí. Tyto akce budou úzce spojeny s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí a budou sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce mezi EU a těmito zeměmi. Takovými akcemi jsou zejména akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských a sousedních zemí a spolupráce zaměřená na rozvojové země a země s transformujícím se hospodářstvím a na jejich konkrétní potřeby v oblastech, jako je zdraví, zemědělství, rybolov a životní prostředí, a prováděná za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám.

Tato část rámcového programu zahrnuje akce mezinárodní spolupráce v každé tematické oblasti a napříč různými tématy. Tyto akce budou prováděny v koordinaci s akcemi v prováděnými v rámci programů „Lidé“ a „Kapacity“. Tato činnost se bude opírat o celkovou strategii pro mezinárodní spolupráci v rámci sedmého rámcového programu.

TÉMATA

1.   Zdraví

Cíl

Zlepšení zdraví evropských občanů, zvýšení konkurenceschopnosti a posílení inovační kapacity evropského průmyslu a podniků působících v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně nových epidemií. Důraz bude kladen na translační výzkum (klinické využití základních objevů včetně vědeckého potvrzení experimentálních výsledků), vývoj a validaci nových terapií, metod pro podporu zdraví a prevenci, včetně podpory zdravého stárnutí, diagnostických nástrojů a lékařských technologií, jakož i na udržitelné a účinné systémy zdravotní péče.

Odůvodnění

Sekvencování lidského genomu a nedávný pokrok v postgenomice způsobily zásadní převrat ve výzkumu lidského zdraví a nemocí. Integrace velkého množství údajů, pochopení souvisejících biologických procesů a rozvoj klíčových technologií pro biotechnologický průmysl v oblasti zdraví vyžadují sloučení kritických množství různých odborných znalostí a zdrojů, které nejsou k dispozici na vnitrostátní úrovni, a to za účelem rozvoje znalostí a schopností pro zásah.

Významný pokrok v translačním výzkumu zdraví, který je nezbytný k zajištění toho, aby byl biomedicínský výzkum zdrojem praktického přínosu a aby zvýšil kvalitu života, vyžaduje rovněž multidisciplinární a panevropské přístupy se zapojením různých účastníků. Takové přístupy Evropě umožňují, aby účinněji přispívala k mezinárodnímu úsilí v boji proti celosvětově rozšířeným nemocem.

Klinický výzkum mnoha nemocí (např. rakoviny, kardiovaskulárních a infekčních nemocí, duševních a nervových nemocí, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako například Alzheimerova nebo Parkinsonova nemoc) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby bylo požadovaného počtu pacientů dosaženo v krátkodobém horizontu.

K dosažení významných závěrů jsou pro epidemiologický výzkum potřebné různorodé populace a mezinárodní sítě. Vývoj nových diagnostických postupů a způsobů léčby vzácných onemocnění, jakož i provádění epidemiologického výzkumu těchto nemocí rovněž vyžaduje pro zvýšení počtu pacientů v jednotlivých studiích přístupy zahrnující více zemí. Výzkum zaměřený na zdravotní politiku prováděný na evropské úrovni umožní navíc srovnávání modelů, systémů, údajů a informací o pacientech a vzorků odebraných pacientům, které jsou uchovávány ve vnitrostátních databázích a biobankách.

Intenzivní biomedicínský výzkum na úrovni EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se biotechnologiemi pro zdraví a lékařskými technologiemi, jakož i evropského farmaceutického průmyslu. Spolupráce EU s rozvojovými zeměmi umožní těmto zemím vybudovat výzkumné kapacity. EU se také musí aktivně podílet na vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve veřejném sektoru a ve farmaceutickém odvětví, které budou řešit potřeby oblasti veřejného zdraví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu. Malé a střední podniky, které vycházejí z výzkumu, jsou hlavními hybnými silami ekonomiky průmyslových odvětví zabývajících se biotechnologiemi pro zdraví a lékařskými technologiemi. I když je v současné době v Evropě více biotechnologických společností než v USA, jedná se ve srovnání s jejich konkurenty většinou o malé a méně vyspělé společnosti. Úsilí společného veřejného a soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj. Výzkum v EU rovněž přispěje k vytváření nových norem a standardů pro stanovení vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství). Je třeba zajistit celosvětové prvenství evropského výzkumu a inovací v oblasti alternativních způsobů zkoušek, především metod bez použití zvířat.

Činnosti, jimž bude věnována pozornost a které zahrnují výzkum nepostradatelný pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže. V rámci všech činností bude zvláštní pozornost věnována strategickým otázkám zdraví dětí a zdraví stárnoucí populace. Případně budou podporovány dlouhodobé výzkumné programy, jako jsou programy vytvořené evropskými technologickými platformami, například program pro inovativní léčiva. Jako odpověď na nové potřeby politik mohou být podporovány dodatečné akce, například týkající se zdravotní politiky nebo zdraví a bezpečnosti při práci.

V rámci všech následujících činností budou zohledňovány etické, právní a socioekonomické otázky.

Činnosti

| — | Biotechnologie, generické nástroje a lékařské technologie pro lidské zdraví






  — | Výzkum využívající vysoce výkonných nástrojů: zlepšením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů urychlit pokrok v základní genomice (genomice a postgenomice) a biomedicínském výzkumu. |
| --- | --- | --- |

—

Biotechnologie, generické nástroje a lékařské technologie pro lidské zdraví

—

Výzkum využívající vysoce výkonných nástrojů: zlepšením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů urychlit pokrok v základní genomice (genomice a postgenomice) a biomedicínském výzkumu.

| — | Detekce, diagnóza a sledování: s důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy a technologie, jako jsou například nové preventivní nástroje pro regenerativní lékařství (např. molekulární zobrazení a diagnostika). |
| --- | --- |

—

Detekce, diagnóza a sledování: s důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy a technologie, jako jsou například nové preventivní nástroje pro regenerativní lékařství (např. molekulární zobrazení a diagnostika).

| — | Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií: vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vivo a in vitro, včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, zaměření a distribuce přístupů a alternativ ke zkouškám na zvířatech. |
| --- | --- |

—

Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií: vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vivo a in vitro, včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, zaměření a distribuce přístupů a alternativ ke zkouškám na zvířatech.

| — | Inovační léčebné přístupy a zákroky: zkoumat, upevnit a zajistit další vývoj moderních terapií a technologií s možným využitím u mnoha nemocí a poruch, jako například nových terapeutických nástrojů pro regenerativní lékařství. |
| --- | --- |

—

Inovační léčebné přístupy a zákroky: zkoumat, upevnit a zajistit další vývoj moderních terapií a technologií s možným využitím u mnoha nemocí a poruch, jako například nových terapeutických nástrojů pro regenerativní lékařství.

| — | Translační výzkum pro lidské zdraví






  — | Integrování biologických údajů a procesů – shromaždování údajů ve velkém měřítku, systémová biologie (včetně modelování komplexních systémů): vytvářet a analyzovat velké množství údajů potřebných k lepšímu pochopení komplexních regulačních sítí tisíců genů a genových produktů řídících důležité biologické procesy, a to ve všech důležitých organismech a na všech úrovních organizace. |
| --- | --- | --- |

—

Translační výzkum pro lidské zdraví

—

Integrování biologických údajů a procesů – shromaždování údajů ve velkém měřítku, systémová biologie (včetně modelování komplexních systémů): vytvářet a analyzovat velké množství údajů potřebných k lepšímu pochopení komplexních regulačních sítí tisíců genů a genových produktů řídících důležité biologické procesy, a to ve všech důležitých organismech a na všech úrovních organizace.

| — | Výzkum mozku a souvisejících nemocí, lidského vývoje a stárnutí: prozkoumat procesy zdravého stárnutí a způsob, jakým geny a prostředí ovlivňují mozkovou činnost, a to jak za běžných podmínek, tak i v případě mozkových nemocí a příslušných nemocí souvisejících s věkem (např. demence). |
| --- | --- |

—

Výzkum mozku a souvisejících nemocí, lidského vývoje a stárnutí: prozkoumat procesy zdravého stárnutí a způsob, jakým geny a prostředí ovlivňují mozkovou činnost, a to jak za běžných podmínek, tak i v případě mozkových nemocí a příslušných nemocí souvisejících s věkem (např. demence).

| — | Translační výzkum infekčních nemocí: zabývat se odolností vůči léčivým přípravkům, globální hrozbou HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy, jakož i žloutenky typu C a možných nových a znovu se objevujících epidemií (např. SARS a vysoce patogenní chřipkové onemocnění). |
| --- | --- |

—

Translační výzkum infekčních nemocí: zabývat se odolností vůči léčivým přípravkům, globální hrozbou HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy, jakož i žloutenky typu C a možných nových a znovu se objevujících epidemií (např. SARS a vysoce patogenní chřipkové onemocnění).

| — | Translační výzkum vážných nemocí — rakoviny, kardiovaskulárních nemocí, diabetu/obezity, vzácných onemocnění, dalších chronických nemocí včetně revmatických nemocí, artritidy a muskuloskeletálních poruch: rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu se zvláštním důrazem na léčbu, včetně klinického výzkumu. Budou zohledněna hlediska paliativního lékařství. |
| --- | --- |

—

Translační výzkum vážných nemocí — rakoviny, kardiovaskulárních nemocí, diabetu/obezity, vzácných onemocnění, dalších chronických nemocí včetně revmatických nemocí, artritidy a muskuloskeletálních poruch: rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu se zvláštním důrazem na léčbu, včetně klinického výzkumu. Budou zohledněna hlediska paliativního lékařství.

| — | Optimalizace poskytování zdravotní péče evropským občanům






  — | Převádění klinických výsledků do klinické praxe: vytvořit znalostní základnu pro klinické rozhodování a způsob, jak převádět výsledky klinického výzkumu do klinické praxe, obzvláště řešit bezpečnost pacientů a lepší využití léků (včetně některých aspektů farmakovigilance a vědecky testovaných doplňkových a alternativních léků) jakož i specifické otázky dětí, žen a staršího obyvatelstva. |
| --- | --- | --- |

—

Optimalizace poskytování zdravotní péče evropským občanům

—

Převádění klinických výsledků do klinické praxe: vytvořit znalostní základnu pro klinické rozhodování a způsob, jak převádět výsledky klinického výzkumu do klinické praxe, obzvláště řešit bezpečnost pacientů a lepší využití léků (včetně některých aspektů farmakovigilance a vědecky testovaných doplňkových a alternativních léků) jakož i specifické otázky dětí, žen a staršího obyvatelstva.

| — | Kvalita, účinnost a solidarita systémů zdravotní péče, včetně transformujících se systémů zdravotní péče a strategií domácí péče: zajistit, aby se účinné zásahy odrazily v rozhodnutích vedení, posoudit náklady, účinnost a přínosy různých zásahů, včetně bezpečnosti pacientů, stanovit potřeby a podmínky s cílem zajistit dostatek lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči (rovněž pro znevýhodněné skupiny) včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí). |
| --- | --- |

—

Kvalita, účinnost a solidarita systémů zdravotní péče, včetně transformujících se systémů zdravotní péče a strategií domácí péče: zajistit, aby se účinné zásahy odrazily v rozhodnutích vedení, posoudit náklady, účinnost a přínosy různých zásahů, včetně bezpečnosti pacientů, stanovit potřeby a podmínky s cílem zajistit dostatek lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči (rovněž pro znevýhodněné skupiny) včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí).

| — | Zlepšená prevence nemocí a lepší využívání léků: rozvíjet účinná opatření v oblasti veřejného zdraví zaměřená na hlavní faktory ovlivňující zdraví (jako například stres, strava, životní styl nebo environmentální faktory a jejich interakce s léky); určit v různých oblastech zdravotní péče úspěšná opatření, která budou přínosem pro kvalitnější předepisování léků a způsob, jakým pacienti léky užívají (včetně hledisek farmakovigilance a interakce léků). |
| --- | --- |

—

Zlepšená prevence nemocí a lepší využívání léků: rozvíjet účinná opatření v oblasti veřejného zdraví zaměřená na hlavní faktory ovlivňující zdraví (jako například stres, strava, životní styl nebo environmentální faktory a jejich interakce s léky); určit v různých oblastech zdravotní péče úspěšná opatření, která budou přínosem pro kvalitnější předepisování léků a způsob, jakým pacienti léky užívají (včetně hledisek farmakovigilance a interakce léků).

| — | Vhodné využívání nových terapií a technologií v oblasti zdraví: dlouhodobá bezpečnost a posuzování účinnosti a sledování rozsáhlého využívání nových lékařských technologií (včetně zdravotnických prostředků) a moderních terapií zajišťujících vysokou úroveň ochrany a přínosů pro veřejné zdraví. |
| --- | --- |

—

Vhodné využívání nových terapií a technologií v oblasti zdraví: dlouhodobá bezpečnost a posuzování účinnosti a sledování rozsáhlého využívání nových lékařských technologií (včetně zdravotnických prostředků) a moderních terapií zajišťujících vysokou úroveň ochrany a přínosů pro veřejné zdraví.

2.   Potraviny, zemědělství a biotechnologie

Cíl

Vybudování evropského znalostního biohospodářství (4), a to propojením vědy, průmyslu a dalších účastníků, s cílem využít nových a vznikajících výzkumných možností, které reagují na sociální, environmentální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávku po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických nemocí, jakož i poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby, produkce akvakultury a rybolovu a rostoucí poptávku po kvalitních potravinách při zohlednění dobrých životních podmínek zvířat, situace venkova a přímořských oblastí a reakci na zvláštní výživové požadavky spotřebitelů.

Odůvodnění

Inovace a pokrok znalostí v oblasti udržitelného řízení, produkce a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) budou základem pro nové, udržitelné, bezpečné, ekologické a konkurenceschopné produkty pro zemědělství, rybolov, krmiva, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a související odvětví. V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě a biotechnologii (5) se tím napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských zemědělských a biotechnologických, semenářských a potravinářských společností, zejména technologicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního péče a blaha.

Výzkum zaměřený na bezpečnost potravinových řetězců lidí a zvířat, na nemoci související se stravou, na výběr potravin a na vliv potravin a výživy na zdraví usnadní boj s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. obezita, alergie), a boj s infekčními nemocemi (např. přenosné spongiformní encefalopatie, influenza ptáků) a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a právních předpisů v oblasti zdraví lidí, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů.

I když je různorodost a převážně malá velikost evropských podniků jednou ze silných stránek Unie a její nadějí, vede u podobných problémů k roztříštěným přístupům. Tyto problémy lze lépe řešit posílenou spoluprací a sdílením odborných znalostí, například znalostí o nových metodách, technologiích, procesech a normách, které vyplývají z měnících se právních předpisů Společenství.

Několik evropských technologických platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, zdraví zvířat na celosvětové úrovni, chov hospodářských zvířat, potravinářská a průmyslová biotechnologie. Provedený výzkum rovněž poskytne znalostní základnu potřebnou k podpoře společné zemědělské politiky a evropské lesnické strategie; otázek zemědělství a obchodu; bezpečnostních hledisek geneticky modifikovaných organismů; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; norem Společenství v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a tlumení jejich chorob a reformy společné rybářské politiky zaměřené na udržitelný rozvoj rybolovu a akvakultury a bezpečnost potravin z mořských živočichů (6). Vzhledem k sociálnímu významu se rovněž předpokládá pružná reakce na nové politické potřeby, zejména s ohledem na nová rizika a sociální nebo hospodářské trendy a potřeby.

Činnosti

| — | Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z půdního, lesního a vodního prostředí: umožnění výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, jakož i systémové biologie, bioinformatika a sbližování technologií v oblasti mikroorganismů, rostlin a zvířat, včetně zužitkování a udržitelného využití jejich biologické rozmanitosti.
  U půdních biologických zdrojů se výzkum zaměří na: úrodnost půdy, zdokonalené plodiny a výrobní systémy v celé jejich rozmanitosti,včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a sledování a posuzování vlivů geneticky modifikovaných organismů na životní prostředí a na člověka; zdraví rostlin, udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky, chov zvířat a živočišnou výrobu; infekční choroby zvířat, včetně epidemiologických studií, zoonóz a jejich patogenních mechanismů a nemocí spojených s krmivy; jiná ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti výroby potravin, včetně změny klimatu; bezpečné odstraňování živočišného odpadu.
  V případě biologických zdrojů z vodního prostředí bude výzkum podporovat udržitelnost a konkurenceschopnost rybolovu, poskytovat vědecký a technický základ pro řízení rybolovu a podporovat udržitelný rozvoj akvakultury, včetně chovu zvířat a jejich dobrých životních podmínek.
  Vývoj nástrojů (včetně nástrojů informačních a komunikačních technologií) potřebných pro tvůrce politiky a jiné zúčastněné subjekty v oblastech jako zemědělství, rybolov a akvakultura a rozvoj venkova (krajina, postupy hospodaření s půdou atd.); socioekonomické a etické souvislosti výroby. |
| --- | --- |

—

Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z půdního, lesního a vodního prostředí: umožnění výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, jakož i systémové biologie, bioinformatika a sbližování technologií v oblasti mikroorganismů, rostlin a zvířat, včetně zužitkování a udržitelného využití jejich biologické rozmanitosti.

U půdních biologických zdrojů se výzkum zaměří na: úrodnost půdy, zdokonalené plodiny a výrobní systémy v celé jejich rozmanitosti,včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a sledování a posuzování vlivů geneticky modifikovaných organismů na životní prostředí a na člověka; zdraví rostlin, udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; rozvoj venkova; zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky, chov zvířat a živočišnou výrobu; infekční choroby zvířat, včetně epidemiologických studií, zoonóz a jejich patogenních mechanismů a nemocí spojených s krmivy; jiná ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti výroby potravin, včetně změny klimatu; bezpečné odstraňování živočišného odpadu.

V případě biologických zdrojů z vodního prostředí bude výzkum podporovat udržitelnost a konkurenceschopnost rybolovu, poskytovat vědecký a technický základ pro řízení rybolovu a podporovat udržitelný rozvoj akvakultury, včetně chovu zvířat a jejich dobrých životních podmínek.

Vývoj nástrojů (včetně nástrojů informačních a komunikačních technologií) potřebných pro tvůrce politiky a jiné zúčastněné subjekty v oblastech jako zemědělství, rybolov a akvakultura a rozvoj venkova (krajina, postupy hospodaření s půdou atd.); socioekonomické a etické souvislosti výroby.

| — | „Od stolu na pole“ — potraviny, zdraví a blaho: spotřebitelská, společenská, kulturní, průmyslová a zdravotní, jakož i tradiční hlediska u potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; nemoci a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity dětí i dospělých a alergií; výživa v souvislosti s prevencí nemocí (včetně větších znalostí ohledně složení potravin a jejich vlastností přispívajících ke zdraví); inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení a technologií z oblastí jiných než jsou potraviny); zvýšená chemická i biologická kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv; posílené metody pro zajištění bezpečnosti potravin; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; fyzikální a biologické environmentální dopady na potravinové řetězce lidí a zvířat a dopady těchto řetězců; dopad globálních změn na potravinový řetězec a jeho odolnost vůči nim; koncepce zahrnující celý potravinový řetězec (včetně potravin mořského původu a jiných potravinových surovin a složek potravy); sledovatelnost a její další rozvoj; pravost potravin; vývoj nových přísad a produktů. |
| --- | --- |

—

„Od stolu na pole“ — potraviny, zdraví a blaho: spotřebitelská, společenská, kulturní, průmyslová a zdravotní, jakož i tradiční hlediska u potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; nemoci a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity dětí i dospělých a alergií; výživa v souvislosti s prevencí nemocí (včetně větších znalostí ohledně složení potravin a jejich vlastností přispívajících ke zdraví); inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení a technologií z oblastí jiných než jsou potraviny); zvýšená chemická i biologická kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv; posílené metody pro zajištění bezpečnosti potravin; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; fyzikální a biologické environmentální dopady na potravinové řetězce lidí a zvířat a dopady těchto řetězců; dopad globálních změn na potravinový řetězec a jeho odolnost vůči nim; koncepce zahrnující celý potravinový řetězec (včetně potravin mořského původu a jiných potravinových surovin a složek potravy); sledovatelnost a její další rozvoj; pravost potravin; vývoj nových přísad a produktů.

| — | Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: zdokonalené plodiny a lesní zdroje, krmiva, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky (včetně biologických zdrojů využitelných ve farmaceutickém průmyslu a v lékařství), včetně netradičních systémů hospodaření, biologických procesů a koncepcí biorafinerií; biokatalýza; nové a zdokonalené mikroorganismy a enzymy; lesnictví a jeho produkty a používané postupy; biologická obnova životního prostředí a čistější biologické zpracování, využití odpadů a vedlejších produktů zemědělského průmyslu. |
| --- | --- |

—

Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy: zdokonalené plodiny a lesní zdroje, krmiva, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky (včetně biologických zdrojů využitelných ve farmaceutickém průmyslu a v lékařství), včetně netradičních systémů hospodaření, biologických procesů a koncepcí biorafinerií; biokatalýza; nové a zdokonalené mikroorganismy a enzymy; lesnictví a jeho produkty a používané postupy; biologická obnova životního prostředí a čistější biologické zpracování, využití odpadů a vedlejších produktů zemědělského průmyslu.

3.   Informační a komunikační technologie (IKT)

Cíl

Zlepšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a umožnit, aby Evropa ovládala a utvářela budoucí vývoj IKT tak, aby byly splněny požadavky evropské společnosti a hospodářství. IKT jsou základem znalostní společnosti. Činnosti posílí vědeckou a technologickou základnu Evropy a zajistí její celosvětové vedoucí postavení v oblasti IKT, využíváním IKT napomohou podpoře a podněcování inovací produktů, služeb a procesů a tvořivosti a zajistí, aby pokroku v IKT mohli rychle využívat evropští občané, podniky, průmyslová odvětví a vlády. Tyto činnosti pomohou rovněž při snižování digitální propasti a sociálního vyloučení.

Odůvodnění

IKT jsou zásadní pro budoucnost Evropy a jsou základem pro uskutečňování lisabonské agendy. Mají stimulující dopad na tři klíčové oblasti: produktivita a inovace, modernizace veřejných služeb a pokrok ve vědě a technologii. Polovina růstu produktivity v našich ekonomikách je vysvětlována dopadem IKT na produkty, služby a obchodní postupy. IKT jsou hlavním činitelem při podpoře inovací a kreativity a při zvládání vývoje v hodnotových řetězcích ve všech odvětvích průmyslu a služeb.

IKT jsou zásadní pro uspokojení zvýšené poptávky po zdravotní a sociální péči, zejména pro osoby se zvláštními potřebami, včetně stárnoucích obyvatel, pro modernizaci služeb v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, kulturní dědictví, bezpečnost, energetika, doprava a životní prostředí, a pro podporu dostupnosti a transparentnosti řízení a postupů vytváření politiky. IKT hrají důležitou roli při řízení výzkumu a technologického rozvoje a komunikace a podporují pokrok v dalších oblastech vědy a technologie, protože přetvářejí způsob, jakým výzkumní pracovníci provádějí výzkum, spolupracují a inovují.

Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s nepřetržitým pronikáním IKT do všech oblastí života a s nutností posouvat technologické hranice, jakož i vytvářet inovativní produkty a služby založené na IKT vysoké hodnoty, způsobují, že program pro výzkum narůstá. Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt technologickou složitost a podle potřeby zdůraznit funkčnost; zajistit funkční a velmi jednoduché používání technologií a umožnit jejich dostupnost a přístupnost; poskytovat nové aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné a spolehlivé a které je možné přizpůsobit situaci a preferencím uživatelů. Výzkumní pracovníci v oblasti IKT se podle požadavku „více za nižší cenu“ účastní celosvětového závodu zaměřujícího se na miniaturizaci, sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií, včetně další interoperability mezi systémy a sbližování s jinými souvisejícími vědami a obory, a vytváření systémů se schopností učit se a vyvíjet se.

Výsledkem těchto rozličných snah je nová vlna technologií. Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou čerpat rovněž ze širší škály vědeckých a technologických oborů, včetně biologických věd a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních a sociálních a humanitních věd.

IKT je jedno z odvětví, kde probíhá nejintenzivnější výzkum. Výzkum v oblasti IKT, veřejný i soukromý, představuje třetinu celkového výzkumu ve všech hlavních ekonomikách. Pokud jde o průmysl a technologie, zaujímá již Evropa vedoucí postavení v klíčových oblastech IKT, v investicích do výzkumu IKT nicméně zaostává za svými hlavními konkurenty. Pouze prostřednictvím dalšího a intenzivnějšího rozvoje společných snah na evropské úrovni bude možné co nejlépe využít příležitostí, které pokrok v IKT může nabídnout. Výzkumná činnost IKT založená na vývojovém modelu „otevřeného zdroje“ potvrzuje své využití jako zdroj inovace a zvyšující se spolupráce. Výsledky výzkumu IKT mohou nalézt širokou škálu využití a vést k širokému výběru modelů pro komerční využití.

Výzkum v oblasti IKT bude úzce spojen s politickými akcemi pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci komplexní a ucelené strategie. Priority byly stanoveny po rozsáhlých konzultacích zahrnujících příspěvek řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech jako nanoelektronika, mikrosystémy, vestavěné systémy, mobilní a bezdrátová komunikace, elektronická média, fotonika, robotika a software, služby a technologie grid computing, včetně Free, Libre a Open Source Software (FLOSS). Rovněž budou zohledněny otázky udržitelnosti, a to zejména v oblasti elektroniky.

Činnosti

Úloha výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií je v rámci tohoto tématu zvláště důležitá pro podporu výzkumu na hranici poznání v hlavních IKT a v kombinaci s jinými příslušnými oblastmi a obory; pro rozvoj nových myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a pro zkoumání nových možností v rámci cestovních map výzkumu IKT, včetně využití kvantových efektů, systémové integrace a inteligentních systémů.

| — | Technologické pilíře IKT:






  — | Nanoelektronika, fotonika a integrované mikrosystémy a nanosystémy: posouvat hranice miniaturizace, integrace, rozmanitosti, uchovávání a hustoty; zvýšit výkonnost a vyrobitelnost při nižších nákladech; usnadnit začlenění IKT do řady aplikací; rozhraní; základní výzkum vyžadující prozkoumání nových koncepcí. |
| --- | --- | --- |

—

Technologické pilíře IKT:

—

Nanoelektronika, fotonika a integrované mikrosystémy a nanosystémy: posouvat hranice miniaturizace, integrace, rozmanitosti, uchovávání a hustoty; zvýšit výkonnost a vyrobitelnost při nižších nákladech; usnadnit začlenění IKT do řady aplikací; rozhraní; základní výzkum vyžadující prozkoumání nových koncepcí.

| — | Všudypřítomné komunikační sítě s neomezenou kapacitou: univerzální přístup prostřednictvím heterogenních sítí — pevných, mobilních, bezdrátových a vysílacích sítí, jejichž dosah může být lokální, regionální nebo globální — umožňující hladký přenos stále větších objemů dat a služeb, a to kdykoliv a kdekoliv. |
| --- | --- |

—

Všudypřítomné komunikační sítě s neomezenou kapacitou: univerzální přístup prostřednictvím heterogenních sítí — pevných, mobilních, bezdrátových a vysílacích sítí, jejichž dosah může být lokální, regionální nebo globální — umožňující hladký přenos stále větších objemů dat a služeb, a to kdykoliv a kdekoliv.

| — | Vestavěné systémy, výpočetní technika a kontrola: výkonné, bezpečné a distribuované, spolehlivé a účinné výpočetní, paměťové a komunikační systémy a výrobky, které jsou vestavěné v objektech a fyzických infrastrukturách a které mohou snímat a řídit své okolí a mohou se mu přizpůsobovat; interoperabilita diskrétních a spojitých systémů. |
| --- | --- |

—

Vestavěné systémy, výpočetní technika a kontrola: výkonné, bezpečné a distribuované, spolehlivé a účinné výpočetní, paměťové a komunikační systémy a výrobky, které jsou vestavěné v objektech a fyzických infrastrukturách a které mohou snímat a řídit své okolí a mohou se mu přizpůsobovat; interoperabilita diskrétních a spojitých systémů.

| — | Software, technologie grid computing, bezpečnost a spolehlivost: dynamický, přizpůsobivý, spolehlivý a důvěryhodný software a služby, platformy pro software a služby, komplexní systémy a nové struktury zpracování, včetně jejich poskytnutí jako užitečného zdroje. |
| --- | --- |

—

Software, technologie grid computing, bezpečnost a spolehlivost: dynamický, přizpůsobivý, spolehlivý a důvěryhodný software a služby, platformy pro software a služby, komplexní systémy a nové struktury zpracování, včetně jejich poskytnutí jako užitečného zdroje.

| — | Znalostní a kognitivní systémy a systémy se schopností učit se: sémantické systémy; získávání a využívání znalostí obsažených na webových stránkách a v multimédiích; biologicky inspirované umělé systémy, které vnímají, rozumějí, učí se a vyvíjejí se a samostatně jednají; učení prostřednictvím uživatelsky vstřícných strojů a prostřednictvím lidí založené na lepším pochopení lidského poznávání. |
| --- | --- |

—

Znalostní a kognitivní systémy a systémy se schopností učit se: sémantické systémy; získávání a využívání znalostí obsažených na webových stránkách a v multimédiích; biologicky inspirované umělé systémy, které vnímají, rozumějí, učí se a vyvíjejí se a samostatně jednají; učení prostřednictvím uživatelsky vstřícných strojů a prostřednictvím lidí založené na lepším pochopení lidského poznávání.

| — | Simulace, vizualizace, interakce a smíšená realita: nástroje pro inovační navrhování a kreativitu v oblasti produktů, služeb a digitálních médií a pro interakci a komunikaci, které mají významově bohatý kontext a které integrují funkce přirozené řeči. |
| --- | --- |

—

Simulace, vizualizace, interakce a smíšená realita: nástroje pro inovační navrhování a kreativitu v oblasti produktů, služeb a digitálních médií a pro interakci a komunikaci, které mají významově bohatý kontext a které integrují funkce přirozené řeči.

| — | Nové perspektivy v oblasti IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů, včetně poznatků z matematiky a fyziky, biotechnologií, věd o materiálech a o živé přírodě, pro miniaturizaci zařízení IKT na velikosti srovnatelné s živými organismy a umožňující interakci s nimi, pro zvýšení výkonnosti a uživatelské vstřícnosti systémového inženýrství a zpracovávání informací a pro modelování a simulaci živého světa. |
| --- | --- |

—

Nové perspektivy v oblasti IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů, včetně poznatků z matematiky a fyziky, biotechnologií, věd o materiálech a o živé přírodě, pro miniaturizaci zařízení IKT na velikosti srovnatelné s živými organismy a umožňující interakci s nimi, pro zvýšení výkonnosti a uživatelské vstřícnosti systémového inženýrství a zpracovávání informací a pro modelování a simulaci živého světa.

| — | Integrace technologií:






  — | Osobní prostředí: osobní komunikační a výpočetní zařízení, příslušenství, přístroje, které jsou součástí oděvu („wearables“), implantáty; jejich rozhraní a propojení se službami a zdroji. |
| --- | --- | --- |

—

Integrace technologií:

—

Osobní prostředí: osobní komunikační a výpočetní zařízení, příslušenství, přístroje, které jsou součástí oděvu („wearables“), implantáty; jejich rozhraní a propojení se službami a zdroji.

| — | Domácí prostředí: komunikace, sledování, ovládání, pomoc; bezproblémová interoperabilita a využívání všech zařízení; interaktivní digitální obsah a služby. |
| --- | --- |

—

Domácí prostředí: komunikace, sledování, ovládání, pomoc; bezproblémová interoperabilita a využívání všech zařízení; interaktivní digitální obsah a služby.

| — | Robotické systémy: pokročilé autonomní systémy; poznávání, ovládání, schopnost jednat, přirozená interakce a spolupráce; miniaturizace, humanoidní technologie. |
| --- | --- |

—

Robotické systémy: pokročilé autonomní systémy; poznávání, ovládání, schopnost jednat, přirozená interakce a spolupráce; miniaturizace, humanoidní technologie.

| — | Inteligentní infrastruktury: nástroje, jejichž používání zvyšuje účinnost a uživatelskou vstřícnost infrastruktur nezbytných pro každodenní život, usnadňuje jejich přizpůsobování a údržbu a zvyšuje jejich odolnost při provozu a odolnost proti poruchám. |
| --- | --- |

—

Inteligentní infrastruktury: nástroje, jejichž používání zvyšuje účinnost a uživatelskou vstřícnost infrastruktur nezbytných pro každodenní život, usnadňuje jejich přizpůsobování a údržbu a zvyšuje jejich odolnost při provozu a odolnost proti poruchám.

| — | Výzkum aplikací:






  — | IKT umožňující čelit společenským výzvám: nové systémy, netradiční materiály, struktury, technologie a služby v oblastech veřejného zájmu, které zlepšují kvalitu, účinnost, přístup a začlenění, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je život v podpůrném bydlení („ambient assisted living“);






  — | v oblasti zdraví zlepšování prevence nemocí a zajištění zdravotní péče, včasné diagnózy, léčby a personalizace; samostatnost, bezpečnost, sledování a mobilita pacientů; zdravotní informační prostor pro objevování znalostí a řízení; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Výzkum aplikací:

—

IKT umožňující čelit společenským výzvám: nové systémy, netradiční materiály, struktury, technologie a služby v oblastech veřejného zájmu, které zlepšují kvalitu, účinnost, přístup a začlenění, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je život v podpůrném bydlení („ambient assisted living“);

—

v oblasti zdraví zlepšování prevence nemocí a zajištění zdravotní péče, včasné diagnózy, léčby a personalizace; samostatnost, bezpečnost, sledování a mobilita pacientů; zdravotní informační prostor pro objevování znalostí a řízení;

| — | zlepšit začlenění a rovnou účast a zabránit vzniku digitální propasti; podpůrné technologie pro starší a zdravotně postižené osoby; design pro každého („design-for-all“); |
| --- | --- |

—

zlepšit začlenění a rovnou účast a zabránit vzniku digitální propasti; podpůrné technologie pro starší a zdravotně postižené osoby; design pro každého („design-for-all“);

| — | v oblasti mobility; inteligentní dopravní systémy založené na IKT, vozidla a inteligentní řešení služeb v oblasti cestovního ruchu umožňující bezpečnou, ekologickou, pohodlnou a účinnou přepravu osob a zboží; |
| --- | --- |

—

v oblasti mobility; inteligentní dopravní systémy založené na IKT, vozidla a inteligentní řešení služeb v oblasti cestovního ruchu umožňující bezpečnou, ekologickou, pohodlnou a účinnou přepravu osob a zboží;

| — | ve prospěch životního prostředí, řízení rizik a udržitelného rozvoje, pro prevenci nebo snížení zranitelnosti a zmírnění následků přírodních pohrom, průmyslových havárií a lidských činností souvisejících s hospodářským rozvojem; |
| --- | --- |

—

ve prospěch životního prostředí, řízení rizik a udržitelného rozvoje, pro prevenci nebo snížení zranitelnosti a zmírnění následků přírodních pohrom, průmyslových havárií a lidských činností souvisejících s hospodářským rozvojem;

| — | veřejnou správu světové úrovně a pro spojení s občany a podniky, podporovat demokracii, umožnit všem přístup k informacím. |
| --- | --- |

—

veřejnou správu světové úrovně a pro spojení s občany a podniky, podporovat demokracii, umožnit všem přístup k informacím.

| — | IKT pro obsah, tvořivost a osobní rozvoj:






  — | nová mediální paradigmata a nové formy obsahu, včetně zábavy; vytváření interaktivního digitálního a všem přístupného obsahu; obohacené zkušenosti uživatelů; nákladově efektivní doručování obsahu; správa digitálních práv; hybridní média; |
| --- | --- | --- |

—

IKT pro obsah, tvořivost a osobní rozvoj:

—

nová mediální paradigmata a nové formy obsahu, včetně zábavy; vytváření interaktivního digitálního a všem přístupného obsahu; obohacené zkušenosti uživatelů; nákladově efektivní doručování obsahu; správa digitálních práv; hybridní média;

| — | učení za podpory technologií; adaptivní a kontextualizovaná řešení pro učení; aktivní učení; |
| --- | --- |

—

učení za podpory technologií; adaptivní a kontextualizovaná řešení pro učení; aktivní učení;

| — | systémy založené na IKT a určené pro dlouhodobou podporu přístupnosti a používání digitálních kulturních a vědeckých zdrojů a bohatství, a to v mnohojazyčném/multikulturním prostředí. |
| --- | --- |

—

systémy založené na IKT a určené pro dlouhodobou podporu přístupnosti a používání digitálních kulturních a vědeckých zdrojů a bohatství, a to v mnohojazyčném/multikulturním prostředí.

| — | IKT pro podniky a průmysl:






  — | nové formy dynamicky propojených spolupracujících obchodních postupů, digitálních ekosystémů, včetně těch, které pomáhají malým a středně velkým organizacím a společenstvím; optimalizace organizace práce a pracovní prostředí založené na spolupráci jako například sdílení poznatků a interaktivní služby (např. pro oblast cestovního ruchu); |
| --- | --- | --- |

—

IKT pro podniky a průmysl:

—

nové formy dynamicky propojených spolupracujících obchodních postupů, digitálních ekosystémů, včetně těch, které pomáhají malým a středně velkým organizacím a společenstvím; optimalizace organizace práce a pracovní prostředí založené na spolupráci jako například sdílení poznatků a interaktivní služby (např. pro oblast cestovního ruchu);

| — | výroba, včetně tradičních průmyslových odvětví: rychlé a adaptivní navrhování, výroba a dodávky značně personalizovaných výrobků; digitální a virtuální výroba; modelovací, simulační, optimalizační a prezentační nástroje; miniaturní a integrované výrobky IKT. |
| --- | --- |

—

výroba, včetně tradičních průmyslových odvětví: rychlé a adaptivní navrhování, výroba a dodávky značně personalizovaných výrobků; digitální a virtuální výroba; modelovací, simulační, optimalizační a prezentační nástroje; miniaturní a integrované výrobky IKT.

| — | IKT pro posílení důvěry: správa identity; autentizace a autorizace; technologie pro lepší ochranu soukromí; správa práv a majetku; ochrana proti internetovým hrozbám. |
| --- | --- |

—

IKT pro posílení důvěry: správa identity; autentizace a autorizace; technologie pro lepší ochranu soukromí; správa práv a majetku; ochrana proti internetovým hrozbám.

4.   Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

Cíl

Zlepšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a vytvořit znalosti pro zajištění jeho transformace z průmyslu založeného na zdrojích na průmysl založený na znalostech, a to vytvářením skokových změn znalostí a zaváděním rozhodujících poznatků pro nová uplatnění na rozhraní různých technologií a oborů. To bude přínosem jak pro nová, technologicky vyspělá průmyslová odvětví, tak i pro tradiční průmyslová odvětví s vyšší přidanou hodnotou založená na znalostech, se zvláštním zaměřením na náležité šíření výsledků výzkumu a technologického rozvoje k malým a středním podnikům. Tyto činnosti směřují v první řadě k technologiím, které ovlivní všechna průmyslová odvětví a mnoho dalších témat sedmého rámcového programu.

Odůvodnění

Zdá se, že rostoucí problémy ovlivňující mnoho průmyslových činností se již neomezují pouze na tradiční odvětví založená zejména na pracovní síle, ale projevují se ve vyšších odvětvích, která jsou v současné době silnou stránkou evropského průmyslu, a dokonce v některých technologicky náročných odvětvích. Je třeba zachovat silnou průmyslovou základnu, a to posílením objemu znalostí ve stávajícím průmyslu, jakož i vybudováním silného evropského průmyslu založeného na znalostech a vyžadujícího znalosti, s důrazem na využití základního výzkumu pro průmyslová použití. To bude zahrnovat modernizaci stávajících malých a středních podniků a zakládání a následný růst nových malých a středních podniků založených na znalostech, a to díky šíření znalostí a odborných znalostí prostřednictvím programů spolupráce.

Konkurenceschopnost průmyslu bude v budoucnosti z velké míry záviset na nanotechnologiích a jejich využití. Výzkum a technologický rozvoj v oblasti nanověd a nanotechnologií, kterým se věnuje několik oblastí, může urychlit transformaci evropského průmyslu. V oblastech jako nanovědy, nanotechnologie, materiály a výrobní technologie je obecně uznáváno vedoucí postavení EU, které je nutno posílit, aby bylo toto postavení EU ve vysoce konkurenčním celosvětovém měřítku zajištěno a zlepšeno.

Materiály s novými vlastnostmi jsou klíčové pro budoucí konkurenceschopnost evropského průmyslu a jsou základem pro technický pokrok v mnoha oblastech.

Příslušné priority pro průmysl a jejich integraci v odvětvových aplikacích lze uskutečnit prostřednictvím činností, jako jsou evropské technologické platformy v oblastech jako například nanoelektronika, průmyslová výroba, výroba energie, ocelářství, chemie, energetika, doprava, stavebnictví, průmyslová bezpečnost, textilní průmysl, keramický průmysl, dřevozpracující průmysl a nanolékařství. To bude pomáhat stanovovat společné priority a cíle výzkumu. Kromě toho budou pomocí pružné reakce na nové politické potřeby, které v průběhu sedmého rámcového programu vyvstanou, řešeny příslušné otázky politiky, regulace a standardizace a dopadů.

Činnosti

| — | Nanovědy, nanotechnologie






  — | Získávání nových znalostí o jevech spojených s rozhraním a s velikostí; řízení vlastností materiálů na nanoúrovni pro nová uplatnění; integrace technologií na nanoúrovni, včetně sledování a snímání; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro charakterizaci a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii pro výrobu základních materiálů a složek; studium a výroba součástí s přesností na nanometry; dopad na lidskou bezpečnost, zdraví a na životní prostředí; metrologie, sledování a detekce, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií. Činnosti se budou rovněž zabývat dopadem nanotechnologií na společnost a významem nanovědy a nanotechnologie pro řešení sociálních problémů. |
| --- | --- | --- |

—

Nanovědy, nanotechnologie

—

Získávání nových znalostí o jevech spojených s rozhraním a s velikostí; řízení vlastností materiálů na nanoúrovni pro nová uplatnění; integrace technologií na nanoúrovni, včetně sledování a snímání; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro charakterizaci a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a velmi přesné technologie v chemii pro výrobu základních materiálů a složek; studium a výroba součástí s přesností na nanometry; dopad na lidskou bezpečnost, zdraví a na životní prostředí; metrologie, sledování a detekce, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií. Činnosti se budou rovněž zabývat dopadem nanotechnologií na společnost a významem nanovědy a nanotechnologie pro řešení sociálních problémů.

| — | Materiály






  — | Získávání nových znalostí o vysoce výkonných površích a materiálech pro nové výrobky a procesy, jakož i pro jejich opravu; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“ a předvídatelným výkonem; spolehlivější navrhování a simulace; počítačové modelování; vyšší složitost; environmentální slučitelnost; integrace funkčnosti na nanoúrovni, mikroúrovni a makroúrovni v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály včetně nanokompozitů, biomateriály a hybridní materiály, včetně navrhování a řízení jejich zpracování, vlastností a výkonu. |
| --- | --- | --- |

—

Materiály

—

Získávání nových znalostí o vysoce výkonných površích a materiálech pro nové výrobky a procesy, jakož i pro jejich opravu; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“ a předvídatelným výkonem; spolehlivější navrhování a simulace; počítačové modelování; vyšší složitost; environmentální slučitelnost; integrace funkčnosti na nanoúrovni, mikroúrovni a makroúrovni v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály včetně nanokompozitů, biomateriály a hybridní materiály, včetně navrhování a řízení jejich zpracování, vlastností a výkonu.

| — | Nová výroba






  — | Vytváření podmínek a prostředků pro udržitelnou výrobu vyžadující znalosti, včetně vytváření, rozvoje a ověřování platnosti nových paradigmat odpovídajících vznikajícím potřebám průmyslu, a podpora modernizace evropské průmyslové základny; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní výrobu propojenou sítěmi a založenou na znalostech; vývoj nových technických koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, mikrotechnologie, biotechnologie, geotechnologie, informační a optické technologie, kognitivní technologie a odpovídajících technických požadavků) pro další generaci nových nebo obnovených výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám; zapojení výrobních technologií využívajících vysoce výkonné nástroje. |
| --- | --- | --- |

—

Nová výroba

—

Vytváření podmínek a prostředků pro udržitelnou výrobu vyžadující znalosti, včetně vytváření, rozvoje a ověřování platnosti nových paradigmat odpovídajících vznikajícím potřebám průmyslu, a podpora modernizace evropské průmyslové základny; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní výrobu propojenou sítěmi a založenou na znalostech; vývoj nových technických koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, mikrotechnologie, biotechnologie, geotechnologie, informační a optické technologie, kognitivní technologie a odpovídajících technických požadavků) pro další generaci nových nebo obnovených výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám; zapojení výrobních technologií využívajících vysoce výkonné nástroje.

| — | Integrace technologií pro průmyslové využití






  — | Integrace nových znalostí, nanotechnologií a mikrotechnologií, materiálů a výroby v odvětvových aplikacích a napříč sektorovými aplikacemi v oblastech, jako je zdraví, potraviny, stavebnictví a budovy, doprava, energetika, informace a komunikace, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, obuvnický průmysl, dřevozpracující průmysl, ocelářství, strojírenství. |
| --- | --- | --- |

—

Integrace technologií pro průmyslové využití

—

Integrace nových znalostí, nanotechnologií a mikrotechnologií, materiálů a výroby v odvětvových aplikacích a napříč sektorovými aplikacemi v oblastech, jako je zdraví, potraviny, stavebnictví a budovy, doprava, energetika, informace a komunikace, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, obuvnický průmysl, dřevozpracující průmysl, ocelářství, strojírenství.

5.   Energetika

Cíl

Přetvoření stávajícího energetického systému na systém, který je udržitelnější, méně závislý na dovážených palivech a založený na různorodých zdrojích energie, zejména obnovitelných zdrojích, nosičích energie a neznečišťujících zdrojích; posílení energetické účinnosti, včetně racionalizace spotřeby a skladování energie; řešení naléhavých výzev týkajících se bezpečnosti dodávek a změny klimatu, a to při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropského průmyslu.

Odůvodnění

Energetické systémy čelí velkým výzvám. Naléhavá potřeba najít a vyvinout přiměřená a včasná řešení je opodstatněna znepokojivými trendy v celosvětové poptávce po energiích, skutečností, že konvenční zásoby ropy a zemního plynu jsou omezené, a nutností výrazně snížit emise sklení kových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, škodlivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích. Výzkum v oblasti energií je důležitým příspěvkem pro zajištění cenově přijatelných nákladů na energie pro naše občany a průmysl. Výzkum a demonstrace jsou potřebné pro zajištění technologií a opatření, které jsou co nejvíce šetrné k životnímu prostředí, nákladově efektivní a umožňující EU splnit cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a uskutečnit své závazky v energetické politice, jak je uvedeno v zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií (7), v zelené knize z roku 2005 o energetické účinnosti (8) a v zelené knize z roku 2006 o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii (9).

Evropa dosáhla světového prvenství v řadě technologií na výrobu energií a energeticky účinných technologií. Je průkopníkem moderních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie, jako je sluneční energie, bioenergie a větrná energie. EU je na celosvětové úrovni rovněž významným činitelem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné kapacity v oblasti zachycování a uchovávání uhlíku. Toto postavení však nyní čelí vážné konkurenci (zejména ze strany USA a Japonska). Proto si musí Evropa své vedoucí postavení udržet a rozvíjet ho, což vyžaduje značné úsilí a mezinárodní spolupráci.

Radikální transformace energetického systému ve spolehlivý, konkurenceschopný a udržitelný energetický systém s nižšími nebo žádnými emisemi CO2 vyžaduje nové technologie s riziky, která jsou příliš vysoká, a jejichž výnos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění. V mobilizaci soukromých investic a evropského úsilí by proto klíčovou roli měla hrát veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány soudržněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií. V této souvislosti hrají důležitou úlohu evropské technologické platformy tím, že koordinovaně podněcují potřebný výzkum. Činnosti zaměřené na splnění tohoto cíle jsou uvedeny níže. Zahrnují zvláštní činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytnout podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s úlohou evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních opatření v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie.

Činnosti

| — | Vodíkové a palivové články
  Integrované akce k vytvoření silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví EU zabývající se palivovými a vodíkovými články, a to pro pevné a přenosné aplikace a pro použití v dopravě. Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění. |
| --- | --- |

—

Vodíkové a palivové články

Integrované akce k vytvoření silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví EU zabývající se palivovými a vodíkovými články, a to pro pevné a přenosné aplikace a pro použití v dopravě. Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění.

| — | Výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů
  Technologie pro zvýšení celkové účinnosti konverze, nákladové efektivnosti a spolehlivosti, snižující náklady na výrobu elektřiny z domácích obnovitelných zdrojů energie, včetně odpadů, a vývoj a demonstrace technologií vhodných pro rozdílné regionální podmínky. |
| --- | --- |

—

Výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů

Technologie pro zvýšení celkové účinnosti konverze, nákladové efektivnosti a spolehlivosti, snižující náklady na výrobu elektřiny z domácích obnovitelných zdrojů energie, včetně odpadů, a vývoj a demonstrace technologií vhodných pro rozdílné regionální podmínky.

| — | Výroba obnovitelných paliv
  Integrované systémy pro výrobu paliv a konverzní technologie: vyvíjet a snižovat jednotkové náklady pevných, kapalných a plynných paliv (včetně vodíku) vyrobených z obnovitelných zdrojů energie, včetně biomasy a odpadu, s cílem nákladově efektivní výroby, skladování, distribuce a používání paliv s neutrálním obsahem uhlíku, zejména biopaliv pro dopravu a výrobu elektřiny. |
| --- | --- |

—

Výroba obnovitelných paliv

Integrované systémy pro výrobu paliv a konverzní technologie: vyvíjet a snižovat jednotkové náklady pevných, kapalných a plynných paliv (včetně vodíku) vyrobených z obnovitelných zdrojů energie, včetně biomasy a odpadu, s cílem nákladově efektivní výroby, skladování, distribuce a používání paliv s neutrálním obsahem uhlíku, zejména biopaliv pro dopravu a výrobu elektřiny.

| — | Obnovitelné zdroje pro ohřev a chlazení
  Výzkum, vývoj a demonstrace technologií a zařízení, včetně technologií skladování, pro zvýšení účinnosti a snížení nákladů na aktivní a pasivní ohřev a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, přičemž by mělo být zajištěno jejich využití v rozdílných regionálních podmínkách, kde lze stanovit dostatečný potenciál. |
| --- | --- |

—

Obnovitelné zdroje pro ohřev a chlazení

Výzkum, vývoj a demonstrace technologií a zařízení, včetně technologií skladování, pro zvýšení účinnosti a snížení nákladů na aktivní a pasivní ohřev a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, přičemž by mělo být zajištěno jejich využití v rozdílných regionálních podmínkách, kde lze stanovit dostatečný potenciál.

| — | Technologie pro zachycování a skladování CO2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi
  Výzkum, vývoj a demonstrace technologií pro výrazné snížení environmentálního vlivu používání fosilních paliv s cílem využívat nákladově efektivní elektrárny s vysokou účinností nebo parní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a skladování CO2, zejména uchovávání v podzemí. |
| --- | --- |

—

Technologie pro zachycování a skladování CO2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi

Výzkum, vývoj a demonstrace technologií pro výrazné snížení environmentálního vlivu používání fosilních paliv s cílem využívat nákladově efektivní elektrárny s vysokou účinností nebo parní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a skladování CO2, zejména uchovávání v podzemí.

| — | Technologie čistého uhlí
  Výzkum, vývoj a demonstrace technologií pro podstatné zlepšení účinnosti, spolehlivosti a nákladů prostřednictvím vývoje a demonstrací technologií čisté přeměny uhlí a dalších pevných paliv, vytvářejících rovněž sekundární nosiče energie (včetně vodíku) a kapalná nebo plynná paliva. Činnosti budou případně spojeny s technologiemi pro zachycování a skladování CO2 nebo pro kombinované využití biomasy. |
| --- | --- |

—

Technologie čistého uhlí

Výzkum, vývoj a demonstrace technologií pro podstatné zlepšení účinnosti, spolehlivosti a nákladů prostřednictvím vývoje a demonstrací technologií čisté přeměny uhlí a dalších pevných paliv, vytvářejících rovněž sekundární nosiče energie (včetně vodíku) a kapalná nebo plynná paliva. Činnosti budou případně spojeny s technologiemi pro zachycování a skladování CO2 nebo pro kombinované využití biomasy.

| — | Inteligentní energetické sítě
  Výzkum, vývoj a demonstrace způsobu, jak zvýšit účinnost, bezpečnost, spolehlivost a kvalitu evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí, zejména v rámci integrovanějšího evropského trhu s energií, a to například přetvářením současných elektrických rozvodných sítí v interaktivní sítě služeb (zákazníci/provozovatelé), rozvíjením možností uchovávání energie a odstraňováním překážek zavádění ve velkém měřítku a překážek účinné integrace distribuovaných a obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

—

Inteligentní energetické sítě

Výzkum, vývoj a demonstrace způsobu, jak zvýšit účinnost, bezpečnost, spolehlivost a kvalitu evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí, zejména v rámci integrovanějšího evropského trhu s energií, a to například přetvářením současných elektrických rozvodných sítí v interaktivní sítě služeb (zákazníci/provozovatelé), rozvíjením možností uchovávání energie a odstraňováním překážek zavádění ve velkém měřítku a překážek účinné integrace distribuovaných a obnovitelných zdrojů energie.

| — | Energetická účinnost a úspory energie
  Výzkum, vývoj a demonstrace nových koncepcí, optimalizace ověřených koncepcí a technologií pro zvýšení energetické účinnosti a aby byly umožněny další úspory konečné a primární spotřeby energie u budov (včetně osvětlení), dopravy, služeb a průmyslu během jejich životního cyklu. To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost (včetně kogenerace a polygenerace), využívání nových a obnovitelných energetických technologií a opatření a nástrojů na řízení poptávky po energii a demonstrace budov majících minimální dopad na klima. |
| --- | --- |

—

Energetická účinnost a úspory energie

Výzkum, vývoj a demonstrace nových koncepcí, optimalizace ověřených koncepcí a technologií pro zvýšení energetické účinnosti a aby byly umožněny další úspory konečné a primární spotřeby energie u budov (včetně osvětlení), dopravy, služeb a průmyslu během jejich životního cyklu. To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost (včetně kogenerace a polygenerace), využívání nových a obnovitelných energetických technologií a opatření a nástrojů na řízení poptávky po energii a demonstrace budov majících minimální dopad na klima.

| — | Znalosti pro vytváření energetické politiky
  Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi a stanovení vyčíslitelných střednědobých a dlouhodobých cílů a scénářů (včetně poskytování vědecké podpory pro rozvoj politiky). |
| --- | --- |

—

Znalosti pro vytváření energetické politiky

Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi a stanovení vyčíslitelných střednědobých a dlouhodobých cílů a scénářů (včetně poskytování vědecké podpory pro rozvoj politiky).

6.   Životní prostředí (včetně změny klimatu)

Cíl

Udržitelné řízení životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím prohlubování znalostí o vzájemném působení klimatu, biosféry, ekosystémů a lidských činností a prostřednictvím vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek. Důraz bude kladen na předpovídání změny klimatu a změn ekosystémů, a to suchozemských a oceánských, na nástroje a technologie ke sledování, prevenci, zmírňování a úpravě environmentálních tlaků a rizik, včetně zdravotních rizik, a na nástroje a technologie pro udržitelnost přirozeného životního prostředí i prostředí vytvořeného člověkem.

Odůvodnění

Environmentální problémy přesahují hranice států a vyžadují koordinovaný přístup na panevropské a často celosvětové úrovni. Přírodní zdroje Země a prostředí vytvořené člověkem jsou pod značným tlakem vyplývajícím z rostoucí populace, urbanizace, výstavby, neustálého rozšiřování zemědělství, akvakultury, rybolovu, dopravních a energetických odvětví, jakož i proměnlivosti klimatu a oteplování v místním, regionálním a celosvětovém měřítku. Evropa se musí zapojit do vytváření nového udržitelného vztahu k životnímu prostředí při současném zvyšování konkurenceschopnosti a posilování evropského průmyslu. Vzhledem k míře, rozsahu a vysoké úrovni složitosti environmentálního výzkumu je pro dosažení kritického množství zapotřebí spolupráce na úrovni EU. Tato spolupráce usnadní společné plánování, využívání propojených a interoperabilních databází a vývoj koherentních systémů pro pozorování a předpovídání ve velkém měřítku. Výzkum by se měl zaměřit na potřebu správy údajů a informačních služeb a problémů spojených s přenosem údajů, jejich integrací a mapováním.

Výzkum je na úrovni EU potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako jsou Rámcová úmluva OSN o změně klimatu (UNFCCC) a její Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, Úmluva OSN o boji proti rozšiřování pouští, Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách, cíle světového summitu o udržitelném rozvoji z roku 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, a příspěvky pro Mezivládní panel pro změnu klimatu a iniciativu pro pozorování Země.

Kromě toho rozsáhlý výzkum vyžadují rovněž stávající a vznikající politiky na úrovni EU, provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií (např. strategie EU týkající se moře), akční plány, programy a směrnice pro environmentální technologie a pro životní prostředí a zdraví, rámcová směrnice o vodě a program NATURA 2000.

EU musí posílit své postavení na světových trzích v oblasti environmentálních technologií. Tyto technologie přispívají k udržitelné spotřebě a produkci napomáhající zajišťování udržitelného růstu, a to poskytováním ekologicky účinných řešení environmentálních problémů v různých měřítkách a ochranou našeho kulturního a přírodního dědictví. Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí a vyšší konkurenceschopnosti a současně zajišťují udržitelnější budoucnost pro příští generace. Evropské technologické platformy pro zásobování vodou a asanaci vod a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu opatření na úrovni EU a jejich výzkumné programy jsou zohledněny v níže uvedených činnostech. Jiné platformy (například pro stavebnictví a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu. Socioekonomické otázky ovlivňují obzvlášť výrazně vývoj environmentálních technologií a jejich uvádění na trh a následnou aplikaci, jako například v případě hospodaření s vodními zdroji. Činnosti musí brát v úvahu socioekonomické aspekty politik a technologického rozvoje, a to kdykoli je to pro dané téma důležité.

Řada činností je uvedena níže (10) a velká část z nich souvisí přímo se současnými politickými potřebami. Dodatečná podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, například potřebám souvisejícím s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost; následnému hodnocení opatření navazujících na Kjótský protokol v oblasti změny klimatu a novým politikám v oblasti životního prostředí, například politikám v evropské půdní strategii a politikám týkajícím se námořní politiky, norem a předpisů.

Činnosti

| — | Změna klimatu, znečištění a rizika






  — | Tlaky na životní prostředí a na klima: fungování klimatu a zemský systém včetně polárních oblastí; opatření pro přizpůsobování a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; globální a regionální vzájemné působení klimatu a atmosféry, zemského povrchu, ledu a oceánu a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy, včetně dopadu stoupající hladiny moří na pobřežní oblasti a dopadů na zvláště citlivé oblasti. |
| --- | --- | --- |

—

Změna klimatu, znečištění a rizika

—

Tlaky na životní prostředí a na klima: fungování klimatu a zemský systém včetně polárních oblastí; opatření pro přizpůsobování a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; globální a regionální vzájemné působení klimatu a atmosféry, zemského povrchu, ledu a oceánu a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy, včetně dopadu stoupající hladiny moří na pobřežní oblasti a dopadů na zvláště citlivé oblasti.

| — | Životní prostředí a zdraví: vzájemné působení stresových faktorů v životním prostředí a lidského zdraví, včetně identifikace zdrojů, biomonitorovacího výzkumu týkajícího se zdravím v souvislosti s životním prostředím, kvality vnitřního ovzduší a spojitosti s vnitřním prostředím, městským prostředím, emisemi motorových vozidel a dopadem a vznikajícími rizikovými faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro nebezpečné látky, včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatelů pro strategie prevence. |
| --- | --- |

—

Životní prostředí a zdraví: vzájemné působení stresových faktorů v životním prostředí a lidského zdraví, včetně identifikace zdrojů, biomonitorovacího výzkumu týkajícího se zdravím v souvislosti s životním prostředím, kvality vnitřního ovzduší a spojitosti s vnitřním prostředím, městským prostředím, emisemi motorových vozidel a dopadem a vznikajícími rizikovými faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro nebezpečné látky, včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatelů pro strategie prevence.

| — | Přírodní nebezpečí: zlepšení předpovídání a integrovaného posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik v souvislosti s pohromami způsobenými geologickým nebezpečím (jako například zemětřesení, sopečné erupce, tsunami) a klimatem (jako například bouře, sucha, povodně, lesní požáry, sesuvy půdy, laviny a jiné mimořádné události) a dopadu těchto pohrom; vývoj systémů včasného varování a zlepšení strategií pro prevenci, zmírňování a řízení, rovněž v rámci mnohostranného přístupu k rizikům. |
| --- | --- |

—

Přírodní nebezpečí: zlepšení předpovídání a integrovaného posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik v souvislosti s pohromami způsobenými geologickým nebezpečím (jako například zemětřesení, sopečné erupce, tsunami) a klimatem (jako například bouře, sucha, povodně, lesní požáry, sesuvy půdy, laviny a jiné mimořádné události) a dopadu těchto pohrom; vývoj systémů včasného varování a zlepšení strategií pro prevenci, zmírňování a řízení, rovněž v rámci mnohostranného přístupu k rizikům.

| — | Udržitelné řízení zdrojů






  — | Zachování a udržitelné řízení přírodních zdrojů a zdrojů vytvořených člověkem a biologické rozmanitosti: ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti včetně kontroly invazivních nepůvodních druhů, ochrana půdy, mořského dna, lagun a pobřežních oblastí, přístupy proti rozšiřování pouští a znehodnocování půdy, ochrana přírodní krajiny; udržitelné využívání lesů a hospodaření s lesy; udržitelná správa a plánování městského prostředí, včetně následně industrializovaných zón; správa údajů a informační služby; hodnocení a předpovídání přírodních procesů. |
| --- | --- | --- |

—

Udržitelné řízení zdrojů

—

Zachování a udržitelné řízení přírodních zdrojů a zdrojů vytvořených člověkem a biologické rozmanitosti: ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti včetně kontroly invazivních nepůvodních druhů, ochrana půdy, mořského dna, lagun a pobřežních oblastí, přístupy proti rozšiřování pouští a znehodnocování půdy, ochrana přírodní krajiny; udržitelné využívání lesů a hospodaření s lesy; udržitelná správa a plánování městského prostředí, včetně následně industrializovaných zón; správa údajů a informační služby; hodnocení a předpovídání přírodních procesů.

| — | Řízení mořského prostředí: dopady lidských činností na mořské prostředí a jeho zdroje; znečištění a eutrofizace v regionálních mořích a pobřežních oblastech; hlubokomořské ekosystémy; hodnocení trendů v biologické rozmanitosti moří, procesů v ekosystému a oceánské proudění; geologie mořského dna; rozvoj strategií, koncepcí a nástrojů pro udržitelné využívání oceánů a jejich zdrojů. |
| --- | --- |

—

Řízení mořského prostředí: dopady lidských činností na mořské prostředí a jeho zdroje; znečištění a eutrofizace v regionálních mořích a pobřežních oblastech; hlubokomořské ekosystémy; hodnocení trendů v biologické rozmanitosti moří, procesů v ekosystému a oceánské proudění; geologie mořského dna; rozvoj strategií, koncepcí a nástrojů pro udržitelné využívání oceánů a jejich zdrojů.

| — | Environmentální technologie






  — | Environmentální technologie pro sledování, simulaci, prevenci, zmírnění, přizpůsobení, ozdravění a obnovení přírodního životního prostředí a prostředí vytvořeného člověkem: související s vodou, klimatem, vzduchem, mořem, městským a venkovským prostředím, půdou, nakládáním s odpady, recyklací, ekologickými výrobními procesy, udržitelnými produkty a chemickou bezpečností. |
| --- | --- | --- |

—

Environmentální technologie

—

Environmentální technologie pro sledování, simulaci, prevenci, zmírnění, přizpůsobení, ozdravění a obnovení přírodního životního prostředí a prostředí vytvořeného člověkem: související s vodou, klimatem, vzduchem, mořem, městským a venkovským prostředím, půdou, nakládáním s odpady, recyklací, ekologickými výrobními procesy, udržitelnými produkty a chemickou bezpečností.

| — | Ochrana, zachování a posílení kulturního dědictví, včetně životního prostoru člověka: zlepšené vyhodnocování škod na kulturním dědictví, vývoj inovačních strategií pro jeho zachování; podpora začlenění kulturního dědictví do městského prostředí. |
| --- | --- |

—

Ochrana, zachování a posílení kulturního dědictví, včetně životního prostoru člověka: zlepšené vyhodnocování škod na kulturním dědictví, vývoj inovačních strategií pro jeho zachování; podpora začlenění kulturního dědictví do městského prostředí.

| — | Hodnocení, ověřování a zkoušení technologií: metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu, včetně strategií alternativního testování a zejména metod bez použití zvířat u průmyslových chemických látek; podpora platforem pro udržitelnou chemii, lesní technologii, zásobování vodou a asanaci vod (11); vědecká a technologická hlediska budoucího evropského programu ověřování a zkoušení environmentálních technologií, doplnění nástrojů pro posuzování třetí stranou. |
| --- | --- |

—

Hodnocení, ověřování a zkoušení technologií: metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu, včetně strategií alternativního testování a zejména metod bez použití zvířat u průmyslových chemických látek; podpora platforem pro udržitelnou chemii, lesní technologii, zásobování vodou a asanaci vod (11); vědecká a technologická hlediska budoucího evropského programu ověřování a zkoušení environmentálních technologií, doplnění nástrojů pro posuzování třetí stranou.

| — | Pozorování Země a nástroje pro hodnocení






  — | Systémy pro pozorování pevniny a oceánů a metody pro sledování životního prostředí a udržitelného rozvoje: přispívat v rámci GEOSS (s nímž se doplňuje GMES) k vývoji a integraci pozorovacích systémů pro řešení otázek životního prostředí a udržitelnosti; interoperabilita systémů a optimalizace informací pro chápání, modelování a předvídání environmentálních jevů, pro posuzování, zkoumání a řízení přírodních zdrojů. |
| --- | --- | --- |

—

Pozorování Země a nástroje pro hodnocení

—

Systémy pro pozorování pevniny a oceánů a metody pro sledování životního prostředí a udržitelného rozvoje: přispívat v rámci GEOSS (s nímž se doplňuje GMES) k vývoji a integraci pozorovacích systémů pro řešení otázek životního prostředí a udržitelnosti; interoperabilita systémů a optimalizace informací pro chápání, modelování a předvídání environmentálních jevů, pro posuzování, zkoumání a řízení přírodních zdrojů.

| — | Metody předvídání a nástroje pro hodnocení udržitelného rozvoje s ohledem na různá měřítka pozorování: modelování vztahů mezi hospodářstvím/životním prostředím/společností, včetně tržních nástrojů, vnějších faktorů, prahových hodnot a vývoje znalostní základny a metodiky pro posuzování dopadu na udržitelný rozvoj v klíčových oblastech jako užívání zemědělské půdy a záležitosti související s moři; rozvoj měst, sociální a hospodářská napětí související se změnou klimatu. |
| --- | --- |

—

Metody předvídání a nástroje pro hodnocení udržitelného rozvoje s ohledem na různá měřítka pozorování: modelování vztahů mezi hospodářstvím/životním prostředím/společností, včetně tržních nástrojů, vnějších faktorů, prahových hodnot a vývoje znalostní základny a metodiky pro posuzování dopadu na udržitelný rozvoj v klíčových oblastech jako užívání zemědělské půdy a záležitosti související s moři; rozvoj měst, sociální a hospodářská napětí související se změnou klimatu.

7.   Doprava (včetně letectví)

Cíl

Na základě technologického pokroku a pokroku dosaženého při provozu a na základě evropské dopravní politiky vyvíjet integrované, bezpečnější, ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy ve prospěch všech občanů, společnosti a klimatu, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje a upevnit a dále rozvíjet konkurenceschopnost, kterou získala evropská průmyslová odvětví na světovém trhu.

Odůvodnění

Doprava je jednou ze silných stránek Evropy — odvětví letecké dopravy přispívá 2,6 % k HDP EU (s 3,1 miliony pracovních míst) a pozemní doprava tvoří 11 % HDP EU (a zaměstnává 16 milionů osob). Doprava však způsobuje 25 % všech emisí CO2 v EU, a proto je nezbytně nutná ekologizace tohoto systému, aby byly zajištěny udržitelnější dopravní struktury a slučitelnost s mírami růstu, jak je uvedeno v bílé knize „Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout“ (12).

Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU jsou novými výzvami pro účinnou, nákladově efektivní a udržitelnou přepravu osob a zboží. Doprava rovněž přímo souvisí s dalšími významnými politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, zaměstnanost, životní prostředí, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh.

Investice do výzkumu a technologického rozvoje v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích (13). Činnosti na evropské úrovni budou podněcovat také restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce a zejména malých a středních podniků.

Výzkumné programy vytvořené evropskými technologickými platformami (14) potvrzují nutnost nového hlediska v oblasti „dopravních systémů“, které bere v úvahu interakci vozidel nebo plavidel, dopravních sítí nebo infrastruktur a využívání dopravních služeb, přičemž toto hledisko lze rozvíjet pouze na evropské úrovni. Náklady na výzkum a technologický rozvoj ve všech těchto oblastech značně narůstají a spolupráce na úrovni EU je nutná, aby „kritické množství“ různých poskytovatelů výzkumu a technologického rozvoje mohlo při nákladové efektivnosti čelit rozsáhlým a multidisciplinárním výzvám a aby byly řešeny politické, technologické a socioekonomické otázky jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na vodní a železniční dopravu, cenovou dostupnost, bezpečnost, kapacitu a dopady na životní prostředí v rozšířené Unii. Při provádění evropských politik bude rovněž zásadní rozvíjet technologie pro podporu systému Galileo a jeho využití.

Témata a činnosti uvedené níže mají velký význam pro průmysl a budou řešit potřeby tvůrců politik jednotným způsobem zahrnujícím hospodářská, sociální a environmentální hlediska dopravní politiky. Navíc budou podporovány stávající, jakož i nové politické potřeby, například v souvislosti s vývojem v námořní politice nebo s prováděním politiky Jednotného evropského nebe.

Činnosti

| — | Letectví a letecká doprava






  — | Ekologizace letecké dopravy: snížení emisí, včetně skleníkových plynů, a rušení hlukem, což zahrnuje činnosti týkající se motorů a alternativních paliv, struktur a nových návrhů letadel, včetně letadel s rotující nosnou plochou, letištního provozu a řízení provozu. |
| --- | --- | --- |

—

Letectví a letecká doprava

—

Ekologizace letecké dopravy: snížení emisí, včetně skleníkových plynů, a rušení hlukem, což zahrnuje činnosti týkající se motorů a alternativních paliv, struktur a nových návrhů letadel, včetně letadel s rotující nosnou plochou, letištního provozu a řízení provozu.

| — | Zvyšování časové efektivity: zvyšování efektivity letových řádů se zaměřením na inovační systémy řízení letového provozu v souladu s účinným prováděním politiky Jednotného evropského nebe, která zahrnuje vzdušné a pozemní složky a složky kosmického prostoru, včetně provozu a větší autonomie letadel. |
| --- | --- |

—

Zvyšování časové efektivity: zvyšování efektivity letových řádů se zaměřením na inovační systémy řízení letového provozu v souladu s účinným prováděním politiky Jednotného evropského nebe, která zahrnuje vzdušné a pozemní složky a složky kosmického prostoru, včetně provozu a větší autonomie letadel.

| — | Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované na palubě a účinnější přístup k cestujícím; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po menší letadla, vhodná pro různá použití (včetně regionálních použití). |
| --- | --- |

—

Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované na palubě a účinnější přístup k cestujícím; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po menší letadla, vhodná pro různá použití (včetně regionálních použití).

| — | Zvyšování nákladové efektivnosti: snižování nákladů souvisejících s vývojem výrobků, výrobních a provozních nákladů, a to se zaměřením na inovativní a bezúdržbová, opravená a přebudovaná letadla, zvýšené využívání automatizace a simulace. |
| --- | --- |

—

Zvyšování nákladové efektivnosti: snižování nákladů souvisejících s vývojem výrobků, výrobních a provozních nákladů, a to se zaměřením na inovativní a bezúdržbová, opravená a přebudovaná letadla, zvýšené využívání automatizace a simulace.

| — | Ochrana letadel a cestujících: posílení opatření na ochranu cestujících, posádky, letadla a systému letecké dopravy, jako jsou zdokonalené metody pro zpracování údajů a identifikaci, ochrana letadla proti útoku, zdokonalení koncepce letadel z hlediska bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

Ochrana letadel a cestujících: posílení opatření na ochranu cestujících, posádky, letadla a systému letecké dopravy, jako jsou zdokonalené metody pro zpracování údajů a identifikaci, ochrana letadla proti útoku, zdokonalení koncepce letadel z hlediska bezpečnosti.

| — | Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných, přístupných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě. |
| --- | --- |

—

Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných, přístupných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě.

| — | Udržitelná pozemní doprava (železniční, silniční a vodní)






  — | Ekologizace pozemní dopravy: snížení znečištění životního prostředí a rušení hlukem, včetně skleníkových plynů; snížení dopadu dopravy na změnu klimatu prostřednictvím snížení emisí za pomoci technologických a socioekonomických prostředků, jakož i za pomoci odborných kurzů pro uživatele; vývoj ekologických a výkonných motorů a pohonných hmot, včetně hybridní technologie a využití alternativních paliv v dopravě, jako jsou vodíkové a palivové články, s přihlédnutím k nákladové a energetické efektivitě; strategie pro likvidaci vozidel a plavidel. |
| --- | --- | --- |

—

Udržitelná pozemní doprava (železniční, silniční a vodní)

—

Ekologizace pozemní dopravy: snížení znečištění životního prostředí a rušení hlukem, včetně skleníkových plynů; snížení dopadu dopravy na změnu klimatu prostřednictvím snížení emisí za pomoci technologických a socioekonomických prostředků, jakož i za pomoci odborných kurzů pro uživatele; vývoj ekologických a výkonných motorů a pohonných hmot, včetně hybridní technologie a využití alternativních paliv v dopravě, jako jsou vodíkové a palivové články, s přihlédnutím k nákladové a energetické efektivitě; strategie pro likvidaci vozidel a plavidel.

| — | Podporování a zvyšování převodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj udržitelných inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a celostátních dopravních a logistických sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury; strategie pro převod na jiný druh dopravy za účelem podpory energeticky účinných dopravních prostředků. |
| --- | --- |

—

Podporování a zvyšování převodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj udržitelných inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a celostátních dopravních a logistických sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury; strategie pro převod na jiný druh dopravy za účelem podpory energeticky účinných dopravních prostředků.

| — | Zajištění udržitelné městské mobility pro všechny občany, včetně občanů znevýhodněných: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a méně znečišťujících dopravních prostředků, nové vysoce kvalitní způsoby veřejné dopravy a racionalizace osobní dopravy, komunikační infrastruktura, integrované městské a dopravní plánování, s přihlédnutím k jejich souvislosti s růstem a zaměstnaností. |
| --- | --- |

—

Zajištění udržitelné městské mobility pro všechny občany, včetně občanů znevýhodněných: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a méně znečišťujících dopravních prostředků, nové vysoce kvalitní způsoby veřejné dopravy a racionalizace osobní dopravy, komunikační infrastruktura, integrované městské a dopravní plánování, s přihlédnutím k jejich souvislosti s růstem a zaměstnaností.

| — | Zlepšení bezpečnosti a ochrany jako přirozená součást dopravního systému: při dopravě pro řidiče, cestující, posádku, cyklisty a chodce, jakož i pro náklad, při navrhování a provozu vozidel, plavidel, infrastruktur a v celém dopravním systému. |
| --- | --- |

—

Zlepšení bezpečnosti a ochrany jako přirozená součást dopravního systému: při dopravě pro řidiče, cestující, posádku, cyklisty a chodce, jakož i pro náklad, při navrhování a provozu vozidel, plavidel, infrastruktur a v celém dopravním systému.

| — | Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení postupů pro navrhování; vývoj vyspělých technologií v oblasti pohonných hmot a vozidel a plavidel; budování a údržba inovačních a nákladově efektivních výrobních systémů a infrastruktury; integrační architektury. |
| --- | --- |

—

Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení postupů pro navrhování; vývoj vyspělých technologií v oblasti pohonných hmot a vozidel a plavidel; budování a údržba inovačních a nákladově efektivních výrobních systémů a infrastruktury; integrační architektury.

| — | Podpora evropského globálního družicového navigačního systému (Galileo a EGNOS): služby přesného určování polohy a času pro použití v řadě odvětví; účinné využití družicové navigace a podpora pro stanovení technologií druhé generace a aplikací. |
| --- | --- |

—

Podpora evropského globálního družicového navigačního systému (Galileo a EGNOS): služby přesného určování polohy a času pro použití v řadě odvětví; účinné využití družicové navigace a podpora pro stanovení technologií druhé generace a aplikací.

8.   Sociálně-ekonomické a humanitní vědy

Cíl

Vytváření hlubokých a společných znalostí o složitých a vzájemně souvisejících socioekonomických problémech, před nimiž Evropa stojí, jako jsou růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, sociální soudržnost, sociální a kulturní výzvy a výzvy v oblasti vzdělávání v rozšířené Evropě a udržitelnost, demografická změna, migrace a integrace, kvalita života a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na stanovení lepší znalostní základny pro politiky v příslušných oblastech.

Odůvodnění

Evropa má silnou a velmi kvalitní výzkumnou základnu v sociálně-ekonomických a sociálně-kulturních vědách a humanitních oborech. Různorodost přístupů v rámci EU v hospodářské, sociální, politické a kulturní oblasti poskytuje velmi plodnou půdu pro výzkum v těchto oborech na úrovni EU. Společný výzkum zaměřený na evropské socioekonomické a sociokulturní otázky ve výše uvedených oblastech představuje pro Evropu vysokou přidanou hodnotu. Za prvé, příslušné otázky a výzvy jsou na evropské úrovni velmi důležité a jsou předmětem politik Společenství. Za druhé, srovnávací výzkum probíhající v EU nebo v jiných zemích je obzvláště účinným nástrojem a současně představuje významné studijní příležitosti přesahující hranice zemí a regionů.

Za třetí, výzkum na úrovni EU má zvláštní výhody v tom, že umožňuje shromažďovat údaje z celé Evropy a pro pochopení složitých otázek využívat více hledisek. A nakonec, vývoj opravdu evropské socioekonomické znalostní základny, která umožní čelit těmto klíčovým výzvám, podstatně přispěje k podpoře jejich společného pochopení v celé Evropské unii a především mezi evropskými občany.

Činnosti, které mají být podporovány a které by měly výrazně přispět ke zlepšení formulování, provádění, dopadů a hodnocení politiky a stanovení regulačních opatření v širokém spektru oblastí, jako jsou hospodářská, sociální, kulturní politika, politika vzdělávání a odborné přípravy, politika rovnosti žen a mužů, politika v souvislosti s podniky, politika mezinárodního obchodu, spotřebitelská politika, politika vnějších vztahů, vědecká a technologická politika, politika úředních statistik a vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jsou uvedeny níže. Navíc budou poskytnuty prostředky pro řešení nových socioekonomických výzev, jakož i pro výzkum nových nebo nepředvídaných politických potřeb. Pro jednání o budoucích výzkumných programech lze rovněž použít sociální platformy.

Činnosti

| — | Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvoj a integrace výzkumu v otázkách ovlivňujících růst, socioekonomickou stabilitu, zaměstnanost a konkurenceschopnost, zahrnujících témata jako inovace, vzdělávání, včetně celoživotního učení a úlohy vědeckých a jiných znalostí a nehmotných statků v celosvětovém měřítku, mládež a politika v oblasti mládeže, přizpůsobení politik v oblasti trhu práce a vnitrostátní institucionální souvislosti. |
| --- | --- |

—

Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvoj a integrace výzkumu v otázkách ovlivňujících růst, socioekonomickou stabilitu, zaměstnanost a konkurenceschopnost, zahrnujících témata jako inovace, vzdělávání, včetně celoživotního učení a úlohy vědeckých a jiných znalostí a nehmotných statků v celosvětovém měřítku, mládež a politika v oblasti mládeže, přizpůsobení politik v oblasti trhu práce a vnitrostátní institucionální souvislosti.

| — | Spojení hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v evropskou perspektivu: zaměřením se na dvě klíčové a neoddělitelné otázky neustálého vývoje evropských socioekonomických modelů a hospodářské a sociální a regionální soudržnosti v rozšířené EU, a to s ohledem na udržitelnost a ochranu životního prostředí, udržitelné plánování městského prostředí, vzájemné působení životního prostředí, energetiky a společnosti a úlohu měst a metropolitních regionů a socioekonomické dopady evropských politik a evropské legislativy. |
| --- | --- |

—

Spojení hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v evropskou perspektivu: zaměřením se na dvě klíčové a neoddělitelné otázky neustálého vývoje evropských socioekonomických modelů a hospodářské a sociální a regionální soudržnosti v rozšířené EU, a to s ohledem na udržitelnost a ochranu životního prostředí, udržitelné plánování městského prostředí, vzájemné působení životního prostředí, energetiky a společnosti a úlohu měst a metropolitních regionů a socioekonomické dopady evropských politik a evropské legislativy.

| — | Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a jeho účinků na důchodové systémy, migrace a integrace, analýza dopadů demografické změny na rozvoj měst; životní styl, práce, rodina, nalezení souladu mezi pracovním a rodinným životem, otázky rovného postavení mužů a žen, otázky zdravotně postižených osob, zdraví a kvalita života; ochrana spotřebitele v oblasti hospodářství; nerovnosti; kriminalita; úloha obchodu ve společnosti a rozmanitost populace, etnická příslušnost, náboženský pluralismus, kulturní interakce, multikulturní otázky a otázky související s ochranou základních práv a bojem proti jakékoli diskriminaci. |
| --- | --- |

—

Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a jeho účinků na důchodové systémy, migrace a integrace, analýza dopadů demografické změny na rozvoj měst; životní styl, práce, rodina, nalezení souladu mezi pracovním a rodinným životem, otázky rovného postavení mužů a žen, otázky zdravotně postižených osob, zdraví a kvalita života; ochrana spotřebitele v oblasti hospodářství; nerovnosti; kriminalita; úloha obchodu ve společnosti a rozmanitost populace, etnická příslušnost, náboženský pluralismus, kulturní interakce, multikulturní otázky a otázky související s ochranou základních práv a bojem proti jakékoli diskriminaci.

| — | Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení, vztahů mezi kulturami a vzájemné závislosti mezi regiony celého světa včetně rozvojových regionů a jejich důsledky; řešení nových hrozeb a rizik, aniž by byla porušována lidská práva, svoboda a dobré životní podmínky, a podpora míru. |
| --- | --- |

—

Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení, vztahů mezi kulturami a vzájemné závislosti mezi regiony celého světa včetně rozvojových regionů a jejich důsledky; řešení nových hrozeb a rizik, aniž by byla porušována lidská práva, svoboda a dobré životní podmínky, a podpora míru.

| — | Občan v Evropské unii: v rámci budoucího vývoje rozšířené EU, úsilí směřující ke vzniku pocitu demokratického „vlastnictví“ a k aktivnímu zapojení evropských občanů; účinná a demokratická správa věcí veřejných na všech úrovních, včetně řízení hospodářských a právních záležitostí a úloha občanské společnosti; výzkum pro budování společného porozumění a společné úcty k evropským rozdílnostem a podobnostem, co se týče kultury, náboženství, kulturního dědictví, institucí a právních systémů, dějin, jazyků a hodnot jako stavebních prvků naší evropské multikulturní identity a našeho dědictví. |
| --- | --- |

—

Občan v Evropské unii: v rámci budoucího vývoje rozšířené EU, úsilí směřující ke vzniku pocitu demokratického „vlastnictví“ a k aktivnímu zapojení evropských občanů; účinná a demokratická správa věcí veřejných na všech úrovních, včetně řízení hospodářských a právních záležitostí a úloha občanské společnosti; výzkum pro budování společného porozumění a společné úcty k evropským rozdílnostem a podobnostem, co se týče kultury, náboženství, kulturního dědictví, institucí a právních systémů, dějin, jazyků a hodnot jako stavebních prvků naší evropské multikulturní identity a našeho dědictví.

| — | Socioekonomické a vědecké ukazatele: jejich využití při tvorbě politiky a při jejím provádění a sledování, zlepšování stávajících ukazatelů, technik pro jejich analýzu a vývoj nových ukazatelů pro tento účel a pro hodnocení výzkumných programů, včetně ukazatelů založených na úředních statistických údajích. |
| --- | --- |

—

Socioekonomické a vědecké ukazatele: jejich využití při tvorbě politiky a při jejím provádění a sledování, zlepšování stávajících ukazatelů, technik pro jejich analýzu a vývoj nových ukazatelů pro tento účel a pro hodnocení výzkumných programů, včetně ukazatelů založených na úředních statistických údajích.

| — | Prognostické činnosti týkající se hlavních vědeckých, technologických a souvisejících socioekonomických otázek, jako jsou budoucí demografické trendy a globalizace znalostí, šíření znalostí a vývoj výzkumných systémů, jakož i budoucí rozvoj v rámci hlavních oblastí výzkumu a vědeckých oborů a mezi nimi. |
| --- | --- |

—

Prognostické činnosti týkající se hlavních vědeckých, technologických a souvisejících socioekonomických otázek, jako jsou budoucí demografické trendy a globalizace znalostí, šíření znalostí a vývoj výzkumných systémů, jakož i budoucí rozvoj v rámci hlavních oblastí výzkumu a vědeckých oborů a mezi nimi.

9.   Vesmír

Cíl

Podporovat evropský kosmický program se zaměřením na aplikace, jako je globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), s přínosem pro občany a pro konkurenceschopnost evropského kosmického průmyslu. To přispěje k rozvoji evropské politiky pro oblast vesmíru a doplní úsilí členských států a dalších klíčových činitelů, včetně Evropské kosmické agentury (ESA).

Odůvodnění

Společenství může v této oblasti přispět k lepšímu stanovení společných cílů založených na požadavcích uživatelů a cílech politiky; ke koordinaci činností s cílem zamezit zdvojení činností a dosáhnout co největší interoperability; ke zvýšení nákladové efektivnosti a k definování norem. Orgány veřejné moci a rozhodovací orgány představují významné potenciální uživatele a rovněž evropský průmysl bude mít prospěch z přesně stanovené evropské politiky v oblasti vesmíru prováděné prostřednictvím evropského kosmického programu, zčásti podporovaného navrhovanými akcemi pro výzkum a technologický rozvoj. Akce na úrovni EU jsou nutné i pro podporu cílů politiky Společenství, například v oblastech zemědělství, lesnictví, rybolovu, životního prostředí, zdraví, telekomunikací, bezpečnosti, dopravy, jakož i pro zajištění toho, aby byla Evropa respektovaným partnerem v regionální a mezinárodní spolupráci.

V průběhu posledních 40 let si Evropa jak na úrovni jednotlivých států, tak prostřednictvím ESA vybudovala vynikající technologickou způsobilost. Udržení konkurenceschopného průmyslu (včetně výrobců, poskytovatelů služeb a provozovatelů služeb) vyžaduje nový výzkum a technologie. Vesmírné aplikace přinášejí občanům důležitý užitek prostřednictvím vedlejších produktů technologií a jsou v technologicky vyspělé společnosti nepostradatelné.

Níže uvedené činnosti jsou zaměřeny na: efektivní využívání vesmírných prostředků (v koordinaci s prostředky in situ, včetně vzdušných prostředků), pro provádění aplikací jako GMES a jejich přínos k prosazování práva v politikách Společenství; průzkum vesmíru umožňující mezinárodní spolupráci a výrazné technologické průlomy, jakož i nákladově efektivní úkoly; využívání a průzkum vesmíru podporovaný činnostmi, které zaručují strategickou roli Evropské unie. Tyto činnosti budou doplněny dalšími akcemi rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a programu pro vzdělávání a odbornou přípravu. Přínos níže uvedených činností pro veřejný pořádek bude rovněž maximalizován, včetně prostřednictvím poskytnutí další podpory pro možné nové politické potřeby, například: řešení vycházející z vesmírných technologií pro podporu rozvojových zemí a využití nástrojů a metod pozorování vesmíru k podpoře rozvoje v politikách Společenství.

Činnosti

| — | Aplikace založené na vesmírných technologiích sloužící evropské společnosti






  — | GMES: vývoj monitorovacích systémů a systémů včasného varování umístěných na družicích a in situ, včetně systémů pro bezpečnost občanů, a technik souvisejících s řízením životního prostředí a s bezpečností (včetně zvládání přírodních pohrom) a jejich integrace se složkami umístěnými na zemi, na palubě lodí a letadel; podpora integrace, harmonizace, používání a poskytování údajů (jak satelitních, tak in situ, včetně pozemních, lodních a vzdušných) a služeb GMES. |
| --- | --- | --- |

—

Aplikace založené na vesmírných technologiích sloužící evropské společnosti

—

GMES: vývoj monitorovacích systémů a systémů včasného varování umístěných na družicích a in situ, včetně systémů pro bezpečnost občanů, a technik souvisejících s řízením životního prostředí a s bezpečností (včetně zvládání přírodních pohrom) a jejich integrace se složkami umístěnými na zemi, na palubě lodí a letadel; podpora integrace, harmonizace, používání a poskytování údajů (jak satelitních, tak in situ, včetně pozemních, lodních a vzdušných) a služeb GMES.

| — | Inovativní družicové komunikační služby, hladce integrované v globálních elektronických komunikačních sítích, pro občany a podniky v aplikačních odvětvích zahrnujících civilní obranu, elektronickou veřejnou správu, telemedicínu, televzdělávání, vyhledávání a záchranu osob, cestovní ruch a volný čas, osobní navigaci, řízení loďstva, zemědělství a lesnictví, meteorologii a běžné uživatele. |
| --- | --- |

—

Inovativní družicové komunikační služby, hladce integrované v globálních elektronických komunikačních sítích, pro občany a podniky v aplikačních odvětvích zahrnujících civilní obranu, elektronickou veřejnou správu, telemedicínu, televzdělávání, vyhledávání a záchranu osob, cestovní ruch a volný čas, osobní navigaci, řízení loďstva, zemědělství a lesnictví, meteorologii a běžné uživatele.

| — | Vývoj technologií pro sledování a systémů umožňujících snížit zranitelnost služeb založených na vesmírných technologiích a přispět ke kontrole vesmírného prostoru. |
| --- | --- |

—

Vývoj technologií pro sledování a systémů umožňujících snížit zranitelnost služeb založených na vesmírných technologiích a přispět ke kontrole vesmírného prostoru.

| — | Použití systémů založených na vesmírných technologiích pro prevenci rizik a jejich řízení a pro všechny typy nebezpečí, posílení jejich propojení se systémy, jež nejsou založeny na vesmírných technologiích. |
| --- | --- |

—

Použití systémů založených na vesmírných technologiích pro prevenci rizik a jejich řízení a pro všechny typy nebezpečí, posílení jejich propojení se systémy, jež nejsou založeny na vesmírných technologiích.

| — | Průzkum vesmíru






  — | Součinností s iniciativami ESA nebo národních vesmírných agentur v oblasti průzkumu vesmíru podporovat výzkum a vývoj a zvyšovat vědeckou přidanou hodnotu na nejvyšší možnou míru; usnadnit přístup k vědeckým údajům. |
| --- | --- | --- |

—

Průzkum vesmíru

—

Součinností s iniciativami ESA nebo národních vesmírných agentur v oblasti průzkumu vesmíru podporovat výzkum a vývoj a zvyšovat vědeckou přidanou hodnotu na nejvyšší možnou míru; usnadnit přístup k vědeckým údajům.

| — | Podpora při koordinaci úsilí ve vývoji vesmírných teleskopů a detektorů, jakož i při analýze údajů ve vědách o vesmíru. |
| --- | --- |

—

Podpora při koordinaci úsilí ve vývoji vesmírných teleskopů a detektorů, jakož i při analýze údajů ve vědách o vesmíru.

| — | výzkum a technologický rozvoj k posílení přítomnosti ve vesmíru






  — | Výzkum a vývoj v oblasti vesmíru zaměřený na dlouhodobé potřeby, včetně vesmírné dopravy; výzkumné činnosti pro zvýšení konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti evropského odvětví vesmírné technologie. |
| --- | --- | --- |

—

výzkum a technologický rozvoj k posílení přítomnosti ve vesmíru

—

Výzkum a vývoj v oblasti vesmíru zaměřený na dlouhodobé potřeby, včetně vesmírné dopravy; výzkumné činnosti pro zvýšení konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti evropského odvětví vesmírné technologie.

| — | Vesmírné vědy, včetně biolékařství a vědy o životě a přírodní vědy ve vesmíru. |
| --- | --- |

—

Vesmírné vědy, včetně biolékařství a vědy o životě a přírodní vědy ve vesmíru.

10.   Bezpečnost

Cíl

Vyvinout technologie a znalosti pro budování kapacit potřebných k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako například terorismem, přírodními pohromami a trestnou činností, a současně ctít základní lidská práva a soukromí; zajistit optimální a koordinované využívání dostupných technologií ve prospěch civilní bezpečnosti Evropy, podněcovat spolupráci poskytovatelů a uživatelů řešení v oblasti civilní bezpečnosti, zlepšovat konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu a dosáhnout výsledků výzkumu, který se řídí konkrétními úkoly, s cílem odstranit slabá místa v oblasti bezpečnosti.

Odůvodnění

Bezpečnost v Evropě je předpokladem prosperity a svobody. Bezpečnostní strategie EU: „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou přijala Evropská rada, reaguje na nutnost zavést souhrnnou bezpečnostní strategii, která zahrnuje bezpečnostní opatření v civilní oblasti a v oblasti bezpečnosti.

Výzkum související s bezpečností je důležitým stavebním prvkem pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Tento výzkum rovněž přispěje k rozvoji technologií a schopností pro podporu jiných politik Společenství v oblastech jako doprava, civilní ochrana, energetika, životní prostředí a zdraví. Mimořádná povaha výzkumu v oblasti bezpečnosti vyžaduje zvláštní prováděcí pravidla.

Stávající výzkumné činnosti spojené s bezpečností jsou v Evropě negativně ovlivněny roztříštěným úsilím, nedostačující kritickou mírou, pokud jde o množství i rozsah, a nedostatečným propojením a interoperabilitou. Evropa musí zlepšit soudržnost výzkumného úsilí, a to rozvíjením účinných institucionálních opatření a podněcováním různých vnitrostátních a mezinárodních činitelů ke spolupráci a koordinaci s cílem vyhnout se zdvojování a dosáhnout maximální součinnosti. Bezpečnostní výzkum na úrovni Společenství bude i nadále zaměřen výlučně na civilní obyvatelstvo a soustředí se na činnosti, které mají ve srovnání s výzkumem na vnitrostátní úrovni zjevnou přidanou hodnotu. Tento výzkum v oblasti civilní bezpečnosti v rámci sedmého rámcového programu pak posílí konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu. Vzhledem k tomu, že existují oblasti technologií „dvojího užití“, bude pro zajištění doplňkovosti zapotřebí úzké koordinace s činnostmi Evropské obranné agentury.

Výzkum bezpečnosti se zaměří na schopnosti Unie související s dohledem, šířením informací a povědomí o hrozbách a incidentech, jakož i systémy pro lepší posouzení a kontrolu situace pomocí lepšího využití běžných systémů IKT v oblasti různých operací.

Níže uvedené činnosti, které nesouvisí s obranou, budou doplňovat a začleňovat výzkum zaměřený na technologie a systémy související s civilní bezpečností, který je prováděn v rámci jiných témat. Tyto činnosti se budou řídit danými úkoly a budou rozvíjet technologie a schopnosti podle požadavků konkrétních bezpečnostních úkolů. Jsou navrženy pružně, aby se přizpůsobily novým a ještě neznámým hrozbám v oblasti bezpečnosti a souvisejícím politickým potřebám, které mohou z těchto hrozeb vyplynout, a to podporováním křížení a přebírání stávajících technologií pro odvětví civilní bezpečnosti. Evropský bezpečnostní výzkum bude podporovat rovněž rozvoj víceúčelových technologií, aby byl rozsah jejich využití co největší.

Činnosti

| — | Bezpečnost občanů: poskytování technologických řešení pro civilní ochranu, včetně biologické bezpečnosti a ochrany proti rizikům vyplývajícím z trestné činnosti a teroristických útoků. |
| --- | --- |

—

Bezpečnost občanů: poskytování technologických řešení pro civilní ochranu, včetně biologické bezpečnosti a ochrany proti rizikům vyplývajícím z trestné činnosti a teroristických útoků.

| — | Bezpečnost infrastruktur a veřejných služeb: analýza a zabezpečení stávající i budoucí veřejné a soukromé kritické/síťové infrastruktury (např. v dopravě, energetice, IKT), systémů a služeb (včetně finančních a správních služeb). |
| --- | --- |

—

Bezpečnost infrastruktur a veřejných služeb: analýza a zabezpečení stávající i budoucí veřejné a soukromé kritické/síťové infrastruktury (např. v dopravě, energetice, IKT), systémů a služeb (včetně finančních a správních služeb).

| — | Inteligentní ostraha a bezpečnost hranic: výzkum zaměřený na technologie a schopnosti pro zvýšení účinnosti a výkonu všech systémů, zařízení, nástrojů, procesů a metod rychlé identifikace nutných ke zlepšení bezpečnosti evropských pozemních a pobřežních hranic, včetně otázek kontroly a ostrahy hranic. |
| --- | --- |

—

Inteligentní ostraha a bezpečnost hranic: výzkum zaměřený na technologie a schopnosti pro zvýšení účinnosti a výkonu všech systémů, zařízení, nástrojů, procesů a metod rychlé identifikace nutných ke zlepšení bezpečnosti evropských pozemních a pobřežních hranic, včetně otázek kontroly a ostrahy hranic.

| — | Obnovení bezpečnosti a ochrany v případě krize: výzkum zaměřený na technologie, které poskytují přehled o operacích a podporu pro různé operace pro řízení mimořádných situací (jako je civilní obrana, humanitární a záchranné úkoly), a na otázky jako příprava mezi různými organizacemi, koordinace a komunikace, distribuované architektury a lidské faktory. |
| --- | --- |

—

Obnovení bezpečnosti a ochrany v případě krize: výzkum zaměřený na technologie, které poskytují přehled o operacích a podporu pro různé operace pro řízení mimořádných situací (jako je civilní obrana, humanitární a záchranné úkoly), a na otázky jako příprava mezi různými organizacemi, koordinace a komunikace, distribuované architektury a lidské faktory.

Čtyři výše uvedené oblasti budou podporovány následujícími tématy, jež více zasahují do dalších oblastí:

| — | Integrace, vzájemné propojení a interoperabilita bezpečnostních systémů: zpravodajská činnost, shromažďování informací a civilní ochrana, zaměření na technologie pro zvýšení interoperability systémů, zařízení, služeb a procesů, včetně informačních infrastruktur pro prosazování práva, protipožárních infrastruktur, infrastruktur civilní obrany a lékařských infrastruktur, jakož i na spolehlivost, organizační hlediska, ochranu důvěrnosti a integrity informací a sledovatelnost všech transakcí a operací. |
| --- | --- |

—

Integrace, vzájemné propojení a interoperabilita bezpečnostních systémů: zpravodajská činnost, shromažďování informací a civilní ochrana, zaměření na technologie pro zvýšení interoperability systémů, zařízení, služeb a procesů, včetně informačních infrastruktur pro prosazování práva, protipožárních infrastruktur, infrastruktur civilní obrany a lékařských infrastruktur, jakož i na spolehlivost, organizační hlediska, ochranu důvěrnosti a integrity informací a sledovatelnost všech transakcí a operací.

| — | Bezpečnost a společnost: výzkum zaměřený podle konkrétních úkolů, a to především na socioekonomické analýzy, na vypracovávání scénářů a na činnosti spojené s kulturními, sociálními, politickými a hospodářskými rozměry bezpečnosti, komunikací se společností, úlohou lidských hodnot a tvorbou politiky, psychologií sociálního prostředí terorismu, vnímáním bezpečnosti ze strany občanů, etikou, ochranou soukromí, předpokládaným vývojem ve společnosti a systémovou analýzou rizik. Výzkum se zaměří rovněž na technologie umožňující lepší ochranu soukromí a svobod a na slabá místa a nové hrozby, jakož i na řízení a posouzení vlivu možných následků. |
| --- | --- |

—

Bezpečnost a společnost: výzkum zaměřený podle konkrétních úkolů, a to především na socioekonomické analýzy, na vypracovávání scénářů a na činnosti spojené s kulturními, sociálními, politickými a hospodářskými rozměry bezpečnosti, komunikací se společností, úlohou lidských hodnot a tvorbou politiky, psychologií sociálního prostředí terorismu, vnímáním bezpečnosti ze strany občanů, etikou, ochranou soukromí, předpokládaným vývojem ve společnosti a systémovou analýzou rizik. Výzkum se zaměří rovněž na technologie umožňující lepší ochranu soukromí a svobod a na slabá místa a nové hrozby, jakož i na řízení a posouzení vlivu možných následků.

| — | Koordinace a strukturace bezpečnostního výzkumu: koordinace úsilí evropského a mezinárodního bezpečnostního výzkumu a rozvoj spolupůsobení civilního, bezpečnostního a obranného výzkumu, zlepšování právních podmínek a podpora optimálního využívání stávajících infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Koordinace a strukturace bezpečnostního výzkumu: koordinace úsilí evropského a mezinárodního bezpečnostního výzkumu a rozvoj spolupůsobení civilního, bezpečnostního a obranného výzkumu, zlepšování právních podmínek a podpora optimálního využívání stávajících infrastruktur.

II.   Myšlenky

Cíl

Tento program zvýší dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici poznání. Budou tedy podporovány výzkumné projekty, jejichž hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, prováděné ve všech oblastech jednotlivými týmy, které si na evropské úrovni konkurují. Projekty budou financovány na základě návrhů, jež předloží a jejichž témata zvolí výzkumní pracovníci ze soukromého i veřejného sektoru, a budou posuzovány výhradně podle kritéria excelence na základě vzájemného hodnocení. Sdělování a šíření výsledků výzkumu je důležitou součástí tohoto programu.

Odůvodnění

„Hraniční“ výzkum, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, je v rámci činností, které jsou běžně chápány jako „základní výzkum“, klíčovým předpokladem pro blahobyt a sociální pokrok, jelikož otevírá nové příležitosti pro vědecký a technologický pokrok a napomáhá k vytváření znalostí vedoucích k budoucím aplikacím a trhům.

Navzdory četným výsledkům a vysoké výkonnosti v mnoha oblastech nevyužívá Evropa svůj výzkumný potenciál a zdroje v nejvyšší možné míře a naléhavě potřebuje více kapacit pro vytváření znalostí a jejich přeměny v hospodářskou a sociální hodnotu a růst.

Celoevropský systém financování (který doplňuje, ale nenahrazuje vnitrostátní financování) zaměřený na podporu konkurence v rámci hraničního výzkumu prováděného jednotlivými týmy, které mohou mít národní nebo nadnárodní podobu, je klíčovou součástí evropského výzkumného prostoru a doplňuje další činnosti Společenství a vnitrostátní činnosti. Tento mechanismus přispěje k posílení dynamiky, k přilákání nejlepších výzkumných pracovníků z evropských i třetích zemí a k podpoře průmyslových investic.

Činnosti

Tato akce bude zaměřena na nejslibnější a nejproduktivnější oblasti výzkumu a nejlepší příležitosti pro vědecký a technologický pokrok, v rámci jednotlivých oborů i mezi obory, včetně inženýrských oborů a společenských a humanitních věd. Bude prováděna nezávisle na tematickém zaměření jiných částí rámcového programu a bude věnovat pozornost novým generacím výzkumných pracovníků a novým skupinám, ale i zavedeným týmům.

Činnosti Společenství v oblasti hraničního výzkumu budou prováděny Evropskou radou pro výzkum (ERV), kterou tvoří nezávislá vědecká rada podporovaná jednoduchou a nákladově efektivní specializovanou prováděcí strukturou. ERV budou řídit zaměstnanci přijatí k tomuto účelu, včetně úředníků z orgánů EU, a budou plnit pouze skutečně nezbytné administrativní úkoly, aby byla zajištěna stabilita a kontinuita nezbytné pro účinné řízení.

Vědecká rada se bude skládat z představitelů evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, a to při zajištění různorodosti oborů výzkumu, kteří budou jednat za svou osobu, nezávisle na politických či jiných zájmech. Její členové budou jmenováni Komisí na základě nezávislého postupu pro jejich výběr. Členové vědecké rady budou jmenováni na období čtyř let, které může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.

Vědecká rada bude mimo jiné určovat celkovou vědeckou strategii a bude mít plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován, a bude ručit za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska. Mezi její úkoly bude patřit zejména sestavení ročního pracovního programu, stanovení postupu pro vzájemné hodnocení, jakož i sledování a kontrola kvality provádění programu z vědeckého hlediska. Vědecká rada schválí kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.

Specializovaná prováděcí struktura bude odpovídat za všechny aspekty týkající se provádění a plnění programu v souladu s ročním pracovním programem. Bude odpovídat především za provádění vzájemného hodnocení a za výběr podle zásad stanovených vědeckou radou a bude zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů.

Náklady na správu a zaměstnance ERV související s vědeckou radou a specializovanou prováděcí strukturou budou v souladu s jednoduchým a nákladově efektivním řízením; správní výdaje budou co nejnižší, při zajištění zdrojů nezbytných pro provádění na vysoké úrovni.

Komise bude ručit za plnou samostatnost a bezúhonnost ERV. Zajistí, že jednání ERV bude v souladu se zásadami vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti a že ERV bude postupovat přesně podle strategie a prováděcí metodiky stanovené vědeckou radou. Komise vypracuje ve spolupráci s vědeckou radou výroční zprávu o činnosti ERV a o plnění cílů a předloží ji Radě a Evropskému parlamentu.

ERV bude mít možnost provádět vlastní strategické studie pro přípravu a podporu svých operativních činností. Zejména může konzultovat evropské, mezivládní a vnitrostátní iniciativy, aby naplánovala svou činnost s ohledem na další výzkum na evropské a vnitrostátní úrovni.

Provádění a řízení činnosti bude průběžně přezkoumáváno a vyhodnocováno za účelem zhodnocení výsledků činnosti a přizpůsobení a zlepšení postupů na základě získaných zkušeností. V rámci průběžného hodnocení podle čl. 7 odst. 2 bude proveden také nezávislý přezkum týkající se struktur a mechanismů ERV ve vztahu ke kritériím excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti a za plného zapojení vědecké rady. Přezkum se zaměří přímo na výhody a nevýhody struktury založené na výkonné agentuře a struktury založené na článku 171 Smlouvy. Na základě tohoto přezkumu by tyto struktury a mechanismy měly být případně změněny. Komise zajistí, aby byly co nejrychleji provedeny a Evropskému parlamentu a Radě předloženy veškeré nezbytné přípravné práce za účelem přechodu k jakékoli potřebné změněné struktuře. Zpráva o pokroku podle čl. 7 odst. 2, jež bude předcházet průběžnému hodnocení, poskytne první závěry o činnosti ERV.

III   Lidé

Cíl

Kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technologii v Evropě, a to podněcováním zájmu o profesi výzkumného pracovníka, podněcování evropských výzkumných pracovníků, aby zůstávali v Evropě, a lákáním výzkumných pracovníků z celého světa do Evropy, zvyšováním přitažlivosti Evropy pro nejlepší výzkumné pracovníky. Bude tak činěno zavedením soudržného souboru tzv. akcí „Marie Curie“, a to na základě zkušeností s akcemi „Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů a se zvláštním ohledem na evropskou přidanou hodnotu, pokud jde o dopad na evropský výzkumný prostor. Tyto akce jsou zaměřeny na výzkumné pracovníky ve všech stádiích profesní dráhy, od základní odborné přípravy pro výzkum, zamýšlené zvláště pro mladé lidi, po celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj ve veřejném i soukromém sektoru. Rovněž se bude usilovat o zvýšení účasti výzkumných pracovnic, a to podporou rovných příležitostí na všech akcích „Marie Curie“, navrhováním akcí pro zajištění toho, aby výzkumní pracovníci mohli dosáhnout vhodné rovnováhy mezi soukromým a pracovním životem a usnadněním návratu k profesní dráze ve výzkumu po přestávce.

Odůvodnění

Velký počet vysoce odborně vzdělaných a kvalifikovaných výzkumných pracovníků je nejen nezbytnou podmínkou pro vědecký pokrok a pro podporu inovací, ale i významným činitelem při získání a udržení investic do výzkumu poskytovaných veřejnými a soukromými subjekty. Vzhledem k rostoucí konkurenci na světové úrovni je vytvoření otevřeného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, který bude zbaven všech forem diskriminace, a diverzifikace dovedností a profesní dráhy výzkumných pracovníků zásadní pro podporu přínosné cirkulace výzkumných pracovníků a jejich znalostí, jak v Evropě, tak i ve světovém měřítku. Budou zavedena zvláštní opatření, jako granty na opětovné zapojení, které budou poskytovat podporu začínajícím výzkumným pracovníkům a podporovat je v raném stádiu jejich vědecké dráhy a které budou usilovat o snížení „odlivu mozků“.

Mobilita, mezinárodní i mezioborová, včetně podpory průmyslové účasti a vytváření výzkumných profesí a akademických pracovních míst v evropském měřítku, je klíčovou součástí evropského výzkumného prostoru a je nezbytná pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti v oblasti výzkumu. Mezinárodní konkurence mezi výzkumnými pracovníky bude mít nadále ústřední postavení, aby tak byla zajištěna nejvyšší kvalita výzkumu v rámci těchto činností. Zvýšení mobility výzkumných pracovníků a posílení zdrojů těch institucí, které na mezinárodním poli lákají výzkumné pracovníky, podpoří střediska excelence po celé Evropské unii. S cílem zajistit odbornou přípravu a mobilitu v nových oblastech výzkumu a technologií bude zajištěna vhodná koordinace s ostatními částmi sedmého rámcového programu a bude se usilovat o součinnosti s jinými politikami Společenství, jako například s politikami v oblasti vzdělávání, soudržnosti a zaměstnanosti. V rámci části „Věda ve společnosti“ programu „Kapacity“ se předpokládají akce na vytvoření vazeb mezi vzděláváním v oblasti vědy a vědeckou profesní dráhou a výzkumné a koordinační akce zaměřené na nové metody vzdělávání v oblasti vědy.

Činnosti

| — | Základní odborná příprava výzkumných pracovníků pro zlepšení jejich profesních vyhlídek ve veřejném i soukromém sektoru, mimo jiné rozšiřováním jejich vědeckých a všeobecných dovedností, včetně těch, jež se týkají transferu technologií a podnikání, a získávání většího počtu mladých lidí pro vědecké profese. To bude prováděno prostřednictvím sítí „Marie Curie“, jejichž hlavním cílem je překonávat roztříštěnost základní odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků a posilovat jejich základní odbornou přípravu a profesní rozvoj na evropské úrovni. Předpokládá se podpora nejlepších výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy při zapojování do zavedených výzkumných týmů. Členové nadnárodních sítí musí využít svých doplňkových schopností prostřednictvím integrovaných programů odborné přípravy. Podpora bude zahrnovat nábor výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy, organizování odborných školení přístupných rovněž pro výzkumné pracovníky mimo síť a vedoucí akademické pracovníky nebo pracovníky v průmyslovém odvětví pro předávání znalostí a dohled. |
| --- | --- |

—

Základní odborná příprava výzkumných pracovníků pro zlepšení jejich profesních vyhlídek ve veřejném i soukromém sektoru, mimo jiné rozšiřováním jejich vědeckých a všeobecných dovedností, včetně těch, jež se týkají transferu technologií a podnikání, a získávání většího počtu mladých lidí pro vědecké profese. To bude prováděno prostřednictvím sítí „Marie Curie“, jejichž hlavním cílem je překonávat roztříštěnost základní odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků a posilovat jejich základní odbornou přípravu a profesní rozvoj na evropské úrovni. Předpokládá se podpora nejlepších výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy při zapojování do zavedených výzkumných týmů. Členové nadnárodních sítí musí využít svých doplňkových schopností prostřednictvím integrovaných programů odborné přípravy. Podpora bude zahrnovat nábor výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy, organizování odborných školení přístupných rovněž pro výzkumné pracovníky mimo síť a vedoucí akademické pracovníky nebo pracovníky v průmyslovém odvětví pro předávání znalostí a dohled.

| — | Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj pro podporu profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků. Pro doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti nebo meziodvětvové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky se zvláštními potřebami, pokud jde o další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se k výzkumné profesi vracejí po přestávce, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci nadnárodní/mezinárodní mobility. Tato akce bude prováděna prostřednictvím individuálních stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství a prostřednictvím spolufinancování regionálních, celostátních a mezinárodních programů, pokud jsou splněna kritéria evropské přidané hodnoty, transparentnosti a otevřenosti. |
| --- | --- |

—

Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj pro podporu profesního rozvoje zkušených výzkumných pracovníků. Pro doplnění nebo získání nových dovedností a schopností nebo pro zvýšení mezioborovosti/mnohooborovosti nebo meziodvětvové mobility se předpokládá podpora pro výzkumné pracovníky se zvláštními potřebami, pokud jde o další/doplňkové schopnosti a dovednosti, pro výzkumné pracovníky, kteří se k výzkumné profesi vracejí po přestávce, a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé výzkumné pracovní místo v Evropě, včetně místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci nadnárodní/mezinárodní mobility. Tato akce bude prováděna prostřednictvím individuálních stipendií udělovaných přímo na úrovni Společenství a prostřednictvím spolufinancování regionálních, celostátních a mezinárodních programů, pokud jsou splněna kritéria evropské přidané hodnoty, transparentnosti a otevřenosti.

Nejprve bude v omezené míře zaveden režim spolufinancování, což umožní získání nezbytných zkušeností.

| — | Spojovací mosty a partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami: podpora dlouhodobých programů spolupráce mezi akademickými a průmyslovými organizacemi, zejména malými a středními podniky a včetně tradičních výrobních podniků, s cílem podpořit meziodvětvovou mobilitu a zvýšit předávání znalostí prostřednictvím společných výzkumných partnerství podporovaných náborem zkušených výzkumných pracovníků pro tato partnerství, vysíláním zaměstnanců mezi oběma odvětvími a organizováním různých akcí. |
| --- | --- |

—

Spojovací mosty a partnerství mezi průmyslovými podniky a vysokými školami: podpora dlouhodobých programů spolupráce mezi akademickými a průmyslovými organizacemi, zejména malými a středními podniky a včetně tradičních výrobních podniků, s cílem podpořit meziodvětvovou mobilitu a zvýšit předávání znalostí prostřednictvím společných výzkumných partnerství podporovaných náborem zkušených výzkumných pracovníků pro tato partnerství, vysíláním zaměstnanců mezi oběma odvětvími a organizováním různých akcí.

| — | Mezinárodní rozměr: zvyšování kvality evropského výzkumu získáváním nadaných výzkumných pracovníků z mimoevropských zemí a podporování výzkumné spolupráce, jež bude přínosem pro obě strany, s výzkumnými pracovníky z mimoevropských zemí. Mezi prostředky pro tento účel budou patřit mezinárodní stipendia pro pracovníky vysílané do třetích zemí (se stanoveným obdobím povinného návratu); mezinárodní stipendia pro pracovníky přijíždějící ze třetích zemí; partnerství na podporu výměny výzkumných pracovníků. Podporovány budou rovněž společné iniciativy evropských organizací a organizací ze zemí sousedících s EU a zemí, s nimiž Společenství uzavřelo dohodu o vědecké a technologické spolupráci. Činnost bude zahrnovat opatření umožňující čelit nebezpečí „odlivu mozků“ z rozvojových zemí a zemí s transformujícím se hospodářstvím a opatření pro vytvoření sítí evropských výzkumných pracovníků působících v zahraničí. Tyto akce budou prováděny v souladu s mezinárodními činnostmi v rámci programů „Spolupráce“ a „Kapacity“. |
| --- | --- |

—

Mezinárodní rozměr: zvyšování kvality evropského výzkumu získáváním nadaných výzkumných pracovníků z mimoevropských zemí a podporování výzkumné spolupráce, jež bude přínosem pro obě strany, s výzkumnými pracovníky z mimoevropských zemí. Mezi prostředky pro tento účel budou patřit mezinárodní stipendia pro pracovníky vysílané do třetích zemí (se stanoveným obdobím povinného návratu); mezinárodní stipendia pro pracovníky přijíždějící ze třetích zemí; partnerství na podporu výměny výzkumných pracovníků. Podporovány budou rovněž společné iniciativy evropských organizací a organizací ze zemí sousedících s EU a zemí, s nimiž Společenství uzavřelo dohodu o vědecké a technologické spolupráci. Činnost bude zahrnovat opatření umožňující čelit nebezpečí „odlivu mozků“ z rozvojových zemí a zemí s transformujícím se hospodářstvím a opatření pro vytvoření sítí evropských výzkumných pracovníků působících v zahraničí. Tyto akce budou prováděny v souladu s mezinárodními činnostmi v rámci programů „Spolupráce“ a „Kapacity“.

| — | Zvláštní akce na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, a to odstraňováním překážek mobility a rozšiřováním profesních možností výzkumných pracovníků v Evropě. Podporována budou rovněž stimulační opatření pro veřejné instituce, které podporují mobilitu, kvalitu a profil svých výzkumných pracovníků. Nadto budou udělována ocenění s cílem zvýšit veřejné povědomí o tzv. akcích „Marie Curie“ a jejich cílech. |
| --- | --- |

—

Zvláštní akce na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, a to odstraňováním překážek mobility a rozšiřováním profesních možností výzkumných pracovníků v Evropě. Podporována budou rovněž stimulační opatření pro veřejné instituce, které podporují mobilitu, kvalitu a profil svých výzkumných pracovníků. Nadto budou udělována ocenění s cílem zvýšit veřejné povědomí o tzv. akcích „Marie Curie“ a jejich cílech.

IV   Kapacity

Tato část sedmého rámcového programu posílí výzkumné a inovační kapacity v celé Evropě a zajistí jejich optimální využití. Tohoto cíle bude dosaženo:

| — | optimalizací využití a rozvoje výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- |

—

optimalizací využití a rozvoje výzkumných infrastruktur;

| — | posílením inovačních kapacit malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; |
| --- | --- |

—

posílením inovačních kapacit malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu;

| — | podporou vývoje regionálních klastrů zaměřených na výzkum; |
| --- | --- |

—

podporou vývoje regionálních klastrů zaměřených na výzkum;

| — | uvolněním výzkumného potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; |
| --- | --- |

—

uvolněním výzkumného potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU;

| — | vzájemným přiblížením vědy a společnosti v zájmu harmonické integrace vědy a technologie do evropské společnosti; |
| --- | --- |

—

vzájemným přiblížením vědy a společnosti v zájmu harmonické integrace vědy a technologie do evropské společnosti;

| — | podporou soudržného vývoje politik výzkumu; |
| --- | --- |

—

podporou soudržného vývoje politik výzkumu;

| — | horizontálními akcemi a opatřeními na podporu mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

—

horizontálními akcemi a opatřeními na podporu mezinárodní spolupráce.

VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY

Cíl

Optimalizace využití a rozvoje nejlepších výzkumných infrastruktur v Evropě a pomoc ve všech oblastech vědy a technologie při vytváření nových výzkumných infrastruktur panevropského zájmu, které evropská vědecká obec potřebuje k tomu, aby zůstala v čele pokroku ve výzkumu a byla schopna podpořit průmysl při posilování jeho znalostní základny a jeho technologického know-how.

Odůvodnění

Úloha výzkumných infrastruktur v pokroku znalostí a technologií a v jejich využívání stále roste. Tyto infrastruktury se již staly nedílnou a důležitou součástí oblastí, jako je například energetika, vesmír a fyzika částic, a v ostatních oblastech jejich význam roste. Jádrem výzkumu jsou například zdroje záření, databanky v genomice a databanky ve společenských vědách, observatoře pro environmentální a vesmírné vědy, zobrazovací systémy nebo čisté prostory pro studium a vývoj nových materiálů nebo nanoelektronika. Tyto výzkumné infrastruktury jsou nákladné, vyžadují širokou škálu odborných znalostí a měly být v evropském měřítku používány a využívány velkou skupinou vědeckých pracovníků a zákazníků z oblasti průmyslu.

Rozvoj evropského přístupu, co se týče výzkumných infrastruktur, včetně výpočetních a komunikačních infrastruktur přístupných přes internet a virtuálních infrastruktur, a provádění činností v této oblasti na úrovni EU může být významným přínosem v posilování evropského výzkumného potenciálu a jeho využívání a přispívání k rozvoji evropského výzkumného prostoru.

Zatímco členské státy budou mít i nadále ústřední postavení ve vývoji a financování infrastruktur, Společenství může a mělo by být katalyzátorem a multiplikátorem, který napomáhá k zajištění širšího a účinnějšího přístupu ke stávajícím infrastrukturám v různých členských státech a k jejich využívání, podněcuje koordinovaný rozvoj těchto infrastruktur a jejich propojení a podporuje vznik nových výzkumných infrastruktur panevropského významu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. V tomto ohledu hraje klíčovou roli při určování potřeb a cestovní mapy evropských výzkumných infrastruktur Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI).

Činnosti

Činnosti, které budou prováděny v rámci tohoto oddílu, zahrnou celé pole vědy a technologie. Budou prováděny v úzké spolupráci s činnostmi probíhajícími v různých tematických oblastech s cílem zajistit, aby všechny akce na evropské úrovni v rámci Společenství odpovídaly potřebám výzkumných infrastruktur v dotyčných oblastech, včetně mezinárodní spolupráce.

Jde o tyto činnosti:

| — | Podpora stávajících výzkumných infrastruktur






  — | integrující činnosti: lépe v evropském měřítku organizovat způsob fungování výzkumných infrastruktur v dané oblasti a podporovat jejich soudržné využívání a rozvoj, zejména prostřednictvím nadnárodního přístupu, zajistit, aby evropští výzkumní pracovníci, včetně výzkumných pracovníku z průmyslu a malých a středních podniků, měli přístup k vysoce výkonným výzkumným infrastrukturám pro provádění svého výzkumu, a to bez ohledu na to, kde se tyto infrastruktury nacházejí; |
| --- | --- | --- |

—

Podpora stávajících výzkumných infrastruktur

—

integrující činnosti: lépe v evropském měřítku organizovat způsob fungování výzkumných infrastruktur v dané oblasti a podporovat jejich soudržné využívání a rozvoj, zejména prostřednictvím nadnárodního přístupu, zajistit, aby evropští výzkumní pracovníci, včetně výzkumných pracovníku z průmyslu a malých a středních podniků, měli přístup k vysoce výkonným výzkumným infrastrukturám pro provádění svého výzkumu, a to bez ohledu na to, kde se tyto infrastruktury nacházejí;

| — | posílení výzkumné infrastruktury přístupné přes internet: podporovat další rozvoj a vývoj a celosvětovou propojenost velkokapacitních a vysoce výkonných komunikačních infrastruktur a infrastruktur grid computing a posílit evropský potenciál výpočetních kapacit, jakož i případně podpořit jejich přijetí uživatelskými skupinami, posílit jejich význam na celosvětové úrovni a zvýšit stupeň důvěry v návaznosti na výsledky infrastruktur GEANT a Grid a na základě otevřených standardů interoperability. |
| --- | --- |

—

posílení výzkumné infrastruktury přístupné přes internet: podporovat další rozvoj a vývoj a celosvětovou propojenost velkokapacitních a vysoce výkonných komunikačních infrastruktur a infrastruktur grid computing a posílit evropský potenciál výpočetních kapacit, jakož i případně podpořit jejich přijetí uživatelskými skupinami, posílit jejich význam na celosvětové úrovni a zvýšit stupeň důvěry v návaznosti na výsledky infrastruktur GEANT a Grid a na základě otevřených standardů interoperability.

| — | Podpora nových výzkumných infrastruktur






  — | budování nových infrastruktur a významné modernizace stávajících infrastruktur se zaměřením především na přípravné fáze: podporovat vznik nových výzkumných zařízení, v souladu se zásadou „proměnné geometrie“, založených zejména na práci fóra ESFRI (15); |
| --- | --- | --- |

—

Podpora nových výzkumných infrastruktur

—

budování nových infrastruktur a významné modernizace stávajících infrastruktur se zaměřením především na přípravné fáze: podporovat vznik nových výzkumných zařízení, v souladu se zásadou „proměnné geometrie“, založených zejména na práci fóra ESFRI (15);

| — | studie návrhů: prostřednictvím přístupu zdola k výzvám k předkládání návrhů podporovat vytváření nových výzkumných infrastruktur financováním ocenění za průzkum a studií proveditelnosti pro nové infrastruktury. |
| --- | --- |

—

studie návrhů: prostřednictvím přístupu zdola k výzvám k předkládání návrhů podporovat vytváření nových výzkumných infrastruktur financováním ocenění za průzkum a studií proveditelnosti pro nové infrastruktury.

Projekty infrastruktur navrhované pro financování způsobem této souvislosti budou určeny na základě řady kritérií, včetně:

| — | nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících mechanismů; |
| --- | --- |

—

nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících mechanismů;

| — | přidané hodnoty finanční podpory Společenství; |
| --- | --- |

—

přidané hodnoty finanční podpory Společenství;

| — | schopnosti nabídnout službu v reakci na potřeby uživatelů z vědecké (akademické i průmyslové) obce v rámci celé Evropy, včetně přidané hodnoty z hlediska evropského výzkumného prostoru; |
| --- | --- |

—

schopnosti nabídnout službu v reakci na potřeby uživatelů z vědecké (akademické i průmyslové) obce v rámci celé Evropy, včetně přidané hodnoty z hlediska evropského výzkumného prostoru;

| — | vědecké excelence; |
| --- | --- |

—

vědecké excelence;

| — | významu na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

—

významu na mezinárodní úrovni;

| — | příspěvku ke kapacitě technologického rozvoje; |
| --- | --- |

—

příspěvku ke kapacitě technologického rozvoje;

| — | příspěvku k rozvoji „na výzkumu založených klastrů excelence“. |
| --- | --- |

—

příspěvku k rozvoji „na výzkumu založených klastrů excelence“.

| — | technologické a organizační proveditelnosti; |
| --- | --- |

—

technologické a organizační proveditelnosti;

| — | možností pro evropské partnerství a pevných finančních a jiných závazků členských států a jiných hlavních účastníků, jakož i možnosti využít půjček EIB a strukturálních fondů; |
| --- | --- |

—

možností pro evropské partnerství a pevných finančních a jiných závazků členských států a jiných hlavních účastníků, jakož i možnosti využít půjček EIB a strukturálních fondů;

| — | hodnocení konstrukčních a provozních nákladů. |
| --- | --- |

—

hodnocení konstrukčních a provozních nákladů.

Co se týče budování nových infrastruktur, je třeba vzít v případně úvahu potenciál vědecké excelence v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech. Bude zajištěna účinná koordinace finančních nástrojů Společenství, především sedmého rámcového programu a strukturálních fondů.

VÝZKUM VE PROSPĚCH MALÝCH A STŘEDNÍCH PODNIKŮ

Cíl

Posílení inovační kapacity evropských malých a středních podniků a jejich přínosu k vývoji výrobků a trhů založených na nových technologiích, a to pomocí těmto podnikům při zadávání výzkumu, při zvyšování jejich výzkumného úsilí, při rozšiřování jejich sítí, při lepším využívání výsledků výzkumu a při získávání technologického know-how a překonávání propasti mezi výzkumem a inovacemi.

Odůvodnění

Malé a střední podniky jsou jádrem evropského průmyslu. Měly by být klíčovou složkou inovačního systému a řetězce přeměny znalostí v nové výrobky, procesy a služby. Vzhledem k rostoucí konkurenci na vnitřním i světovém trhu musí evropské malé a střední podniky rozšířit znalosti a zvýšit intenzitu výzkumu, zlepšit využití výzkumu, rozvíjet obchodní činnosti na větších trzích a sítě znalostí na mezinárodní úrovni. Většina opatření, jež členské státy přijímají ve vztahu k malým a středním podnikům, nepodněcuje a nepodporuje nadnárodní spolupráci ve výzkumu ani nadnárodní transfer technologií. Akce na úrovni EU jsou nezbytné k doplnění a zvýšení dopadu akcí prováděných na celostátní a regionální úrovni. Kromě níže uvedených akcí bude účast malých a středních podniků podporována a usnadňována a jejich potřeby budou brány v úvahu v celém rámcovém programu.

Činnosti

Zvláštní akce ve prospěch malých a středních podniků jsou určeny na podporu malých a středních podniků nebo sdružení malých a středních podniků, které potřebují zadat výzkum: jedná se převážně o malé a střední podniky, jež využívají technologie v malé nebo střední míře a jejichž výzkumné kapacity jsou malé nebo žádné. Malé a střední podniky s intenzivním výzkumem se mohou zapojit jako poskytovatelé výzkumných služeb nebo zadat externí výzkum s cílem doplnit vlastní výzkumné činnosti. Akce zahrnou celou oblast vědy a technologie s přístupem zdola nahoru. Akce budou zahrnovat podporu demonstrací a dalších činností pro usnadnění využití výsledků výzkumu, při zajištění doplňkovosti s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace. Finanční prostředky budou přidělovány prostřednictvím dvou režimů:

| — | Výzkum pro malé a střední podniky: podpora malých skupin inovačních malých a středních podniků při řešení běžných nebo doplňkových technologických problémů. |
| --- | --- |

—

Výzkum pro malé a střední podniky: podpora malých skupin inovačních malých a středních podniků při řešení běžných nebo doplňkových technologických problémů.

| — | Výzkum pro sdružení malých a středních podniků: podpora sdružení malých a středních podniků a seskupení malých a středních podniků při vývoji technických řešení problémů společných pro velký počet malých a středních podniků v určitých průmyslových odvětvích nebo segmentech hodnotového řetězce. |
| --- | --- |

—

Výzkum pro sdružení malých a středních podniků: podpora sdružení malých a středních podniků a seskupení malých a středních podniků při vývoji technických řešení problémů společných pro velký počet malých a středních podniků v určitých průmyslových odvětvích nebo segmentech hodnotového řetězce.

Jasný důraz bude kladen na podporu výzkumných projektů. Kromě toho bude podpora poskytována vnitrostátním programům zajišťujícím finanční prostředky pro malé a střední podniky nebo sdružení malých a středních podniků, a to pro přípravu návrhů akcí v rámci části „Výzkum ve prospěch malých a středních podniků“. Při provádění rámcového programu Společenství pro výzkum a technologický rozvoj bude zajištěna doplňkovost a součinnost s akcemi rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace bude prostřednictvím svých horizontálních služeb na podporu podniků a inovací podněcovat a usnadňovat účast malých a středních podniků v sedmém rámcovém programu. Bude zajištěna doplňkovost a součinnost s tímto programem a jinými programy Společenství.

REGIONY ZNALOSTÍ

Cíl

Posílení výzkumného potenciálu evropských regionů, zejména podněcováním a podporováním rozvoje regionálních „klastrů zaměřených na výzkum“ sdružujících vysoké školy, výzkumná střediska, podniky a regionální orgány v celé Evropě.

Odůvodnění

Úloha regionů jakožto důležitých činitelů ve výzkumném a vývojovém prostředí EU stále roste. Politika a činnosti v oblasti výzkumu na regionální úrovni často závisí na vývoji „klastrů“ sdružujících veřejné a soukromé účastníky. Pilotní akce týkající se „Regionů znalostí“ prokázala dynamiku tohoto vývoje a nutnost podporovat a povzbuzovat rozvoj takových struktur.

Akce v této oblasti umožní evropským regionům posílit kapacitu pro investice do výzkumu a technologického rozvoje a provádět výzkumné činnosti a současně maximalizovat potenciál pro úspěšné zapojení svých specialistů do evropských výzkumných projektů a usnadnit vytváření klastrů, a tím podporovat regionální rozvoj v Evropě. Akce usnadní vytváření regionálních klastrů, což přispěje k rozvoji evropského výzkumného prostoru.

Činnosti

Nová iniciativa „Regiony znalostí“ bude zahrnovat a sdružovat regionální účastníky zapojené do výzkumu, například vysoké školy, výzkumná střediska, průmysl, orgány veřejné moci (regionální rady nebo regionální rozvojové agentury). Projekty budou zahrnovat společnou analýzu plánů výzkumu regionálních klastrů (v koordinaci s dalšími činnostmi týkajícími se širší problematiky regionálních klastrů zaměřených na inovace) a vypracování souboru nástrojů na jejich zařazení do konkrétních výzkumných činností, včetně „instruktáže“ regionů s méně rozvinutým výzkumným profilem ze strany vysoce rozvinutých regionů a podpory vznikajících regionů znalostí.

To bude zahrnovat opatření zaměřená na zlepšení tvorby výzkumných sítí a přístupu ke zdrojům financování výzkumu, jakož i lepší integraci a propojení výzkumných činitelů a orgánů v regionálních ekonomikách. Tyto činnosti budou prováděny v úzkém spojení s regionální politikou Společenství (strukturální fondy), rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace a s programy pro vzdělávání a odbornou přípravu.

V rámci zvláštní činnosti „Regiony znalostí“ se bude usilovat o dosažení součinnosti s regionální politikou Společenství, jakož i s příslušnými celostátními a regionálními programy, zejména pokud jde o konvergenční a nejvzdálenější regiony.

VÝZKUMNÝ POTENCIÁL

Cíl

Podněcovat realizaci celého výzkumného potenciálu rozšířené EU uvolněním a rozvíjením stávající nebo vyvíjející se excelence v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU (16) a napomáháním při posilování kapacit výzkumných pracovníků v těchto regionech tak, aby se mohli úspěšně účastnit výzkumných činností na úrovni Společenství.

Odůvodnění

Evropa nevyužívá plně svůj výzkumný potenciál, zejména v méně rozvinutých regionech vzdálených od evropského jádra výzkumného a průmyslového rozvoje. Aby tato akce pomohla výzkumným pracovníkům a institucím z těchto regionů, a to jak z veřejného, tak i soukromého sektoru, přispět k celkovém evropskému výzkumnému úsilí a současně využít znalostí a zkušeností jiných evropských regionů, je zaměřena na vytvoření podmínek, které jim umožní využít svůj potenciál a které pomohou při plném uskutečnění evropského výzkumného prostoru v rozšířené Unii. Akce budou vycházet z dřívějších a stávajících opatření, jako například evropská střediska excelence v tehdejších přistupujících a kandidátských zemích v rámci pátého rámcového programu a hostitelská stipendia Marie Curie pro předávání znalostí.

Činnosti

Akce v této oblasti bude zahrnovat podporu pro:

| — | nadnárodní oboustranné vysílání výzkumných pracovníků probíhající mezi vybranými organizacemi v konvergenčních regionech a mezi jednou nebo několika partnerskými organizacemi; podpora vybraným střediskům stávající nebo vyvíjející se excelence je určena k náboru zkušených výzkumných pracovníků z jiných zemí; |
| --- | --- |

—

nadnárodní oboustranné vysílání výzkumných pracovníků probíhající mezi vybranými organizacemi v konvergenčních regionech a mezi jednou nebo několika partnerskými organizacemi; podpora vybraným střediskům stávající nebo vyvíjející se excelence je určena k náboru zkušených výzkumných pracovníků z jiných zemí;

| — | získávání a vývoj výzkumných zařízení a vývoj hmotného prostředí umožňujícího plné využití intelektuálního potenciálu ve vybraných střediscích stávající nebo vyvíjející se excelence v konvergenčních regionech; |
| --- | --- |

—

získávání a vývoj výzkumných zařízení a vývoj hmotného prostředí umožňujícího plné využití intelektuálního potenciálu ve vybraných střediscích stávající nebo vyvíjející se excelence v konvergenčních regionech;

| — | organizování pracovních seminářů a konferencí pro snazší předávání znalostí; propagační činnosti, jakož i iniciativy zaměřené na šíření a předávání výsledků výzkumu v jiných zemích a na mezinárodních trzích a předávání uvedených výsledků těmto zemím a trhům; |
| --- | --- |

—

organizování pracovních seminářů a konferencí pro snazší předávání znalostí; propagační činnosti, jakož i iniciativy zaměřené na šíření a předávání výsledků výzkumu v jiných zemích a na mezinárodních trzích a předávání uvedených výsledků těmto zemím a trhům;

| — | „hodnotící nástroje“, prostřednictvím kterých může kterékoli výzkumné středisko v konvergenčních regionech získat mezinárodní nezávislé odborné vyhodnocení úrovně celkové kvality svého výzkumu a infrastruktur; |
| --- | --- |

—

„hodnotící nástroje“, prostřednictvím kterých může kterékoli výzkumné středisko v konvergenčních regionech získat mezinárodní nezávislé odborné vyhodnocení úrovně celkové kvality svého výzkumu a infrastruktur;

Bude se usilovat o významnou součinnost s regionální politikou Společenství. Akce podporované v rámci této části určí potřeby a možnosti pro posílení výzkumných kapacit vznikajících a stávajících středisek excelence v konvergenčních regionech, které by mohly být financovány ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.

Bude se rovněž usilovat o součinnost s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace, s cílem podpořit komerční využití výzkumu a technologického rozvoje v regionech ve spolupráci s průmyslem.

VĚDA VE SPOLEČNOSTI

Cíl

Za účelem vybudování otevřené, účinné a demokratické evropské znalostní společnosti podněcovat harmonickou integraci vědeckého a technologického úsilí a politik výzkumu, které jsou s tímto úsilím propojeny v evropské sociální síti, a to podporováním úvah a diskusí, v celoevropském měřítku, o vědě a technologii a o jejich vztahu k celému spektru společnosti a kultury.

Odůvodnění

Vliv vědy a technologie na náš každodenní život se stále zvyšuje. I když jsou věda a technologie výsledkem sociální činnosti a jsou utvářeny sociálními nebo kulturními činiteli, zůstávají oblastí velmi vzdálenou od každodenních starostí velké části veřejnosti a tvůrců politik a jsou i nadále předmětem nedorozumění. Sporné otázky související s novými technologiemi by měla řešit společnost prostřednictvím diskuse založené na dostatečných informacích vedoucí k správným volbám a rozhodnutím.

Činnosti

Hlavní a integrovaná iniciativa v této oblasti bude zahrnovat podporu pro:

| — | posílení a zdokonalení evropského systému vědy a řešení těchto otázek: zlepšení využití a sledování vlivu vědeckých doporučení a odborných posudků při vytváření politiky (včetně řízení rizik); budoucnost vědeckých publikací; opatření pro větší přístupnost vědeckých publikací veřejnosti, jež se s nimi chce seznámit; bezpečnostní opatření pro vědecké oblasti, v nichž je možné zneužití; a otázky podvodů, důvěry a „samoregulace“. |
| --- | --- |

—

posílení a zdokonalení evropského systému vědy a řešení těchto otázek: zlepšení využití a sledování vlivu vědeckých doporučení a odborných posudků při vytváření politiky (včetně řízení rizik); budoucnost vědeckých publikací; opatření pro větší přístupnost vědeckých publikací veřejnosti, jež se s nimi chce seznámit; bezpečnostní opatření pro vědecké oblasti, v nichž je možné zneužití; a otázky podvodů, důvěry a „samoregulace“.

| — | širší zapojení výzkumných pracovníků a celé veřejnosti, včetně organizované občanské společnosti, do diskuse o otázkách souvisejících s vědou s cílem předvídat a objasnit politické a společenské problémy, včetně etických otázek; |
| --- | --- |

—

širší zapojení výzkumných pracovníků a celé veřejnosti, včetně organizované občanské společnosti, do diskuse o otázkách souvisejících s vědou s cílem předvídat a objasnit politické a společenské problémy, včetně etických otázek;

| — | úvahy a diskuse o vědě a technologii a jejich místě ve společnosti s využitím oborů, jako jsou například historie, sociologie a filosofie vědy a techniky; |
| --- | --- |

—

úvahy a diskuse o vědě a technologii a jejich místě ve společnosti s využitím oborů, jako jsou například historie, sociologie a filosofie vědy a techniky;

| — | výzkum problematiky žen a mužů, včetně začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech oblastí výzkumu a podpora role žen ve výzkumu a v rozhodovacích orgánech v oblasti vědy; |
| --- | --- |

—

výzkum problematiky žen a mužů, včetně začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech oblastí výzkumu a podpora role žen ve výzkumu a v rozhodovacích orgánech v oblasti vědy;

| — | vytvoření otevřeného prostředí, které u mladých lidí vyvolá zájem o vědu, a to posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšováním zájmu o vědu a plná účast na vědeckých činnostech mezi mladými lidmi ze všech prostředí; |
| --- | --- |

—

vytvoření otevřeného prostředí, které u mladých lidí vyvolá zájem o vědu, a to posilováním vědeckého vzdělávání na všech úrovních, včetně škol, a zvyšováním zájmu o vědu a plná účast na vědeckých činnostech mezi mladými lidmi ze všech prostředí;

| — | posílení úlohy výzkumu prováděného na vysokých školách a dalších vyšších vzdělávacích zařízeních a zapojení těchto vysokých škol a zařízení do výzev globalizace; |
| --- | --- |

—

posílení úlohy výzkumu prováděného na vysokých školách a dalších vyšších vzdělávacích zařízeních a zapojení těchto vysokých škol a zařízení do výzev globalizace;

| — | lepší vzájemnou komunikaci a vzájemné porozumění mezi vědeckým světem a tvůrci politik, médii a širokou veřejností, a to pomocí, která vědcům umožní lépe sdělovat a předávat informace o své práci, a podporováním vědeckých informací, publikací a médií. |
| --- | --- |

—

lepší vzájemnou komunikaci a vzájemné porozumění mezi vědeckým světem a tvůrci politik, médii a širokou veřejností, a to pomocí, která vědcům umožní lépe sdělovat a předávat informace o své práci, a podporováním vědeckých informací, publikací a médií.

Tyto činnosti budou mít podobu převážně výzkumných projektů, studií, vytváření sítí a výměn, veřejných událostí a iniciativ, cen, průzkumů a shromažďování údajů. V mnoha případech budou zahrnovat mezinárodní partnerství s organizacemi ze třetích zemí.

PODPORA SOUDRŽNÉHO VÝVOJE POLITIK VÝZKUMU

Cíl

Posílení účinnosti a soudržnosti politik výzkumu na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství a jejich propojení s ostatními politikami, zlepšení vlivu veřejného výzkumu a jeho spojení s průmyslem a posílení veřejné podpory a jejího pákového efektu na investice ze strany soukromých účastníků.

Odůvodnění

Zvýšení investic do výzkumu a vývoje do výše dosahující cíle 3 % a zlepšení jejich účinnosti je nejvyšší prioritou Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Vývoj účinných politik pro zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu proto představuje hlavní zájem veřejných orgánů s ohledem na potřebu urychlit přechod ke konkurenceschopné znalostní ekonomice. Vytvoření lepších rámcových podmínek pro výzkum vyžaduje adaptabilitu politik výzkumu, mobilizaci širší škály nástrojů, koordinaci úsilí překračujícího hranice států a mobilizaci ostatních politik.

Činnosti

Činnosti prováděné v rámci této části budou doplňovat koordinační činnosti v rámci programu „Spolupráce“ a jejich cílem bude zlepšení soudržnosti a dopadu politik a iniciativ na regionální a celostátní úrovni a na úrovni Společenství (např. programy financování, právní předpisy, doporučení a pokyny). Jde o tyto činnosti:

| — | sledování a analýza veřejných politik a průmyslových strategií souvisejících s výzkumem, včetně jejich dopadu, a vývoj ukazatelů poskytujících informace a důkazy pro podporu návrhu, provádění, vyhodnocování a nadnárodní koordinace politik; |
| --- | --- |

—

sledování a analýza veřejných politik a průmyslových strategií souvisejících s výzkumem, včetně jejich dopadu, a vývoj ukazatelů poskytujících informace a důkazy pro podporu návrhu, provádění, vyhodnocování a nadnárodní koordinace politik;

| — | posílení dobrovolné koordinace politik výzkumu prostřednictvím opatření pro podporu provádění otevřené metody koordinace a iniciativ mezinárodní spolupráce vycházejících zdola nahoru na celostátní nebo regionální úrovni u otázek společného zájmu. |
| --- | --- |

—

posílení dobrovolné koordinace politik výzkumu prostřednictvím opatření pro podporu provádění otevřené metody koordinace a iniciativ mezinárodní spolupráce vycházejících zdola nahoru na celostátní nebo regionální úrovni u otázek společného zájmu.

ČINNOSTI V OBLASTI MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE

Aby se Evropské společenství stalo konkurenceschopným a hrálo vedoucí úlohu na světové úrovni, potřebuje silnou a soudržnou mezinárodní politiku v oblasti vědy a technologie. Mezinárodní akce prováděné v rámci různých programů na základě sedmého rámcového programu budou prováděny v rámci celkové strategie mezinárodní spolupráce.

Tato mezinárodní politika má tři vzájemně související cíle:

| — | podporovat evropskou konkurenceschopnost prostřednictvím strategických partnerství s třetími zeměmi ve vybraných oblastech vědy a zapojením nejlepších vědců ze třetích zemí do práce v Evropě a s Evropou; |
| --- | --- |

—

podporovat evropskou konkurenceschopnost prostřednictvím strategických partnerství s třetími zeměmi ve vybraných oblastech vědy a zapojením nejlepších vědců ze třetích zemí do práce v Evropě a s Evropou;

| — | usnadnit kontakty s partnery ve třetích zemích s cílem zajistit lepší přístup k výzkumu, který se provádí jinde ve světě; |
| --- | --- |

—

usnadnit kontakty s partnery ve třetích zemích s cílem zajistit lepší přístup k výzkumu, který se provádí jinde ve světě;

| — | v souladu se zásadou společného zájmu a prospěchu se zabývat zvláštními problémy, kterým čelí třetí země nebo které se dotýkají celého světa. |
| --- | --- |

—

v souladu se zásadou společného zájmu a prospěchu se zabývat zvláštními problémy, kterým čelí třetí země nebo které se dotýkají celého světa.

Spolupráce s třetími zeměmi na základě sedmého rámcového programu bude zaměřena zejména na tyto skupiny zemí:

| — | kandidátské země; |
| --- | --- |

—

kandidátské země;

| — | země sousedící s EU, partnerské země Středomoří, země západního Balkánu (17) a země východní Evropy a střední Asie (EECCA) (18); |
| --- | --- |

—

země sousedící s EU, partnerské země Středomoří, země západního Balkánu (17) a země východní Evropy a střední Asie (EECCA) (18);

| — | rozvojové země, se zaměřením na zvláštní potřeby jednotlivých dotyčných zemí nebo regionů (19); |
| --- | --- |

—

rozvojové země, se zaměřením na zvláštní potřeby jednotlivých dotyčných zemí nebo regionů (19);

| — | země s transformujícím se hospodářstvím. |
| --- | --- |

—

země s transformujícím se hospodářstvím.

Tematicky zaměřené akce mezinárodní spolupráce budou prováděny v rámci programu „Spolupráce“. Mezinárodní akce v oblasti lidského potenciálu budou uskutečňovány v rámci programu „Lidé“.

V rámci programu „Kapacity“ budou prováděny horizontální podpůrné akce a opatření, která nejsou zaměřena na konkrétní tematickou nebo mezioborovou oblast zahrnutou v programu „Spolupráce“, a v omezeném počtu případů je možno doplnit zvláštní akce vzájemného zájmu týkající se spolupráce. Podporováním koordinace vnitrostátních programů pro mezinárodní vědeckou spolupráci bude usilováno o lepší soudržnost vnitrostátních činností. Vzhledem ke zkušenostem získaným v rámci INTAS a v návaznosti na jeho činnost v rámci spolupráce se zeměmi východní Evropy a střední Asie budou prostřednictvím tohoto programu a programů „Spolupráce“ a „Lidé“ provedeny činnosti zajišťující návaznost.

Bude zajištěna celková koordinace akcí mezinárodní spolupráce v rámci různých programů sedmého rámcového programu, jakož i jiných nástrojů Společenství.

NEJADERNÉ ČINNOSTI SPOLEČNÉHO VÝZKUMNÉHO STŘEDISKA

Cíl

Poskytnout pro proces tvorby politik Společenství vědeckou a technickou podporu orientovanou na potřeby zákazníka, a to podporou provádění a sledování stávajících politik a reakcí na nové politické požadavky.

Odůvodnění

Nezávislost Společného výzkumného střediska vůči zvláštním zájmům, ať soukromým či národním, spolu s technickými odbornými znalostmi umožňuje usnadnit komunikaci a dosáhnout shody mezi účastníky (průmyslovými sdruženími, environmentálními akčními skupinami, příslušnými orgány členských států, jinými výzkumnými středisky atd.) a tvůrci politiky, zvláště na úrovni Společenství. Prostřednictvím vědecké a technologické podpory přispívá Společné výzkumné středisko k účinnějšímu, transparentnějšímu a na spolehlivých vědeckých informacích založenému procesu tvorby politik Společenství. Každý výzkum provedený Společným výzkumným střediskem by měl být případně koordinován s výzkumem provedeným v rámci „témat“ zvláštního programu „Spolupráce“, aby se zabránilo překrývání a zdvojování.

Prospěšnost a důvěryhodnost podpory, kterou Společné výzkumné středisko poskytuje politikám Společenství, jsou úzce spojeny s kvalitou jeho vědeckých odborných znalostí a jeho zapojení v mezinárodní vědecké obci. Společné výzkumné středisko bude proto i nadále investovat do výzkumu a vytváření sítí s jinými středisky excelence v příslušných oblastech. Pokud má příslušné odborné znalosti pro vytvoření přidané hodnoty, bude se po všech stránkách účastnit nepřímých akcí s důrazem na společné vědecké referenční systémy, vytváření sítí, odbornou přípravu a mobilitu, výzkumnou infrastrukturu a účast v technologických platformách a koordinačních nástrojích.

Společné výzkumné středisko bude aktivně usilovat o podporu zapojení nových členských států a kandidátských zemí do svých činností na úrovni dosahované členskými státy EU-15.

Činnosti

Priority Společného výzkumného střediska se soustředí na oblasti, které jsou pro EU strategicky důležité a ve kterých jeho vklad představuje vysokou přidanou hodnotu. Vědecká a technologická podpora politik Společenství bude i nadále poskytována v klíčových oblastech, jako je udržitelný rozvoj, změna klimatu, potraviny, energetika, doprava, chemické látky, alternativní metody pro zkoušky na zvířatech, politika výzkumu, informační technologie, referenční metody a materiály, biotechnologie, rizika, nebezpečí a socioekonomické dopady. K růstu výzkumného úsilí dojde rovněž v oblastech klíčového zájmu Společenství:

| — | Prosperita ve společnosti vyžadující znalosti






  — | Využívat a rozvíjet metody pokročilého ekonometrického modelování a analyzování v rámci stanovení a sledování politik, jako jsou činnosti navazující na lisabonskou strategii, vnitřní trh a politiky Společenství týkající se výzkumu a vzdělávání. |
| --- | --- | --- |

—

Prosperita ve společnosti vyžadující znalosti

—

Využívat a rozvíjet metody pokročilého ekonometrického modelování a analyzování v rámci stanovení a sledování politik, jako jsou činnosti navazující na lisabonskou strategii, vnitřní trh a politiky Společenství týkající se výzkumu a vzdělávání.

| — | Zodpovědným způsobem rozvíjet modely na podporu nové rovnováhy mezi udržitelnými cíli a konkurenceschopností. |
| --- | --- |

—

Zodpovědným způsobem rozvíjet modely na podporu nové rovnováhy mezi udržitelnými cíli a konkurenceschopností.

| — | Poskytovat vědeckou či technickou podporu pro rozvíjení hodnocení rizik a řídicích postupů jako nástroje pro evropský rozhodovací proces. |
| --- | --- |

—

Poskytovat vědeckou či technickou podporu pro rozvíjení hodnocení rizik a řídicích postupů jako nástroje pro evropský rozhodovací proces.

| — | Solidarita a odpovědné řízení zdrojů






  — | Stát se uznávaným vědeckým a technologickým referenčním střediskem pro udržitelné zemědělství se zaměřením na kvalitu, sledovatelnost a bezpečnost potravin (včetně geneticky modifikovaných potravin a krmiv), územní plánování a vzájemné dodržování norem a podporovat provádění společné zemědělské politiky. |
| --- | --- | --- |

—

Solidarita a odpovědné řízení zdrojů

—

Stát se uznávaným vědeckým a technologickým referenčním střediskem pro udržitelné zemědělství se zaměřením na kvalitu, sledovatelnost a bezpečnost potravin (včetně geneticky modifikovaných potravin a krmiv), územní plánování a vzájemné dodržování norem a podporovat provádění společné zemědělské politiky.

| — | Poskytovat vědeckou a technologickou podporu pro společnou rybářskou politiku. |
| --- | --- |

—

Poskytovat vědeckou a technologickou podporu pro společnou rybářskou politiku.

| — | Zlepšit poskytování harmonizovaných evropských georeferenčních údajů a prostorových informačních systémů (podpora pro INSPIRE) a pokračovat ve vývoji nových metod globálního monitoringu životního prostředí a zdrojů (podpora pro GMES). |
| --- | --- |

—

Zlepšit poskytování harmonizovaných evropských georeferenčních údajů a prostorových informačních systémů (podpora pro INSPIRE) a pokračovat ve vývoji nových metod globálního monitoringu životního prostředí a zdrojů (podpora pro GMES).

| — | Vypracovávat posudky a hrát roli ve výzkumných činnostech GMES a při vytváření nových aplikací v této oblasti. |
| --- | --- |

—

Vypracovávat posudky a hrát roli ve výzkumných činnostech GMES a při vytváření nových aplikací v této oblasti.

| — | Podporovat provádění akčního plánu EU pro životní prostředí a zdraví, včetně poskytování podpory probíhajících činností, jejichž cílem je vytvoření informačního systému pro životní prostředí a zdraví integrovaného na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

—

Podporovat provádění akčního plánu EU pro životní prostředí a zdraví, včetně poskytování podpory probíhajících činností, jejichž cílem je vytvoření informačního systému pro životní prostředí a zdraví integrovaného na úrovni Společenství.

| — | Podporovat a prohlubovat rozvoj a validaci alternativních strategií, a zejména metod bez použití zvířat, ve všech příslušných oblastech výzkumu (posouzení bezpečnosti, testování vakcín, výzkum v oblasti zdraví a biomedicíny atd.). |
| --- | --- |

—

Podporovat a prohlubovat rozvoj a validaci alternativních strategií, a zejména metod bez použití zvířat, ve všech příslušných oblastech výzkumu (posouzení bezpečnosti, testování vakcín, výzkum v oblasti zdraví a biomedicíny atd.).

| — | Svoboda, bezpečnost a právo






  — | Rozvíjet činnosti přispívající k vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, obzvláště v oblastech souvisejících s ochranou před terorismem, organizovanou trestnou činností a podvody, bezpečností hranic a předcházení hlavním rizikům, ve spolupráci s příslušnými orgány. |
| --- | --- | --- |

—

Svoboda, bezpečnost a právo

—

Rozvíjet činnosti přispívající k vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, obzvláště v oblastech souvisejících s ochranou před terorismem, organizovanou trestnou činností a podvody, bezpečností hranic a předcházení hlavním rizikům, ve spolupráci s příslušnými orgány.

| — | Podporovat Společenství při jeho reakci na přírodní a technologické pohromy. |
| --- | --- |

—

Podporovat Společenství při jeho reakci na přírodní a technologické pohromy.

| — | Evropa jako světový partner






  — | Posílit podporu vnějších politik Společenství ve zvláštních oblastech, jako jsou vnější hlediska vnitřní bezpečnosti, rozvojová spolupráce a humanitární pomoc. |
| --- | --- | --- |

—

Evropa jako světový partner

—

Posílit podporu vnějších politik Společenství ve zvláštních oblastech, jako jsou vnější hlediska vnitřní bezpečnosti, rozvojová spolupráce a humanitární pomoc.

---

(1)  V celém sedmém rámcovém programu se malými a středními podniky rozumí i mikropodniky.

(2)  Zejména s činnostmi vykonávanými mezivládní strukturou EUREKA. Zkušenosti získané klastry v rámci struktury EUREKA by mohly být důležité pro společné technologické iniciativy v souvisejících oblastech.

(3)  To bude zahrnovat finanční podporu pro správní a koordinační činnosti COST.

(4)  Termín „biohospodářství“ zahrnuje všechna průmyslová a hospodářská odvětví, která vytvářejí, řídí nebo jinak využívají biologické zdroje a související služby, dodavatelská nebo spotřebitelská odvětví, jako například zemědělství, potravinářství, rybolov, lesnictví atd.

(5)  „Vědy o živé přírodě a biotechnologie – strategie pro Evropu“ – KOM(2002) 27.

(6)  Doplňujícím výzkumem souvisejícím s udržitelným řízením a zachováním přírodních zdrojů se zabývá téma „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“.

(7)  KOM(2000) 769.

(8)  KOM(2005) 265.

(9)  KOM(2006) 105.

(10)  Doplňujícím výzkumem souvisejícím s výrobou a využíváním biologických zdrojů se zabývá téma „Potraviny, zemědělství a biotechnologie“.

(11)  Při jednotlivých činnostech budou zohledněny výzkumné programy příslušných evropských technologických platforem.

(12)  KOM(2001) 370.

(13)  Evropský letecký průmysl investuje do výzkumu 14 % svého obratu, evropský automobilní průmysl téměř 5 % svého obratu a konkurenční výhoda lodního stavitelství v EU závisí výhradně na výzkumu a technologickém rozvoji.

(14)  ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe (Poradní rada pro výzkum letectví v Evropě); vznikla v roce 2001 a je prvním konkrétním příkladem technologické platformy; ERRAC: European Rail Research Advisory Council (Evropská poradní rada pro železniční výzkum); ERTRAC: European Road Transport Research Advisory Council (Evropská poradní rada pro výzkum silniční dopravy); technologická platforma WATERBORNE.

(15)  ESFRI bylo založeno v dubnu roku 2002. ESFRI sdružuje představitele z 25 členských států EU, jež jsou jmenováni ministry odpovědnými za výzkum, a jednoho představitele Evropské komise. V roce 2004 byly země přidružené k rámcovému programu pro výzkum vyzvány, aby se připojily.

(16)  Konvergenční regiony jsou regiony uvedené v článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. června 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25). Patří sem regiony, kterých se týká cíl „Konvergence“, regiony způsobilé pro financování z Fondu soudržnosti a nejvzdálenější regiony.

(17)  Jiné než přidružené kandidátské země.

(18)  Dříve nazývané nové nezávislé státy: Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Moldavsko, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina a Uzbekistán.

(19)  S přihlédnutím k tomu, že Latinská Amerika zahrnuje jak rozvojové země, tak země s transformujícím se hospodářstvím.

---

PŘÍLOHA II

ORIENTAČNÍ ROZDĚLENÍ PROSTŘEDKŮ MEZI PROGRAMY

Orientační rozdělení prostředků mezi programy (v milionech EUR):

| Spolupráce (1)
   (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Zdraví | 6 050 |
| Potraviny, zemědělství a biotechnologie | 1 935 |
| Informační a komunikační technologie | 9 110 |
| Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie | 3 500 |
| Energetika | 2 300 |
| Životní prostředí (včetně změny klimatu) | 1 900 |
| Doprava (včetně letectví) | 4 180 |
| Sociálně-ekonomické a humanitní vědy | 610 |
| Vesmír | 1 430 |
| Bezpečnost | 1 350 |
| Myšlenky | 7 460 |
| Lidé | 4 728 |
| Kapacity | 4 217 |
| Výzkumné infrastruktury | 1 850 |
| Výzkum ve prospěch malých a středních podniků | 1 336 |
| Regiony znalostí | 126 |
| Výzkumný potenciál | 370 |
| Věda ve společnosti | 280 |
| Soudržný vývoj politik výzkumu | 70 |
| Činnosti v oblasti mezinárodní spolupráce | 185 |
| Nejaderné akce Společného výzkumného střediska | 1 751 |
| CELKEM | 50 521 |

Spolupráce (1)
   (2)

32 365

Zdraví

6 050

Potraviny, zemědělství a biotechnologie

1 935

Informační a komunikační technologie

9 110

Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

3 500

Energetika

2 300

Životní prostředí (včetně změny klimatu)

1 900

Doprava (včetně letectví)

4 180

Sociálně-ekonomické a humanitní vědy

610

Vesmír

1 430

Bezpečnost

1 350

Myšlenky

7 460

Lidé

4 728

Kapacity

4 217

Výzkumné infrastruktury

1 850

Výzkum ve prospěch malých a středních podniků

1 336

Regiony znalostí

126

Výzkumný potenciál

370

Věda ve společnosti

280

Soudržný vývoj politik výzkumu

70

Činnosti v oblasti mezinárodní spolupráce

185

Nejaderné akce Společného výzkumného střediska

1 751

CELKEM

50 521

Zvláštní ustanovení o finančním nástroji pro sdílení rizik

Orientační rozpočty pro programy „Spolupráce“ a „Kapacity“ zahrnují příspěvky Evropské investiční bance (EIB) na vytvoření „finančního nástroje pro sdílení rizik“ uvedeného v příloze III. Rozhodnutí Rady o rozdělení příspěvků na zvláštní programy určí mimo jiné prováděcí opatření, podle nichž rozhodne Komise o přerozdělení příspěvku Společenství na finanční nástroj pro sdílení rizik a vzniklého příjmu, jichž EIB nevyužije, na jiné činnosti rámcového programu.

Sedmý rámcový program přispěje na finanční nástroj pro sdílení rizik částkou až 1 miliardy EUR, která má být doplněna o odpovídající částku ze strany EIB. Bude pocházet z programu „Spolupráce“ (do výše 800 miliónů EUR poměrným příspěvkem ze všech tematických priorit s výjimkou socioekonomických a humanitních věd) a z programu „Kapacity“ (do výše 200 miliónů EUR z linie výzkumných infrastruktur).

Částka bude EIB zpřístupněna postupně s ohledem na úroveň poptávky.

Aby bylo zajištěno rychlé zahájení s kritickým množstvím zdrojů, bude v rozpočtu postupně vyčleněna částka ve výši 500 milionů EUR na období až do průběžného hodnocení sedmého rámcového programu podle čl. 7 odst. 2 tohoto rozhodnutí. Výsledky průběžného hodnocení budou zohledněny při přidělování částky na zbývající období.

---

(1)  Včetně společných technologických iniciativ (včetně finančního plánu atd.) a části koordinačních činností a činností mezinárodní spolupráce, které mají být financovány v rámci těchto témat.

(2)  Cílem bude umožnit, aby alespoň 15 % finančních prostředků v rámci programu „Spolupráce“ bylo poskytnuto malým a středním podnikům.

---

PŘÍLOHA III

REŽIMY FINANCOVÁNÍ

Nepřímé akce

Činnosti podporované sedmým rámcovým programem budou financovány prostřednictvím řady „režimů financování“. Tyto režimy se použijí, a to buď samostatně nebo v kombinaci, na financování akcí rámcového programu.

Rozhodnutí o zvláštních programech, pracovních programech a výzvách k podávání návrhů v případě potřeby upřesní:

| — | typ nebo typy režimu nebo režimů pro financování jednotlivých akcí; |
| --- | --- |

—

typ nebo typy režimu nebo režimů pro financování jednotlivých akcí;

| — | kategorie účastníků (jako jsou výzkumné organizace, vysoké školy, průmysl, malé a střední podniky, orgány veřejné moci), které mohou být příjemci; |
| --- | --- |

—

kategorie účastníků (jako jsou výzkumné organizace, vysoké školy, průmysl, malé a střední podniky, orgány veřejné moci), které mohou být příjemci;

| — | druhy činností (jako je výzkum a technologický rozvoj, demonstrace, řízení, odborná příprava, šíření informací a další související činnosti), které mohou být jednotlivými režimy financovány. |
| --- | --- |

—

druhy činností (jako je výzkum a technologický rozvoj, demonstrace, řízení, odborná příprava, šíření informací a další související činnosti), které mohou být jednotlivými režimy financovány.

Pokud lze použít různé režimy financování, mohou pracovní programy stanovit, který režim financování se má použít ve věci, které se týká výzva k podávání návrhů.

Režimy financování jsou tyto:

| a) | na podporu akcí, které jsou prováděny především na základě výzev k podávání návrhů:






  1. | Společné projekty
  Podpora výzkumných projektů prováděných konsorcii s účastníky z různých zemí s cílem rozvíjet nové poznatky, nové technologie, produkty, demonstrace nebo společné zdroje pro výzkum. Velikost, oblast působnosti a vnitřní organizace projektů se může lišit podle jednotlivých oblastí a témat. Projekty mohou být akce malého či středního rozsahu s cíleným výzkumem i velké integrující projekty k dosažení stanoveného cíle. Projekty mohou být také zaměřeny na zvláštní skupiny jako například na malé a střední podniky. |
| --- | --- | --- |

a)

na podporu akcí, které jsou prováděny především na základě výzev k podávání návrhů:

1.

Společné projekty

Podpora výzkumných projektů prováděných konsorcii s účastníky z různých zemí s cílem rozvíjet nové poznatky, nové technologie, produkty, demonstrace nebo společné zdroje pro výzkum. Velikost, oblast působnosti a vnitřní organizace projektů se může lišit podle jednotlivých oblastí a témat. Projekty mohou být akce malého či středního rozsahu s cíleným výzkumem i velké integrující projekty k dosažení stanoveného cíle. Projekty mohou být také zaměřeny na zvláštní skupiny jako například na malé a střední podniky.

| 2. | Sítě excelence
  Podpora společného pracovního programu prováděného řadou výzkumných organizací, které své činnosti v dané oblasti spojují, a uskutečňovaného výzkumnými týmy v rámci dlouhodobější spolupráce. Provádění tohoto společného programu činností bude vyžadovat oficiální závazek organizací, které do těchto programů zapojují část svých zdrojů a činností. |
| --- | --- |

2.

Sítě excelence

Podpora společného pracovního programu prováděného řadou výzkumných organizací, které své činnosti v dané oblasti spojují, a uskutečňovaného výzkumnými týmy v rámci dlouhodobější spolupráce. Provádění tohoto společného programu činností bude vyžadovat oficiální závazek organizací, které do těchto programů zapojují část svých zdrojů a činností.

| 3. | Koordinační a podpůrné akce
  Podpora činností zaměřených na koordinaci a podporu výzkumných činností a politik (tvorba sítí, výměny, nadnárodní přístup k výzkumným infrastrukturám, studie, konference atd.). Tyto akce lze provádět také jinými prostředky, než jsou výzvy k podávání návrhů. |
| --- | --- |

3.

Koordinační a podpůrné akce

Podpora činností zaměřených na koordinaci a podporu výzkumných činností a politik (tvorba sítí, výměny, nadnárodní přístup k výzkumným infrastrukturám, studie, konference atd.). Tyto akce lze provádět také jinými prostředky, než jsou výzvy k podávání návrhů.

| 4. | Podpora „hraničního“ výzkumu
  Podpora projektů prováděných jednotlivými národními nebo nadnárodními výzkumnými týmy. Tento režim se použije na podporu projektů „hraničního“ výzkumu, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, financovaných v rámci Evropské rady pro výzkum. |
| --- | --- |

4.

Podpora „hraničního“ výzkumu

Podpora projektů prováděných jednotlivými národními nebo nadnárodními výzkumnými týmy. Tento režim se použije na podporu projektů „hraničního“ výzkumu, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, financovaných v rámci Evropské rady pro výzkum.

| 5. | Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků
  Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, především v rámci tzv. akcí Marie Curie. |
| --- | --- |

5.

Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků

Podpora odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, především v rámci tzv. akcí Marie Curie.

| 6. | Výzkum ve prospěch zvláštních skupin (zejména malých a středních podniků)
  Podpora výzkumných projektů, v nichž je hlavní část výzkumu a technologického rozvoje prováděna vysokými školami, výzkumnými středisky nebo jinými právními subjekty ve prospěch zvláštních skupin, zejména malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků. Bude vyvinuto úsilí za účelem získání doplňkových finančních prostředků od EIB a dalších finančních organizací. |
| --- | --- |

6.

Výzkum ve prospěch zvláštních skupin (zejména malých a středních podniků)

Podpora výzkumných projektů, v nichž je hlavní část výzkumu a technologického rozvoje prováděna vysokými školami, výzkumnými středisky nebo jinými právními subjekty ve prospěch zvláštních skupin, zejména malých a středních podniků a sdružení malých a středních podniků. Bude vyvinuto úsilí za účelem získání doplňkových finančních prostředků od EIB a dalších finančních organizací.

| b) | na podporu akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu (nebo Rady po konzultaci s Evropským parlamentem) založených na návrhu Komise bude Společenství poskytovat finanční pomoc rozsáhlým iniciativám s různými zdroji financování.






  — | Finanční příspěvek Společenství na společné provádění řádně vymezených vnitrostátních výzkumných programů na základě článku 169 Smlouvy. Toto společné provádění bude vyžadovat zřízení či existenci specializované prováděcí struktury. Finanční podpora Společenství bude záviset na stanovení plánu financování založeného na oficiálních závazcích ze strany příslušných vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- | --- |

b)

na podporu akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu (nebo Rady po konzultaci s Evropským parlamentem) založených na návrhu Komise bude Společenství poskytovat finanční pomoc rozsáhlým iniciativám s různými zdroji financování.

—

Finanční příspěvek Společenství na společné provádění řádně vymezených vnitrostátních výzkumných programů na základě článku 169 Smlouvy. Toto společné provádění bude vyžadovat zřízení či existenci specializované prováděcí struktury. Finanční podpora Společenství bude záviset na stanovení plánu financování založeného na oficiálních závazcích ze strany příslušných vnitrostátních orgánů.

| — | Finanční příspěvek Společenství na provádění společných technologických iniciativ k uskutečnění cílů, kterých nelze dosáhnout prostřednictvím režimů financování vymezených pod písmenem a) výše. Společné technologické iniciativy spojí financování různé povahy a z různých zdrojů, soukromých či veřejných, evropských či vnitrostátních. Toto financování může mít různou podobu a lze je přidělovat či mobilizovat prostřednictvím řady mechanismů: podporou z rámcového programu, půjčkami z EIB, podporou rizikového kapitálu. O společných technologických iniciativách lze rozhodnout a lze je provádět na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat i zakládání společných podniků) nebo prostřednictvím rozhodnutí o zavedení zvláštních programů. Podpora Společenství bude poskytnuta základě výhradou souhrnného plánu finančního inženýrství založeného na oficiálních závazcích všech zúčastněných stran. |
| --- | --- |

—

Finanční příspěvek Společenství na provádění společných technologických iniciativ k uskutečnění cílů, kterých nelze dosáhnout prostřednictvím režimů financování vymezených pod písmenem a) výše. Společné technologické iniciativy spojí financování různé povahy a z různých zdrojů, soukromých či veřejných, evropských či vnitrostátních. Toto financování může mít různou podobu a lze je přidělovat či mobilizovat prostřednictvím řady mechanismů: podporou z rámcového programu, půjčkami z EIB, podporou rizikového kapitálu. O společných technologických iniciativách lze rozhodnout a lze je provádět na základě článku 171 Smlouvy (to může zahrnovat i zakládání společných podniků) nebo prostřednictvím rozhodnutí o zavedení zvláštních programů. Podpora Společenství bude poskytnuta základě výhradou souhrnného plánu finančního inženýrství založeného na oficiálních závazcích všech zúčastněných stran.

| — | Finanční příspěvek Společenství na rozvoj nových infrastruktur v evropském zájmu. O tomto příspěvku lze rozhodnout na základě článku 171 Smlouvy nebo prostřednictvím rozhodnutí o zvláštních programech. Rozvoj nových infrastruktur spojí financování různé povahy a z různých zdrojů: vnitrostátní financování, rámcový program, strukturální fondy, půjčky z EIB a další. Podpora Společenství bude poskytnuta základě výhradou stanovení souhrnného finančního plánu založeného na závazcích všech zúčastněných stran. |
| --- | --- |

—

Finanční příspěvek Společenství na rozvoj nových infrastruktur v evropském zájmu. O tomto příspěvku lze rozhodnout na základě článku 171 Smlouvy nebo prostřednictvím rozhodnutí o zvláštních programech. Rozvoj nových infrastruktur spojí financování různé povahy a z různých zdrojů: vnitrostátní financování, rámcový program, strukturální fondy, půjčky z EIB a další. Podpora Společenství bude poskytnuta základě výhradou stanovení souhrnného finančního plánu založeného na závazcích všech zúčastněných stran.

Společenství bude režimy financování uvedené pod písmenem a) výše provádět v souladu s nařízením, které má být přijato podle článku 167 Smlouvy, s příslušnými nástroji státní podpory, a to zejména s rámcem Společenství pro státní podporu na výzkum a vývoj, jakož i v souladu s mezinárodními pravidly v této oblasti. V souladu s tímto mezinárodním rámcem musí být možné přizpůsobit rozsah a podobu finanční účasti na základě posouzení jednotlivých případů, zejména budou-li k dispozici finanční prostředky z jiných zdrojů veřejného sektoru, včetně jiných zdrojů financování Společenství jako například EIB.

Kromě poskytování přímé finanční podpory účastníkům akcí v oblasti výzkumu a technologického rozvoje zlepší Společenství jejich přístup k dluhovému financování prostřednictvím „finančního nástroje pro sdílení rizik“, a to poskytnutím příspěvku EIB. EIB, jež bude partnerem sdílejícím riziku, musí použít příspěvek Společenství jako příspěvek k zajištění a rozdělení prostředků na půjčky a záruky ze svých vlastních zdrojů. Rozpočet Společenství nebude nijak dále zatížen. S výhradou pravidel, která mají být stanovena nařízením přijatým podle článku 167 Smlouvy a rozhodnutími Rady, kterými se zavádějí zvláštní programy, a v souladu s těmito pravidly umožní tento mechanismus EIB zvýšit částku určenou k financování akcí evropského výzkumu a technologického rozvoje (jako například společné technologické iniciativy, rozsáhlé projekty, včetně projektů Eureka, a nové výzkumné infrastruktury a projekty prováděné malými a středními podniky), jejichž cílem je pomoci překonat nedostatky trhu.

U účastníků, kteří se podílejí na nepřímé akci v méně rozvinutém regionu (v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech (1)), bude v případě potřeby použito doplňující financování ze strukturálních fondů. V případě účasti subjektů z kandidátských zemí lze za podobných podmínek poskytnout dodatečný příspěvek z předvstupních finančních nástrojů. Pokud jde o akce v části „Výzkumné infrastruktury“ programu „Kapacity“ sedmého rámcového programu, budou stanoveny podrobné režimy financování tak, aby se zajistila účinná doplňkovost mezi financováním výzkumu Společenstvím a jinými nástroji Společenství a vnitrostátními nástroji, zejména strukturálními fondy.

Přímé akce

Společenství bude provádět činnosti Společného výzkumného střediska označované jako přímé akce.

---

(1)  Konvergenční regiony jsou regiony uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 1083/2006. Patří sem regiony, kterých se týká cíl „Konvergence“, regiony způsobilé pro financování z Fondu soudržnosti a nejvzdálenější regiony.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komise předložila dne 15. dubna 2005 Evropskému parlamentu a Radě návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) a návrh rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007-2011) (1). |
| --- | --- |

1.

Komise předložila dne 15. dubna 2005 Evropskému parlamentu a Radě návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) a návrh rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007-2011) (1).

| 2. | Tento návrh vychází z čl. 166 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

2.

Tento návrh vychází z čl. 166 odst. 1 Smlouvy o ES.

| 3. | Hospodářský a sociální výbor vydal stanovisko dne 15. prosince 2005 (2). Výbor regionů vydal stanovisko dne 17. listopadu 2005 (3). |
| --- | --- |

3.

Hospodářský a sociální výbor vydal stanovisko dne 15. prosince 2005 (2). Výbor regionů vydal stanovisko dne 17. listopadu 2005 (3).

| 4. | Evropský parlament vydal k návrhu stanovisko dne 15. června 2006 (4). |
| --- | --- |

4.

Evropský parlament vydal k návrhu stanovisko dne 15. června 2006 (4).

| 5. | Rada přijala společný postoj k sedmému rámcovému programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) dne 25. září 2006 v souladu s článkem 251 Smlouvy (5). |
| --- | --- |

5.

Rada přijala společný postoj k sedmému rámcovému programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) dne 25. září 2006 v souladu s článkem 251 Smlouvy (5).

II.   POZADÍ A ÚČEL NÁVRHU

| a) | Podle hlavy XVIII Smlouvy o ES (články 163 až 173) provádí Společenství činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje. Zejména:






  — | podle č. 163 odst. 1 Smlouvy o ES má Společenství za cíl posilovat vědecké a technologické základy průmyslu Společenství a podporovat rozvoj jeho mezinárodní konkurenceschopnosti, jakož i podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou v jiných kapitolách této smlouvy pokládány za nezbytné; |
| --- | --- | --- |

a)

Podle hlavy XVIII Smlouvy o ES (články 163 až 173) provádí Společenství činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje. Zejména:

—

podle č. 163 odst. 1 Smlouvy o ES má Společenství za cíl posilovat vědecké a technologické základy průmyslu Společenství a podporovat rozvoj jeho mezinárodní konkurenceschopnosti, jakož i podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou v jiných kapitolách této smlouvy pokládány za nezbytné;

| — | podle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o ES Společenství a členské státy koordinují své činnosti ve výzkumu a technologickém rozvoji tak, aby zajišťovaly vzájemnou provázanost vnitrostátních politik a politiky Společenství; |
| --- | --- |

—

podle čl. 165 odst. 1 Smlouvy o ES Společenství a členské státy koordinují své činnosti ve výzkumu a technologickém rozvoji tak, aby zajišťovaly vzájemnou provázanost vnitrostátních politik a politiky Společenství;

| — | podle čl. 166 odst. 1 Smlouvy o ES jsou všechny činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje vymezeny ve víceletém rámcovém programu (platnost stávajícího šestého rámcového programu skončí v roce 2006). |
| --- | --- |

—

podle čl. 166 odst. 1 Smlouvy o ES jsou všechny činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje vymezeny ve víceletém rámcovém programu (platnost stávajícího šestého rámcového programu skončí v roce 2006).

| b) | Na zasedání Evropské rady v Lisabonu v březnu roku 2000 v Santa Maria de Feira v červnu roku 2000 a ve Stockholmu v březnu roku 2001 byly přijaty závěry požadující urychlené vytvoření Evropského výzkumného a inovačního prostoru (ERA), aby se EU do roku 2010 stala nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst, s lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. Obnovení Lisabonské strategie v roce 2005 a zpráva skupiny na vysoké úrovni složené z nezávislých odborníků, které předsedal Esko Aho a kterou pověřilo zasedání evropských hlav států a předsedů vlád v Hampton Court, potvrdily platnost strategie, pokud jde o vědecký výzkum, technologický rozvoj a inovace.
  Na základě toho Komise navrhla, že sedmý rámcový program by se za účelem splnění cílů stanovených Smlouvou a přispění k Lisabonskému procesu prostřednictvím vytvoření ERA a umožnění otevřené koordinace, aby tak byla navázána vhodná spolupráce při výzkumných činnostech v oblasti vědy a technologie na vnitrostátní i evropské úrovni, měl nově vyznačovat:






  — | zaměřením na vybraný počet tematických priorit, u nichž mohou mít opatření Společenství největší možnou přidanou hodnotu a u nichž lze v řádně odůvodněných případech poskytnout podporu dlouhodobým strategickým výzkumným programům v rámci společných technologických iniciativ; |
| --- | --- | --- |

b)

Na zasedání Evropské rady v Lisabonu v březnu roku 2000 v Santa Maria de Feira v červnu roku 2000 a ve Stockholmu v březnu roku 2001 byly přijaty závěry požadující urychlené vytvoření Evropského výzkumného a inovačního prostoru (ERA), aby se EU do roku 2010 stala nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst, s lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. Obnovení Lisabonské strategie v roce 2005 a zpráva skupiny na vysoké úrovni složené z nezávislých odborníků, které předsedal Esko Aho a kterou pověřilo zasedání evropských hlav států a předsedů vlád v Hampton Court, potvrdily platnost strategie, pokud jde o vědecký výzkum, technologický rozvoj a inovace.

Na základě toho Komise navrhla, že sedmý rámcový program by se za účelem splnění cílů stanovených Smlouvou a přispění k Lisabonskému procesu prostřednictvím vytvoření ERA a umožnění otevřené koordinace, aby tak byla navázána vhodná spolupráce při výzkumných činnostech v oblasti vědy a technologie na vnitrostátní i evropské úrovni, měl nově vyznačovat:

—

zaměřením na vybraný počet tematických priorit, u nichž mohou mít opatření Společenství největší možnou přidanou hodnotu a u nichž lze v řádně odůvodněných případech poskytnout podporu dlouhodobým strategickým výzkumným programům v rámci společných technologických iniciativ;

| — | podporou výzkumu na hranici poznání prováděného prostřednictvím základního výzkumu, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, nejlepšími výzkumnými týmy v Evropě, a to vytvořením nezávislé Evropské rady pro výzkum; |
| --- | --- |

—

podporou výzkumu na hranici poznání prováděného prostřednictvím základního výzkumu, jehož hlavní parametry určují výzkumní pracovníci, nejlepšími výzkumnými týmy v Evropě, a to vytvořením nezávislé Evropské rady pro výzkum;

| — | lepším vzděláváním a odbornou přípravou pro výzkum, snadnějším přístupem k možnostem výzkumu a lepším uznáváním příspěvku výzkumných pracovníků k dosahování cílů společnosti, a to posílením politiky lidských zdrojů v rámcovém programu založeném na pozitivní zkušenosti s akcemi „Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů; |
| --- | --- |

—

lepším vzděláváním a odbornou přípravou pro výzkum, snadnějším přístupem k možnostem výzkumu a lepším uznáváním příspěvku výzkumných pracovníků k dosahování cílů společnosti, a to posílením politiky lidských zdrojů v rámcovém programu založeném na pozitivní zkušenosti s akcemi „Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů;

| — | optimalizací využití a rozvoje evropských výzkumných infrastruktur; posílením inovačních kapacit malých a středních podniků a jejich schopnost těžit z výzkumu; podporou rozvoje uskupení zaměřených na výzkum; uvolněním potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; sblížením vědy a společnosti a podporou soudržného rozvoje politik výzkumu na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství; |
| --- | --- |

—

optimalizací využití a rozvoje evropských výzkumných infrastruktur; posílením inovačních kapacit malých a středních podniků a jejich schopnost těžit z výzkumu; podporou rozvoje uskupení zaměřených na výzkum; uvolněním potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; sblížením vědy a společnosti a podporou soudržného rozvoje politik výzkumu na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství;

| — | posílením důležité úlohy Společného výzkumného střediska při poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatelů, pokud jde o koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství, a při jeho fungování jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko EU v oblastech jeho specifické odborné způsobilosti; |
| --- | --- |

—

posílením důležité úlohy Společného výzkumného střediska při poskytování vědecké a technologické podpory orientované na potřeby uživatelů, pokud jde o koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství, a při jeho fungování jako nezávislé vědecké a technologické referenční středisko EU v oblastech jeho specifické odborné způsobilosti;

| — | zjednodušením a zefektivněním prováděcích ustanovení na základě zlepšených řídících postupů. |
| --- | --- |

—

zjednodušením a zefektivněním prováděcích ustanovení na základě zlepšených řídících postupů.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

A.   Obecné poznámky

Společný postoj Rady odráží do značné míry návrh Komise i stanovisko Evropského parlamentu, pokud jde o strukturu, vědecký a technologický obsah, způsoby provádění rámcového programu i finanční částku a její orientační rozdělení.

Rada během posuzování návrhu Komise usilovala o začlenění co největšího počtu změn Evropského parlamentu, aby byla zohledněna značná shoda mezi oběma zákonodárnými orgány, při zachování hlavního zaměření návrhu Komise. Rada za tímto účelem dodržovala některé hlavní zásady:

| 1) | uznání úlohy rámcového programu jako nástroje pro dosažení důležitých cílů Společenství, přičemž si je vědoma, že velká část úsilí v oblasti evropského výzkumu a technologického rozvoje je financována členskými státy na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

1)

uznání úlohy rámcového programu jako nástroje pro dosažení důležitých cílů Společenství, přičemž si je vědoma, že velká část úsilí v oblasti evropského výzkumu a technologického rozvoje je financována členskými státy na vnitrostátní úrovni;

| 2) | potřeba soustředěného úsilí Společenství v oblasti výzkumu, jež přinese kritické množství odborných znalostí a evropské přidané hodnoty a zároveň zajistí zevrubné pokrytí příslušných oblastí v rámci témat, na které je zaměřen výzkum Společenství; |
| --- | --- |

2)

potřeba soustředěného úsilí Společenství v oblasti výzkumu, jež přinese kritické množství odborných znalostí a evropské přidané hodnoty a zároveň zajistí zevrubné pokrytí příslušných oblastí v rámci témat, na které je zaměřen výzkum Společenství;

| 3) | potřeba doplnit soustředěné úsilí v klíčových tematických oblastech výzkumu pružnou podporou politik Společenství a umožněním reagovat na vznikající vědecké a technologické potřeby v rychle se rozvíjející oblasti výzkumu a zároveň stanovit vhodné parametry pro tuto pružnost, aby byla zajištěna právní jasnost; |
| --- | --- |

3)

potřeba doplnit soustředěné úsilí v klíčových tematických oblastech výzkumu pružnou podporou politik Společenství a umožněním reagovat na vznikající vědecké a technologické potřeby v rychle se rozvíjející oblasti výzkumu a zároveň stanovit vhodné parametry pro tuto pružnost, aby byla zajištěna právní jasnost;

| 4) | potřeba provádět rámcový program za použití nástrojů, kterými lze při výzkumných činnostech dosáhnout kritického množství odborných znalostí a evropské přidané hodnoty a současně zajistit hladký přechod ze šestého rámcového programu a zaručit všem zúčastněným stranám/subjektům možnost podílet se na výzkumu Společenství, pokud jsou splněna kritéria vědecké excelence; |
| --- | --- |

4)

potřeba provádět rámcový program za použití nástrojů, kterými lze při výzkumných činnostech dosáhnout kritického množství odborných znalostí a evropské přidané hodnoty a současně zajistit hladký přechod ze šestého rámcového programu a zaručit všem zúčastněným stranám/subjektům možnost podílet se na výzkumu Společenství, pokud jsou splněna kritéria vědecké excelence;

| 5) | potřeba klást větší důraz na partnerství veřejného a soukromého sektoru na všech úrovních, včetně výrazně vyšší podpory vědeckého a technologického rozvoje malých a středních podniků, jakož i dlouhodobých strategických výzkumných programů celých průmyslových odvětví, jako např. těch, které vymezují evropské technologické platformy, a — v pečlivě zvolených případech — zavádění společných technologických iniciativ; |
| --- | --- |

5)

potřeba klást větší důraz na partnerství veřejného a soukromého sektoru na všech úrovních, včetně výrazně vyšší podpory vědeckého a technologického rozvoje malých a středních podniků, jakož i dlouhodobých strategických výzkumných programů celých průmyslových odvětví, jako např. těch, které vymezují evropské technologické platformy, a — v pečlivě zvolených případech — zavádění společných technologických iniciativ;

| 6) | potřeba jasnosti, zejména poskytováním nezbytné úrovně podrobností, a to jak v oblasti vědeckého a technologického obsahu, tak i v oblasti financování, s vědomím, že rámcový program musí být prováděn zvláštními programy, které díky své povaze určují podrobnější způsoby provádění. |
| --- | --- |

6)

potřeba jasnosti, zejména poskytováním nezbytné úrovně podrobností, a to jak v oblasti vědeckého a technologického obsahu, tak i v oblasti financování, s vědomím, že rámcový program musí být prováděn zvláštními programy, které díky své povaze určují podrobnější způsoby provádění.

B.   Konkrétní připomínky

1.   Hlavní změny návrhu Komise

a)   Etické otázky

Pokud jde o etické otázky, Rada souhlasila s přístupem, který Evropský parlament navrhl ve svém stanovisku při prvním čtení: pravidla týkající se etiky v sedmém rámcovém programu, a zejména v souvislosti s výzkumem na embryonálních kmenových buňkách, jsou nyní jasně uvedena v článku 6 rozhodnutí o rámcovém programu. Komise navíc jednoznačně uvedla, že zachová praxi přijatou v průběhu šestého rámcového programu a vyloučí z finanční podpory Společenství v rámci rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj činnosti související s ničením lidských embryí, včetně pro účely získání kmenových buněk.

b)   Vědecký a technologický obsah

i.   Spolupráce

Rada obecně zachovala návrh Komise o vědeckém a technologickém obsahu tematických priorit, současně však s ohledem na změny Evropského parlamentu vyjasnila a rozšířila rozsah některých z nich:

| — | počet priorit se zvýšil z devíti na deset, a to oddělením výzkumu souvisejícího s bezpečností od výzkumu v oblasti vesmíru; |
| --- | --- |

—

počet priorit se zvýšil z devíti na deset, a to oddělením výzkumu souvisejícího s bezpečností od výzkumu v oblasti vesmíru;

| — | zvláštní pozornost bude věnována zajištění účinné koordinace mezi tematickými oblastmi a prioritními vědeckými oblastmi, které přesahují hranice jednotlivých témat, jako je lesnický výzkum, kulturní dědictví, námořní vědy a technologie; |
| --- | --- |

—

zvláštní pozornost bude věnována zajištění účinné koordinace mezi tematickými oblastmi a prioritními vědeckými oblastmi, které přesahují hranice jednotlivých témat, jako je lesnický výzkum, kulturní dědictví, námořní vědy a technologie;

| — | pro podporu výzkumu zaměřeného na určení nebo další zkoumání nových vědeckých a technologických příležitostí v dané oblasti nebo v jejich kombinaci s jinými vhodnými oblastmi budou budoucí a vznikající technologie a nepředvídané politické potřeby řešeny otevřeně a pružně prostřednictvím zvláštní podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev, aby se tak podpořil rozvoj původních myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a prozkoumaly nové možnosti v rámci cestovních map pro výzkum, a to zejména možnosti, které by mohly přinést zásadní pokrok; |
| --- | --- |

—

pro podporu výzkumu zaměřeného na určení nebo další zkoumání nových vědeckých a technologických příležitostí v dané oblasti nebo v jejich kombinaci s jinými vhodnými oblastmi budou budoucí a vznikající technologie a nepředvídané politické potřeby řešeny otevřeně a pružně prostřednictvím zvláštní podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev, aby se tak podpořil rozvoj původních myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a prozkoumaly nové možnosti v rámci cestovních map pro výzkum, a to zejména možnosti, které by mohly přinést zásadní pokrok;

| — | šíření a přenos znalostí budou prioritou, aby se usnadnilo využívání výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností s příslušnými omezeními u tématu bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz těchto činností; |
| --- | --- |

—

šíření a přenos znalostí budou prioritou, aby se usnadnilo využívání výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností s příslušnými omezeními u tématu bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz těchto činností;

| — | zvláštní pozornost bude věnována tomu, aby se zajistila náležitá účast malých a středních podniků. Cílem je proto umožnit, aby alespoň 15 % finančních prostředků v rámci části „Spolupráce“ programu bylo poskytnuto malým a středním podnikům, což ve velké míře zohledňuje stanovisko Evropského parlamentu. Rada rovněž uznala úlohu evropských technologických platforem, avšak nenavrhla jejich přímé financování, neboť se domnívá, že projektově orientovaný přístup je pro dosažení tohoto cíle vhodnější; |
| --- | --- |

—

zvláštní pozornost bude věnována tomu, aby se zajistila náležitá účast malých a středních podniků. Cílem je proto umožnit, aby alespoň 15 % finančních prostředků v rámci části „Spolupráce“ programu bylo poskytnuto malým a středním podnikům, což ve velké míře zohledňuje stanovisko Evropského parlamentu. Rada rovněž uznala úlohu evropských technologických platforem, avšak nenavrhla jejich přímé financování, neboť se domnívá, že projektově orientovaný přístup je pro dosažení tohoto cíle vhodnější;

| — | pokud jde o společné technologické iniciativy, Rada přijala změnu Evropského parlamentu, jež stanovuje doplňující kritéria pro jejich vytváření. Povaha společných technologických iniciativ proto musí být jasně definována, zejména pokud jde o záležitosti týkající se finančních závazků, délky závazků účastníků, pravidel pro uzavírání a vypovídání smluv a práv duševního vlastnictví. Navíc bude vyvinuto velké úsilí k zajištění jejich transparentního fungování a toho, že financování společných technologických iniciativ ze strany Společenství bude přidělováno na základě zásad excelence a hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

—

pokud jde o společné technologické iniciativy, Rada přijala změnu Evropského parlamentu, jež stanovuje doplňující kritéria pro jejich vytváření. Povaha společných technologických iniciativ proto musí být jasně definována, zejména pokud jde o záležitosti týkající se finančních závazků, délky závazků účastníků, pravidel pro uzavírání a vypovídání smluv a práv duševního vlastnictví. Navíc bude vyvinuto velké úsilí k zajištění jejich transparentního fungování a toho, že financování společných technologických iniciativ ze strany Společenství bude přidělováno na základě zásad excelence a hospodářské soutěže;

| — | do první priority (Zdraví) byl v reakci na obavy Evropského parlamentu přijat širší rozsah výzkumu, zejména zahrnutím postgenomického výzkumu; nové preventivní nástroje pro regenerativní lékařství; nové distribuce přístupů; modelování komplexních systémů; nemoci související s věkem, včetně demence; žloutenka typu C a možné nově se objevující epidemie, jako je např. SARS; revmatické choroby a muskuloskeletální poruchy; hlediska paliativního lékařství; bezpečnost pacientů a lepší využití léků, včetně aspektů farmakovigilance a vědecky testovaných doplňkových a alternativních léků; výzkum v oblasti zdravotní péče, včetně strategií domácí péče a posuzování nákladů, účinnosti a přínosů různých zásahů; výzkum v oblasti životního stylu a environmentálních faktorů a jejich interakce s léky; |
| --- | --- |

—

do první priority (Zdraví) byl v reakci na obavy Evropského parlamentu přijat širší rozsah výzkumu, zejména zahrnutím postgenomického výzkumu; nové preventivní nástroje pro regenerativní lékařství; nové distribuce přístupů; modelování komplexních systémů; nemoci související s věkem, včetně demence; žloutenka typu C a možné nově se objevující epidemie, jako je např. SARS; revmatické choroby a muskuloskeletální poruchy; hlediska paliativního lékařství; bezpečnost pacientů a lepší využití léků, včetně aspektů farmakovigilance a vědecky testovaných doplňkových a alternativních léků; výzkum v oblasti zdravotní péče, včetně strategií domácí péče a posuzování nákladů, účinnosti a přínosů různých zásahů; výzkum v oblasti životního stylu a environmentálních faktorů a jejich interakce s léky;

| — | v druhé prioritě (Potraviny, zemědělství a biotechnologie) byl cíl rozšířen, aby zahrnoval environmentální výzvy, akvakulturu, situaci přímořských oblastí a reakci na zvláštní výživové požadavky spotřebitelů. Činnosti byly rozšířeny a zahrnují bioinformatiku, udržitelné využívání biologické rozmanitosti, půdní biologické zdroje včetně úrodnosti půdy, zdraví rostlin, epidemiologické studie, nemoci spojené s krmivy a jiná ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti výroby potravin, včetně změny klimatu; v reakci na stanoviska Parlamentu byla zdůrazněna úloha rybolovu; |
| --- | --- |

—

v druhé prioritě (Potraviny, zemědělství a biotechnologie) byl cíl rozšířen, aby zahrnoval environmentální výzvy, akvakulturu, situaci přímořských oblastí a reakci na zvláštní výživové požadavky spotřebitelů. Činnosti byly rozšířeny a zahrnují bioinformatiku, udržitelné využívání biologické rozmanitosti, půdní biologické zdroje včetně úrodnosti půdy, zdraví rostlin, epidemiologické studie, nemoci spojené s krmivy a jiná ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti výroby potravin, včetně změny klimatu; v reakci na stanoviska Parlamentu byla zdůrazněna úloha rybolovu;

| — | ve třetí prioritě (Informační a komunikační technologie). Na základě změn navržených Evropským parlamentem byla tato priorita posílena a zahrnuje inovaci produktů, služeb a procesů a tvořivost; snižování digitální propasti a sociálního vyloučení; potřeby osob se zvláštními potřebami, včetně stárnoucích obyvatel; podporu dostupnosti a transparentnosti řízení a postupů rozvoje; řízení výzkumu a technologického rozvoje a komunikaci; inovativní produkty a služby založené na IKT; výzkumnou činnost IKT založenou na vývojovém modelu „otevřeného zdroje“; širokou škálu využití a modely pro komerční využití jako výsledky výzkumu IKT; fotoniku; software Free, Libre a Open Source (FLOSS); otázky udržitelnosti v oblasti elektroniky; využití kvantových efektů; paměť; matematiku; přirozenou spolupráci; lepší zajištění zdravotní péče; zdravotní informační prostor pro řízení znalostí; ekologické aspekty mobility; přístup k interaktivnímu digitálnímu obsahu; |
| --- | --- |

—

ve třetí prioritě (Informační a komunikační technologie). Na základě změn navržených Evropským parlamentem byla tato priorita posílena a zahrnuje inovaci produktů, služeb a procesů a tvořivost; snižování digitální propasti a sociálního vyloučení; potřeby osob se zvláštními potřebami, včetně stárnoucích obyvatel; podporu dostupnosti a transparentnosti řízení a postupů rozvoje; řízení výzkumu a technologického rozvoje a komunikaci; inovativní produkty a služby založené na IKT; výzkumnou činnost IKT založenou na vývojovém modelu „otevřeného zdroje“; širokou škálu využití a modely pro komerční využití jako výsledky výzkumu IKT; fotoniku; software Free, Libre a Open Source (FLOSS); otázky udržitelnosti v oblasti elektroniky; využití kvantových efektů; paměť; matematiku; přirozenou spolupráci; lepší zajištění zdravotní péče; zdravotní informační prostor pro řízení znalostí; ekologické aspekty mobility; přístup k interaktivnímu digitálnímu obsahu;

| — | přístupnost a dlouhodobé používání vědeckých zdrojů a bohatství v multikulturním prostředí; posílení malých a středně velkých organizací a společenství; tradiční průmyslová odvětví; a optimalizaci. Výzkum v oblasti budoucích a vznikajících technologií byl dále oproti původnímu návrhu Komise učiněn nedílnou součástí všech činností v rámci této priority a ne pouze jedinou činností v rámci této priority; |
| --- | --- |

—

přístupnost a dlouhodobé používání vědeckých zdrojů a bohatství v multikulturním prostředí; posílení malých a středně velkých organizací a společenství; tradiční průmyslová odvětví; a optimalizaci. Výzkum v oblasti budoucích a vznikajících technologií byl dále oproti původnímu návrhu Komise učiněn nedílnou součástí všech činností v rámci této priority a ne pouze jedinou činností v rámci této priority;

| — | ve čtvrté prioritě (Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie) bylo odůvodnění rozšířeno o výrobu energie, energetiku, keramický průmysl a nanolékařství. Činnosti byly rozšířeny na výrobu základních materiálů a složek; součásti s přesností na nanometry; sledování a snímání; nanokompozity; geotechnologie a optické technologie; obuvnický průmysl a ocelářství; |
| --- | --- |

—

ve čtvrté prioritě (Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie) bylo odůvodnění rozšířeno o výrobu energie, energetiku, keramický průmysl a nanolékařství. Činnosti byly rozšířeny na výrobu základních materiálů a složek; součásti s přesností na nanometry; sledování a snímání; nanokompozity; geotechnologie a optické technologie; obuvnický průmysl a ocelářství;

| — | v páté prioritě (Energetika) bylo odůvodnění a činnosti posíleny tak, aby zahrnovaly nalezení přiměřených a včasných řešení pro energetické systémy vzhledem k tomu, že konvenční zásoby ropy a zemního plynu jsou omezené; cenově přijatelné náklady na energie pro občany a průmysl; odkaz na zelené knihy (6) z roku 2005 a 2006, světové prvenství Evropy v řadě technologií na výrobu energií a energeticky účinných technologií; výrobu elektřiny z odpadů; výrobu paliv z biomasy a odpadů; uchovávání; distribuci a používání paliv s neutrálním obsahem uhlíku, zejména biopaliv pro výrobu elektřiny; nákladově efektivní elektrárny s vysokou účinností nebo parní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené zejména na uchovávání v podzemí; vývoj a demonstrace technologií přeměny dalších pevných paliv, vytvářejících rovněž sekundární nosiče energie a kapalná a plynná paliva; rozvíjení možností uchovávání energie; další úspory konečné a primární spotřeby energie u budov a dopravy; využívání nových a obnovitelných energetických technologií a opatření a nástrojů na řízení poptávky po energii; vědeckou podporu pro rozvoj politiky. Dále bylo v souvislosti s polygenerací v této fázi uznáno za vhodné, aby byla vzhledem k omezeným zdrojům začleněna do činnosti „Energetická účinnost a úspory energie“ a nebyla samostatnou činností, jak navrhoval Evropský parlament; |
| --- | --- |

—

v páté prioritě (Energetika) bylo odůvodnění a činnosti posíleny tak, aby zahrnovaly nalezení přiměřených a včasných řešení pro energetické systémy vzhledem k tomu, že konvenční zásoby ropy a zemního plynu jsou omezené; cenově přijatelné náklady na energie pro občany a průmysl; odkaz na zelené knihy (6) z roku 2005 a 2006, světové prvenství Evropy v řadě technologií na výrobu energií a energeticky účinných technologií; výrobu elektřiny z odpadů; výrobu paliv z biomasy a odpadů; uchovávání; distribuci a používání paliv s neutrálním obsahem uhlíku, zejména biopaliv pro výrobu elektřiny; nákladově efektivní elektrárny s vysokou účinností nebo parní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené zejména na uchovávání v podzemí; vývoj a demonstrace technologií přeměny dalších pevných paliv, vytvářejících rovněž sekundární nosiče energie a kapalná a plynná paliva; rozvíjení možností uchovávání energie; další úspory konečné a primární spotřeby energie u budov a dopravy; využívání nových a obnovitelných energetických technologií a opatření a nástrojů na řízení poptávky po energii; vědeckou podporu pro rozvoj politiky. Dále bylo v souvislosti s polygenerací v této fázi uznáno za vhodné, aby byla vzhledem k omezeným zdrojům začleněna do činnosti „Energetická účinnost a úspory energie“ a nebyla samostatnou činností, jak navrhoval Evropský parlament;

| — | v šesté prioritě (Životní prostředí, včetně změny klimatu) Rada postupovala v souladu s přístupem Evropského parlamentu a rozšířila cíl, aby zahrnoval klima a úpravu environmentálních tlaků, jakož i v zájmu zahrnutí výstavby a rybolovu, odkazů na Rámcovou úmluvu OSN o změně klimatu (UNFCCC), Úmluvu OSN o boji proti rozšiřování pouští a Stockholmskou úmluvu o perzistentních organických znečišťujících látkách; jakož i přispění environmentálních technologií k udržitelné spotřebě a výrobě; přírodní dědictví; a vyšší konkurenceschopnost a současně zajištění udržitelnější budoucnosti pro příští generace. Rozsah činností byl vyjasněn, aby jednoznačněji zahrnoval polární oblasti; globální a regionální vzájemné působení; atmosféru, dopad stoupající hladiny moří na pobřežní oblasti a dopad na zvláště citlivé oblasti; zlepšení předpovídání; sucha, lesní požáry, sesuvy půdy, laviny a jiné mimořádné události jako součásti klimatických pohrom; dopad katastrof způsobených geologickým nebezpečím a klimatem; zlepšení řídících strategií, rovněž v rámci mnohostranného přístupu k rizikům; kontrolu invazivních nepůvodních druhů, lagun; ochranu přírodní krajiny; udržitelné produkty; ochranu, zachování a posílení kulturního dědictví, včetně životního prostoru člověka; strategie alternativního testování využívající zejména metod bez použití zvířat u průmyslových chemických látek; nástroje pro posuzování třetí stranou; posouzení, využívání a řízení přírodních zdrojů; a různá měřítka pozorování; |
| --- | --- |

—

v šesté prioritě (Životní prostředí, včetně změny klimatu) Rada postupovala v souladu s přístupem Evropského parlamentu a rozšířila cíl, aby zahrnoval klima a úpravu environmentálních tlaků, jakož i v zájmu zahrnutí výstavby a rybolovu, odkazů na Rámcovou úmluvu OSN o změně klimatu (UNFCCC), Úmluvu OSN o boji proti rozšiřování pouští a Stockholmskou úmluvu o perzistentních organických znečišťujících látkách; jakož i přispění environmentálních technologií k udržitelné spotřebě a výrobě; přírodní dědictví; a vyšší konkurenceschopnost a současně zajištění udržitelnější budoucnosti pro příští generace. Rozsah činností byl vyjasněn, aby jednoznačněji zahrnoval polární oblasti; globální a regionální vzájemné působení; atmosféru, dopad stoupající hladiny moří na pobřežní oblasti a dopad na zvláště citlivé oblasti; zlepšení předpovídání; sucha, lesní požáry, sesuvy půdy, laviny a jiné mimořádné události jako součásti klimatických pohrom; dopad katastrof způsobených geologickým nebezpečím a klimatem; zlepšení řídících strategií, rovněž v rámci mnohostranného přístupu k rizikům; kontrolu invazivních nepůvodních druhů, lagun; ochranu přírodní krajiny; udržitelné produkty; ochranu, zachování a posílení kulturního dědictví, včetně životního prostoru člověka; strategie alternativního testování využívající zejména metod bez použití zvířat u průmyslových chemických látek; nástroje pro posuzování třetí stranou; posouzení, využívání a řízení přírodních zdrojů; a různá měřítka pozorování;

| — | sedmá priorita (Doprava, včetně letectví) byla rozšířena, aby zahrnovala prospěch pro všechny občany; význam dopravy pro životní prostředí; interoperabilitu a intermodalitu vodní dopravy; menší letadla pro různá použití; inovativní údržbu; opravy a přebudovaní; dostupné kombinace technologií; udržitelnou pozemní dopravu; aplikace v dopravě, jako jsou vodíkové a palivové články, s přihlédnutím k nákladové a energetické efektivitě; logistiku; méně znečišťující dopravní prostředky; údržbu infrastruktury; a EGNOS; |
| --- | --- |

—

sedmá priorita (Doprava, včetně letectví) byla rozšířena, aby zahrnovala prospěch pro všechny občany; význam dopravy pro životní prostředí; interoperabilitu a intermodalitu vodní dopravy; menší letadla pro různá použití; inovativní údržbu; opravy a přebudovaní; dostupné kombinace technologií; udržitelnou pozemní dopravu; aplikace v dopravě, jako jsou vodíkové a palivové články, s přihlédnutím k nákladové a energetické efektivitě; logistiku; méně znečišťující dopravní prostředky; údržbu infrastruktury; a EGNOS;

| — | osmá priorita (Sociálně-ekonomické a humanitní vědy) byla rozšířena o demografické změny; stanovení regulačních opatření v oblasti kultury, vědy a technologií, jakož i v oblasti rovnosti žen a mužů; nehmotné statky; regionální soudržnost; socioekonomické dopady evropských politik a evropské legislativy; soulad mezi pracovním a rodinným životem; otázky zdravotně postižených osob; nerovnosti; etnickou příslušnost a náboženský pluralismus; rozvojové regiony; podporu míru; budoucí vývoj rozšířené EU; úlohu občanské společnosti; a o šíření znalostí; |
| --- | --- |

—

osmá priorita (Sociálně-ekonomické a humanitní vědy) byla rozšířena o demografické změny; stanovení regulačních opatření v oblasti kultury, vědy a technologií, jakož i v oblasti rovnosti žen a mužů; nehmotné statky; regionální soudržnost; socioekonomické dopady evropských politik a evropské legislativy; soulad mezi pracovním a rodinným životem; otázky zdravotně postižených osob; nerovnosti; etnickou příslušnost a náboženský pluralismus; rozvojové regiony; podporu míru; budoucí vývoj rozšířené EU; úlohu občanské společnosti; a o šíření znalostí;

| — | v deváté prioritě (Vesmír) bylo odůvodnění rozšířeno o lesnictví; zdraví; vedlejší produkty technologií a nepostradatelnost vesmírných aplikací v technologicky vyspělé společnosti; efektivní využívání vesmírných prostředků v koordinaci s prostředky v daném místě („in situ“), včetně vzdušných prostředků; a na nákladově efektivní úkoly; Činnosti byly rozšířeny a zahrnují monitorování na místě; podporu integrace a harmonizace údajů globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) (jak satelitních, tak na místě, tzv. „in situ“, včetně pozemních, lodních a vzdušných); vývoj systémů založených na vesmírných technologiích pro prevenci rizik a jejich řízení a pro všechny typy nebezpečí, posílení jejich propojení se systémy, jež nejsou založeny na vesmírných technologiích; maximalizaci vědecké přidané hodnoty součinností s iniciativami ESA nebo národních vesmírných agentur v oblasti průzkumu vesmíru a usnadnění přístupu k těmto vědeckým údajům; koordinaci úsilí ve vývoji vesmírných teleskopů a detektorů, jakož i při analýze údajů ve vědách o vesmíru; a biolékařství; |
| --- | --- |

—

v deváté prioritě (Vesmír) bylo odůvodnění rozšířeno o lesnictví; zdraví; vedlejší produkty technologií a nepostradatelnost vesmírných aplikací v technologicky vyspělé společnosti; efektivní využívání vesmírných prostředků v koordinaci s prostředky v daném místě („in situ“), včetně vzdušných prostředků; a na nákladově efektivní úkoly; Činnosti byly rozšířeny a zahrnují monitorování na místě; podporu integrace a harmonizace údajů globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) (jak satelitních, tak na místě, tzv. „in situ“, včetně pozemních, lodních a vzdušných); vývoj systémů založených na vesmírných technologiích pro prevenci rizik a jejich řízení a pro všechny typy nebezpečí, posílení jejich propojení se systémy, jež nejsou založeny na vesmírných technologiích; maximalizaci vědecké přidané hodnoty součinností s iniciativami ESA nebo národních vesmírných agentur v oblasti průzkumu vesmíru a usnadnění přístupu k těmto vědeckým údajům; koordinaci úsilí ve vývoji vesmírných teleskopů a detektorů, jakož i při analýze údajů ve vědách o vesmíru; a biolékařství;

| — | v desáté prioritě (Bezpečnost) byl cíl rozšířen o přírodní pohromy a soukromí; Rozšířené odůvodnění obsahuje podporu politiky Společenství v oblasti zdraví a zaměření výzkumu bezpečnosti na schopnosti Unie související s dohledem, šířením informací a povědomím o hrozbách a incidentech, jakož i systémy pro lepší posouzení a kontrolu situace pomocí lepšího využití běžných systémů IKT v oblasti různých operací. Činnosti byly rozšířeny o metody rychlé identifikace; obnovení ochrany v případě krize; poskytnutí přehledu o operacích a podporu pro různé operace pro řízení mimořádných situací; vzájemné propojení bezpečnostních systémů; zpravodajskou činnost, shromažďování informací a civilní ochranu; výzkum zaměřený podle konkrétních úkolů spojený s kulturními, sociálními, politickými a hospodářskými rozměry bezpečnosti, úlohou lidských hodnot a tvorbou politiky, psychologií a sociálním prostředím terorismu. |
| --- | --- |

—

v desáté prioritě (Bezpečnost) byl cíl rozšířen o přírodní pohromy a soukromí; Rozšířené odůvodnění obsahuje podporu politiky Společenství v oblasti zdraví a zaměření výzkumu bezpečnosti na schopnosti Unie související s dohledem, šířením informací a povědomím o hrozbách a incidentech, jakož i systémy pro lepší posouzení a kontrolu situace pomocí lepšího využití běžných systémů IKT v oblasti různých operací. Činnosti byly rozšířeny o metody rychlé identifikace; obnovení ochrany v případě krize; poskytnutí přehledu o operacích a podporu pro různé operace pro řízení mimořádných situací; vzájemné propojení bezpečnostních systémů; zpravodajskou činnost, shromažďování informací a civilní ochranu; výzkum zaměřený podle konkrétních úkolů spojený s kulturními, sociálními, politickými a hospodářskými rozměry bezpečnosti, úlohou lidských hodnot a tvorbou politiky, psychologií a sociálním prostředím terorismu.

ii.   Myšlenky

Rada postupovala ve smyslu přístupu Evropského parlamentu, aby byl umožněn rychlý vznik Evropské rady pro výzkum (ERV), skládající se z nezávislé vědecké rady a specializované prováděcí struktury. Na základě změn Evropského parlamentu Rada též dále rozšířila znění, aby zajistila, že řízení ERV budou provádět pracovníci přijatí za tímto účelem, že vědecká rada bude zastupovat různorodost oborů výzkumu a bude jmenována na období čtyř let, které může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému, že vědecká rada též bude mimo jiné určovat celkovou vědeckou strategii a bude mít plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován, a též schválí kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů, že náklady na správu a zaměstnance ERV budou v souladu s jednoduchým a nákladově efektivním řízením, že Komise zajistí, že jednání ERV bude v souladu se zásadami vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti a že vypracuje výroční zprávu o činnosti ERV a o plnění cílů a předloží ji Evropskému parlamentu a Radě, a že ERV bude mít možnost provádět vlastní strategické studie pro přípravu a podporu svých operativních činností.

Rada však zvolila pružnější přístup než Evropský parlament, pokud jde o strukturu ERV. Rozhodnutí o možné úpravě struktury ERV by proto mělo být přijato až po průběžném hodnocení rámcového programu, zamýšleném nejpozději do roku 2010, v souvislosti s nímž se nezávislý přezkum týkající se struktur ERV výslovně soustředí na výhody a nevýhody struktur, jako je např. výkonná agentura nebo článek 171 Smlouvy, ve vztahu ke kritériím vědecké excelence, nezávislosti, účinnosti a transparentnosti.

iii.   Lidé

Rada souhlasila s velkou většinou změn Evropského parlamentu. Tento program nyní odkazuje na zohlednění zkušeností s tzv. „akcemi Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů a jejich dopadu na Evropský výzkumný prostor; odbornou přípravu, zamýšlenou zvláště pro mladé lidi; zvýšení účasti výzkumných pracovnic; vytvoření otevřeného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, který bude zbaven všech forem diskriminace; zvláštní opatření, která budou poskytovat podporu začínajícím výzkumným pracovníkům a podporovat je v raném stádiu jejich vědecké dráhy, a která budou usilovat o snížení „odlivu mozků“; podporu středisek excelence po celé Evropské unii; součinnosti s jinými politikami Společenství; a rozšiřování vědeckých a všeobecných dovedností, včetně těch, jež se týkají transferu technologií a podnikání.

iv.   Kapacity

Rada obecně zachovala návrh Komise, přičemž se rozhodla soudržný vývoj politik zahrnout jako samostatnou činnost prováděnou v této části rámcového programu, místo toho, aby jej ponechala jako horizontální součást jiných činností v rámci programu „Kapacity“.

Na základě změn Evropského parlamentu Rada dále vyjasnila rozsah některých činností takto:

| — | pokud jde o činnost „výzkumné infrastruktury“, cíl se nyní týká rozvoje Evropského výzkumného prostoru. Rozsah činností v souvislosti se stávajícími infrastrukturami byl vyjasněn tak, aby zahrnoval přístup k vysoce výkonným výzkumným infrastrukturám i pro výzkumné pracovníky z průmyslu a malých a středních podniků; rozvoj a vývoj celosvětové propojenosti; otevřené standardy interoperability. V případě nových infrastruktur by se činnosti měly zaměřit zejména na přípravné fáze, neboť členské státy budou mít při jejich rozvoji a financování nadále hlavní úlohu. Pokud jde o kritéria pro financování, Rada rozšířila seznam, aby zahrnoval příspěvky ke kapacitě technologického rozvoje a k rozvoji „na výzkumu založených uskupení excelence“, jakož i možnosti využití půjček EIB a strukturálních fondů; |
| --- | --- |

—

pokud jde o činnost „výzkumné infrastruktury“, cíl se nyní týká rozvoje Evropského výzkumného prostoru. Rozsah činností v souvislosti se stávajícími infrastrukturami byl vyjasněn tak, aby zahrnoval přístup k vysoce výkonným výzkumným infrastrukturám i pro výzkumné pracovníky z průmyslu a malých a středních podniků; rozvoj a vývoj celosvětové propojenosti; otevřené standardy interoperability. V případě nových infrastruktur by se činnosti měly zaměřit zejména na přípravné fáze, neboť členské státy budou mít při jejich rozvoji a financování nadále hlavní úlohu. Pokud jde o kritéria pro financování, Rada rozšířila seznam, aby zahrnoval příspěvky ke kapacitě technologického rozvoje a k rozvoji „na výzkumu založených uskupení excelence“, jakož i možnosti využití půjček EIB a strukturálních fondů;

| — | v rámci činnosti „výzkumu ve prospěch malých a středních podniků“ následovala Rada přístup Evropského parlamentu a zahrnula překonávání propasti mezi výzkumem a inovacemi; zlepšení využití výzkumu; poskytovatele výzkumu; doplňkovost s programem pro konkurenceschopnost a inovace, jakož i s jinými programy Společenství; v reakci na změnu Evropského parlamentu byla nově začleněna podpora „státních ocenění za průzkum“, její rozsah však bude omezen na přípravu návrhů akcí v rámci „výzkumu ve prospěch malých a středních podniků“, neboť Rada se domnívá, že jasné zaměření by mělo spočívat v podpoře výzkumných projektů; |
| --- | --- |

—

v rámci činnosti „výzkumu ve prospěch malých a středních podniků“ následovala Rada přístup Evropského parlamentu a zahrnula překonávání propasti mezi výzkumem a inovacemi; zlepšení využití výzkumu; poskytovatele výzkumu; doplňkovost s programem pro konkurenceschopnost a inovace, jakož i s jinými programy Společenství; v reakci na změnu Evropského parlamentu byla nově začleněna podpora „státních ocenění za průzkum“, její rozsah však bude omezen na přípravu návrhů akcí v rámci „výzkumu ve prospěch malých a středních podniků“, neboť Rada se domnívá, že jasné zaměření by mělo spočívat v podpoře výzkumných projektů;

| — | v rámci činnosti „regiony znalostí“ rozšířila Rada rozsah, aby zahrnoval usnadnění vzniku a vytváření regionálních uskupení, což přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru; podporu vznikajících „Regionů znalostí“; spojení se strukturálními fondy; a součinnost s programy Společenství a s příslušnými celostátními a regionálními programy; |
| --- | --- |

—

v rámci činnosti „regiony znalostí“ rozšířila Rada rozsah, aby zahrnoval usnadnění vzniku a vytváření regionálních uskupení, což přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru; podporu vznikajících „Regionů znalostí“; spojení se strukturálními fondy; a součinnost s programy Společenství a s příslušnými celostátními a regionálními programy;

| — | v rámci činnosti „výzkumný potenciál“ byly činnosti objasněny v tom smyslu, že zahrnují součinnost s programem pro konkurenceschopnost a inovace, s cílem podpořit komerční využití výzkumu a technologického rozvoje v regionech ve spolupráci s průmyslem; |
| --- | --- |

—

v rámci činnosti „výzkumný potenciál“ byly činnosti objasněny v tom smyslu, že zahrnují součinnost s programem pro konkurenceschopnost a inovace, s cílem podpořit komerční využití výzkumu a technologického rozvoje v regionech ve spolupráci s průmyslem;

| — | v rámci činnosti „věda a společnost“ rozšířila Rada činnosti tak, aby zahrnovaly opatření pro větší přístupnost vědeckých publikací veřejnosti, jež se s nimi chce seznámit; podporu role žen ve výzkumu a v rozhodovacích orgánech v oblasti vědy; vytvoření otevřeného prostředí, které u mladých lidí vyvolá zájem o vědu; podporu plné účasti mladých lidí na vědeckých činnostech; lepší vzájemnou komunikaci a vzájemné porozumění mezi vědeckým světem a širší veřejností; lepší prezentaci vědecké práce; podporu vědeckých publikací; |
| --- | --- |

—

v rámci činnosti „věda a společnost“ rozšířila Rada činnosti tak, aby zahrnovaly opatření pro větší přístupnost vědeckých publikací veřejnosti, jež se s nimi chce seznámit; podporu role žen ve výzkumu a v rozhodovacích orgánech v oblasti vědy; vytvoření otevřeného prostředí, které u mladých lidí vyvolá zájem o vědu; podporu plné účasti mladých lidí na vědeckých činnostech; lepší vzájemnou komunikaci a vzájemné porozumění mezi vědeckým světem a širší veřejností; lepší prezentaci vědecké práce; podporu vědeckých publikací;

| — | pokud jde o „činnosti v oblasti mezinárodní spolupráce“, Rada stanovila, že činnosti, které jsou v současné době prováděny v rámci INTAS a které budou do konce roku 2006 dokončeny, budou zahrnuty do tohoto programu, jakož i do zvláštních programů „Spolupráce“ a „Lidé“. Rovněž rozšířila cíl, aby zahrnoval usnadnění kontaktů s partnery ve třetích zemích s cílem zajistit lepší přístup k výzkumu, který se provádí jinde ve světě; činnosti budou rovněž zahrnovat zvláštní akce vzájemného zájmu týkající se spolupráce. |
| --- | --- |

—

pokud jde o „činnosti v oblasti mezinárodní spolupráce“, Rada stanovila, že činnosti, které jsou v současné době prováděny v rámci INTAS a které budou do konce roku 2006 dokončeny, budou zahrnuty do tohoto programu, jakož i do zvláštních programů „Spolupráce“ a „Lidé“. Rovněž rozšířila cíl, aby zahrnoval usnadnění kontaktů s partnery ve třetích zemích s cílem zajistit lepší přístup k výzkumu, který se provádí jinde ve světě; činnosti budou rovněž zahrnovat zvláštní akce vzájemného zájmu týkající se spolupráce.

v.   Nejaderné akce Společného výzkumného střediska

Rada objasnila zájem na zahrnutí koordinace činností prováděných v rámci této části s výzkumem prováděným v rámci „témat“ zvláštního programu „Spolupráce“, aby se tak zabránilo překrývání a zdvojování. Činnosti byly rozšířeny, aby zahrnovaly vědeckou či technickou podporu pro rozvíjení hodnocení rizik a řídicích postupů jako nástroje pro evropský rozhodovací proces; posudky a roli ve výzkumných činnostech globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a při vytváření nových aplikací v této oblasti, jakož i rozvoj a validaci alternativních strategií, a zejména metod bez použití zvířat, ve všech příslušných oblastech výzkumu.

c)   Celková částka a rozdělení finančních prostředků

Po uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (7) bylo třeba snížit původně navržený rozpočet pro sedmý rámcový program ve výši 72 726 milionů EUR při zachování odpovídajícího zaměření a kritického množství. Rada zachovala pozměněný návrh Komise na maximální celkovou částku 50 521 milionů EUR v souladu se stanoviskem Evropského parlamentu. Rada však navrhla tyto úpravy rozdělení uvedené částky:

| — | V části „Spolupráce“ postupovala Rada ve smyslu změn přijatých Evropským parlamentem a zvýšila financování tématických okruhů, které mají vysoký potenciál zlepšit evropskou konkurenceschopnost, zejména pokud jde o první (Zdraví), pátou (Energetika) a osmou (Sociálně-ekonomické a humanitní vědy) prioritu, nikoli však ve stejném rozsahu. Po rozdělení tématu „Bezpečnost a vesmír“ do dvou oddělených priorit rozhodla Rada vyčlenit o 80 milionů EUR méně na bezpečnost než na vesmír, neboť má za to, že působnost Společenství v této oblasti je stále omezená; |
| --- | --- |

—

V části „Spolupráce“ postupovala Rada ve smyslu změn přijatých Evropským parlamentem a zvýšila financování tématických okruhů, které mají vysoký potenciál zlepšit evropskou konkurenceschopnost, zejména pokud jde o první (Zdraví), pátou (Energetika) a osmou (Sociálně-ekonomické a humanitní vědy) prioritu, nikoli však ve stejném rozsahu. Po rozdělení tématu „Bezpečnost a vesmír“ do dvou oddělených priorit rozhodla Rada vyčlenit o 80 milionů EUR méně na bezpečnost než na vesmír, neboť má za to, že působnost Společenství v této oblasti je stále omezená;

| — | V části „Kapacity“ postupovala Rada ve smyslu přístupu Evropského parlamentu a snížila navrhované financování „výzkumných infrastruktur“ a místo tohoto výrazně zvýšila financování „výzkumu ve prospěch malých a středních podniků“. Rada má nicméně za to, že činnosti v rámci části „Kapacity“ jsou nezbytným prvkem rámcového programu, neboť podporují klíčové aspekty evropských výzkumných a inovačních kapacit; z tohoto důvodu bylo jejich financování sníženo výrazně méně, než předpokládal Evropský parlament; |
| --- | --- |

—

V části „Kapacity“ postupovala Rada ve smyslu přístupu Evropského parlamentu a snížila navrhované financování „výzkumných infrastruktur“ a místo tohoto výrazně zvýšila financování „výzkumu ve prospěch malých a středních podniků“. Rada má nicméně za to, že činnosti v rámci části „Kapacity“ jsou nezbytným prvkem rámcového programu, neboť podporují klíčové aspekty evropských výzkumných a inovačních kapacit; z tohoto důvodu bylo jejich financování sníženo výrazně méně, než předpokládal Evropský parlament;

| — | pokud jde o programy „Myšlenky“ a „Lidé“, Rada zachovala financování navržené Komisí a tudíž nepřijala změny Evropského parlamentu, které zvýšily financování obou těchto částí rámcového programu na úkor programu „Kapacity“. |
| --- | --- |

—

pokud jde o programy „Myšlenky“ a „Lidé“, Rada zachovala financování navržené Komisí a tudíž nepřijala změny Evropského parlamentu, které zvýšily financování obou těchto částí rámcového programu na úkor programu „Kapacity“.

2.   Postoj Rady ke změnám přijatým Evropským parlamentem

Společný postoj Rady zahrnuje velký počet změn Evropského parlamentu (232 z navržených 326 změn) v celém rozsahu, v podstatě nebo zčásti, některé z nich v pozměněné podobě nebo na jiném místě, a často v podobě navržené Komisí v jejím pozměněném návrhu, jak je uvedeno výše.

| a) | Společný postoj Rady zahrnuje v celém rozsahu nebo v podstatě tyto změny:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Společný postoj Rady zahrnuje v celém rozsahu nebo v podstatě tyto změny:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Rada zahrnula v zásadě nebo zčásti tyto změny:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Rada zahrnula v zásadě nebo zčásti tyto změny:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Rada postupovala v souladu s Komisí a nezahrnula tyto změny:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Rada postupovala v souladu s Komisí a nezahrnula tyto změny:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   ZÁVĚR

Při zaujímání společného postoje Rada plně zohlednila návrh Komise a stanovisko Evropského parlamentu v prvním čtení. Do společného postoje byl zahrnut značný počet změn v celém rozsahu nebo zčásti s cílem vyhovět většině obav Evropského parlamentu. Rada se domnívá, že její společný postoj přestavuje vyvážené znění a očekává konstruktivní jednání s Evropským parlamentem za účelem rychlého přijetí sedmého rámcového programu, jakož i jeho prováděcích opatření (tj. pravidel účasti, zvláštních programů).

---

(1)  Dokument 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 — KOM(2005) 119 v konečném znění.

(2)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 9.

(3)  Úř. věst. C 115, 16.5.2006, s. 20.

(4)  Dokument P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Rada rovněž dosáhla politické dohody o znění rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu(2007-2011). Konečné přijetí rozhodnutí proběhne zároveň s konečným přijetím rozhodnutí o rámcovém programu ES. Návrh znění byl pro informaci předložen Evropskému parlamentu.

(6)  Zelená kniha z roku 2005 o energetické účinnosti (KOM (2005)265), Zelená kniha z roku 2006 o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii (KOM (2006) 105).

(7)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s.1.

---

| 12.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 301/51

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 28/2006

přijatý Radou dne 23. října 2006

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2006 ze dne ..., kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

(2006/C 301 E/02)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 179 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pro zlepšení účinnosti vnější pomoci Společenství se navrhuje nový rámec plánování a poskytování pomoci. Nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (2) zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) pro pomoc Společenství poskytovanou kandidátským a možným kandidátským zemím. Nařízení (ES) č. [...] (3) stanoví obecná ustanovení o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství. Nařízení Rady (ES) č. [...] (4) zřizuje finanční nástroj pro průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy. Nařízení (ES) č. [...] (5) zřizuje nástroj stability. Nařízení (ES) č. [...] (6) zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti. Nařízení (ES) č. [...] (7) zřizuje finanční nástroj pro podporu demokracie a lidských práv na celém světě. Nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (8) se týká humanitární pomoci. Tímto nařízením se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (NRS), který přímo podporuje politiku Evropského společenství v oblasti rozvojové spolupráce. |
| --- | --- |

(1)

Pro zlepšení účinnosti vnější pomoci Společenství se navrhuje nový rámec plánování a poskytování pomoci. Nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (2) zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) pro pomoc Společenství poskytovanou kandidátským a možným kandidátským zemím. Nařízení (ES) č. [...] (3) stanoví obecná ustanovení o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství. Nařízení Rady (ES) č. [...] (4) zřizuje finanční nástroj pro průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy. Nařízení (ES) č. [...] (5) zřizuje nástroj stability. Nařízení (ES) č. [...] (6) zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti. Nařízení (ES) č. [...] (7) zřizuje finanční nástroj pro podporu demokracie a lidských práv na celém světě. Nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (8) se týká humanitární pomoci. Tímto nařízením se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (NRS), který přímo podporuje politiku Evropského společenství v oblasti rozvojové spolupráce.

| (2) | Společenství provádí politiku rozvojové spolupráce, jejímž cílem je uskutečnění cílů snížení chudoby, udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a hladkého a postupného zapojování rozvojových zemí do světového hospodářství. |
| --- | --- |

(2)

Společenství provádí politiku rozvojové spolupráce, jejímž cílem je uskutečnění cílů snížení chudoby, udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a hladkého a postupného zapojování rozvojových zemí do světového hospodářství.

| (3) | Společenství provádí politiku spolupráce, která podporuje spolupráci, partnerství a společné projekty hospodářských subjektů ve Společenství a v partnerských zemích a regionech, jakož i dialog mezi politickými, hospodářskými a sociálními partnery v příslušných odvětvích. |
| --- | --- |

(3)

Společenství provádí politiku spolupráce, která podporuje spolupráci, partnerství a společné projekty hospodářských subjektů ve Společenství a v partnerských zemích a regionech, jakož i dialog mezi politickými, hospodářskými a sociálními partnery v příslušných odvětvích.

| (4) | Politika rozvojové spolupráce Společenství a jeho opatření v mezinárodním měřítku se řídí rozvojovými cíli tisíciletí, jako je vymýcení extrémní chudoby a hladu, přijatými Valným shromážděním Organizace spojených národů dne 8. září 2000, a hlavními rozvojovými cíli a zásadami, které v oblasti rozvojové spolupráce schválilo Společenství a jeho členské státy v rámci Organizace spojených národů (OSN) a jiných příslušných mezinárodních organizací. |
| --- | --- |

(4)

Politika rozvojové spolupráce Společenství a jeho opatření v mezinárodním měřítku se řídí rozvojovými cíli tisíciletí, jako je vymýcení extrémní chudoby a hladu, přijatými Valným shromážděním Organizace spojených národů dne 8. září 2000, a hlavními rozvojovými cíli a zásadami, které v oblasti rozvojové spolupráce schválilo Společenství a jeho členské státy v rámci Organizace spojených národů (OSN) a jiných příslušných mezinárodních organizací.

| (5) | S ohledem na soudržnost politik ve prospěch rozvoje je důležité, aby politiky Společenství jiné než politika rozvoje pomáhaly rozvojovým zemím v jejich úsilí při dosahování rozvojových cílů tisíciletí v souladu s článkem 178 Smlouvy o založení Evropského společenství. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na soudržnost politik ve prospěch rozvoje je důležité, aby politiky Společenství jiné než politika rozvoje pomáhaly rozvojovým zemím v jejich úsilí při dosahování rozvojových cílů tisíciletí v souladu s článkem 178 Smlouvy o založení Evropského společenství.

| (6) | Základní podmínkou pro dlouhodobý rozvoj je politické prostředí zaručující mír, bezpečnost a stabilitu, dodržování lidských práv, základních svobod a demokratických zásad, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a rovnost žen a mužů. |
| --- | --- |

(6)

Základní podmínkou pro dlouhodobý rozvoj je politické prostředí zaručující mír, bezpečnost a stabilitu, dodržování lidských práv, základních svobod a demokratických zásad, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a rovnost žen a mužů.

| (7) | Nezbytným předpokladem rozvoje jsou vhodné a udržitelné hospodářské politiky. |
| --- | --- |

(7)

Nezbytným předpokladem rozvoje jsou vhodné a udržitelné hospodářské politiky.

| (8) | Členové Světové obchodní organizace (WTO) se na 4. ministerské konferenci v Dohá zavázali k začlenění otázek spojených s obchodem do rozvojových strategií a k poskytování technické pomoci v oblasti obchodu a pomoci při budování kapacit, jakož i k nezbytným opatřením ve snaze usnadnit přenos technologií prostřednictvím obchodu a pro potřeby obchodu, posílit vztahy mezi přímými zahraničími investicemi a obchodem a vzájemné vazby mezi obchodem a životním prostředím a pomoci rozvojovým zemím účastnit se nových obchodních jednání a provádět výsledky těchto jednání. |
| --- | --- |

(8)

Členové Světové obchodní organizace (WTO) se na 4. ministerské konferenci v Dohá zavázali k začlenění otázek spojených s obchodem do rozvojových strategií a k poskytování technické pomoci v oblasti obchodu a pomoci při budování kapacit, jakož i k nezbytným opatřením ve snaze usnadnit přenos technologií prostřednictvím obchodu a pro potřeby obchodu, posílit vztahy mezi přímými zahraničími investicemi a obchodem a vzájemné vazby mezi obchodem a životním prostředím a pomoci rozvojovým zemím účastnit se nových obchodních jednání a provádět výsledky těchto jednání.

| (9) | Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie „Evropský konsensus“ (9) ze dne 20. prosince 2005 a veškeré jeho pozdější změny stanoví obecný rámec pro činnost Společenství v oblasti rozvoje. Mělo by se jím řídit plánování a provádění strategií rozvojové pomoci a spolupráce. |
| --- | --- |

(9)

Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie „Evropský konsensus“ (9) ze dne 20. prosince 2005 a veškeré jeho pozdější změny stanoví obecný rámec pro činnost Společenství v oblasti rozvoje. Mělo by se jím řídit plánování a provádění strategií rozvojové pomoci a spolupráce.

| (10) | Rozvojová spolupráce by se měla provádět prostřednictvím zeměpisných a tematických programů. Zeměpisné programy by měly podporovat rozvoj zemí a regionů Latinské Ameriky, Asie, Střední Asie, Blízkého východu a Jižní Afriky a posílit spolupráci s nimi. |
| --- | --- |

(10)

Rozvojová spolupráce by se měla provádět prostřednictvím zeměpisných a tematických programů. Zeměpisné programy by měly podporovat rozvoj zemí a regionů Latinské Ameriky, Asie, Střední Asie, Blízkého východu a Jižní Afriky a posílit spolupráci s nimi.

| (11) | Společenství a jeho členské státy uzavřely s některými z těchto partnerských zemí a regionů dohody o partnerství a spolupráci s cílem přispět významným způsobem k dlouhodobému rozvoji těchto partnerských zemí a blahobytu jejich obyvatel. Tyto dohody o partnerství a spolupráci jsou založeny na společných a všeobecných hodnotách v oblasti dodržování a prosazování lidských práv, základních svobod, demokratických zásad a právního státu, které jsou podstatnými prvky těchto dohod. V této souvislosti je pozornost věnována rovněž právu na slušnou práci a právům osob se zdravotním postižením. Navazování a prohlubování dvoustranných vztahů mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi a konsolidace mnohostranných institucí jsou důležitými faktory, které významnou měrou přispívají k rovnováze a rozvoji světového hospodářství a rovněž posilují úlohu a postavení Společenství a partnerských zemí a regionů ve světě. |
| --- | --- |

(11)

Společenství a jeho členské státy uzavřely s některými z těchto partnerských zemí a regionů dohody o partnerství a spolupráci s cílem přispět významným způsobem k dlouhodobému rozvoji těchto partnerských zemí a blahobytu jejich obyvatel. Tyto dohody o partnerství a spolupráci jsou založeny na společných a všeobecných hodnotách v oblasti dodržování a prosazování lidských práv, základních svobod, demokratických zásad a právního státu, které jsou podstatnými prvky těchto dohod. V této souvislosti je pozornost věnována rovněž právu na slušnou práci a právům osob se zdravotním postižením. Navazování a prohlubování dvoustranných vztahů mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi a konsolidace mnohostranných institucí jsou důležitými faktory, které významnou měrou přispívají k rovnováze a rozvoji světového hospodářství a rovněž posilují úlohu a postavení Společenství a partnerských zemí a regionů ve světě.

| (12) | Tematické programy by měly podporovat v první řadě rozvojové země, ale za podmínek stanovených v tomto nařízení by pro ně měly být způsobilé i dvě přijímající země, jakož i zámořské země a území, jejichž charakteristiky neumožňují vyhovět požadavkům Výboru pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/DAC) na příjemce oficiální rozvojové pomoci a na něž se vztahuje čl. 2 odst. 4 první pododstavec první odrážka. Společenství by mělo financovat tematické programy v zemích, územích a regionech způsobilých pro pomoc v rámci zeměpisných programů uvedených v tomto nařízení, pro pomoc podle nařízení (ES) č. [...], nebo pro zeměpisnou spolupráci v souladu s Evropským rozvojovým fondem (ERF). Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (rozhodnutí o přidružení zámoří) (10), použitelné do 31. prosince 2011, stanoví podmínky pro způsobilost zámořských zemí a území pro tematické činnosti rozvojové pomoci financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jež toto nařízení nemění. |
| --- | --- |

(12)

Tematické programy by měly podporovat v první řadě rozvojové země, ale za podmínek stanovených v tomto nařízení by pro ně měly být způsobilé i dvě přijímající země, jakož i zámořské země a území, jejichž charakteristiky neumožňují vyhovět požadavkům Výboru pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/DAC) na příjemce oficiální rozvojové pomoci a na něž se vztahuje čl. 2 odst. 4 první pododstavec první odrážka. Společenství by mělo financovat tematické programy v zemích, územích a regionech způsobilých pro pomoc v rámci zeměpisných programů uvedených v tomto nařízení, pro pomoc podle nařízení (ES) č. [...], nebo pro zeměpisnou spolupráci v souladu s Evropským rozvojovým fondem (ERF). Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (rozhodnutí o přidružení zámoří) (10), použitelné do 31. prosince 2011, stanoví podmínky pro způsobilost zámořských zemí a území pro tematické činnosti rozvojové pomoci financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jež toto nařízení nemění.

| (13) | Tematické programy by měly vytvářet výraznou přidanou hodnotu a doplňovat programy zeměpisné povahy, které představují hlavní rámec pro spolupráci Společenství s třetími zeměmi. Rozvojová spolupráce prováděná prostřednictvím tematických programů by měla doplňovat zeměpisné programy uvedené v tomto nařízení a v nařízení (ES) č. [...] a spolupráci v rámci ERF. Tematické programy zahrnují zvláštní oblast činnosti, jež je v zájmu skupiny partnerských zemí, která není vymezena na základě zeměpisných kritérií, nebo činnosti spolupráce zaměřené na různé regiony nebo skupiny partnerských zemí, anebo mezinárodní činnost bez zvláštního zeměpisného vymezení. Mají rovněž důležitou úlohu při vnějším rozvoji politik Společenství a při zajišťování odvětvové soudržnosti a viditelnosti. |
| --- | --- |

(13)

Tematické programy by měly vytvářet výraznou přidanou hodnotu a doplňovat programy zeměpisné povahy, které představují hlavní rámec pro spolupráci Společenství s třetími zeměmi. Rozvojová spolupráce prováděná prostřednictvím tematických programů by měla doplňovat zeměpisné programy uvedené v tomto nařízení a v nařízení (ES) č. [...] a spolupráci v rámci ERF. Tematické programy zahrnují zvláštní oblast činnosti, jež je v zájmu skupiny partnerských zemí, která není vymezena na základě zeměpisných kritérií, nebo činnosti spolupráce zaměřené na různé regiony nebo skupiny partnerských zemí, anebo mezinárodní činnost bez zvláštního zeměpisného vymezení. Mají rovněž důležitou úlohu při vnějším rozvoji politik Společenství a při zajišťování odvětvové soudržnosti a viditelnosti.

| (14) | Tematické programy by měly podporovat opatření v oblastech lidského a sociálního rozvoje, životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů včetně energie, nestátních subjektů a místních orgánů, zajišťování potravin a migrace a azylu. Obsah tematických programů byl připraven na základě příslušných sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(14)

Tematické programy by měly podporovat opatření v oblastech lidského a sociálního rozvoje, životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů včetně energie, nestátních subjektů a místních orgánů, zajišťování potravin a migrace a azylu. Obsah tematických programů byl připraven na základě příslušných sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě.

| (15) | Tematické programy týkající se životního prostředí a udržitelného řízení zdrojů včetně energie by měly podporovat mimo jiné řízení životního prostředí na mezinárodní úrovni a prosazování politik Společenství v oblasti životního prostředí a energetiky mimo území EU. |
| --- | --- |

(15)

Tematické programy týkající se životního prostředí a udržitelného řízení zdrojů včetně energie by měly podporovat mimo jiné řízení životního prostředí na mezinárodní úrovni a prosazování politik Společenství v oblasti životního prostředí a energetiky mimo území EU.

| (16) | Tematický program týkající se migrace a azylu by měl přispět k uskutečnění cíle stanoveného v závěrech ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 15. a 16. prosince 2005, a sice ke zvýšení finanční pomoci Společenství v oblastech týkajících se migrace nebo souvisejících s migrací v rámci vztahů s třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(16)

Tematický program týkající se migrace a azylu by měl přispět k uskutečnění cíle stanoveného v závěrech ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 15. a 16. prosince 2005, a sice ke zvýšení finanční pomoci Společenství v oblastech týkajících se migrace nebo souvisejících s migrací v rámci vztahů s třetími zeměmi.

| (17) | Vývoj politiky Společenství v oblasti zajišťování potravin směřuje k podpoře široce pojatých strategií zajišťování potravin na celostátní, regionální a celosvětové úrovni, které by omezily použití potravinové pomoci na situace, které vyžadují humanitární pomoc, a na potravinové krize a zabránily ničivým účinkům na místní produkci a trhy, a je třeba, aby tato politika zohlednila zvláštní situaci zemí, které jsou strukturálně nestabilní a vysoce závislé na podpoře zajišťování potravin, s cílem zamezit prudkému snížení pomoci Společenství těmto zemím. |
| --- | --- |

(17)

Vývoj politiky Společenství v oblasti zajišťování potravin směřuje k podpoře široce pojatých strategií zajišťování potravin na celostátní, regionální a celosvětové úrovni, které by omezily použití potravinové pomoci na situace, které vyžadují humanitární pomoc, a na potravinové krize a zabránily ničivým účinkům na místní produkci a trhy, a je třeba, aby tato politika zohlednila zvláštní situaci zemí, které jsou strukturálně nestabilní a vysoce závislé na podpoře zajišťování potravin, s cílem zamezit prudkému snížení pomoci Společenství těmto zemím.

| (18) | V souladu se závěry Rady ze dne 24. května 2005 by měla být podporována opatření pro zlepšení reprodukčního a sexuálního zdraví v rozvojových zemích a pro zajištění dodržování souvisejících práv; měla by být poskytována finanční pomoc a odpovídající odborné poradenství s cílem podpořit komplexní přístup k reprodukčnímu a sexuálnímu zdraví a právům vymezených v akčním programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji (ICPD) a jejich uznání, včetně bezpečného mateřství a všeobecného přístupu ke komplexnímu souboru bezpečné a spolehlivé péče a služeb v oblasti reprodukčního a sexuálního zdraví. Při provádění opatření spolupráce musí být v příslušných případech důsledně dodržována rozhodnutí přijatá Mezinárodní konferencí o populaci a rozvoji. |
| --- | --- |

(18)

V souladu se závěry Rady ze dne 24. května 2005 by měla být podporována opatření pro zlepšení reprodukčního a sexuálního zdraví v rozvojových zemích a pro zajištění dodržování souvisejících práv; měla by být poskytována finanční pomoc a odpovídající odborné poradenství s cílem podpořit komplexní přístup k reprodukčnímu a sexuálnímu zdraví a právům vymezených v akčním programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji (ICPD) a jejich uznání, včetně bezpečného mateřství a všeobecného přístupu ke komplexnímu souboru bezpečné a spolehlivé péče a služeb v oblasti reprodukčního a sexuálního zdraví. Při provádění opatření spolupráce musí být v příslušných případech důsledně dodržována rozhodnutí přijatá Mezinárodní konferencí o populaci a rozvoji.

| (19) | V návaznosti na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 266/2006 ze dne 15. února 2006, kterým se stanoví doprovodná opatření pro signatářské země protokolu o cukru, jež jsou dotčeny reformou režimu cukru v EU (11), by měla být poskytována pomoc rovněž zemím AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru a jež jsou dotčeny reformou společné organizace trhu s cukrem, zaměřená na podporu procesu přizpůsobování těchto zemí. |
| --- | --- |

(19)

V návaznosti na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 266/2006 ze dne 15. února 2006, kterým se stanoví doprovodná opatření pro signatářské země protokolu o cukru, jež jsou dotčeny reformou režimu cukru v EU (11), by měla být poskytována pomoc rovněž zemím AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru a jež jsou dotčeny reformou společné organizace trhu s cukrem, zaměřená na podporu procesu přizpůsobování těchto zemí.

| (20) | Účinnější pomoc, větší doplňkovost, lepší harmonizace a soulad a koordinace postupů mezi Společenstvím a jeho členskými státy i v rámci vztahů s dalšími dárci a činiteli v oblasti rozvoje jsou při provádění rozvojové politiky Společenství nezbytné pro zajištění soudržnosti a relevance pomoci a zároveň pro snížení nákladů nesených partnerskými zeměmi, v souladu s prohlášením o účinnosti pomoci, přijatým fórem na vysoké úrovni pro účinnost pomoci, jež se konalo v Paříži 2. března 2005. |
| --- | --- |

(20)

Účinnější pomoc, větší doplňkovost, lepší harmonizace a soulad a koordinace postupů mezi Společenstvím a jeho členskými státy i v rámci vztahů s dalšími dárci a činiteli v oblasti rozvoje jsou při provádění rozvojové politiky Společenství nezbytné pro zajištění soudržnosti a relevance pomoci a zároveň pro snížení nákladů nesených partnerskými zeměmi, v souladu s prohlášením o účinnosti pomoci, přijatým fórem na vysoké úrovni pro účinnost pomoci, jež se konalo v Paříži 2. března 2005.

| (21) | V zájmu dosažení cílů tohoto nařízení je nezbytné prosazovat diferencovaný přístup závisející na souvislostech a potřebách rozvoje a podporující partnerské země nebo regiony zvláštními individuálně uzpůsobenými programy vycházejícími z jejich vlastních potřeb, strategií, priorit a zdrojů. |
| --- | --- |

(21)

V zájmu dosažení cílů tohoto nařízení je nezbytné prosazovat diferencovaný přístup závisející na souvislostech a potřebách rozvoje a podporující partnerské země nebo regiony zvláštními individuálně uzpůsobenými programy vycházejícími z jejich vlastních potřeb, strategií, priorit a zdrojů.

| (22) | Klíčem k úspěchu rozvojových politik je přijetí odpovědnosti za rozvojové strategie partnerskými zeměmi, a proto by se k tomuto účelu mělo podporovat co největší zapojení všech částí společnosti, včetně osob se zdravotním postižením a jiných zranitelných skupin. Strategie spolupráce dárců a prováděcí postupy by měly být pokud možno přizpůsobeny strategiím a postupům partnerských zemí s cílem zajistit účinnost a průhlednost a podporovat země při přijímání odpovědnosti. |
| --- | --- |

(22)

Klíčem k úspěchu rozvojových politik je přijetí odpovědnosti za rozvojové strategie partnerskými zeměmi, a proto by se k tomuto účelu mělo podporovat co největší zapojení všech částí společnosti, včetně osob se zdravotním postižením a jiných zranitelných skupin. Strategie spolupráce dárců a prováděcí postupy by měly být pokud možno přizpůsobeny strategiím a postupům partnerských zemí s cílem zajistit účinnost a průhlednost a podporovat země při přijímání odpovědnosti.

| (23) | Vzhledem k potřebě zajistit účinný přechod od humanitární pomoci k dlouhodobé rozvojové pomoci by opatření způsobilá podle nařízení (ES) č. [...], neměla být v zásadě financována podle tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy je třeba zajistit kontinuitu spolupráce od krizové situace po stabilní podmínky pro rozvoj. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k potřebě zajistit účinný přechod od humanitární pomoci k dlouhodobé rozvojové pomoci by opatření způsobilá podle nařízení (ES) č. [...], neměla být v zásadě financována podle tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy je třeba zajistit kontinuitu spolupráce od krizové situace po stabilní podmínky pro rozvoj.

| (24) | Uvolňování podmínek poskytování pomoci v souladu s osvědčenými postupy Výboru pro rozvojovou pomoc OECD je klíčovým faktorem pro zvýšení přidané hodnoty pomoci a budování místních kapacit. Pravidla účasti na zadávání zakázek nebo poskytování grantů a pravidla týkající se původu dodávek by měla být stanovena podle aktuálního vývoje z hlediska uvolňování podmínek poskytování pomoci. |
| --- | --- |

(24)

Uvolňování podmínek poskytování pomoci v souladu s osvědčenými postupy Výboru pro rozvojovou pomoc OECD je klíčovým faktorem pro zvýšení přidané hodnoty pomoci a budování místních kapacit. Pravidla účasti na zadávání zakázek nebo poskytování grantů a pravidla týkající se původu dodávek by měla být stanovena podle aktuálního vývoje z hlediska uvolňování podmínek poskytování pomoci.

| (25) | Pomoc by měla být řízena v souladu s pravidly pro vnější pomoc obsaženými v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12), přičemž je třeba řádně zohlednit příslušná ustanovení zaměřená na ochranu finančních zájmů Společenství. Mělo by se trvale usilovat o zlepšení provádění rozvojové spolupráce pro dosažení řádné rovnováhy mezi přidělenými finančními zdroji a absorpční kapacitou, jakož i pro snížení neuhrazených závazků. |
| --- | --- |

(25)

Pomoc by měla být řízena v souladu s pravidly pro vnější pomoc obsaženými v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12), přičemž je třeba řádně zohlednit příslušná ustanovení zaměřená na ochranu finančních zájmů Společenství. Mělo by se trvale usilovat o zlepšení provádění rozvojové spolupráce pro dosažení řádné rovnováhy mezi přidělenými finančními zdroji a absorpční kapacitou, jakož i pro snížení neuhrazených závazků.

| (26) | Toto nařízení stanoví na období 2007-2013 finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (13). |
| --- | --- |

(26)

Toto nařízení stanoví na období 2007-2013 finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (13).

| (27) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (14). Programové dokumenty a některá zvláštní prováděcí opatření by měly být přijaty postupem projednávání v řídícím výboru. |
| --- | --- |

(27)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (14). Programové dokumenty a některá zvláštní prováděcí opatření by měly být přijaty postupem projednávání v řídícím výboru.

| (28) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž navrhované spolupráce s rozvojovými zeměmi, územími a regiony, které nejsou členskými státy Společenství a nejsou způsobilé pro podporu Společenství podle nařízení (ES) č. 1085/2006 nebo nařízení (ES) č. [...], nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu této akce lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(28)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž navrhované spolupráce s rozvojovými zeměmi, územími a regiony, které nejsou členskými státy Společenství a nejsou způsobilé pro podporu Společenství podle nařízení (ES) č. 1085/2006 nebo nařízení (ES) č. [...], nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu této akce lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (29) | Přijetí tohoto nařízení vyvolává potřebu zrušit stávající soubor nařízení s ohledem na restrukturalizaci nástrojů vnější činnosti, zejména v oblasti rozvojové spolupráce, |
| --- | --- |

(29)

Přijetí tohoto nařízení vyvolává potřebu zrušit stávající soubor nařízení s ohledem na restrukturalizaci nástrojů vnější činnosti, zejména v oblasti rozvojové spolupráce,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Obecný účel a oblast působnosti

1.   Společenství financuje opatření zaměřená na podporu spolupráce s rozvojovými zeměmi, územími a regiony zařazenými do seznamu příjemců pomoci Výboru pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a uvedenými v příloze I (dále jen „partnerské země a regiony“). Komise mění přílohu I v souladu s pravidelnými přezkumy seznamu příjemců pomoci prováděnými Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a o změnách informuje Evropský parlament a Radu.

2.   Společenství financuje tematické programy v zemích, územích a regionech způsobilých pro pomoc v rámci zeměpisných programů podle tohoto nařízení, uvedených v článcích 5 až 10, pro pomoc podle nařízení (ES) č. [...] nebo pro zeměpisnou spolupráci v rámci Evropského rozvojového fondu (ERF).

3.   Pro účely tohoto nařízení se regionem rozumí zeměpisná oblast zahrnující více než jednu rozvojovou zemi.

HLAVA I

CÍLE A OBECNÉ ZÁSADY

Článek 2

Cíle

1.   Hlavním a rámcovým cílem spolupráce podle tohoto nařízení je vymýcení chudoby v partnerských zemích a regionech v kontextu udržitelného rozvoje, včetně plnění rozvojových cílů tisíciletí, jakož i prosazování demokracie, řádné správy věcí veřejných a dodržování lidských práv a právního státu. V souladu s těmito cíli spolupráce s partnerskými zeměmi a regiony

| — | upevňuje a podporuje demokracii, právní stát, lidská práva a základní svobody, řádnou správu věcí veřejných, rovnost žen a mužů a související nástroje mezinárodního práva, |
| --- | --- |

—

upevňuje a podporuje demokracii, právní stát, lidská práva a základní svobody, řádnou správu věcí veřejných, rovnost žen a mužů a související nástroje mezinárodního práva,

| — | podporuje udržitelný rozvoj, včetně politických, hospodářských, sociálních a environmentálních aspektů, v partnerských zemích a regionech, a zejména v těch nejvíce znevýhodněných, |
| --- | --- |

—

podporuje udržitelný rozvoj, včetně politických, hospodářských, sociálních a environmentálních aspektů, v partnerských zemích a regionech, a zejména v těch nejvíce znevýhodněných,

| — | podporuje jejich hladké a postupné zapojení do světového hospodářství, |
| --- | --- |

—

podporuje jejich hladké a postupné zapojení do světového hospodářství,

| — | přispívá k rozvoji opatření na mezinárodní úrovni pro ochranu a zlepšení kvality životního prostředí a udržitelného řízení světových přírodních zdrojů s cílem zajistit udržitelný rozvoj, včetně řešení otázek změny klimatu a biologické rozmanitosti, a |
| --- | --- |

—

přispívá k rozvoji opatření na mezinárodní úrovni pro ochranu a zlepšení kvality životního prostředí a udržitelného řízení světových přírodních zdrojů s cílem zajistit udržitelný rozvoj, včetně řešení otázek změny klimatu a biologické rozmanitosti, a

| — | posiluje vztahy mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi a regiony. |
| --- | --- |

—

posiluje vztahy mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi a regiony.

2.   Spolupráce Společenství podle tohoto nařízení je v souladu se závazky a cíli v oblasti rozvojové spolupráce, které Společenství schválilo v rámci Organizace spojených národů (OSN) a dalších mezinárodních organizacích příslušných pro oblast rozvojové spolupráce.

3.   Právní rámec pro spolupráci s partnerskými zeměmi a regiony poskytuje rozvojová politika Společenství, jak je stanovena v hlavě XX Smlouvy. Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise k rozvojové politice Evropské unie „Evropský konsensus“ ze dne 20. prosince 2005 a případné pozdější změny stanoví obecný rámec, hlavní směry a vodítko pro provádění spolupráce Společenství s partnerskými zeměmi a regiony podle tohoto nařízení.

4.   Opatření uvedená v čl. 1 odst. 1 musí být navržena tak, aby splňovala kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc OECD.

Programy uvedené v čl. 1 odst. 2 musí být navrženy tak, aby splňovaly kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, s výjimkou případů, kdy

| — | charakteristika příjemce pomoci vyžaduje jiná kritéria nebo |
| --- | --- |

—

charakteristika příjemce pomoci vyžaduje jiná kritéria nebo

| — | programem se provádí globální iniciativa, priorita politiky Společenství nebo mezinárodní závazek Společenství, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2, a opatření nemá vlastnosti nezbytné pro splnění takového kritéria. |
| --- | --- |

—

programem se provádí globální iniciativa, priorita politiky Společenství nebo mezinárodní závazek Společenství, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2, a opatření nemá vlastnosti nezbytné pro splnění takového kritéria.

Nejméně 90 % výdajů předpokládaných v rámci tematických programů musí být navrženo tak, aby byla splněna kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, aniž je dotčen čl. 2 odst. 4 druhý pododstavec první odrážka.

5.   Pomoc Společenství podle tohoto nařízení nesmí být použita k financování nákupu zbraní nebo střeliva a operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

6.   Opatření, na která se vztahuje nařízení (ES) č. [...], a zejména článek 4 uvedeného nařízení, a která jsou způsobila pro financování podle uvedeného nařízení, nejsou v zásadě financována podle tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy je třeba zajistit kontinuitu spolupráce od krizové situace po stabilní podmínky pro rozvoj.

Aniž je dotčena potřeba zajistit kontinuitu spolupráce od období krize po stabilní podmínky pro rozvoj, nejsou podle tohoto nařízení financována opatření, na která se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (15) a která jsou způsobilá pro financování podle něj.

Článek 3

Obecné zásady

1.   Společenství je založeno na hodnotách demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce rozvíjet a upevňovat oddanost těmto hodnotám v partnerských zemích a regionech.

2.   Při provádění tohoto nařízení je třeba prosazovat diferencovaný přístup závisející na souvislostech a potřebách rozvoje a poskytující partnerským zemím nebo regionům zvláštní individuálně uzpůsobené programy spolupráce, jež vycházejí z jejich vlastních potřeb, strategií, priorit a zdrojů.

S cílem dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí mají při souhrnném přidělování prostředků přednost nejméně rozvinuté země a země s nízkými příjmy. Patřičnou pozornost je třeba věnovat podpoře rozvoje ve prospěch chudých zemí se středními příjmy, zejména ve prospěch zemí s nižšími středními příjmy, jelikož mnoho z nich čelí podobným problémům jako země s nízkými příjmy.

3.   Do všech programů se začlení tyto průřezové otázky: prosazování lidských práv, rovnost žen a mužů, demokracie, řádná správa věcí veřejných, práva dětí a původních obyvatel, udržitelné životní prostředí a boj proti HIV/AIDS. Navíc bude zvláštní pozornost věnována posílení právního státu, zlepšení přístupu ke spravedlnosti a podpoře občanské společnosti, jakož i podpoře dialogu, zapojení a smíření a budování institucí.

4.   Společenství přihlíží k cílům uvedeným v hlavě XX Smlouvy a v článku 2 tohoto nařízení při uskutečňování všech politik, které by mohly mít vliv na partnerské země a regiony. U opatření financovaných podle tohoto nařízení Společenství rovněž zajistí soudržnost s jinými oblastmi své vnější činnosti. Tato soudržnost se zajistí při tvorbě politiky, strategickém plánování i plánování a provádění jednotlivých opatření.

5.   Společenství a členské státy zlepší koordinaci a doplňkovost svých politik v oblasti rozvojové spolupráce tím, že budou reagovat na priority partnerských zemí a regionů na úrovni zemí a regionů. Politika Společenství v oblasti rozvojové spolupráce doplňuje odpovídající politiky sledované členskými státy.

6.   Komise a členské státy usilují o pravidelnou a častou výměnu informací, mimo jiné s ostatními dárci, a podporují lepší koordinaci a doplňkovost dárců tím, že směřují ke společnému víceletému plánování založenému na strategiích pro snižování chudoby nebo obdobných strategiích partnerských zemí a na jejich rozpočtových postupech, ke společným prováděcím mechanismům, včetně společné analýzy, ke společným misím více dárců a k využívání režimů spolufinancování.

7.   Společenství a členské státy prosazují v rámci svých pravomocí mnohostranný přístup k celosvětovým výzvám a podporují spolupráci s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce a agentury, fondy a programy OSN, a s dalšími dvoustrannými dárci.

8.   Společenství prosazuje účinnou spolupráci s partnerskými zeměmi a regiony v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy. Podporuje

| a) | proces rozvoje, který řídí partnerská země a nese za něj odpovědnost. Společenství ve stále větší míře přizpůsobuje svou podporu rozvojovým strategiím, reformním politikám a postupům partnerských zemí. Společenství přispívá k posilování procesu vzájemné odpovědnosti partnerských vlád a dárců a podporuje místní odborné zkušenosti a místní zaměstnanost; |
| --- | --- |

a)

proces rozvoje, který řídí partnerská země a nese za něj odpovědnost. Společenství ve stále větší míře přizpůsobuje svou podporu rozvojovým strategiím, reformním politikám a postupům partnerských zemí. Společenství přispívá k posilování procesu vzájemné odpovědnosti partnerských vlád a dárců a podporuje místní odborné zkušenosti a místní zaměstnanost;

| b) | přístupy k rozvoji, které podporují začleňování, účast a široké zapojení všech částí společnosti do procesu rozvoje a celonárodního dialogu, včetně dialogu politického; |
| --- | --- |

b)

přístupy k rozvoji, které podporují začleňování, účast a široké zapojení všech částí společnosti do procesu rozvoje a celonárodního dialogu, včetně dialogu politického;

| c) | účinné způsoby a nástroje spolupráce uvedené v článku 25, v souladu s osvědčenými postupy Výboru pro rozvojovou pomoc OECD přizpůsobenými zvláštním okolnostem v jednotlivých partnerských zemích nebo regionech, se zaměřením na přístupy založené na programech, na poskytování předvídatelného financování pomoci, na vývoj a používání systémů zemí a na přístupy k rozvoji založené na výsledcích, včetně, je-li to vhodné, cílových hodnot a ukazatelů rozvojových cílů tisíciletí; |
| --- | --- |

c)

účinné způsoby a nástroje spolupráce uvedené v článku 25, v souladu s osvědčenými postupy Výboru pro rozvojovou pomoc OECD přizpůsobenými zvláštním okolnostem v jednotlivých partnerských zemích nebo regionech, se zaměřením na přístupy založené na programech, na poskytování předvídatelného financování pomoci, na vývoj a používání systémů zemí a na přístupy k rozvoji založené na výsledcích, včetně, je-li to vhodné, cílových hodnot a ukazatelů rozvojových cílů tisíciletí;

| d) | lepší dopad politik a plánování prostřednictvím koordinace a harmonizace mezi dárci, aby se omezilo překrývání a zdvojování, zlepšila doplňkovost a podpořily iniciativy více dárců. Koordinace se uskutečňuje v partnerských zemích a regionech za použití sjednaných směrů a zásad osvědčených postupů v oblasti koordinace a účinnosti pomoci; |
| --- | --- |

d)

lepší dopad politik a plánování prostřednictvím koordinace a harmonizace mezi dárci, aby se omezilo překrývání a zdvojování, zlepšila doplňkovost a podpořily iniciativy více dárců. Koordinace se uskutečňuje v partnerských zemích a regionech za použití sjednaných směrů a zásad osvědčených postupů v oblasti koordinace a účinnosti pomoci;

| e) | začlenění profilu rozvojových cílů tisíciletí do strategických dokumentů pro jednotlivé země a do jejich víceletého plánování. |
| --- | --- |

e)

začlenění profilu rozvojových cílů tisíciletí do strategických dokumentů pro jednotlivé země a do jejich víceletého plánování.

9.   Komise informuje Evropský parlament a pořádá pravidelnou výměnu názorů.

10.   Komise usiluje o pravidelnou výměnu informací s občanskou společností.

HLAVA II

ZEMĚPISNÉ A TEMATICKÉ PROGRAMY

Článek 4

Provádění pomoci Společenství

V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení se pomoc Společenství provádí prostřednictvím zeměpisných a tematických programů podle článků 5 až 16 a programu podle článku 17.

Článek 5

Zeměpisné programy

1.   Zeměpisný program zahrnuje spolupráci ve vhodných oblastech činnosti s partnerskými zeměmi a regiony na základě zeměpisného vymezení.

2.   V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení zahrnuje pomoc Společenství zemím Latinské Ameriky, Asie, Střední Asie a Blízkého východu podle přílohy I a Jižní Africe opatření v těchto oblastech spolupráce:

| a) | podpora provádění politik zaměřených na vymýcení chudoby a na splnění rozvojových cílů tisíciletí; |
| --- | --- |

a)

podpora provádění politik zaměřených na vymýcení chudoby a na splnění rozvojových cílů tisíciletí;

Lidský rozvoj

| b) | uspokojení základních potřeb obyvatelstva s prvořadým důrazem na základní vzdělávání a zdraví, zejména prostřednictvím:
  v oblasti zdraví:






  i) | zvýšení přístupu ke zdravotnickým službám a jejich poskytování pro skupiny obyvatelstva s nižšími příjmy a pro skupiny na okraji společnosti, včetně žen a dětí, osob příslušejících ke skupinám, které jsou vystaveny diskriminaci na základě etnického původu, náboženského vyznání nebo jiných důvodů, a osob zdravotně postižených, se zaměřením především na související rozvojové cíle tisíciletí, a to snížení dětské úmrtnosti, zlepšení zdraví matek a dětí a sexuálního a reprodukčního zdraví a práv, jak je uvedeno v programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji (ICPD) konané v Káhiře, řešení problému chorob spojených s chudobou, zejména HIV/AIDS, tuberkulózy a malárie; |
| --- | --- | --- |

b)

uspokojení základních potřeb obyvatelstva s prvořadým důrazem na základní vzdělávání a zdraví, zejména prostřednictvím:

v oblasti zdraví:

i)

zvýšení přístupu ke zdravotnickým službám a jejich poskytování pro skupiny obyvatelstva s nižšími příjmy a pro skupiny na okraji společnosti, včetně žen a dětí, osob příslušejících ke skupinám, které jsou vystaveny diskriminaci na základě etnického původu, náboženského vyznání nebo jiných důvodů, a osob zdravotně postižených, se zaměřením především na související rozvojové cíle tisíciletí, a to snížení dětské úmrtnosti, zlepšení zdraví matek a dětí a sexuálního a reprodukčního zdraví a práv, jak je uvedeno v programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji (ICPD) konané v Káhiře, řešení problému chorob spojených s chudobou, zejména HIV/AIDS, tuberkulózy a malárie;

| ii) | posílení zdravotních systémů s cílem předejít krizím lidských zdrojů ve zdravotnictví; |
| --- | --- |

ii)

posílení zdravotních systémů s cílem předejít krizím lidských zdrojů ve zdravotnictví;

| iii) | zvýšení kapacit zejména v oblastech jako veřejné zdraví a výzkum a vývoj; |
| --- | --- |

iii)

zvýšení kapacit zejména v oblastech jako veřejné zdraví a výzkum a vývoj;

v oblasti vzdělávání:

| iv) | v oblasti základního vzdělávání prostřednictvím prioritního zaměření na dosažení kvalitního základního vzdělávání, na které by navazovala odborná příprava, a snížení nerovností, pokud jde o přístup ke vzdělávání; podpora povinného a bezplatného vzdělávání do věku patnácti let s cílem bojovat proti všem formám dětské práce; |
| --- | --- |

iv)

v oblasti základního vzdělávání prostřednictvím prioritního zaměření na dosažení kvalitního základního vzdělávání, na které by navazovala odborná příprava, a snížení nerovností, pokud jde o přístup ke vzdělávání; podpora povinného a bezplatného vzdělávání do věku patnácti let s cílem bojovat proti všem formám dětské práce;

| v) | zaměření na dosažení základního vzdělání pro všechny do roku 2015 a odstranění nerovností pohlaví v oblasti vzdělávání; |
| --- | --- |

v)

zaměření na dosažení základního vzdělání pro všechny do roku 2015 a odstranění nerovností pohlaví v oblasti vzdělávání;

| vi) | podpory odborné přípravy, vysokého školství, celoživotního učení, kulturní a vědeckotechnické spolupráce, akademických a kulturních výměn a zlepšování vzájemného porozumění mezi partnerskými zeměmi a regiony a Společenstvím; |
| --- | --- |

vi)

podpory odborné přípravy, vysokého školství, celoživotního učení, kulturní a vědeckotechnické spolupráce, akademických a kulturních výměn a zlepšování vzájemného porozumění mezi partnerskými zeměmi a regiony a Společenstvím;

Sociální soudržnost a zaměstnanost

| c) | podpora sociální soudržnosti jakožto prioritní politiky vztahů mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi, se zaměřením na slušnou práci a sociální a fiskální politiku, a boje proti chudobě, nerovnosti, nezaměstnanosti a vyloučení zranitelných skupin a skupin na okraji společnosti; |
| --- | --- |

c)

podpora sociální soudržnosti jakožto prioritní politiky vztahů mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi, se zaměřením na slušnou práci a sociální a fiskální politiku, a boje proti chudobě, nerovnosti, nezaměstnanosti a vyloučení zranitelných skupin a skupin na okraji společnosti;

| d) | boj proti všem formám diskriminace skupin, podpora a ochrana rovnosti žen a mužů, práv původních obyvatel a práv dětí, včetně podpory provádění Úmluvy OSN o právech dítěte, a opatření zaměřená na řešení problémů, jimž čelí děti žijící na ulici a děti vykonávající nebezpečné formy práce nebo práci, která brání řádné školní docházce; |
| --- | --- |

d)

boj proti všem formám diskriminace skupin, podpora a ochrana rovnosti žen a mužů, práv původních obyvatel a práv dětí, včetně podpory provádění Úmluvy OSN o právech dítěte, a opatření zaměřená na řešení problémů, jimž čelí děti žijící na ulici a děti vykonávající nebezpečné formy práce nebo práci, která brání řádné školní docházce;

| e) | posílení institucionálního rámce pro podporu a usnadnění vzniku malých a středních podniků s cílem podněcovat vytváření pracovních míst; |
| --- | --- |

e)

posílení institucionálního rámce pro podporu a usnadnění vzniku malých a středních podniků s cílem podněcovat vytváření pracovních míst;

Správa věcí veřejných, demokracie, lidská práva a podpora institucionálních reforem

| f) | podpora a ochrana základních svobod a lidských práv, posílení demokracie, právního státu, přístupu ke spravedlnosti, řádné správy věcí veřejných včetně opatření pro boj proti korupci, což může zahrnovat budování kapacit a posílení institucionálního a legislativního rámce, a to především v oblasti vnitrostátní správy, vytváření a provádění politik a správy veřejných financí a vnitrostátních zdrojů průhledným způsobem; |
| --- | --- |

f)

podpora a ochrana základních svobod a lidských práv, posílení demokracie, právního státu, přístupu ke spravedlnosti, řádné správy věcí veřejných včetně opatření pro boj proti korupci, což může zahrnovat budování kapacit a posílení institucionálního a legislativního rámce, a to především v oblasti vnitrostátní správy, vytváření a provádění politik a správy veřejných financí a vnitrostátních zdrojů průhledným způsobem;

| g) | podpora aktivní občanské společnosti, včetně organizací občanské společnosti zastupujících osoby žijící v chudobě, a podpora dialogu mezi občany, zapojení a smíření a budování institucí; |
| --- | --- |

g)

podpora aktivní občanské společnosti, včetně organizací občanské společnosti zastupujících osoby žijící v chudobě, a podpora dialogu mezi občany, zapojení a smíření a budování institucí;

| h) | podpora spolupráce a politické reformy v oblasti bezpečnosti a spravedlnosti, zejména pokud jde o azyl a migraci, boj proti drogám a jinému nedovolenému obchodu, včetně obchodu s lidmi, korupci a praní peněz; |
| --- | --- |

h)

podpora spolupráce a politické reformy v oblasti bezpečnosti a spravedlnosti, zejména pokud jde o azyl a migraci, boj proti drogám a jinému nedovolenému obchodu, včetně obchodu s lidmi, korupci a praní peněz;

| i) | podpora spolupráce s partnerskými zeměmi a jejich politických reforem v oblasti migrace a azylu a podpora iniciativ v oblasti budování kapacit s cílem zajistit vytvoření a provádění migračních politik příznivých pro rozvoj za účelem řešení základních příčin migrace; |
| --- | --- |

i)

podpora spolupráce s partnerskými zeměmi a jejich politických reforem v oblasti migrace a azylu a podpora iniciativ v oblasti budování kapacit s cílem zajistit vytvoření a provádění migračních politik příznivých pro rozvoj za účelem řešení základních příčin migrace;

| j) | podpora účinného multilateralismu, zejména dodržováním mezinárodního práva a přistoupením k mnohostranným dohodám, jež se týkají oblasti rozvoje, a jejich účinným prováděním; |
| --- | --- |

j)

podpora účinného multilateralismu, zejména dodržováním mezinárodního práva a přistoupením k mnohostranným dohodám, jež se týkají oblasti rozvoje, a jejich účinným prováděním;

Obchod a regionální integrace

| k) | pomoc partnerským zemím a regionům v oblasti obchodu, investic a regionální integrace, včetně technické pomoci a budování kapacit, s cílem vytvořit a provádět vhodné obchodní politiky, podpora příznivějšího podnikatelského prostředí, vhodných hospodářských a finančních politik a rozvoje soukromého sektoru, aby partnerské země a regiony měly prospěch ze svého zapojení do světového hospodářství a aby byla podporována sociální spravedlnost a růst zaměřený na chudé země; |
| --- | --- |

k)

pomoc partnerským zemím a regionům v oblasti obchodu, investic a regionální integrace, včetně technické pomoci a budování kapacit, s cílem vytvořit a provádět vhodné obchodní politiky, podpora příznivějšího podnikatelského prostředí, vhodných hospodářských a finančních politik a rozvoje soukromého sektoru, aby partnerské země a regiony měly prospěch ze svého zapojení do světového hospodářství a aby byla podporována sociální spravedlnost a růst zaměřený na chudé země;

| l) | podpora přistoupení ke Světové obchodní organizaci a provádění jejích dohod prostřednictvím technické pomoci a budování kapacit, a to zejména provádění Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“), především v oblasti veřejného zdraví; |
| --- | --- |

l)

podpora přistoupení ke Světové obchodní organizaci a provádění jejích dohod prostřednictvím technické pomoci a budování kapacit, a to zejména provádění Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“), především v oblasti veřejného zdraví;

| m) | podpora hospodářské a obchodní spolupráce a posílení investičních vztahů mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi a regiony, včetně opatření s cílem podpořit a zajistit, aby soukromí činitelé, včetně místních a evropských podniků, přispívali k sociálně odpovědnému a udržitelnému hospodářskému rozvoji, včetně dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce (MOP) a prostřednictvím opatření zaměřených na podporu budování místních kapacit; |
| --- | --- |

m)

podpora hospodářské a obchodní spolupráce a posílení investičních vztahů mezi Společenstvím a partnerskými zeměmi a regiony, včetně opatření s cílem podpořit a zajistit, aby soukromí činitelé, včetně místních a evropských podniků, přispívali k sociálně odpovědnému a udržitelnému hospodářskému rozvoji, včetně dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce (MOP) a prostřednictvím opatření zaměřených na podporu budování místních kapacit;

Životní prostředí a udržitelný rozvoj přírodních zdrojů

| n) | podpora udržitelného rozvoje prostřednictvím ochrany životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů, včetně ochrany biologické rozmanitosti a lesů, včetně opatření na zachování a udržitelné řízení lesů s aktivní účastí místních společenství a obyvatelstva závislého na lesích; |
| --- | --- |

n)

podpora udržitelného rozvoje prostřednictvím ochrany životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů, včetně ochrany biologické rozmanitosti a lesů, včetně opatření na zachování a udržitelné řízení lesů s aktivní účastí místních společenství a obyvatelstva závislého na lesích;

| o) | podpora zlepšování městského prostředí; |
| --- | --- |

o)

podpora zlepšování městského prostředí;

| p) | podpora udržitelných modelů výroby a spotřeby a bezpečného a udržitelného hospodaření s chemickými látkami a odpadem, a to s ohledem na jejich dopad na zdraví; |
| --- | --- |

p)

podpora udržitelných modelů výroby a spotřeby a bezpečného a udržitelného hospodaření s chemickými látkami a odpadem, a to s ohledem na jejich dopad na zdraví;

| q) | zajištění dodržování mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jako jsou Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, Úmluva OSN o boji proti rozšiřování pouští a Rámcová úmluva OSN o změně klimatu, a to v souladu s akčním plánem EU pro změnu klimatu a s protokoly k uvedeným úmluvám a jejich následnými změnami, jakož i podpora jejich provádění; |
| --- | --- |

q)

zajištění dodržování mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jako jsou Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, Úmluva OSN o boji proti rozšiřování pouští a Rámcová úmluva OSN o změně klimatu, a to v souladu s akčním plánem EU pro změnu klimatu a s protokoly k uvedeným úmluvám a jejich následnými změnami, jakož i podpora jejich provádění;

| r) | rozvoj kapacit pro připravenost na mimořádné události a předcházení přírodním katastrofám; |
| --- | --- |

r)

rozvoj kapacit pro připravenost na mimořádné události a předcházení přírodním katastrofám;

Voda a energie

| s) | podpora udržitelného a integrovaného hospodaření s vodními zdroji, se zvláštním důrazem na přístup k nezávadné pitné vodě a hygienickým zařízením pro všechny, v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí, a udržitelného a účinného využívání vodních zdrojů, včetně pro zemědělské a průmyslové účely; |
| --- | --- |

s)

podpora udržitelného a integrovaného hospodaření s vodními zdroji, se zvláštním důrazem na přístup k nezávadné pitné vodě a hygienickým zařízením pro všechny, v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí, a udržitelného a účinného využívání vodních zdrojů, včetně pro zemědělské a průmyslové účely;

| t) | podpora většího využívání udržitelných energetických technologií; |
| --- | --- |

t)

podpora většího využívání udržitelných energetických technologií;

Infrastruktura, komunikace a doprava

| u) | přínos k rozvoji hospodářské infrastruktury, včetně podpory regionální integrace, a podpora zvýšeného využívání informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

u)

přínos k rozvoji hospodářské infrastruktury, včetně podpory regionální integrace, a podpora zvýšeného využívání informačních a komunikačních technologií;

Rozvoj venkova, územní plánování, zemědělství a zajišťování potravin

| v) | podpora udržitelného rozvoje venkova, včetně decentralizace a posílení postavení venkova, zejména za účelem zajišťování potravin; |
| --- | --- |

v)

podpora udržitelného rozvoje venkova, včetně decentralizace a posílení postavení venkova, zejména za účelem zajišťování potravin;

Situace po skončení krize a nestabilní státy

| w) | střednědobá a dlouhodobá rekonstrukce a obnova regionů a zemí zasažených konfliktem, přírodními katastrofami či katastrofami způsobenými člověkem, včetně podpory akcí proti minám, demobilizace a zpětného začleňování, při zajištění kontinuity mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem v souladu s čl. 2 odst. 6 a s ohledem na pravomoci Společenství a jeho členských států; |
| --- | --- |

w)

střednědobá a dlouhodobá rekonstrukce a obnova regionů a zemí zasažených konfliktem, přírodními katastrofami či katastrofami způsobenými člověkem, včetně podpory akcí proti minám, demobilizace a zpětného začleňování, při zajištění kontinuity mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem v souladu s čl. 2 odst. 6 a s ohledem na pravomoci Společenství a jeho členských států;

| x) | provádění střednědobých a dlouhodobých činností zaměřených na soběstačnost a začlenění nebo opětovného začlenění vykořeněných skupin obyvatel, zajištění toho, aby byl dodržován integrovaný a jednotný přístup k humanitární pomoci, obnově, pomoci vykořeněným skupinám obyvatelstva a rozvojové spolupráci. Činnost Společenství usnadní přechod od nouzového stavu k fázi rozvoje, a to podporou společenského a hospodářského začlenění nebo opětovného začlenění zasažených skupin obyvatelstva, a podpoří zavedení nebo posílení demokratických struktur a úlohu obyvatelstva v procesu rozvoje; |
| --- | --- |

x)

provádění střednědobých a dlouhodobých činností zaměřených na soběstačnost a začlenění nebo opětovného začlenění vykořeněných skupin obyvatel, zajištění toho, aby byl dodržován integrovaný a jednotný přístup k humanitární pomoci, obnově, pomoci vykořeněným skupinám obyvatelstva a rozvojové spolupráci. Činnost Společenství usnadní přechod od nouzového stavu k fázi rozvoje, a to podporou společenského a hospodářského začlenění nebo opětovného začlenění zasažených skupin obyvatelstva, a podpoří zavedení nebo posílení demokratických struktur a úlohu obyvatelstva v procesu rozvoje;

| y) | v případě nestabilních států nebo nedostatečně fungujících států podpora dodávky základních služeb a budování legitimních, efektivních a pružných veřejných institucí; |
| --- | --- |

y)

v případě nestabilních států nebo nedostatečně fungujících států podpora dodávky základních služeb a budování legitimních, efektivních a pružných veřejných institucí;

| z) | řešení rozvojových problémů společných Společenství a jeho partnerům, zejména podpora dialogu v rámci jednotlivých odvětví, podpora provádění dvoustranných dohod a jakýchkoli jiných druhů opatření v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

z)

řešení rozvojových problémů společných Společenství a jeho partnerům, zejména podpora dialogu v rámci jednotlivých odvětví, podpora provádění dvoustranných dohod a jakýchkoli jiných druhů opatření v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení.

Článek 6

Latinská Amerika

Pomoc Společenství poskytovaná Latinské Americe podporuje opatření, jež jsou v souladu s článkem 5 a s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Pozornost se navíc věnuje následujícím oblastem spolupráce, které odrážejí zvláštní situaci v Latinské Americe:

| a) | podpora sociální soudržnosti jakožto společného cíle a prioritní politiky v rámci vztahů mezi Společenstvím a Latinskou Amerikou v zájmu boje proti chudobě, nerovnosti a vyloučení. Zvláštní pozornost se zaměří na sociální péči a daňové politiky, produktivní investice za účelem vyšší zaměstnanosti a lepších pracovních míst, politiky bojující proti diskriminaci a proti výrobě a užívání drog a obchodu s nimi, jakož i na zlepšení základních sociálních služeb, zejména zdravotnictví a školství; |
| --- | --- |

a)

podpora sociální soudržnosti jakožto společného cíle a prioritní politiky v rámci vztahů mezi Společenstvím a Latinskou Amerikou v zájmu boje proti chudobě, nerovnosti a vyloučení. Zvláštní pozornost se zaměří na sociální péči a daňové politiky, produktivní investice za účelem vyšší zaměstnanosti a lepších pracovních míst, politiky bojující proti diskriminaci a proti výrobě a užívání drog a obchodu s nimi, jakož i na zlepšení základních sociálních služeb, zejména zdravotnictví a školství;

| b) | podpora větší regionální integrace, včetně podpory různých procesů regionální integrace a propojení síťové infrastruktury, při současném zajištění doplňkovosti s činnostmi podporovanými Evropskou investiční bankou (EIB) a jinými institucemi; |
| --- | --- |

b)

podpora větší regionální integrace, včetně podpory různých procesů regionální integrace a propojení síťové infrastruktury, při současném zajištění doplňkovosti s činnostmi podporovanými Evropskou investiční bankou (EIB) a jinými institucemi;

| c) | podpora posilování řádné správy věcí veřejných a veřejných institucí, jakož i ochrany lidských práv, včetně práv dětí a původních obyvatel; |
| --- | --- |

c)

podpora posilování řádné správy věcí veřejných a veřejných institucí, jakož i ochrany lidských práv, včetně práv dětí a původních obyvatel;

| d) | podpora vytvoření společného prostoru vysokoškolského vzdělávání EU-Latinská Amerika; |
| --- | --- |

d)

podpora vytvoření společného prostoru vysokoškolského vzdělávání EU-Latinská Amerika;

| e) | podpora udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech, se zvláštní pozorností věnovanou ochraně lesů a biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

e)

podpora udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech, se zvláštní pozorností věnovanou ochraně lesů a biologické rozmanitosti.

Článek 7

Asie

Pomoc Společenství poskytovaná Asii podporuje opatření, jež jsou v souladu s článkem 5 a s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Pozornost se navíc věnuje následujícím oblastem spolupráce, které odrážejí zvláštní situaci v Asii:

| a) | plnění rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdravotnictví, včetně HIV/AIDS, a vzdělávání, mimo jiné prostřednictvím politického dialogu o odvětvových reformách; |
| --- | --- |

a)

plnění rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdravotnictví, včetně HIV/AIDS, a vzdělávání, mimo jiné prostřednictvím politického dialogu o odvětvových reformách;

| b) | řešení otázek veřejné správy zejména v nestabilních státech na podporu budování legitimních, efektivních a pružných veřejných institucí a aktivní a organizované občanské společnosti a s cílem zlepšit ochranu lidských práv, včetně práv dětí; |
| --- | --- |

b)

řešení otázek veřejné správy zejména v nestabilních státech na podporu budování legitimních, efektivních a pružných veřejných institucí a aktivní a organizované občanské společnosti a s cílem zlepšit ochranu lidských práv, včetně práv dětí;

| c) | podpora větší regionální integrace a spolupráce prostřednictvím podpory různých procesů regionální integrace a dialogu; |
| --- | --- |

c)

podpora větší regionální integrace a spolupráce prostřednictvím podpory různých procesů regionální integrace a dialogu;

| d) | přispívání k tlumení epidemií a zoonóz, jakož i k obnově postižených odvětví; |
| --- | --- |

d)

přispívání k tlumení epidemií a zoonóz, jakož i k obnově postižených odvětví;

| e) | podpora udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech, se zvláštní pozorností věnovanou ochraně lesů a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

e)

podpora udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech, se zvláštní pozorností věnovanou ochraně lesů a biologické rozmanitosti;

| f) | boj proti výrobě a užívání drog a obchodu s nimi a proti jinému nedovolenému obchodu. |
| --- | --- |

f)

boj proti výrobě a užívání drog a obchodu s nimi a proti jinému nedovolenému obchodu.

Článek 8

Střední Asie

Pomoc Společenství poskytovaná Střední Asii podporuje opatření, jež jsou v souladu s článkem 5 a s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Pozornost se navíc věnuje následujícím oblastem spolupráce, které odrážejí zvláštní situaci ve Střední Asii:

| a) | podpora ústavních reforem a legislativního, správního a regulačního sbližování se Společenstvím, včetně posílení vnitrostátních institucí a subjektů odpovědných za účinné provádění politik v oblastech, na které se vztahují dohody o partnerství a spolupráci, jako jsou volební orgány a parlamenty, podpora reformy veřejné správy a řízení veřejných financí; |
| --- | --- |

a)

podpora ústavních reforem a legislativního, správního a regulačního sbližování se Společenstvím, včetně posílení vnitrostátních institucí a subjektů odpovědných za účinné provádění politik v oblastech, na které se vztahují dohody o partnerství a spolupráci, jako jsou volební orgány a parlamenty, podpora reformy veřejné správy a řízení veřejných financí;

| b) | podpora rozvoje tržního hospodářství a začlenění partnerských zemí do Světové obchodní organizace, přičemž se berou v úvahu sociální aspekty transformace; |
| --- | --- |

b)

podpora rozvoje tržního hospodářství a začlenění partnerských zemí do Světové obchodní organizace, přičemž se berou v úvahu sociální aspekty transformace;

| c) | podpora účinné správy hranic a přeshraniční spolupráce na podporu udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a rozvoje v oblasti životního prostředí v hraničních regionech; |
| --- | --- |

c)

podpora účinné správy hranic a přeshraniční spolupráce na podporu udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a rozvoje v oblasti životního prostředí v hraničních regionech;

| d) | boj proti výrobě a užívání drog a obchodu s nimi a proti jinému nedovolenému obchodu; |
| --- | --- |

d)

boj proti výrobě a užívání drog a obchodu s nimi a proti jinému nedovolenému obchodu;

| e) | boj proti HIV/AIDS; |
| --- | --- |

e)

boj proti HIV/AIDS;

| f) | prosazování regionální spolupráce, dialogu a integrace, a to i se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. [...] a jiné nástroje Společenství, zejména podpora spolupráce v oblasti životního prostředí, zvláště pokud jde o vodu a kanalizaci, dále v oblasti vzdělávání, energetiky a dopravy, včetně bezpečnosti a zajištění mezinárodních dodávek energie a dopravních operací, v oblasti propojení, sítí a jejich provozovatelů, obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. |
| --- | --- |

f)

prosazování regionální spolupráce, dialogu a integrace, a to i se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. [...] a jiné nástroje Společenství, zejména podpora spolupráce v oblasti životního prostředí, zvláště pokud jde o vodu a kanalizaci, dále v oblasti vzdělávání, energetiky a dopravy, včetně bezpečnosti a zajištění mezinárodních dodávek energie a dopravních operací, v oblasti propojení, sítí a jejich provozovatelů, obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.

Článek 9

Blízký východ

Pomoc Společenství poskytovaná Blízkému východu podporuje opatření, jež jsou v souladu s článkem 5 a s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Pozornost se navíc věnuje následujícím oblastem spolupráce, které odrážejí zvláštní situaci na Blízkém východě:

| a) | podpora sociální soudržnosti s cílem zajistit sociální spravedlnost, zejména v souvislosti s využíváním domácích zdrojů jednotlivých zemí, a zajistit politickou rovnoprávnost, zejména prosazováním lidských práv, včetně rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

a)

podpora sociální soudržnosti s cílem zajistit sociální spravedlnost, zejména v souvislosti s využíváním domácích zdrojů jednotlivých zemí, a zajistit politickou rovnoprávnost, zejména prosazováním lidských práv, včetně rovnosti žen a mužů;

| b) | podpora hospodářské diverzifikace, rozvoje tržního hospodářství a začlenění partnerských zemí do Světové obchodní organizace; |
| --- | --- |

b)

podpora hospodářské diverzifikace, rozvoje tržního hospodářství a začlenění partnerských zemí do Světové obchodní organizace;

| c) | podpora regionální spolupráce, dialogu a integrace, a to i se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. [...] a jiné nástroje Společenství, prostřednictvím podpory integračního úsilí v rámci daného regionu, například v oblasti hospodářství, energetiky, dopravy nebo uprchlíků; |
| --- | --- |

c)

podpora regionální spolupráce, dialogu a integrace, a to i se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. [...] a jiné nástroje Společenství, prostřednictvím podpory integračního úsilí v rámci daného regionu, například v oblasti hospodářství, energetiky, dopravy nebo uprchlíků;

| d) | podpora uzavírání mezinárodních dohod a účinného provádění mezinárodního práva, zejména rezolucí OSN a mnohostranných úmluv; |
| --- | --- |

d)

podpora uzavírání mezinárodních dohod a účinného provádění mezinárodního práva, zejména rezolucí OSN a mnohostranných úmluv;

| e) | řešení otázek veřejné správy zejména v nestabilních státech na podporu budování legitimních, efektivních a pružných veřejných institucí a aktivní a organizované občanské společnosti a s cílem zlepšit ochranu lidských práv, včetně práv dětí. |
| --- | --- |

e)

řešení otázek veřejné správy zejména v nestabilních státech na podporu budování legitimních, efektivních a pružných veřejných institucí a aktivní a organizované občanské společnosti a s cílem zlepšit ochranu lidských práv, včetně práv dětí.

Článek 10

Jižní Afrika

Pomoc Společenství poskytovaná Jižní Africe podporuje opatření, jež jsou v souladu s článkem 5 a s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Pozornost se navíc věnuje následujícím oblastem spolupráce, které odrážejí zvláštní situaci v Jižní Africe:

| a) | podpora konsolidace demokratické společnosti, řádné správy věcí veřejných a právního státu, a přispívání ke stabilitě a integraci regionu i kontinentu; |
| --- | --- |

a)

podpora konsolidace demokratické společnosti, řádné správy věcí veřejných a právního státu, a přispívání ke stabilitě a integraci regionu i kontinentu;

| b) | podpora úsilí o přizpůsobení, která je v regionu nutná v důsledku zavedení oblastí volného obchodu v rámci Dohody mezi Společenstvím a Jihoafrickou republikou o obchodu, rozvoji a spolupráci (16) a jiných regionálních ujednání; |
| --- | --- |

b)

podpora úsilí o přizpůsobení, která je v regionu nutná v důsledku zavedení oblastí volného obchodu v rámci Dohody mezi Společenstvím a Jihoafrickou republikou o obchodu, rozvoji a spolupráci (16) a jiných regionálních ujednání;

| c) | podpora boje proti chudobě, nerovnosti a vyloučení, včetně uspokojení základních potřeb dříve znevýhodněných společenství; |
| --- | --- |

c)

podpora boje proti chudobě, nerovnosti a vyloučení, včetně uspokojení základních potřeb dříve znevýhodněných společenství;

| d) | řešení problému pandemie HIV/AIDS a jejího dopadu na jihoafrickou společnost. |
| --- | --- |

d)

řešení problému pandemie HIV/AIDS a jejího dopadu na jihoafrickou společnost.

Článek 11

Tematické programy

1.   Tematický program doplňuje programy uvedené v článcích 5 až 10 a zahrnuje zvláštní oblast činností, jež jsou v zájmu skupiny partnerských zemí, která není vymezena na základě zeměpisných kritérií, nebo činností v oblasti spolupráce zaměřené na různé regiony nebo skupiny partnerských zemí, nebo mezinárodní činnost bez zvláštního zeměpisného vymezení.

2.   V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení představují opatření prováděná v rámci tematických programů přidanou hodnotu k opatřením financovaným v rámci zeměpisných programů, doplňují je a jsou s nimi soudržná. U těchto opatření se uplatňují následující zásady:

| a) | cílů politik Společenství nelze dosáhnout vhodným nebo účinným způsobem prostřednictvím zeměpisných programů a tematický program je prováděn přímo nebo nepřímo zprostředkovatelskou organizací, například nevládními organizacemi, jinými nestátními subjekty, mezinárodními organizacemi nebo v rámci mnohostranných mechanismů. To zahrnuje globální iniciativy na podporu rozvojových cílů tisíciletí, udržitelného rozvoje nebo globálních veřejných statků a opatření v členských státech a přistupujících zemích odchylně od článku 24 v souladu s příslušným tematickým programem;
  nebo |
| --- | --- |

a)

cílů politik Společenství nelze dosáhnout vhodným nebo účinným způsobem prostřednictvím zeměpisných programů a tematický program je prováděn přímo nebo nepřímo zprostředkovatelskou organizací, například nevládními organizacemi, jinými nestátními subjekty, mezinárodními organizacemi nebo v rámci mnohostranných mechanismů. To zahrnuje globální iniciativy na podporu rozvojových cílů tisíciletí, udržitelného rozvoje nebo globálních veřejných statků a opatření v členských státech a přistupujících zemích odchylně od článku 24 v souladu s příslušným tematickým programem;

nebo

| b) | opatření jsou






  — | opatřeními zahrnujícími více regionů nebo více oblastí činnosti, včetně pilotních projektů a inovačních politik, |
| --- | --- | --- |

b)

opatření jsou

—

opatřeními zahrnujícími více regionů nebo více oblastí činnosti, včetně pilotních projektů a inovačních politik,

| — | opatřeními v případech, kdy neexistuje dohoda o opatření s partnerskou vládou nebo vládami, |
| --- | --- |

—

opatřeními v případech, kdy neexistuje dohoda o opatření s partnerskou vládou nebo vládami,

| — | opatřeními v souladu s účelem zvláštního tematického programu v reakci na prioritu politik Společenství nebo na mezinárodní závazek Společenství, |
| --- | --- |

—

opatřeními v souladu s účelem zvláštního tematického programu v reakci na prioritu politik Společenství nebo na mezinárodní závazek Společenství,

| — | případně opatřeními v případech, kdy neexistuje zeměpisný program nebo kdy byl zeměpisný program pozastaven. |
| --- | --- |

—

případně opatřeními v případech, kdy neexistuje zeměpisný program nebo kdy byl zeměpisný program pozastaven.

Článek 12

Investice do lidí

1.   Cílem pomoci Společenství v rámci tematického programu „Investice do lidí“ je podporovat opatření v níže vymezených oblastech, které přímo ovlivňují životní úroveň a blahobyt obyvatel a jsou zaměřeny na nejchudší a nejméně rozvinuté země a na nejvíce znevýhodněné skupiny obyvatelstva.

2.   K dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 a v souladu s článkem 11 zahrnuje program tyto oblasti činnosti:

| a) | Dobré zdraví pro všechny:






  i) | boj proti chorobám spojeným s chudobou, zaměřený na hlavní nakažlivé choroby v souladu s evropským akčním programem pro boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, zejména






  — | zvyšování dostupnosti klíčových farmaceutických výrobků a diagnostik pro tyto tři choroby v souladu s ustanoveními dohody TRIPS, jak jsou objasněna v prohlášení z Dohá o dohodě TRIPS a veřejném zdraví, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Dobré zdraví pro všechny:

i)

boj proti chorobám spojeným s chudobou, zaměřený na hlavní nakažlivé choroby v souladu s evropským akčním programem pro boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, zejména

—

zvyšování dostupnosti klíčových farmaceutických výrobků a diagnostik pro tyto tři choroby v souladu s ustanoveními dohody TRIPS, jak jsou objasněna v prohlášení z Dohá o dohodě TRIPS a veřejném zdraví,

| — | podpora veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje nových způsobů léčby, nových léčivých přípravků, zejména očkovacích látek, mikrobicidů a inovativních způsobů léčby, |
| --- | --- |

—

podpora veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje nových způsobů léčby, nových léčivých přípravků, zejména očkovacích látek, mikrobicidů a inovativních způsobů léčby,

| — | podpora celosvětových iniciativ zaměřených na hlavní nakažlivé choroby v souvislosti se snižováním chudoby, včetně Globálního fondu pro boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii; |
| --- | --- |

—

podpora celosvětových iniciativ zaměřených na hlavní nakažlivé choroby v souvislosti se snižováním chudoby, včetně Globálního fondu pro boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii;

| ii) | v souladu se zásadami schválenými na ICPD a ICPD + 5 podpůrná opatření pro zlepšení reprodukčního a sexuálního zdraví v rozvojových zemích a pro zajištění práv žen, mužů a dospívajících na dobré reprodukční a sexuální zdraví a poskytování finanční pomoci a náležitého odborného poradenství s cílem podpořit komplexní přístup k reprodukčnímu a sexuálnímu zdraví a právům a jejich uznání v souladu s akčním programem ICPD, včetně bezpečného mateřství a všeobecného přístupu ke komplexní bezpečné a spolehlivé reprodukční a sexuální zdravotní péči a službám, dodávkám, vzdělávání a informacím, včetně informací o všech typech metod plánování rodičovství, včetně






  — | snižování míry úmrtnosti a nemocnosti matek, se zvláštním odkazem na země a populace, kde je tato míra nejvyšší; |
| --- | --- | --- |

ii)

v souladu se zásadami schválenými na ICPD a ICPD + 5 podpůrná opatření pro zlepšení reprodukčního a sexuálního zdraví v rozvojových zemích a pro zajištění práv žen, mužů a dospívajících na dobré reprodukční a sexuální zdraví a poskytování finanční pomoci a náležitého odborného poradenství s cílem podpořit komplexní přístup k reprodukčnímu a sexuálnímu zdraví a právům a jejich uznání v souladu s akčním programem ICPD, včetně bezpečného mateřství a všeobecného přístupu ke komplexní bezpečné a spolehlivé reprodukční a sexuální zdravotní péči a službám, dodávkám, vzdělávání a informacím, včetně informací o všech typech metod plánování rodičovství, včetně

—

snižování míry úmrtnosti a nemocnosti matek, se zvláštním odkazem na země a populace, kde je tato míra nejvyšší;

| iii) | spravedlivější přístup k poskytovatelům zdravotní péče, k farmaceutickým výrobkům a zdravotnickým službám, a to podporou






  — | zásahů s cílem řešit krizi lidských zdrojů ve zdravotnictví, |
| --- | --- | --- |

iii)

spravedlivější přístup k poskytovatelům zdravotní péče, k farmaceutickým výrobkům a zdravotnickým službám, a to podporou

—

zásahů s cílem řešit krizi lidských zdrojů ve zdravotnictví,

| — | zdravotních informačních systémů se schopností vytvářet, měřit a analyzovat dílčí údaje o výkonech s cílem zajistit lepší výsledky v oblasti zdraví a rozvoje a udržitelnost systémů distribuce, |
| --- | --- |

—

zdravotních informačních systémů se schopností vytvářet, měřit a analyzovat dílčí údaje o výkonech s cílem zajistit lepší výsledky v oblasti zdraví a rozvoje a udržitelnost systémů distribuce,

| — | vyššího pokrytí očkováním a imunizací a podporou dostupnosti a již existujících i nových očkovacích látek a přístupu k nim, |
| --- | --- |

—

vyššího pokrytí očkováním a imunizací a podporou dostupnosti a již existujících i nových očkovacích látek a přístupu k nim,

| — | spravedlivých mechanismů financování rovného přístupu ke zdravotní péči; |
| --- | --- |

—

spravedlivých mechanismů financování rovného přístupu ke zdravotní péči;

| iv) | udržování vyrovnaného přístupu k prevenci, léčbě a péči s tím, že klíčovou prioritou je prevence a že její účinnost se zvyšuje, je-li spojena s léčbou a péčí. |
| --- | --- |

iv)

udržování vyrovnaného přístupu k prevenci, léčbě a péči s tím, že klíčovou prioritou je prevence a že její účinnost se zvyšuje, je-li spojena s léčbou a péčí.

| b) | Vzdělávání, znalosti a dovednosti:






  i) | zvláštní pozornost věnovaná opatřením přijatým v souvislosti s rozvojovými cíli tisíciletí za účelem dosažení základního vzdělání pro všechny do roku 2015 a s Dakarským akčním rámcem pro vzdělání pro všechny; |
| --- | --- | --- |

b)

Vzdělávání, znalosti a dovednosti:

i)

zvláštní pozornost věnovaná opatřením přijatým v souvislosti s rozvojovými cíli tisíciletí za účelem dosažení základního vzdělání pro všechny do roku 2015 a s Dakarským akčním rámcem pro vzdělání pro všechny;

| ii) | základní, střední a vysokoškolské vzdělávání i odborné vzdělávání a příprava, aby se zlepšil přístup ke vzdělání pro všechny děti a stále více i pro ženy a muže všech věkových skupin, s cílem zlepšit znalosti, dovednosti a zvýšit jejich zaměstnatelnost na trhu práce, přispívat k aktivnímu občanství i celoživotní individuální seberealizaci; |
| --- | --- |

ii)

základní, střední a vysokoškolské vzdělávání i odborné vzdělávání a příprava, aby se zlepšil přístup ke vzdělání pro všechny děti a stále více i pro ženy a muže všech věkových skupin, s cílem zlepšit znalosti, dovednosti a zvýšit jejich zaměstnatelnost na trhu práce, přispívat k aktivnímu občanství i celoživotní individuální seberealizaci;

| iii) | podpora vysoce kvalitního základního vzdělání pro všechny, se zvláštním zaměřením na přístup dívek, dětí v oblastech zasažených konfliktem a dětí z okrajových a zranitelnějších skupin společnosti k vzdělávacím programům; podpora povinného a bezplatného vzdělávání do věku patnácti let s cílem bojovat proti všem formám dětské práce |
| --- | --- |

iii)

podpora vysoce kvalitního základního vzdělání pro všechny, se zvláštním zaměřením na přístup dívek, dětí v oblastech zasažených konfliktem a dětí z okrajových a zranitelnějších skupin společnosti k vzdělávacím programům; podpora povinného a bezplatného vzdělávání do věku patnácti let s cílem bojovat proti všem formám dětské práce

| iv) | rozvoj metod měření vzdělávacích výsledků za účelem lepšího posuzování kvality vzdělávání, zejména co se týče znalosti čtení a psaní, ovládaní početních úkonů a základních dovedností potřebných pro život; |
| --- | --- |

iv)

rozvoj metod měření vzdělávacích výsledků za účelem lepšího posuzování kvality vzdělávání, zejména co se týče znalosti čtení a psaní, ovládaní početních úkonů a základních dovedností potřebných pro život;

| v) | podpora sladění mezi dárci a jejich zaměření na podporu všeobecného, povinného, bezplatného a vysoce kvalitního vzdělání pro všechny, a to prostřednictvím mezinárodních iniciativ a iniciativ více zemí; |
| --- | --- |

v)

podpora sladění mezi dárci a jejich zaměření na podporu všeobecného, povinného, bezplatného a vysoce kvalitního vzdělání pro všechny, a to prostřednictvím mezinárodních iniciativ a iniciativ více zemí;

| vi) | podpora otevřené znalostní společnosti a překonávání rozdílů v digitálních technologiích a ve znalostech a informacích. |
| --- | --- |

vi)

podpora otevřené znalostní společnosti a překonávání rozdílů v digitálních technologiích a ve znalostech a informacích.

| vii) | zdokonalení znalostí a inovací prostřednictvím vědy a technologií, jakož i rozvoj elektronických komunikačních sítí a přístup k nim s cílem zlepšit socio-ekonomický růst a udržitelný rozvoj ve spojení s mezinárodním rozměrem politiky EU v oblasti výzkumu. |
| --- | --- |

vii)

zdokonalení znalostí a inovací prostřednictvím vědy a technologií, jakož i rozvoj elektronických komunikačních sítí a přístup k nim s cílem zlepšit socio-ekonomický růst a udržitelný rozvoj ve spojení s mezinárodním rozměrem politiky EU v oblasti výzkumu.

| c) | Rovnost žen a mužů:






  i) | prosazování rovnosti žen a mužů a práv žen, provádění souhrnných závazků stanovených v Pekingském prohlášení a v akční platformě a v Úmluvě OSN o odstranění všech forem diskriminace žen, včetně těchto činností:






  — | podpora programů, které přispívají k dosažení cílů Pekingské akční platformy se zvláštním důrazem na rovnost žen a mužů ve správě věcí veřejných a v politické a sociální reprezentaci, a jiných opatření za účelem posílení postavení žen; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Rovnost žen a mužů:

i)

prosazování rovnosti žen a mužů a práv žen, provádění souhrnných závazků stanovených v Pekingském prohlášení a v akční platformě a v Úmluvě OSN o odstranění všech forem diskriminace žen, včetně těchto činností:

—

podpora programů, které přispívají k dosažení cílů Pekingské akční platformy se zvláštním důrazem na rovnost žen a mužů ve správě věcí veřejných a v politické a sociální reprezentaci, a jiných opatření za účelem posílení postavení žen;

| — | posílení institucionálních a operativních kapacit klíčových účastníků, organizací občanské společnosti, organizací a sítí žen v souvislosti s jejich snahou podporovat rovnost žen a mužů a posílení hospodářského a společenského postavení, včetně vytváření sítí na osách sever-jih a jih-jih a zviditelňování; |
| --- | --- |

—

posílení institucionálních a operativních kapacit klíčových účastníků, organizací občanské společnosti, organizací a sítí žen v souvislosti s jejich snahou podporovat rovnost žen a mužů a posílení hospodářského a společenského postavení, včetně vytváření sítí na osách sever-jih a jih-jih a zviditelňování;

| — | zahrnutí hlediska rovnosti žen a mužů do sledování a budování statistické kapacity, a to podporou vypracování a šíření údajů a ukazatelů rozlišených podle pohlaví, jakož i údajů a ukazatelů vztahujících se k rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

—

zahrnutí hlediska rovnosti žen a mužů do sledování a budování statistické kapacity, a to podporou vypracování a šíření údajů a ukazatelů rozlišených podle pohlaví, jakož i údajů a ukazatelů vztahujících se k rovnosti žen a mužů;

| — | snížení míry negramotnosti dospělých, se zvláštním důrazem na gramotnost žen; |
| --- | --- |

—

snížení míry negramotnosti dospělých, se zvláštním důrazem na gramotnost žen;

| — | opatření proti násilí páchanému na ženách; |
| --- | --- |

—

opatření proti násilí páchanému na ženách;

| d) | Jiné aspekty lidského a společenského rozvoje:






  i) | Kultura:






  — | podpora mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a respektování stejně důstojného postavení všech kultur, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Jiné aspekty lidského a společenského rozvoje:

i)

Kultura:

—

podpora mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a respektování stejně důstojného postavení všech kultur,

| — | podpora mezinárodní spolupráce, která by podnítila kulturní odvětví k příspěvku k hospodářskému růstu v rozvojových zemích, aby se plně využil jejich potenciál v boji proti chudobě, včetně řešení otázek, jako je přístup na trh a práva duševního vlastnictví, |
| --- | --- |

—

podpora mezinárodní spolupráce, která by podnítila kulturní odvětví k příspěvku k hospodářskému růstu v rozvojových zemích, aby se plně využil jejich potenciál v boji proti chudobě, včetně řešení otázek, jako je přístup na trh a práva duševního vlastnictví,

| — | podpora respektování sociálních, kulturních a duchovních hodnot původních obyvatel a menšin s cílem posílit rovnost a spravedlnost v mnohonárodnostních společnostech v souladu s všeobecnými lidskými právy, na která mají všichni nárok, včetně domorodých obyvatel a osob náležejících k menšinám, |
| --- | --- |

—

podpora respektování sociálních, kulturních a duchovních hodnot původních obyvatel a menšin s cílem posílit rovnost a spravedlnost v mnohonárodnostních společnostech v souladu s všeobecnými lidskými právy, na která mají všichni nárok, včetně domorodých obyvatel a osob náležejících k menšinám,

| — | podpora kultury jako perspektivního hospodářského odvětví v souvislosti s růstem a rozvojem. |
| --- | --- |

—

podpora kultury jako perspektivního hospodářského odvětví v souvislosti s růstem a rozvojem.

| ii) | Zaměstnanost a sociální soudržnost:






  — | podpora integrovaného sociálního a hospodářského přístupu, včetně prosazování produktivní zaměstnanosti, slušné práce pro všechny, sociální soudržnosti, rozvoje lidských zdrojů, spravedlnosti, sociálního zabezpečení a sledování otázek spojených se zaměstnaností, jakož i posílení kvality pracovních míst v neformálním sektoru a pracovních sdružení, v souladu se zásadami příslušných úmluv MOP a mezinárodními závazky Společenství v těchto oblastech, |
| --- | --- | --- |

ii)

Zaměstnanost a sociální soudržnost:

—

podpora integrovaného sociálního a hospodářského přístupu, včetně prosazování produktivní zaměstnanosti, slušné práce pro všechny, sociální soudržnosti, rozvoje lidských zdrojů, spravedlnosti, sociálního zabezpečení a sledování otázek spojených se zaměstnaností, jakož i posílení kvality pracovních míst v neformálním sektoru a pracovních sdružení, v souladu se zásadami příslušných úmluv MOP a mezinárodními závazky Společenství v těchto oblastech,

| — | podpora programu „slušná práce pro všechny“ jako obecného cíle, mimo jiné prostřednictvím celosvětových iniciativ a iniciativ více zemí pro provádění dohodnutých základních pracovních norem MOP, posuzování dopadu obchodu na slušnou práci, udržitelných a vhodných mechanismů spravedlivého financování, efektivního fungování a širšího pokrytí systémů sociální ochrany, |
| --- | --- |

—

podpora programu „slušná práce pro všechny“ jako obecného cíle, mimo jiné prostřednictvím celosvětových iniciativ a iniciativ více zemí pro provádění dohodnutých základních pracovních norem MOP, posuzování dopadu obchodu na slušnou práci, udržitelných a vhodných mechanismů spravedlivého financování, efektivního fungování a širšího pokrytí systémů sociální ochrany,

| — | podpora iniciativ pro prosazování lepších pracovních podmínek, jakož i pro přizpůsobování liberalizaci obchodu, včetně rozměru zaměstnanosti v politikách rozvoje, s cílem pomoci šířit evropské sociální hodnoty, |
| --- | --- |

—

podpora iniciativ pro prosazování lepších pracovních podmínek, jakož i pro přizpůsobování liberalizaci obchodu, včetně rozměru zaměstnanosti v politikách rozvoje, s cílem pomoci šířit evropské sociální hodnoty,

| — | pomoc při podpoře pozitivního sociálního rozměru globalizace a zkušeností EU. |
| --- | --- |

—

pomoc při podpoře pozitivního sociálního rozměru globalizace a zkušeností EU.

| iii) | Mládež a děti:






  — | boj proti všem formám dětské práce, obchodování s dětmi a násilí páchaného na dětech a podpora politik zohledňujících zvláštní zranitelnost a potenciál mládeže a dětí, ochrana jejich práv a zájmů, vzdělávání, zdraví a životních podmínek, počínaje jejich zapojením a posílením jejich postavení, |
| --- | --- | --- |

iii)

Mládež a děti:

—

boj proti všem formám dětské práce, obchodování s dětmi a násilí páchaného na dětech a podpora politik zohledňujících zvláštní zranitelnost a potenciál mládeže a dětí, ochrana jejich práv a zájmů, vzdělávání, zdraví a životních podmínek, počínaje jejich zapojením a posílením jejich postavení,

| — | zvýšení pozornosti, kterou rozvojové země věnují rozvoji politik zaměřených na mládež a děti, a zlepšení schopností rozvojových zemí v této oblasti, |
| --- | --- |

—

zvýšení pozornosti, kterou rozvojové země věnují rozvoji politik zaměřených na mládež a děti, a zlepšení schopností rozvojových zemí v této oblasti,

| — | prosazování konkrétních strategií a intervencí k řešení zvláštních problémů a výzev, které se dotýkají mládeže a dětí, s přihlédnutím k jejich nejlepším zájmům ve všech důležitých opatřeních. Měla by být zajištěna účast dětí a mládeže, |
| --- | --- |

—

prosazování konkrétních strategií a intervencí k řešení zvláštních problémů a výzev, které se dotýkají mládeže a dětí, s přihlédnutím k jejich nejlepším zájmům ve všech důležitých opatřeních. Měla by být zajištěna účast dětí a mládeže,

| — | využití postavení Společenství jako hlavního dárce oficiální rozvojové pomoci v rámci mezinárodních institucí k naléhání na mnohostranné dárce, aby vyvíjeli tlak v souvislost s formulováním politik zaměřených na odstranění nejhorších forem dětské práce, zejména nebezpečné práce, s cílem podpořit skutečné odstranění všech forem dětské práce, boj proti obchodování s dětmi a násilí páchanému na dětech a podpora úlohy dětí a mládeže jako aktivních účastníků rozvoje. |
| --- | --- |

—

využití postavení Společenství jako hlavního dárce oficiální rozvojové pomoci v rámci mezinárodních institucí k naléhání na mnohostranné dárce, aby vyvíjeli tlak v souvislost s formulováním politik zaměřených na odstranění nejhorších forem dětské práce, zejména nebezpečné práce, s cílem podpořit skutečné odstranění všech forem dětské práce, boj proti obchodování s dětmi a násilí páchanému na dětech a podpora úlohy dětí a mládeže jako aktivních účastníků rozvoje.

Článek 13

Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů, včetně energie

1.   Cílem tematického programu pro životního prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů, včetně vodních zdrojů, a energie je začlenit požadavky na ochranu životního prostředí do rozvojové politiky Společenství a do dalších vnějších politik a pomoci prosazovat politiky Společenství v oblasti životního prostředí a energetiky mimo jeho území ve společném zájmu Společenství a partnerských zemí a regionů.

2.   K dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 a v souladu s článkem 11 zahrnuje program tyto oblasti činnosti:

| a) | pomoc rozvojovým zemím dosáhnout rozvojového cíle tisíciletí v oblasti udržitelného životního prostředí pomocí budování kapacit pro začleňování problematiky životního prostředí v rozvojových zemích, podporou činitelů občanské společnosti, místních orgánů a poradních fór, sledováním a hodnocením stavu životního prostředí, rozvojem inovačních přístupů a partnerství za účelem sdílení zkušeností a posílení spolupráce v těchto oblastech s klíčovými zeměmi; |
| --- | --- |

a)

pomoc rozvojovým zemím dosáhnout rozvojového cíle tisíciletí v oblasti udržitelného životního prostředí pomocí budování kapacit pro začleňování problematiky životního prostředí v rozvojových zemích, podporou činitelů občanské společnosti, místních orgánů a poradních fór, sledováním a hodnocením stavu životního prostředí, rozvojem inovačních přístupů a partnerství za účelem sdílení zkušeností a posílení spolupráce v těchto oblastech s klíčovými zeměmi;

| b) | prosazování provádění iniciativ Společenství a závazků přijatých na mezinárodní a regionální úrovni nebo iniciativ a závazků přeshraniční povahy ve prospěch udržitelného rozvoje, včetně činností řešících současné i budoucí otázky týkající se změny klimatu, biologické rozmanitosti, desertifikace, lesů, zhoršování kvality půdy, rybolovných a mořských zdrojů, dodržování norem v oblasti životního prostředí (u výrobků a výrobních postupů), řádného nakládání s chemickými látkami a odpady, boje proti znečišťování ovzduší, udržitelné výroby a spotřeby a migrace související s životním prostředím. To zahrnuje rovněž podporu pro dobrou správu lesů a boj proti nedovolené těžbě dřeva, zejména prostřednictvím prosazování práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví, a inovativní činnosti pro zachování a udržitelné řízení lesů s aktivní účastí místních společenství a obyvatelstva závislého na lesích.
  Pokud jde o vodu, zaměří se tematický program na vytvoření rámce pro dlouhodobou ochranu vodních zdrojů a na podporu udržitelného využívání vodních zdrojů, a to prostřednictvím podpory koordinace politik; |
| --- | --- |

b)

prosazování provádění iniciativ Společenství a závazků přijatých na mezinárodní a regionální úrovni nebo iniciativ a závazků přeshraniční povahy ve prospěch udržitelného rozvoje, včetně činností řešících současné i budoucí otázky týkající se změny klimatu, biologické rozmanitosti, desertifikace, lesů, zhoršování kvality půdy, rybolovných a mořských zdrojů, dodržování norem v oblasti životního prostředí (u výrobků a výrobních postupů), řádného nakládání s chemickými látkami a odpady, boje proti znečišťování ovzduší, udržitelné výroby a spotřeby a migrace související s životním prostředím. To zahrnuje rovněž podporu pro dobrou správu lesů a boj proti nedovolené těžbě dřeva, zejména prostřednictvím prosazování práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví, a inovativní činnosti pro zachování a udržitelné řízení lesů s aktivní účastí místních společenství a obyvatelstva závislého na lesích.

Pokud jde o vodu, zaměří se tematický program na vytvoření rámce pro dlouhodobou ochranu vodních zdrojů a na podporu udržitelného využívání vodních zdrojů, a to prostřednictvím podpory koordinace politik;

| c) | lepší začlenění cílů v oblasti životního prostředí prostřednictvím podpory metodické práce, posilování odborných znalostí, jež by měly být k dispozici pro strategickou činnost, činnost směřující k integraci a inovativní činnosti Společenství v oblasti životního prostředí a prosazování soudržnosti; |
| --- | --- |

c)

lepší začlenění cílů v oblasti životního prostředí prostřednictvím podpory metodické práce, posilování odborných znalostí, jež by měly být k dispozici pro strategickou činnost, činnost směřující k integraci a inovativní činnosti Společenství v oblasti životního prostředí a prosazování soudržnosti;

| d) | posílení správy životního prostředí a podpora rozvoje mezinárodní politiky prostřednictvím úsilí o soudržnost mezi otázkami životního prostředí a ostatními pilíři mezinárodní správy pro udržitelný rozvoj a pomoci při sledování a hodnocení životního prostředí na regionální a mezinárodní úrovni, poskytování dodatečné podpory sekretariátům mnohostranných dohod o životním prostředí, prosazování účinných opatření zaměřených na dodržování a vymáhání mnohostranných dohod o životním prostředí, včetně budování kapacit, prostřednictvím podpory mezinárodních organizací a procesů, podpory občanské společnosti a skupin odborníků zaměřených na danou politiku a zvýšením účinnosti mezinárodních jednání; |
| --- | --- |

d)

posílení správy životního prostředí a podpora rozvoje mezinárodní politiky prostřednictvím úsilí o soudržnost mezi otázkami životního prostředí a ostatními pilíři mezinárodní správy pro udržitelný rozvoj a pomoci při sledování a hodnocení životního prostředí na regionální a mezinárodní úrovni, poskytování dodatečné podpory sekretariátům mnohostranných dohod o životním prostředí, prosazování účinných opatření zaměřených na dodržování a vymáhání mnohostranných dohod o životním prostředí, včetně budování kapacit, prostřednictvím podpory mezinárodních organizací a procesů, podpory občanské společnosti a skupin odborníků zaměřených na danou politiku a zvýšením účinnosti mezinárodních jednání;

| e) | podpora udržitelných energetických alternativ v partnerských zemích a regionech prostřednictvím začlenění udržitelné energetiky do plánů a strategií rozvoje, rozvojem institucionální podpory a technické pomoci, vytvořením příznivého právního a politického rámce s cílem přilákat nové podniky a investory do odvětví obnovitelných zdrojů energie, posílením role energetiky jako prostředku tvorby příjmů pro chudé, podporou inovačních přístupů k financování a podporou regionální spolupráce mezi vládami, nevládními organizacemi a soukromým sektorem ve výše uvedených oblastech. Strategická opatření Společenství podnítí zejména využívání obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti a rozvoj vhodného rámce pro právní úpravu oblasti energetiky v dotyčných zemích a regionech a nahrazení zvláštně nešetrných zdrojů energie zdroji šetrnějšími. |
| --- | --- |

e)

podpora udržitelných energetických alternativ v partnerských zemích a regionech prostřednictvím začlenění udržitelné energetiky do plánů a strategií rozvoje, rozvojem institucionální podpory a technické pomoci, vytvořením příznivého právního a politického rámce s cílem přilákat nové podniky a investory do odvětví obnovitelných zdrojů energie, posílením role energetiky jako prostředku tvorby příjmů pro chudé, podporou inovačních přístupů k financování a podporou regionální spolupráce mezi vládami, nevládními organizacemi a soukromým sektorem ve výše uvedených oblastech. Strategická opatření Společenství podnítí zejména využívání obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti a rozvoj vhodného rámce pro právní úpravu oblasti energetiky v dotyčných zemích a regionech a nahrazení zvláštně nešetrných zdrojů energie zdroji šetrnějšími.

Článek 14

Účast nestátních subjektů a místních orgánů na rozvoji

1.   Cílem tematického programu týkajícího se účasti nestátních subjektů a místních orgánů na rozvoji je spolufinancovat navrhované nebo prováděné iniciativy v oblasti rozvoje organizacemi občanské společnosti a místními orgány ze Společenství a partnerských zemí. Nejméně 85 % finančních zdrojů předpokládaných v rámci tohoto tematického programu se přidělí nestátním subjektům. Program se provádí v souladu s cíli tohoto nařízení a posílit postavení nestátních subjektů a místních orgánů v procesu tvorby politik za účelem

| a) | podpory otevřené společnosti se silným postavením s cílem






  i) | přinést užitek obyvatelstvu mimo dosah běžných služeb a zdrojů, které je vyloučeno z procesů tvorby politik, |
| --- | --- | --- |

a)

podpory otevřené společnosti se silným postavením s cílem

i)

přinést užitek obyvatelstvu mimo dosah běžných služeb a zdrojů, které je vyloučeno z procesů tvorby politik,

| ii) | posílit kapacitu organizací občanské společnosti a místních orgánů v partnerských zemích, aby se mohly podílet na tvorbě a provádění strategií snižování chudoby a udržitelného rozvoje, |
| --- | --- |

ii)

posílit kapacitu organizací občanské společnosti a místních orgánů v partnerských zemích, aby se mohly podílet na tvorbě a provádění strategií snižování chudoby a udržitelného rozvoje,

| iii) | usnadnit spolupůsobení státních a nestátních subjektů v různých souvislostech a podpořit rostoucí úlohu místních orgánů v procesech decentralizace; |
| --- | --- |

iii)

usnadnit spolupůsobení státních a nestátních subjektů v různých souvislostech a podpořit rostoucí úlohu místních orgánů v procesech decentralizace;

| b) | zvýšení informovanosti evropských občanů o otázkách rozvoje a mobilizace aktivní veřejné podpory ve Společenství a v přistupujících zemích pro strategie snižování chudoby a udržitelného rozvoje v partnerských zemích a pro spravedlivější vztahy mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi a posílení úlohy občanské společnosti a místních orgánů pro tyto účely; |
| --- | --- |

b)

zvýšení informovanosti evropských občanů o otázkách rozvoje a mobilizace aktivní veřejné podpory ve Společenství a v přistupujících zemích pro strategie snižování chudoby a udržitelného rozvoje v partnerských zemích a pro spravedlivější vztahy mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi a posílení úlohy občanské společnosti a místních orgánů pro tyto účely;

| c) | dosažení účinnější spolupráce, podpory synergického působení a usnadnění strukturovaného dialogu mezi sítěmi občanské společnosti a sdruženími místních orgánů, v rámci organizací občanské společnosti a s orgány Společenství. |
| --- | --- |

c)

dosažení účinnější spolupráce, podpory synergického působení a usnadnění strukturovaného dialogu mezi sítěmi občanské společnosti a sdruženími místních orgánů, v rámci organizací občanské společnosti a s orgány Společenství.

2.   K dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 a v souladu s článkem 11 zahrnuje program tyto oblasti činnosti:

| a) | intervence v rozvojových zemích a regionech, které






  i) | posilují rozvoj a postupy založené na účasti a zapojení všech činitelů, zejména zranitelných a okrajových skupin obyvatelstva, |
| --- | --- | --- |

a)

intervence v rozvojových zemích a regionech, které

i)

posilují rozvoj a postupy založené na účasti a zapojení všech činitelů, zejména zranitelných a okrajových skupin obyvatelstva,

| ii) | podporují proces rozvoje kapacit u dotyčných činitelů na celostátní, regionální nebo místní úrovni, |
| --- | --- |

ii)

podporují proces rozvoje kapacit u dotyčných činitelů na celostátní, regionální nebo místní úrovni,

| iii) | prosazují proces vzájemného porozumění; |
| --- | --- |

iii)

prosazují proces vzájemného porozumění;

| iv) | umožňují aktivní zapojení občanů do procesu rozvoje a posilování jejich schopnosti jednat; |
| --- | --- |

iv)

umožňují aktivní zapojení občanů do procesu rozvoje a posilování jejich schopnosti jednat;

| b) | zvyšování povědomí veřejnosti o otázkách rozvoje a podpora vzdělávání v zájmu rozvoje ve Společenství a v přistupujících zemích s cílem upevnit místa rozvojové politiky v evropských společnostech, mobilizovat větší veřejnou podporu ve Společenství a přistupujících zemích pro boj proti chudobě a pro spravedlivější vztahy mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi, zvýšit povědomí ve Společenství o otázkách a obtížích, jimž čelí rozvojové země a jejich obyvatelstvo, a prosazovat sociální rozměr globalizace; |
| --- | --- |

b)

zvyšování povědomí veřejnosti o otázkách rozvoje a podpora vzdělávání v zájmu rozvoje ve Společenství a v přistupujících zemích s cílem upevnit místa rozvojové politiky v evropských společnostech, mobilizovat větší veřejnou podporu ve Společenství a přistupujících zemích pro boj proti chudobě a pro spravedlivější vztahy mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi, zvýšit povědomí ve Společenství o otázkách a obtížích, jimž čelí rozvojové země a jejich obyvatelstvo, a prosazovat sociální rozměr globalizace;

| c) | koordinace a komunikace mezi sítěmi občanské společnosti a místních orgánů, v rámci jejich organizací a mezi různými druhy zúčastněných subjektů činných v evropské a celosvětové diskusi o rozvoji. |
| --- | --- |

c)

koordinace a komunikace mezi sítěmi občanské společnosti a místních orgánů, v rámci jejich organizací a mezi různými druhy zúčastněných subjektů činných v evropské a celosvětové diskusi o rozvoji.

3.   Podpora místním orgánům v partnerských zemích je obvykle poskytována v rámci strategických dokumentů pro danou zemi, kromě případů, kdy tyto dokumenty nepředstavují vhodnou podporu, zejména v situacích, jako je obtížné partnerství, nestabilita států a doba po konfliktu.

U podpory poskytované místním orgánům a jejich sdružením se při výpočtu výše spolufinancování Společenství zohlední jejich schopnost přispívat.

Článek 15

Zajišťování potravin

1.   Cílem tematického programu zajišťování potravin je zlepšit zajišťování potravin ve prospěch nejchudších a nejzranitelnějších obyvatel a přispět k dosažení rozvojového cíle tisíciletí, který se týká chudoby a hladu, prostřednictvím souboru opatření, jež zajistí celkovou soudržnost, doplňkovost a kontinuitu intervencí Společenství, mimo jiné pokud jde o přechod od okamžité pomoci k rozvojové.

2.   K dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 a v souladu s článkem 11 zahrnuje program tyto oblasti činnosti:

| a) | přispívání k zajištění mezinárodních veřejných statků, zejména výzkum a technologické inovace zaměřené na chudé a vycházející z potřeb chudých, jakož i rozvoj kapacit, vědeckotechnická spolupráce na osách jih-jih a jih-sever a partnerství; |
| --- | --- |

a)

přispívání k zajištění mezinárodních veřejných statků, zejména výzkum a technologické inovace zaměřené na chudé a vycházející z potřeb chudých, jakož i rozvoj kapacit, vědeckotechnická spolupráce na osách jih-jih a jih-sever a partnerství;

| b) | podpora globálních, kontinentálních a regionálních programů, které zejména






  i) | podporují informační systémy a systémy včasného varování v oblasti zajišťování potravin, |
| --- | --- | --- |

b)

podpora globálních, kontinentálních a regionálních programů, které zejména

i)

podporují informační systémy a systémy včasného varování v oblasti zajišťování potravin,

| ii) | podporují zajišťování potravin ve zvláštních oblastech, jako je zemědělství, včetně vytváření regionálních zemědělských politik a přístupu k půdě, obchod se zemědělskými produkty a řízení přírodních zdrojů, |
| --- | --- |

ii)

podporují zajišťování potravin ve zvláštních oblastech, jako je zemědělství, včetně vytváření regionálních zemědělských politik a přístupu k půdě, obchod se zemědělskými produkty a řízení přírodních zdrojů,

| iii) | podporují, posilují a doplňují krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé strategie partnerských zemí pro zajišťování potravin a snižování chudoby a |
| --- | --- |

iii)

podporují, posilují a doplňují krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé strategie partnerských zemí pro zajišťování potravin a snižování chudoby a

| iv) | podporují vytváření sítí odborníků na danou politiku a nestátních subjektů s cílem prosazovat globální program zajišťování potravin. |
| --- | --- |

iv)

podporují vytváření sítí odborníků na danou politiku a nestátních subjektů s cílem prosazovat globální program zajišťování potravin.

| c) | podpora a prosazování programu zajišťování potravin. Společenství se bude v mezinárodní diskusi i nadále zabývat otázkami zajišťování potravin a bude u partnerů a dárců v oblasti rozvoje prosazovat sladění, soudržnost a vzájemné přizpůsobování politik a způsobů poskytování pomoci. Zejména by měla být v otázkách zajišťování potravin posílena podpora úlohy občanské společnosti; |
| --- | --- |

c)

podpora a prosazování programu zajišťování potravin. Společenství se bude v mezinárodní diskusi i nadále zabývat otázkami zajišťování potravin a bude u partnerů a dárců v oblasti rozvoje prosazovat sladění, soudržnost a vzájemné přizpůsobování politik a způsobů poskytování pomoci. Zejména by měla být v otázkách zajišťování potravin posílena podpora úlohy občanské společnosti;

| d) | řešení nedostatečného zajišťování potravin ve výjimečných situacích, jako je období transformace nebo nestability státu, plnění ústřední úlohy při propojování okamžité pomoci, obnovy a rozvoje. Tento tematický program






  i) | podporuje intervence na ochranu, zachování a obnovu výrobních a sociálních prostředků nezbytných pro zajišťování potravin s cílem umožnit hospodářskou integraci a dlouhodobou obnovu a |
| --- | --- | --- |

d)

řešení nedostatečného zajišťování potravin ve výjimečných situacích, jako je období transformace nebo nestability státu, plnění ústřední úlohy při propojování okamžité pomoci, obnovy a rozvoje. Tento tematický program

i)

podporuje intervence na ochranu, zachování a obnovu výrobních a sociálních prostředků nezbytných pro zajišťování potravin s cílem umožnit hospodářskou integraci a dlouhodobou obnovu a

| ii) | podporuje předcházení krizím a jejich řešení s cílem vyřešit problém zranitelnosti vůči otřesům a posílit odolnost obyvatel; |
| --- | --- |

ii)

podporuje předcházení krizím a jejich řešení s cílem vyřešit problém zranitelnosti vůči otřesům a posílit odolnost obyvatel;

| e) | podpora inovačních politik, strategií a přístupů v oblasti zajišťování potravin a zvyšování potenciálu pro replikaci inovací a jejich šíření v ose jih-jih. Oblasti intervence mohou zahrnovat zemědělství, včetně pozemkové reformy a pozemkové politiky, udržitelné řízení přírodních zdrojů a udržitelný přístup k nim, zajišťování potravin v souvislosti s rozvojem venkova a místním rozvojem, včetně infrastruktury, výživu, demografické otázky a otázky týkající se pracovních sil, migrace, zdraví a vzdělávání. V těchto oblastech se zajistí soulad a doplňkovost s jinými programy Společenství. |
| --- | --- |

e)

podpora inovačních politik, strategií a přístupů v oblasti zajišťování potravin a zvyšování potenciálu pro replikaci inovací a jejich šíření v ose jih-jih. Oblasti intervence mohou zahrnovat zemědělství, včetně pozemkové reformy a pozemkové politiky, udržitelné řízení přírodních zdrojů a udržitelný přístup k nim, zajišťování potravin v souvislosti s rozvojem venkova a místním rozvojem, včetně infrastruktury, výživu, demografické otázky a otázky týkající se pracovních sil, migrace, zdraví a vzdělávání. V těchto oblastech se zajistí soulad a doplňkovost s jinými programy Společenství.

Článek 16

Migrace a azyl

1.   Cílem tematického programu spolupráce se třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu je podporovat třetí země v jejich úsilí o zajištění lepšího řízení migračních toků ve všech jejich rozměrech. Předmětem tematického programu je zejména migrace do Společenství, zohlední se však i významné migrační toky v ose jih-jih.

2.   K dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 a v souladu s článkem 11 zahrnuje program tyto oblasti činnosti:

| a) | posilování vazeb mezi migrací a rozvojem, zejména podporou přínosu diaspor k rozvoji jejich země původu a zvýšením hodnoty návratu migrantů; zmírnění dopadu odlivu mozků a podpora mobility kvalifikovaných migrantů; usnadnění převodů finančních prostředků migrantů do země jejich původu; podpora dobrovolného návratu a zpětného začlenění migrantů a budování kapacit pro řízení migrace; podpora úsilí o budování kapacit na pomoc zemím při vytváření migračních politik příznivých pro rozvoj; a na podporu jejich schopností řídit společně migrační toky; |
| --- | --- |

a)

posilování vazeb mezi migrací a rozvojem, zejména podporou přínosu diaspor k rozvoji jejich země původu a zvýšením hodnoty návratu migrantů; zmírnění dopadu odlivu mozků a podpora mobility kvalifikovaných migrantů; usnadnění převodů finančních prostředků migrantů do země jejich původu; podpora dobrovolného návratu a zpětného začlenění migrantů a budování kapacit pro řízení migrace; podpora úsilí o budování kapacit na pomoc zemím při vytváření migračních politik příznivých pro rozvoj; a na podporu jejich schopností řídit společně migrační toky;

| b) | podpora dobře řízené migrace pracovních sil, zejména šířením informací o legální migraci a podmínkách vstupu a pobytu na území členských států Společenství; šíření informací o možnostech a potřebách v oblasti migrace pracovních sil v členských státech a o kvalifikaci potenciálních migrantů ze třetích zemí; podpora odborné přípravy potenciálních legálních migrantů před odjezdem; a podpora vymezení a provádění právních rámců pro migrující pracovníky ve třetích zemích; |
| --- | --- |

b)

podpora dobře řízené migrace pracovních sil, zejména šířením informací o legální migraci a podmínkách vstupu a pobytu na území členských států Společenství; šíření informací o možnostech a potřebách v oblasti migrace pracovních sil v členských státech a o kvalifikaci potenciálních migrantů ze třetích zemí; podpora odborné přípravy potenciálních legálních migrantů před odjezdem; a podpora vymezení a provádění právních rámců pro migrující pracovníky ve třetích zemích;

| c) | boj proti nedovolenému přistěhovalectví a usnadnění zpětného přebírání nelegálních přistěhovalců, rovněž mezi třetími zeměmi, a zejména boj proti převaděčství a obchodování s lidmi; odrazování od nedovoleného přistěhovalectví a zvyšování povědomí o souvisejících rizicích; zvýšení kapacit v oblastech správy hranic, správy pasů a víz, včetně bezpečnosti dokladů, zavedení biometrických údajů a odhalování padělaných dokladů; účinné provádění dohod o zpětném přebírání uzavřených se Společenstvím a závazků vyplývajících z mezinárodních dohod; a pomoc třetím zemím při řízení nedovoleného přistěhovalectví a koordinaci jejich politik; |
| --- | --- |

c)

boj proti nedovolenému přistěhovalectví a usnadnění zpětného přebírání nelegálních přistěhovalců, rovněž mezi třetími zeměmi, a zejména boj proti převaděčství a obchodování s lidmi; odrazování od nedovoleného přistěhovalectví a zvyšování povědomí o souvisejících rizicích; zvýšení kapacit v oblastech správy hranic, správy pasů a víz, včetně bezpečnosti dokladů, zavedení biometrických údajů a odhalování padělaných dokladů; účinné provádění dohod o zpětném přebírání uzavřených se Společenstvím a závazků vyplývajících z mezinárodních dohod; a pomoc třetím zemím při řízení nedovoleného přistěhovalectví a koordinaci jejich politik;

| d) | ochrana migrantů, včetně nejzranitelnějších skupin, jako jsou ženy a děti, před vykořisťováním a vyloučením pomocí opatření, jako je vypracování právních předpisů třetích zemí v oblasti migrace; podpora začlenění a nediskriminace, jakož i opatření na ochranu migrantů před rasismem a xenofobií; předcházení převaděčství a obchodu s lidmi a jakékoli formě otroctví a boj proti nim; |
| --- | --- |

d)

ochrana migrantů, včetně nejzranitelnějších skupin, jako jsou ženy a děti, před vykořisťováním a vyloučením pomocí opatření, jako je vypracování právních předpisů třetích zemí v oblasti migrace; podpora začlenění a nediskriminace, jakož i opatření na ochranu migrantů před rasismem a xenofobií; předcházení převaděčství a obchodu s lidmi a jakékoli formě otroctví a boj proti nim;

| e) | podpora azylu a mezinárodní ochrany, mimo jiné prostřednictvím regionálních programů na ochranu, zejména posílením institucionálních kapacit; podpora registrace žadatelů o azyl a uprchlíků; podpora mezinárodních standardů a nástrojů na ochranu uprchlíků; podpora zlepšení podmínek pro přijímání a místní integraci a práce směřující k trvalým řešením. |
| --- | --- |

e)

podpora azylu a mezinárodní ochrany, mimo jiné prostřednictvím regionálních programů na ochranu, zejména posílením institucionálních kapacit; podpora registrace žadatelů o azyl a uprchlíků; podpora mezinárodních standardů a nástrojů na ochranu uprchlíků; podpora zlepšení podmínek pro přijímání a místní integraci a práce směřující k trvalým řešením.

Článek 17

Země AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru

1.   Země AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru a jež jsou uvedeny v příloze III a dotčeny reformou Společenství v odvětví cukru, mohou využít program doprovodných opatření. Pomoc Společenství poskytovaná těmto zemím je zaměřena na podporu jejich procesu přizpůsobování, neboť v důsledku reformy společné organizace trhu s cukrem čelí na tomto trhu nové situaci. Pomoc Společenství zohlední strategie přizpůsobování jednotlivých zemí a věnuje zvláštní pozornost těmto oblastem spolupráce:

| a) | zvyšování konkurenceschopnosti odvětví cukru a cukrové třtiny tam, kde jde o udržitelný proces, s ohledem na situaci jednotlivých účastníků řetězce; |
| --- | --- |

a)

zvyšování konkurenceschopnosti odvětví cukru a cukrové třtiny tam, kde jde o udržitelný proces, s ohledem na situaci jednotlivých účastníků řetězce;

| b) | podpora hospodářské diverzifikace oblastí závislých na cukru; |
| --- | --- |

b)

podpora hospodářské diverzifikace oblastí závislých na cukru;

| c) | řešení širších dopadů procesu přizpůsobování, které se mohou týkat mimo jiné zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí, odvětví energetiky, výzkumu a inovací a makroekonomické stability. |
| --- | --- |

c)

řešení širších dopadů procesu přizpůsobování, které se mohou týkat mimo jiné zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí, odvětví energetiky, výzkumu a inovací a makroekonomické stability.

2.   V rámci částky uvedené v příloze IV stanoví Komise maximální částku, jež bude jednotlivým zemím, jež jsou signatáři protokolu o cukru, k dispozici pro financování opatření uvedených v odstavci 1, a to na základě potřeb jednotlivých zemí, především v souvislosti s dopadem reformy odvětví cukru na dotyčnou zemi a s významem odvětví cukru pro její hospodářství. Posuzování kritérií pro přidělení částky vychází z údajů za hospodářské roky před rokem 2004.

Komise postupem podle čl. 35 odst. 2 stanoví další pokyny týkající se rozdělení celkové částky mezi příjemce.

HLAVA III

PLÁNOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ

Článek 18

Obecný rámec plánování a přidělování finančních prostředků

1.   U zeměpisných programů Komise v souladu s článkem 19 vypracuje pro každou partnerskou zemi nebo region strategický dokument a víceletý orientační program a v souladu s článkem 22 přijme pro každou partnerskou zemi nebo region roční akční program.

U tematických programů Komise v souladu s článkem 20 vypracuje tematické strategické dokumenty a v souladu s článkem 22 přijme akční programy.

Ve výjimečných případech může mít podpora Společenství v souladu s článkem 23 také formu zvláštních opatření nestanovených ve strategických dokumentech a víceletých orientačních programech.

2.   Komise rozhodne o víceletém orientačním přidělení finančních prostředků v rámci každého zeměpisného programu za použití standardních, objektivních a průhledných kritérií pro přidělování finančních zdrojů na základě potřeb a výkonnosti dané partnerské země nebo regionu, přičemž vedle zvláštní povahy jednotlivých programů přihlédne ke konkrétním obtížím, kterým čelí země nebo regiony během krize nebo konfliktu nebo země či regiony s častým výskytem přírodních katastrof.

Kritéria týkající se potřeb zahrnují počet obyvatel, příjem na obyvatele a míru chudoby, rozdělení příjmů a úroveň sociálního rozvoje. Kritéria týkající se výkonnosti zahrnují politický, hospodářský a sociální pokrok, pokrok v oblasti řádné správy věcí veřejných a účinného využívání pomoci, a zejména způsob, jakým země využívá omezených zdrojů pro rozvoj, a zda přednostně vychází ze svých vlastních zdrojů.

3.   Pro účely posílení spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony EU a sousedními partnerskými zeměmi a regiony může Komise vyčlenit zvláštní finanční příděl.

Článek 19

Zeměpisné strategické dokumenty a víceleté orientační programy

1.   Při přípravě a provádění strategických dokumentů se uplatňují zásady efektivnosti pomoci: zásada vlastní odpovědnosti, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení se systémům přijímající země nebo regionu a zaměření na výsledky, jak stanoví čl. 3 odst. 5 až 8.

2.   Strategické dokumenty se vztahují nejdéle na období platnosti tohoto nařízení a jejich cílem je poskytnout soudržný rámec spolupráce mezi Společenstvím a danou partnerskou zemí či regionem, v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politickými požadavky tohoto nařízení a s přílohou IV. Víceleté orientační programy vycházejí ze strategických dokumentů.

Strategické dokumenty jsou přezkoumávány v polovině období nebo podle potřeby ad hoc, případně v souladu se zásadami a postupy stanovenými v dohodách o partnerství a spolupráci uzavřených s danými partnerskými zeměmi a regiony.

3.   Strategické dokumenty se vypracovávají zpravidla na základě dialogu s danou partnerskou zemí nebo regionem za účasti občanské společnosti a regionálních a místních orgánů, aby se zajistilo, že daná země nebo region přijme dostatečnou odpovědnost za proces rozvoje, a podpořily se rozvojové strategie dané země, zejména strategie zaměřené na snižování chudoby.

4.   Víceleté orientační programy se vypracovávají na základě strategických dokumentů pro každou partnerskou zemi nebo region. Je-li to možné, jsou předmětem dohody s danou zemí nebo regionem.

Víceleté orientační programy stanoví prioritní oblasti zvolené pro financování Společenstvím, konkrétní cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonu.

V těchto programech se rovněž uvedou orientační finanční příděly, jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti; mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Tyto příděly jsou v souladu s orientačními příděly uvedenými v příloze IV.

Programy se v případě potřeby upravují s ohledem na přezkum strategických dokumentů v polovině období nebo ad hoc.

Víceleté orientační finanční příděly mohou být na základě přezkumů zvýšeny nebo sníženy, zejména s ohledem na zvláštní potřeby, například v obdobích po krizi nebo v případech výjimečné či nedostatečné výkonnosti.

5.   Za okolností, jako jsou krize, období po konfliktu nebo ohrožení demokracie, právního státu, lidských práv nebo základních svobod, se u dané země nebo regionu může použít zvláštní nouzový postup k provedení přezkumu strategie spolupráce ad hoc. Tyto přezkumy mohou navrhnout strategii pro danou zemi či region s cílem podpořit přechod k dlouhodobé spolupráci a rozvoji.

6.   V souladu s čl. 2 odst. 6 zajistí strategie soudržnost opatření přijatých podle tohoto nařízení s opatřeními způsobilými pro financování podle jiných nástrojů Společenství, zejména podle nařízení (ES) č. [...] a nařízení (ES) č. 1257/96, a zamezí zdvojení těchto opatření. Pokud jsou partnerské země či skupiny partnerských zemí přímo postiženy či dotčeny krizí nebo situací po krizi, klade se ve víceletých orientačních programech zvláštní důraz na posílení koordinace mezi okamžitou pomocí, obnovou a rozvojem, s cílem podpořit přechod daných zemí od mimořádné události do fáze rozvoje; u zemí a regionů pravidelně vystavovaných přírodním katastrofám se v programech klade důraz na připravenost na katastrofy a jejich předcházení a na řízení důsledků těchto katastrof.

7.   Za účelem podpory regionální spolupráce může Komise při přijímání ročních akčních programů podle článku 22 nebo zvláštních opatření podle článku 23 rozhodnout u opatření v oblasti spolupráce podle této kapitoly, že projekty nebo programy regionální nebo přeshraniční povahy prováděné se zeměmi uvedenými v příloze V jsou způsobilé, a to v souladu s čl. 2 odst. 4 prvním pododstavcem. Tato možnost může být stanovena ve strategických dokumentech a víceletých orientačních programech podle tohoto článku a článku 20.

8.   V počáteční fázi programování konzultují Komise a členské státy sebe navzájem a jiné dárce a činitele v oblasti rozvoje, včetně zástupců občanské společnosti a regionálních a místních orgánů, aby posílily doplňkovost svých činností v oblasti spolupráce.

Článek 20

Strategické dokumenty pro tematické programy

1.   Tematické strategické dokumenty se vztahují nejdéle na období platnosti tohoto nařízení. Stanoví strategii Společenství pro dané téma a priority Společenství a uvádějí situaci na mezinárodní úrovni a činnosti hlavních partnerů. Jsou v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a zásadami a politickými požadavky tohoto nařízení a s přílohou IV.

Tematické strategické dokumenty stanoví prioritní oblasti zvolené pro financování Společenstvím, konkrétní cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonu.

V tematických strategických dokumentech se rovněž uvádějí orientační finanční příděly, jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti; mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí.

Strategické dokumenty jsou přezkoumávány v polovině období nebo v případě potřeby ad hoc.

2.   V počáteční fázi programování Komise a členské státy konzultují sebe navzájem a jiné dárce a činitele v oblasti rozvoje, včetně zástupců občanské společnosti a místních orgánů, aby posílily doplňkovost svých činností v oblasti spolupráce.

3.   Stanoví se zdroje a priority intervencí pro účast na globálních iniciativách.

Článek 21

Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programů

Strategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článku 17 přijímá Komise postupem podle čl. 35 odst. 2.

HLAVA IV

PROVÁDĚNÍ

Článek 22

Přijímání ročních akčních programů

1.   Komise přijímá roční akční programy vytvořené na základě strategických dokumentů a víceletých orientačních programů uvedených v článcích 19 a 20.

Ve výjimečných případech, například pokud akční program dosud nebyl přijat, může Komise na základě strategických dokumentů a víceletých orientačních programů uvedených v článcích 19 a 20 za stejných pravidel a stejnými postupy, které se používají pro akční programy, přijmout opatření, která v ročním akčním programu nejsou stanovena.

2.   Roční akční programy blíže určují sledované cíle, oblasti pomoci, očekávané výsledky, řídicí postupy a celkovou plánovanou částku financování. Obsahují popis operací, které mají být financovány, údaje o částkách přidělených pro každou operaci a orientační harmonogram provádění. Cíle musí být měřitelné a musí mít časově ohraničená kritéria plnění.

3.   Komise přijímá roční akční programy postupem podle čl. 35 odst. 2.

4.   Vhodné prověření z hlediska životního prostředí se provádí na úrovni projektu, včetně hodnocení vlivu na životní prostředí pro projekty citlivé z hlediska životního prostředí, zejména v případě významných nových infrastruktur. Strategické posuzování vlivů na životní prostředí se případně použije při provádění odvětvových programů. Zajistí se zapojení zúčastněných osob do hodnocení a posuzování vlivů na životní prostředí a přístup veřejnosti k výsledkům.

Článek 23

Přijímání zvláštních opatření, která nejsou stanovena ve strategických dokumentech ani ve víceletých orientačních programech

1.   V případě neočekávané a náležitě odůvodněné potřeby nebo okolností souvisejících s přírodními katastrofami, občanskými nepokoji nebo krizemi, které nemohou být financovány podle nařízení č. [...] ani nařízení (ES) č. 1257/96, přijímá Komise zvláštní opatření, která nejsou stanovena ve strategických dokumentech ani víceletých orientačních programech (dále jen „zvláštní opatření“).

Zvláštní opatření mohou být také použita k financování opatření usnadňujících přechod od mimořádné pomoci k dlouhodobým rozvojovým činnostem, včetně činností, jejichž cílem je zajištění lepší připravenosti obyvatelstva na zvládání opakujících se krizí.

2.   Zvláštní opatření blíže určují sledované cíle, oblasti pomoci, očekávané výsledky, řídicí postupy a celkovou částku financování. Obsahují popis operací, které mají být financovány, údaje o částkách přidělených pro každou operaci a orientační harmonogram provádění. Zahrnují definici typu ukazatelů výkonu, které je při provádění zvláštních opatření třeba sledovat.

3.   Pokud náklady na taková opatření přesahují částku 10 000 000 EUR, přijímá je Komise řídicím postupem podle čl. 35 odst. 2. Zvláštní opatření, jejichž hodnota nepřesahuje částku 10 000 000 EUR zasílá Komise pro informaci členským státům a Evropskému parlamentu do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí.

4.   Postup uvedený v čl. 35 odst. 2 se nemusí použít pro změny zvláštních opatření, jakými jsou například ty, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, mění přidělení položek v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise. Veškeré tyto technické úpravy se do jednoho měsíce sdělují Evropskému parlamentu a členským státům.

Článek 24

Způsobilost

1.   Aniž je dotčen článek 31, mohou financování podle tohoto nařízení za účelem provádění ročních akčních programů podle článku 22 nebo zvláštních opatření podle článku 23 obdržet mimo jiné

| a) | partnerské země a regiony a jejich instituce; |
| --- | --- |

a)

partnerské země a regiony a jejich instituce;

| b) | decentralizované subjekty v partnerských zemích, například obce, okresy, kraje a regiony; |
| --- | --- |

b)

decentralizované subjekty v partnerských zemích, například obce, okresy, kraje a regiony;

| c) | společné subjekty zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Společenstvím; |
| --- | --- |

c)

společné subjekty zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Společenstvím;

| d) | mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, útvarů, služeb a misí OSN, mezinárodních a regionálních finančních institucí a rozvojových bank, pokud přispívají k plnění cílů tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, útvarů, služeb a misí OSN, mezinárodních a regionálních finančních institucí a rozvojových bank, pokud přispívají k plnění cílů tohoto nařízení;

| e) | orgány a instituce Společenství, avšak pouze pro účely provádění podpůrných opatření uvedených v článku 26; |
| --- | --- |

e)

orgány a instituce Společenství, avšak pouze pro účely provádění podpůrných opatření uvedených v článku 26;

| f) | agentury Evropské unie; |
| --- | --- |

f)

agentury Evropské unie;

| g) | tyto subjekty a orgány členských států, partnerských zemí a regionů a jakýchkoliv jiných třetích zemí, které splňují pravidla přístupu k vnější pomoci Společenství podle článku 31, pokud přispívají k plnění cílů tohoto nařízení:






  i) | veřejné a polostátní subjekty, místní orgány a jejich seskupení nebo sdružení jejich zástupců; |
| --- | --- | --- |

g)

tyto subjekty a orgány členských států, partnerských zemí a regionů a jakýchkoliv jiných třetích zemí, které splňují pravidla přístupu k vnější pomoci Společenství podle článku 31, pokud přispívají k plnění cílů tohoto nařízení:

i)

veřejné a polostátní subjekty, místní orgány a jejich seskupení nebo sdružení jejich zástupců;

| ii) | společnosti, firmy a jiné soukromé organizace a podniky; |
| --- | --- |

ii)

společnosti, firmy a jiné soukromé organizace a podniky;

| iii) | finanční instituce, které poskytují, podporují a financují soukromé investice v partnerských zemích a regionech; |
| --- | --- |

iii)

finanční instituce, které poskytují, podporují a financují soukromé investice v partnerských zemích a regionech;

| iv) | nestátní subjekty definované v odstavci 2; |
| --- | --- |

iv)

nestátní subjekty definované v odstavci 2;

| v) | fyzické osoby. |
| --- | --- |

v)

fyzické osoby.

2.   Nestátními, neziskovými subjekty způsobilými pro finanční podporu podle tohoto nařízení, fungujícími jako nezávislé a odpovědné subjekty, jsou mimo jiné: nevládní organizace, organizace zastupující původní obyvatelstvo, organizace zastupující národnostní nebo etnické menšiny, místní občanská sdružení a sdružení obchodníků, družstva, odbory, organizace zastupující hospodářské a sociální zájmy, organizace bojující proti korupci a podvodům a prosazující řádnou správu věcí veřejných, organizace působící v oblasti občanských práv a organizace bojující proti diskriminaci, místní organizace (včetně sítí) podílející se na decentralizované regionální spolupráci a integraci, organizace spotřebitelů, ženské a mládežnické organizace, vzdělávací, kulturní, výzkumné a vědecké organizace, univerzity, církve a náboženská sdružení a společenství, sdělovací prostředky a jakákoli nevládní sdružení a nezávislé nadace, včetně nezávislých politických nadací, které mohou přispět k dosažení cílů tohoto nařízení.

Článek 25

Druhy financování

1.   Financování Společenstvím může mít tyto podoby:

| a) | projekty a programy; |
| --- | --- |

a)

projekty a programy;

| b) | podpora rozpočtu, pokud je řízení veřejných výdajů dané partnerské země dostatečně průhledné, spolehlivé a efektivní a pokud byly přijaty řádně formulované odvětvové nebo makroekonomické politiky kladně hodnocené hlavními dárci, včetně, pokud je to vhodné, mezinárodních finančních institucí. Komise jednotně použije přístup založený na výsledcích a ukazatelích výkonu, jasně vymezí podmínky a sleduje jejich plnění a podporuje úsilí partnerských zemí rozvinout parlamentní kontrolu a auditorskou kapacitu a zvýšit transparentnost a přístup veřejnosti k informacím. Vyplácení rozpočtové podpory je podmíněno uspokojivým pokrokem směrem k dosažení cílů z hlediska účinků a výsledků; |
| --- | --- |

b)

podpora rozpočtu, pokud je řízení veřejných výdajů dané partnerské země dostatečně průhledné, spolehlivé a efektivní a pokud byly přijaty řádně formulované odvětvové nebo makroekonomické politiky kladně hodnocené hlavními dárci, včetně, pokud je to vhodné, mezinárodních finančních institucí. Komise jednotně použije přístup založený na výsledcích a ukazatelích výkonu, jasně vymezí podmínky a sleduje jejich plnění a podporuje úsilí partnerských zemí rozvinout parlamentní kontrolu a auditorskou kapacitu a zvýšit transparentnost a přístup veřejnosti k informacím. Vyplácení rozpočtové podpory je podmíněno uspokojivým pokrokem směrem k dosažení cílů z hlediska účinků a výsledků;

| c) | podpora určitého odvětví; |
| --- | --- |

c)

podpora určitého odvětví;

| d) | ve výjimečných případech odvětvové a obecné programy na podporu dovozu, které mohou mít podobu






  i) | odvětvových programů pro dovoz v naturáliích, |
| --- | --- | --- |

d)

ve výjimečných případech odvětvové a obecné programy na podporu dovozu, které mohou mít podobu

i)

odvětvových programů pro dovoz v naturáliích,

| ii) | odvětvových programů pro dovoz poskytující cizí měnu k financování dovozu pro dané odvětví nebo |
| --- | --- |

ii)

odvětvových programů pro dovoz poskytující cizí měnu k financování dovozu pro dané odvětví nebo

| iii) | obecných programů pro dovoz poskytující cizí měnu k financování obecného dovozu širokého sortimentu výrobků; |
| --- | --- |

iii)

obecných programů pro dovoz poskytující cizí měnu k financování obecného dovozu širokého sortimentu výrobků;

| e) | finanční prostředky zpřístupněné EIB nebo jiným finančním zprostředkovatelům na základě programů Komise s cílem poskytovat půjčky (především na podporu investic do soukromého sektoru a rozvoje soukromého sektoru), rizikový kapitál (ve formě podřízených nebo podmíněných půjček) nebo jiné dočasné menšinové podíly na základním kapitálu podniku, jakož i příspěvky do záručních fondů v souladu s článkem 32, v takovém rozsahu, aby bylo finanční riziko Společenství omezeno na tyto finanční prostředky; |
| --- | --- |

e)

finanční prostředky zpřístupněné EIB nebo jiným finančním zprostředkovatelům na základě programů Komise s cílem poskytovat půjčky (především na podporu investic do soukromého sektoru a rozvoje soukromého sektoru), rizikový kapitál (ve formě podřízených nebo podmíněných půjček) nebo jiné dočasné menšinové podíly na základním kapitálu podniku, jakož i příspěvky do záručních fondů v souladu s článkem 32, v takovém rozsahu, aby bylo finanční riziko Společenství omezeno na tyto finanční prostředky;

| f) | úrokové dotace, zejména u úvěrů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

f)

úrokové dotace, zejména u úvěrů v oblasti životního prostředí;

| g) | snižování zadluženosti v rámci mezinárodně dohodnutých programů snižování zadluženosti; |
| --- | --- |

g)

snižování zadluženosti v rámci mezinárodně dohodnutých programů snižování zadluženosti;

| h) | granty na financování projektů předložených subjekty druhu uvedeného v čl. 24 odst. 1 písm. b), c), d) a f) a písm. g) bodech i) až v); |
| --- | --- |

h)

granty na financování projektů předložených subjekty druhu uvedeného v čl. 24 odst. 1 písm. b), c), d) a f) a písm. g) bodech i) až v);

| i) | granty na financování provozních nákladů subjektů druhu uvedeného v čl. 24 odst. 1 písm. b), c), d) a f) a písm. g) bodech i), iii) a iv); |
| --- | --- |

i)

granty na financování provozních nákladů subjektů druhu uvedeného v čl. 24 odst. 1 písm. b), c), d) a f) a písm. g) bodech i), iii) a iv);

| j) | financování programů partnerství mezi veřejnými institucemi, místními orgány, vnitrostátními veřejnými či soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby v členském státě a subjekty partnerské země nebo regionu; |
| --- | --- |

j)

financování programů partnerství mezi veřejnými institucemi, místními orgány, vnitrostátními veřejnými či soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby v členském státě a subjekty partnerské země nebo regionu;

| k) | příspěvky do mezinárodních fondů, například spravovaných mezinárodními nebo regionálními organizacemi; |
| --- | --- |

k)

příspěvky do mezinárodních fondů, například spravovaných mezinárodními nebo regionálními organizacemi;

| l) | příspěvky do vnitrostátních fondů zřízených partnerskými zeměmi a regiony za účelem získání společného financování od více dárců nebo příspěvky do fondů zřízených jedním nebo více dárci za účelem společného provádění projektů; |
| --- | --- |

l)

příspěvky do vnitrostátních fondů zřízených partnerskými zeměmi a regiony za účelem získání společného financování od více dárců nebo příspěvky do fondů zřízených jedním nebo více dárci za účelem společného provádění projektů;

| m) | kapitálové investice do mezinárodních finančních institucí a regionálních rozvojových bank; |
| --- | --- |

m)

kapitálové investice do mezinárodních finančních institucí a regionálních rozvojových bank;

| n) | lidské a materiální zdroje nezbytné pro účinnou správu projektů a programů partnerskými zeměmi a regiony a pro účinný dohled nad nimi; |
| --- | --- |

n)

lidské a materiální zdroje nezbytné pro účinnou správu projektů a programů partnerskými zeměmi a regiony a pro účinný dohled nad nimi;

2.   Pomoc poskytnutá Společenstvím nesmí být použita na úhradu daní, cel a poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.

Článek 26

Podpůrná opatření

1.   Financování Společenstvím může krýt výdaje související s přípravou, dozorem sledováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a pro dosažení jeho cílů, například na studie, zasedání, informace, zvyšování informovanosti, odbornou přípravu a publikační činnost, výdaje související s počítačovými sítěmi pro výměnu informací a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc nezbytné pro řízení programu. Kryje také výdaje delegací Komise na poskytování správní podpory nezbytné pro řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.

2.   Tato podpůrná opatření nejsou nutně zahrnuta ve víceletých orientačních programech, a proto mohou být financována mimo oblast působnosti strategických dokumentů a víceletých orientačních programů. Mohou však být financována také v rámci víceletých orientačních programů.

Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých orientačních programech, podle čl. 23 odst. 3 a 4.

Článek 27

Spolufinancování

1.   Opatření mohou spolufinancovat mimo jiné

| a) | členské státy a jejich regionální a místní orgány, a zejména jejich veřejné a polostátní instituce; |
| --- | --- |

a)

členské státy a jejich regionální a místní orgány, a zejména jejich veřejné a polostátní instituce;

| b) | jiné dárcovské země, a zejména jejich veřejné a polostátní instituce; |
| --- | --- |

b)

jiné dárcovské země, a zejména jejich veřejné a polostátní instituce;

| c) | mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, a zejména mezinárodní a regionální finanční instituce; |
| --- | --- |

c)

mezinárodní organizace včetně regionálních organizací, a zejména mezinárodní a regionální finanční instituce;

| d) | společnosti, firmy, jiné soukromé organizace a podniky a jiné nestátní subjekty; |
| --- | --- |

d)

společnosti, firmy, jiné soukromé organizace a podniky a jiné nestátní subjekty;

| e) | partnerské země a regiony, které jsou příjemci finančních prostředků. |
| --- | --- |

e)

partnerské země a regiony, které jsou příjemci finančních prostředků.

2.   V případě souběžného spolufinancování je projekt nebo program rozdělen do více zřetelně odlišitelných dílčích složek, z nichž každou financuje jiný partner, který poskytuje spolufinancování takovým způsobem, že konečné použití finančních prostředků lze vždy identifikovat.

V případě sdíleného spolufinancování sdílejí partneři, kteří zajišťují spolufinancování, celkové náklady na projekt nebo program a zdroje se slučují takovým způsobem, že není možné identifikovat zdroj finančních prostředků pro konkrétní činnost provedenou jako součást projektu nebo programu.

3.   V případě sdíleného spolufinancování může Komise přijmout a spravovat finanční prostředky jménem subjektů uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c) za účelem provádění společných opatření. S takovými finančními prostředky se zachází jako s účelově vázaným příjmem v souladu s článkem 18 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Článek 28

Řídicí postupy

1.   Opatření financovaná podle tohoto nařízení se provádějí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002 a veškerými jeho změnami.

2.   V případě spolufinancování a v jiných řádně odůvodněných případech může Komise svěřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjektům uvedeným v čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

3.   V případě decentralizovaného řízení se může Komise rozhodnout použít postupy pro zadávání zakázek nebo poskytování grantů přijímající partnerské země nebo regionu, poté co ověří, že splňují příslušná kritéria podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, pokud

| — | postupy přijímající partnerské země nebo regionu splňují zásady průhlednosti, proporcionality, rovného zacházení a nediskriminace a předcházejí veškerým střetům zájmů; |
| --- | --- |

—

postupy přijímající partnerské země nebo regionu splňují zásady průhlednosti, proporcionality, rovného zacházení a nediskriminace a předcházejí veškerým střetům zájmů;

| — | přijímající partnerská země nebo region se zaváže pravidelně kontrolovat, zda jsou operace financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie řádně prováděny, přijmout vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě nutnosti zahájit správní nebo soudní řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků. |
| --- | --- |

—

přijímající partnerská země nebo region se zaváže pravidelně kontrolovat, zda jsou operace financované ze souhrnného rozpočtu Evropské unie řádně prováděny, přijmout vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě nutnosti zahájit správní nebo soudní řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků.

Článek 29

Rozpočtové závazky

1.   Rozpočtové závazky se přijímají na základě rozhodnutí přijatých Komisí podle čl. 22 odst. 1, čl. 23 odst. 1 a čl. 26 odst. 1.

2.   Financování Společenstvím může mít mimo jiné jednu z těchto právních forem:

| — | finanční dohody; |
| --- | --- |

—

finanční dohody;

| — | grantové dohody; |
| --- | --- |

—

grantové dohody;

| — | zakázky; |
| --- | --- |

—

zakázky;

| — | pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

—

pracovní smlouvy.

Článek 30

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Společenství, zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, korupci a jakékoli další protiprávní činnosti, podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (17), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (18) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (19).

2.   Dohody výslovně poskytují Komisi a Účetnímu dvoru právo auditu, a to na základě dokladů i na místě, všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství. Dohody také výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě podle nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.

3.   Veškeré smlouvy uzavřené v souvislosti s prováděním pomoci zajistí během provádění smluv i po něm práva Komise a Účetního dvora stanovená v odstavci 2.

Článek 31

Zadávání veřejných zakázek, poskytování grantů, pravidla původu

1.   Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných podle tohoto nařízení je otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky členského státu Společenství, oficiální kandidátské země uznané Evropským společenstvím nebo členského státu Evropského hospodářského prostoru, a všem právnickým osobám, které jsou v některé z uvedených zemí usazeny.

Účast na zadávání veřejných zakázek nebo poskytování grantů financovaných v rámci zeměpisného programu podle článků 5 až 10 je otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky jakékoli rozvojové země způsobilé podle přílohy I, a všem právnickým osobám, které jsou v takové zemi usazeny.

Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných v rámci tematického programu podle článků 11 až 16 a programu uvedeného v článku 17 je kromě fyzických nebo právnických osob způsobilých podle tematického programu nebo programu uvedeného v článku 17 otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky rozvojové země uvedené na seznamu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD a v příloze II, a všem právnickým osobám, které jsou v takové zemi usazeny. Komise zveřejňuje a aktualizuje přílohu II v souladu s pravidelnými revizemi seznamu příjemců pomoci vypracovanými Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a uvědomí o tom Radu.

2.   Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných podle tohoto nařízení je také otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky jiných zemí než zemí uvedených v odstavci 1, a všem právnickým osobám usazeným v těchto zemích, pokud byl sjednán přístup k jejich vnější pomoci na základě vzájemnosti.

Přístup k vnější pomoci na základě vzájemnosti se poskytuje, pokud daná země přiznává za stejných podmínek způsobilost členským státům a dotyčné přijímající zemi.

Přístup k vnější pomoci na základě vzájemnosti se stanoví zvláštním rozhodnutím týkajícím se dané země nebo dané regionální skupiny zemí. Toto rozhodnutí se přijímá postupem podle čl. 35 odst. 2 a platí nejméně po dobu jednoho roku.

Poskytnutí přístupu k vnější pomoci na základě vzájemnosti je založeno na srovnání mezi Společenstvím a jinými dárci a uskutečňuje se na úrovni odvětví podle kategorií vymezených Výborem pro rozvojovou pomoc OECD nebo na úrovni celé země, ať již se jedná o zemi dárcovskou či přijímající. Rozhodnutí o poskytnutí vzájemnosti dárcovské zemi je založeno na průhlednosti, soudržnosti a úměrnosti pomoci poskytované daným dárcem, mimo jiné z kvalitativního a kvantitativního hlediska. Přijímající země jsou v průběhu procesu uvedeného v tomto odstavci konzultovány.

Přístup k vnější pomoci na základě vzájemnosti se v nejméně rozvinutých zemích podle definice Výboru pro rozvojovou pomoc OECD automaticky poskytuje členům Výboru pro rozvojovou pomoc OECD.

3.   Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných podle některého nástroje Společenství je otevřena mezinárodním organizacím.

4.   Výše uvedeným není dotčena účast kategorií organizací způsobilých z důvodu povahy nebo místa s ohledem na cíle činnosti, která má být provedena.

5.   Odborníci mohou být státními příslušníky kterékoli země, aniž jsou dotčeny kvalitativní a finanční požadavky stanovené v pravidlech Společenství pro zadávání zakázek.

6.   Všechny dodávky a materiály zakoupené na základě zakázky financované podle tohoto nařízení musí pocházet ze Společenství nebo ze země způsobilé podle odstavců 1 a 2. Pro účely tohoto nařízení je pojem „původ“ vymezen v příslušných právních předpisech Společenství o pravidlech původu pro celní účely.

7.   Komise může v řádně odůvodněných případech povolit účast fyzickým a právnickým osobám ze zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními zeměmi nebo s jinými třetími zeměmi, jakož i využití dodávek a materiálů jiného původu.

8.   Komise může ve výjimečných, řádně odůvodněných případech povolit účast fyzických osob, které jsou státními příslušníky jiných zemí než zemí uvedených v odstavcích 1 a 2, nebo právnických osob usazených v těchto jiných zemích, anebo nákup dodávek a materiálů jiného původu, než stanoví odstavec 6.

Výjimky lze odůvodnit nedostupností výrobků a služeb na trzích dotyčných zemí, krajní naléhavostí nebo skutečností, že by pravidla způsobilosti v daném případě znemožňovala či nadměrně znesnadňovala uskutečnění projektu, programu nebo akce.

9.   Pokud se financování Společenstvím vztahuje na operaci prováděnou prostřednictvím mezinárodní organizace, je účast na příslušných postupech pro zadávání zakázek otevřena všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle odstavců 1 a 2, jakož i všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle pravidel dané organizace, přičemž se dbá na to, aby bylo všem dárcům zaručeno rovné zacházení. Stejná pravidla se použijí pro dodávky, materiály a odborníky.

Pokud se financování poskytované Společenstvím vztahuje na operaci spolufinancovanou třetí zemí, s výhradou vzájemnosti stanovené v odstavci 2, nebo regionální organizací nebo členským státem, je účast na příslušných postupech pro zadávání zakázek otevřena všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle odstavců 1, 2 a 3 a všem fyzickým a právnickým osobám způsobilým podle pravidel této třetí země, regionální organizace nebo členského státu. Stejná pravidla se použijí pro dodávky, materiály a odborníky.

10.   Pro účely pomoci směřované přímo prostřednictvím nestátních subjektů v rámci tematického programu podle článku 14 se odstavec 1 nepoužije na kritéria způsobilosti pro výběr příjemců grantů.

Příjemci těchto grantů se řídí pravidly stanovenými v tomto článku, pokud provádění pomoci vyžaduje zadávání zakázek.

11.   K urychlení vymýcení chudoby prostřednictvím posilování místních kapacit, trhů a nákupů je brán zvláštní zřetel na zadávání místních a regionálních zakázek v partnerských zemích.

Účastníci řízení, kterým byly zadány zakázky, dodržují mezinárodně dohodnuté základní pracovní normy, například základní pracovní normy MOP, úmluvy o svobodě sdružování a kolektivním vyjednávání, o odstranění nucené a povinné práce, o odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání a o zákazu dětské práce.

Přístup rozvojových zemí k vnější pomoci Společenství se usnadňuje veškerými prostředky technické pomoci, které jsou považovány za vhodné.

Článek 32

Finanční prostředky poskytnuté Evropské investiční bance nebo jiným finančním zprostředkovatelům

1.   Finanční prostředky uvedené v čl. 25 odst. 1 písm. e) spravuje EIB, jiní finanční zprostředkovatelé nebo jakákoli jiná banka nebo organizace, která je schopna je spravovat.

2.   Komise přijímá pro každý jednotlivý případ zvlášť prováděcí pravidla k odstavci 1, která upravují sdílení rizik, odměny pro zprostředkovatele odpovědného za provádění, použití a inkasování zisků z finančních prostředků a finanční uzavření operace.

Článek 33

Hodnocení

1.   Komise pravidelně sleduje a přezkoumává své programy a vyhodnocuje výsledky provádění zeměpisných a tematických politik a programů a odvětvových politik a efektivnost programování, ve vhodných případech prostřednictvím nezávislých externích hodnocení, aby se přesvědčila, zda jsou cíle plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Návrhy Evropského parlamentu a Rady na nezávislá vnější hodnocení budou řádně zohledněny. Zvláštní pozornost je věnována sociálním odvětvím a pokroku dosaženému při plnění rozvojových cílů tisíciletí.

2.   Komise zasílá své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a výboru uvedenému v článku 35. Členské státy mohou požádat o projednání konkrétních hodnocení ve výboru uvedeném v čl. 35 odst. 3. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.

3.   Do fáze hodnocení pomoci Společenství poskytované podle tohoto nařízení zapojí Komise všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních subjektů a místních orgánů.

HLAVA V

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 34

Výroční zpráva

1.   Komise posoudí pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu obsahující informace o provádění, výsledcích a pokud možno o hlavních výsledcích a dopadu pomoci. Tato zpráva se předkládá rovněž Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

2.   Výroční zpráva obsahuje informace vztahující se k předešlému roku týkající se financovaných opatření, výsledků sledování a hodnocení, zapojení důležitých partnerů a plnění rozpočtových závazků a plateb podle jednotlivých zemí, regionů a odvětví spolupráce. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno za použití konkrétních a měřitelných ukazatelů její úlohy při dosahování cílů tohoto nařízení. Zvláštní pozornost je věnována sociálním odvětvím a pokroku dosaženému při plnění rozvojových cílů tisíciletí.

Článek 35

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí je 30 dní.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

4.   Výbor přijme svůj jednací řád.

5.   Jednání výboru o otázkách týkajících se EIB se účastní její pozorovatel.

Článek 36

Účast třetí země, která není způsobilá podle tohoto nařízení

Aniž je dotčen čl. 3 odst. 5, může Komise pro zajištění soudržnosti a účinnosti pomoci Společenství při přijímání akčních programů podle článku 22 nebo zvláštních opatření podle článku 23 rozhodnout, že země, území a regiony způsobilé pro pomoc Společenství podle nařízení (ES) č. 1085/2006 nebo nařízení (ES) č. [...] a v rámci ERF jsou způsobilé pro opatření podle tohoto nařízení, pokud má zeměpisný nebo tematický projekt nebo program, který má být proveden, globální, regionální nebo přeshraniční povahu. Tuto metodu financování je možné stanovit ve strategických dokumentech a víceletých orientačních programech uvedených v článcích 19 a 20. Ustanovení článku 10 týkající se způsobilosti a ustanovení článku 31 týkající se účasti na řízeních o zadávání zakázek a poskytování grantů a pravidel původu se použijí přiměřeně tak, aby byla dotyčným zemím, územím a regionům umožněna účast.

Článek 37

Pozastavení pomoci

Aniž jsou dotčena ustanovení o pozastavení pomoci v dohodách o partnerství a spolupráci uzavřených s partnerskými zeměmi a regiony, může Rada na návrh Komise přijmout kvalifikovanou většinou vhodná opatření v souvislosti s jakoukoli pomocí poskytnutou dané partnerské zemi podle tohoto nařízení, pokud partnerská země nedodrží zásady uvedené v čl. 3 odst. 1 a jednání s partnerskou zemí nevedou k řešení přijatelnému pro obě strany, nebo pokud jsou jednání odmítnuta, anebo ve zvláště naléhavých případech. Tato opatření mohou zahrnovat i částečné nebo úplné pozastavení pomoci.

Článek 38

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení na období 2007-2013 se stanoví na 16 897 000 000 EUR.

2.   Orientační částky přidělené pro každý program uvedený v článcích 5 až 10, 11 až 16 a 17 jsou stanoveny v příloze IV. Tyto částky se stanoví na období 2007-2013.

3.   Roční položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.

4.   Orientační částka ve výši 465 000 000 EUR se zahrnuje do celkové částky pro tematické programy na financování činností ve prospěch zemí, které využívají evropský nástroj sousedství a partnerství.

Článek 39

Zrušovací ustanovení

1.   Zrušují se tato nařízení:

| a) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 ze dne 14. prosince 2005 o přístupu k vnější pomoci Společenství (20), |
| --- | --- |

a)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 ze dne 14. prosince 2005 o přístupu k vnější pomoci Společenství (20),

| b) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 806/2004 ze dne 21. dubna 2004 o podpoře rovnosti žen a mužů v rozvojové spolupráci (21), |
| --- | --- |

b)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 806/2004 ze dne 21. dubna 2004 o podpoře rovnosti žen a mužů v rozvojové spolupráci (21),

| c) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 491/2004 ze dne 10. března 2004 o zavedení programu finanční a technické pomoci třetím zemích v oblastech migrace a azylu (AENEAS) (22), |
| --- | --- |

c)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 491/2004 ze dne 10. března 2004 o zavedení programu finanční a technické pomoci třetím zemích v oblastech migrace a azylu (AENEAS) (22),

| d) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1568/2003 ze dne 15. července 2003 o podpoře boje proti chorobám spojeným s chudobou (HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii) v rozvojových zemích (23), |
| --- | --- |

d)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1568/2003 ze dne 15. července 2003 o podpoře boje proti chorobám spojeným s chudobou (HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii) v rozvojových zemích (23),

| e) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1567/2003 ze dne 15. července 2003 o podpoře politik a opatření, která se týkají reprodukčního a sexuálního zdraví a s ním souvisejících práv v rozvojových zemích (24), |
| --- | --- |

e)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1567/2003 ze dne 15. července 2003 o podpoře politik a opatření, která se týkají reprodukčního a sexuálního zdraví a s ním souvisejících práv v rozvojových zemích (24),

| f) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2130/2001 ze dne 29. října 2001 o akcích na pomoc vykořeněným skupinám obyvatel v rozvojových zemích Asie a Latinské Ameriky (25), |
| --- | --- |

f)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2130/2001 ze dne 29. října 2001 o akcích na pomoc vykořeněným skupinám obyvatel v rozvojových zemích Asie a Latinské Ameriky (25),

| g) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2494/2000 ze dne 7. listopadu 2000 o opatřeních na podporu zachování tropických a jiných lesů v rozvojových zemích a jejich trvale udržitelného obhospodařování (26), |
| --- | --- |

g)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2494/2000 ze dne 7. listopadu 2000 o opatřeních na podporu zachování tropických a jiných lesů v rozvojových zemích a jejich trvale udržitelného obhospodařování (26),

| h) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2493/2000 ze dne 7. listopadu 2000 o opatřeních na podporu plného začlenění rozměru životního prostředí do procesu rozvoje rozvojových zemí (27), |
| --- | --- |

h)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2493/2000 ze dne 7. listopadu 2000 o opatřeních na podporu plného začlenění rozměru životního prostředí do procesu rozvoje rozvojových zemí (27),

| i) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1726/2000 ze dne 29. června 2000 o rozvojové spolupráci s Jihoafrickou republikou (28), |
| --- | --- |

i)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1726/2000 ze dne 29. června 2000 o rozvojové spolupráci s Jihoafrickou republikou (28),

| j) | nařízení Rady (ES) č. 1659/98 ze dne 17. července 1998 o decentralizované spolupráci (29), |
| --- | --- |

j)

nařízení Rady (ES) č. 1659/98 ze dne 17. července 1998 o decentralizované spolupráci (29),

| k) | nařízení Rady (ES) č. 1658/98 ze dne 17. července 1998 o společném financování akcí na pomoc rozvojovým zemím s evropskými nevládními organizacemi (30), |
| --- | --- |

k)

nařízení Rady (ES) č. 1658/98 ze dne 17. července 1998 o společném financování akcí na pomoc rozvojovým zemím s evropskými nevládními organizacemi (30),

| l) | nařízení Rady (ES) č. 1292/96 ze dne 27. června 1996 o politice potravinové pomoci, jejím řízení a zvláštních opatřeních na podporu zajišťování potravin (31), |
| --- | --- |

l)

nařízení Rady (ES) č. 1292/96 ze dne 27. června 1996 o politice potravinové pomoci, jejím řízení a zvláštních opatřeních na podporu zajišťování potravin (31),

| m) | nařízení Rady (EHS) č. 443/92 ze dne 25. února 1992 o finanční a technické pomoci asijským a latinskoamerickým rozvojovým zemím a o hospodářské spolupráci s nimi (32). |
| --- | --- |

m)

nařízení Rady (EHS) č. 443/92 ze dne 25. února 1992 o finanční a technické pomoci asijským a latinskoamerickým rozvojovým zemím a o hospodářské spolupráci s nimi (32).

2.   Zrušená nařízení se i nadále použijí na právní úkony a závazky, kterými se plní rozpočty let před rokem 2007. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 40

Přezkum

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2010 zprávu hodnotící provádění tohoto nařízení v prvních tří letech a v případě potřeby i legislativní návrh jeho nezbytných úprav, včetně orientačních finančních přídělů stanovených v příloze IV.

Článek 41

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 18. května 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 23. října 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne ...

1

(2)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L ...

3

(4)  Úř. věst. L ...

4

(5)  Úř. věst. L ...

5

(6)  Úř. věst. L ...

6

(7)  Úř. věst. L ...

7

(8)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 50, 21.2.2006, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

14

(15)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  Dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 311, 4.12.1999, s. 3).

16

(17)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

19

(20)  Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 1.

20

(21)  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 40.

21

(22)  Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 1.

22

(23)  Úř. věst. L 224, 6.9.2003, s. 7. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2110/2005.

23

(24)  Úř. věst. L 224, 6.9.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2110/2005.

24

(25)  Úř. věst. L 287, 31.10.2001, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2110/2005.

25

(26)  Úř. věst. L 288, 15.11.2000, s. 6. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2110/2005.

26

(27)  Úř. věst. L 288, 15.11.2000, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2110/2005.

27

(28)  Úř. věst. L 198, 4.2.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2110/2005.

28

(29)  Úř. věst. L 213, 30.7.1998, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 625/2004 (Úř. věst. L 99, 3.4.2004, s. 1).

29

(30)  Úř. věst. L 213, 30.7.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2110/2005.

30

(31)  Úř. věst. L 166, 5.7.1996, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1726/2001 (Úř. věst. L 234, 1.9.2001, s. 10).

31

(32)  Úř. věst. L 52, 27.2.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2112/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 23).

32

---

PŘÍLOHA I

ZEMĚ ZPŮSOBILÉ PODLE ČL. 1 ODST. 1

Latinská Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolívie |
| --- | --- |

2.

Bolívie

| 3. | Brazílie |
| --- | --- |

3.

Brazílie

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Kolumbie |
| --- | --- |

5.

Kolumbie

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvádor |
| --- | --- |

8.

Ekvádor

| 9. | Salvador |
| --- | --- |

9.

Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mexiko |
| --- | --- |

12.

Mexiko

| 13. | Nikaragua |
| --- | --- |

13.

Nikaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Asie

| 19. | Afghánistán |
| --- | --- |

19.

Afghánistán

| 20. | Bangladéš |
| --- | --- |

20.

Bangladéš

| 21. | Bhútán |
| --- | --- |

21.

Bhútán

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Čína |
| --- | --- |

23.

Čína

| 24. | Indie |
| --- | --- |

24.

Indie

| 25. | Indonésie |
| --- | --- |

25.

Indonésie

| 26. | Korejská lidově demokratická republika |
| --- | --- |

26.

Korejská lidově demokratická republika

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malajsie |
| --- | --- |

28.

Malajsie

| 29. | Maledivy |
| --- | --- |

29.

Maledivy

| 30. | Mongolsko |
| --- | --- |

30.

Mongolsko

| 31. | Myanmar/Barma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Barma

| 32. | Nepál |
| --- | --- |

32.

Nepál

| 33. | Pákistán |
| --- | --- |

33.

Pákistán

| 34. | Filipíny |
| --- | --- |

34.

Filipíny

| 35. | Srí Lanka |
| --- | --- |

35.

Srí Lanka

| 36. | Thajsko |
| --- | --- |

36.

Thajsko

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Střední Asie

| 38. | Kazachstán |
| --- | --- |

38.

Kazachstán

| 39. | Kyrgyzstán |
| --- | --- |

39.

Kyrgyzstán

| 40. | Tádžikistán |
| --- | --- |

40.

Tádžikistán

| 41. | Turkmenistán |
| --- | --- |

41.

Turkmenistán

| 42. | Uzbekistán |
| --- | --- |

42.

Uzbekistán

Blízký východ

| 43. | Írán |
| --- | --- |

43.

Írán

| 44. | Irák |
| --- | --- |

44.

Irák

| 45. | Omán |
| --- | --- |

45.

Omán

| 46. | Saúdská Arábie |
| --- | --- |

46.

Saúdská Arábie

| 47. | Jemen |
| --- | --- |

47.

Jemen

Jižní Afrika

| 48. | Jihoafrická republika |
| --- | --- |

48.

Jihoafrická republika

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM PŘÍJEMCŮ OFICIÁLNÍ ROZVOJOVÉ POMOCI VYPRACOVANÝ VÝBOREM PRO ROZVOJOVOU POMOC OECD

V platnosti od roku 2006 pro zprávy za roky 2005, 2006 a 2007

| Nejméně rozvinuté země | Další země s nízkými příjmy
  (HND na obyvatele < 825 USD v roce 2004) | Země a území s nižšími středními příjmy
  (HND na obyvatele 826 USD – 3 225 USD v roce 2004) | Země a území s vyššími středními příjmy
  (HND na obyvatele 3 256 USD – 10 065 USD v roce 2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afghánistán
  Angola
  Bangladéš
  Benin
  Bhútán
  Burkina Faso
  Burundi
  Kambodža
  Kapverdy
  Středoafrická republika
  Čad
  Komory
  Konžská demokratická republika
  Džibutsko
  Rovníková Guinea
  Eritrea
  Etiopie
  Gambie
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Haiti
  Kiribati
  Laos
  Lesotho
  Libérie
  Madagaskar
  Malawi
  Maledivy
  Mali
  Mauritánie
  Mosambik
  Myanmar
  Nepál
  Niger
  Rwanda
  Samoa
  Svatý Tomáš a Princův ostrov
  Senegal
  Sierra Leone
  Šalamounovy ostrovy
  Somálsko
  Súdán
  Tanzanie
  Východní Timur
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemen
  Zambie | Kamerun
  Konžská republika
  Pobřeží slonoviny
  Ghana
  Indie
  Keňa
  Korejská lidově demokratická republika
  Kyrgyzstán
  Moldavsko
  Mongolsko
  Nikaragua
  Nigérie
  Pákistán
  Papua-Nová Guinea
  Tádžikistán
  Uzbekistán
  Vietnam
  Zimbabwe | Albánie
  Alžírsko
  Arménie
  Ázerbájdžán
  Bělorusko
  Bolívie
  Bosna a Hercegovina
  Brazílie
  Čína
  Kolumbie
  Kuba
  Dominikánská republika
  Ekvádor
  Egypt
  Salvador
  Fidži
  Gruzie
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indonésie
  Írán
  Irák
  Jamajka
  Jordánsko
  Kazachstán
  Bývalá jugoslávská republika Makedonie
  Republika Marshallovy ostrovy
  Federativní státy Mikronésie
  Maroko
  Namibie
  Niue
  Palestinská území
  Paraguay
  Peru
  Filipíny
  Srbsko a Černá Hora
  Srí Lanka
  Surinam
  Svazijsko
  Sýrie
  Thajsko
  - Tokelau
  Tonga
  Tunisko
  Turkmenistán
  Ukrajina
  - Wallis a Futuna | * Anguilla
  Antigua a Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Chile
  Cookovy ostrovy
  Kostarika
  Chorvatsko
  Dominika
  Gabun
  Grenada
  Libanon
  Libye
  Malajsie
  Mauricius
  - Mayotte
  Mexiko
  - Montserrat
  Nauru
  Omán
  Palau
  Panama
  Saúdská Arábie (1)

  Seychely
  Jihoafrická republika
  - Svatá Helena
  Svatý Kryštof a Nevis
  Svatá Lucie
  Svatý Vincent a Grenadiny
  Trinidad a Tobago
  Turecko
  - Turks a Caicos
  Uruguay
  Venezuela |
| * | Území. |

Nejméně rozvinuté země

Další země s nízkými příjmy

(HND na obyvatele < 825 USD v roce 2004)

Země a území s nižšími středními příjmy

(HND na obyvatele 826 USD – 3 225 USD v roce 2004)

Země a území s vyššími středními příjmy

(HND na obyvatele 3 256 USD – 10 065 USD v roce 2004)

Afghánistán

Angola

Bangladéš

Benin

Bhútán

Burkina Faso

Burundi

Kambodža

Kapverdy

Středoafrická republika

Čad

Komory

Konžská demokratická republika

Džibutsko

Rovníková Guinea

Eritrea

Etiopie

Gambie

Guinea

Guinea-Bissau

Haiti

Kiribati

Laos

Lesotho

Libérie

Madagaskar

Malawi

Maledivy

Mali

Mauritánie

Mosambik

Myanmar

Nepál

Niger

Rwanda

Samoa

Svatý Tomáš a Princův ostrov

Senegal

Sierra Leone

Šalamounovy ostrovy

Somálsko

Súdán

Tanzanie

Východní Timur

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemen

Zambie

Kamerun

Konžská republika

Pobřeží slonoviny

Ghana

Indie

Keňa

Korejská lidově demokratická republika

Kyrgyzstán

Moldavsko

Mongolsko

Nikaragua

Nigérie

Pákistán

Papua-Nová Guinea

Tádžikistán

Uzbekistán

Vietnam

Zimbabwe

Albánie

Alžírsko

Arménie

Ázerbájdžán

Bělorusko

Bolívie

Bosna a Hercegovina

Brazílie

Čína

Kolumbie

Kuba

Dominikánská republika

Ekvádor

Egypt

Salvador

Fidži

Gruzie

Guatemala

Guyana

Honduras

Indonésie

Írán

Irák

Jamajka

Jordánsko

Kazachstán

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

Republika Marshallovy ostrovy

Federativní státy Mikronésie

Maroko

Namibie

Niue

Palestinská území

Paraguay

Peru

Filipíny

Srbsko a Černá Hora

Srí Lanka

Surinam

Svazijsko

Sýrie

Thajsko

- Tokelau

Tonga

Tunisko

Turkmenistán

Ukrajina

- Wallis a Futuna

- Anguilla

Antigua a Barbuda

Argentina

Barbados

Belize

Botswana

Chile

Cookovy ostrovy

Kostarika

Chorvatsko

Dominika

Gabun

Grenada

Libanon

Libye

Malajsie

Mauricius

- Mayotte

Mexiko

- Montserrat

Nauru

Omán

Palau

Panama

Saúdská Arábie (1)

Seychely

Jihoafrická republika

- Svatá Helena

Svatý Kryštof a Nevis

Svatá Lucie

Svatý Vincent a Grenadiny

Trinidad a Tobago

Turecko

- Turks a Caicos

Uruguay

Venezuela

*

Území.

---

(1)  Saúdská Arábie překročila v roce 2004 hranici pro země s vysokými příjmy. V souladu s pravidly, která pro revizi tohoto seznamu vypracoval Výbor pro rozvojovou pomoc OECD, bude ze seznamu vyňata v roce 2008, pokud i v letech 2005 a 2006 bude zemí s vysokými příjmy. Její čisté příjmy v rámci oficiální rozvojové pomoci od členů Výboru pro rozvojovou pomoc OECD byly 9,9 milionů USD v roce 2003 a 9 milionů UDS (předběžně) v roce 2004.

---

PŘÍLOHA III

ZEMĚ AKT, JEŽ JSOU SIGNATÁŘI PROTOKOLU O CUKRU

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Guyana |
| --- | --- |

3.

Guyana

| 4. | Jamajka |
| --- | --- |

4.

Jamajka

| 5. | Svatý Kryštof a Nevis |
| --- | --- |

5.

Svatý Kryštof a Nevis

| 6. | Trinidad a Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad a Tobago

| 7. | Fidži |
| --- | --- |

7.

Fidži

| 8. | Konžská republika |
| --- | --- |

8.

Konžská republika

| 9. | Pobřeží slonoviny |
| --- | --- |

9.

Pobřeží slonoviny

| 10. | Keňa |
| --- | --- |

10.

Keňa

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malawi |
| --- | --- |

12.

Malawi

| 13. | Mauricius |
| --- | --- |

13.

Mauricius

| 14. | Mosambik |
| --- | --- |

14.

Mosambik

| 15. | Svazijsko |
| --- | --- |

15.

Svazijsko

| 16. | Tanzanie |
| --- | --- |

16.

Tanzanie

| 17. | Zambie |
| --- | --- |

17.

Zambie

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

PŘÍLOHA IV

ORIENTAČNÍ FINANČNÍ PŘÍDĚLY PRO OBDOBÍ LET 2007–2013 (V MILIONECH EUR)

| Celkem | 16 897 |
| --- | --- |
| Zeměpisné programy: | 10 057 |
| Latinská Amerika | 2 690 |
| Asie | 5 187 |
| Střední Asie | 719 |
| Blízký východ | 481 |
| Jižní Afrika | 980 |
| Tematické programy: | 5 596 |
| Investice do lidí | 1 060 |
| Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů | 804 |
| Účast nestátních subjektů a místních orgánů na rozvoji | 1 639 |
| Zajišťování potravin | 1 709 |
| Migrace a azyl | 384 |
| Země AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru | 1 244 |

Celkem

16 897

Zeměpisné programy:

10 057

Latinská Amerika

2 690

Asie

5 187

Střední Asie

719

Blízký východ

481

Jižní Afrika

980

Tematické programy:

5 596

Investice do lidí

1 060

Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů

804

Účast nestátních subjektů a místních orgánů na rozvoji

1 639

Zajišťování potravin

1 709

Migrace a azyl

384

Země AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru

1 244

---

PŘÍLOHA V

NEROZVOJOVÉ ZEMĚ A ÚZEMÍ

| 1. | Austrálie |
| --- | --- |

1.

Austrálie

| 2. | Bahrajn |
| --- | --- |

2.

Bahrajn

| 3. | Brunej |
| --- | --- |

3.

Brunej

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Čínská Tchaj-pej |
| --- | --- |

5.

Čínská Tchaj-pej

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Japonsko |
| --- | --- |

7.

Japonsko

| 8. | Korea |
| --- | --- |

8.

Korea

| 9. | Macao |
| --- | --- |

9.

Macao

| 10. | Nový Zéland |
| --- | --- |

10.

Nový Zéland

| 11. | Kuvajt |
| --- | --- |

11.

Kuvajt

| 12. | Katar |
| --- | --- |

12.

Katar

| 13. | Singapur |
| --- | --- |

13.

Singapur

| 14. | Spojené arabské emiráty |
| --- | --- |

14.

Spojené arabské emiráty

| 15. | Spojené státy americké |
| --- | --- |

15.

Spojené státy americké

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Dne 29. září 2004 předložila Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení nástroje pro financování rozvojové a hospodářské spolupráce. Tento návrh byl založen na čl. 179 odst. 1 a čl. 181a odst. 2 Smlouvy o ES.

Evropský parlament vydal stanovisko v prvním čtení dne 18. května 2006.

Rada přijala svůj společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy o ES dne 23. října 2006.

II.   CÍL

V souladu s článkem 179 Smlouvy o ES je cílem navrhovaného nařízení financovat opatření zaměřená na podporu spolupráce s rozvojovými zeměmi, územími a regiony uvedenými v příloze nařízení a financovat tematické programy v zemích, regionech a územích způsobilých pro pomoc v rámci geografických programů podle tohoto nařízení, pro pomoc v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství nebo pro geografickou spolupráci v rámci Evropského rozvojového fondu.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

Obecně

Původní návrh Komise obsahoval obecné cíle stanovené v hlavě XX a v hlavě XXI Smlouvy o ES. Stanovoval proto podporu pro rozvojovou politiku i pro všechny formy spolupráce s rozvojovými zeměmi, zeměmi v procesu transformace a průmyslovými zeměmi. Nestanovoval žádná omezení ohledně oblastí spolupráce nebo intervence Společenství.

Evropský parlament přijal v prvním čtení velký počet změn k původními návrhu Komise s cílem omezit oblast jeho působnosti na rozvojové země a jeho základ na jediné ustanovení Smlouvy (článek 179). Evropský parlament si rovněž přál přeměnit navrhované nařízení v procedurální nástroj a přikláněl se k tomu, aby politické priority byly stanoveny ve zvláštních nařízeních, která by byla předmětem spolurozhodování.

Přeměna navrhovaného nařízení v procedurální nástroj, vyžadující několik nových návrhů Komise, nebyla přijatelná pro Radu ani Komisi, které se domnívaly, že takový přístup by nebyl slučitelný se stanoveným cílem zjednodušit strukturu finančních nástrojů Společenství pro vnější pomoc. Rada, Evropský parlament a Komise dosáhly po intenzivních jednáních dohody o struktuře navrhovaného nařízení na konci června roku 2006 v rámci celkové dohody o souboru finančních nástrojů pro vnější pomoc.

Z původního návrhu Komise byl v rámci této dohody dále oddělen návrh nařízení o spolupráci s průmyslovými zeměmi.

Společný postoj, odrážející tuto dohodu mezi všemi zúčastněnými orgány, nyní stanovuje nařízení, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, založené výhradně na článku 179 Smlouvy o ES, a je reakcí na celou řadu připomínek, které byly formulovány v rámci změn Evropského parlamentu v prvním čtení.

Následující body popisují podstatné změny.

Body odůvodnění

Počet a obsah bodů odůvodnění byly rozšířeny, aby odpovídaly změnám zapracovaným do základní části nařízení.

Právní základ

V souladu s dohodou mezi Radou, Evropským parlamentem a Komisí o celkové struktuře finančních nástrojů pro vnější pomoc došlo k zúžení původního návrhu Komise o nástroji pro rozvojovou a hospodářskou spolupráci a jeho omezení na finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci. V důsledku této změny bylo možné vypustit odkaz na čl. 181a odst. 2 Smlouvy o ES a stanovit jako základ nařízení výhradně čl. 179 odst. 1.

Oblast působnosti, cíle a obecné zásady (články 1 až 3)

Článek 1 společného postoje stanoví, že celkovým účelem nařízení je financovat opatření zaměřená na podporu spolupráce s některými rozvojovými zeměmi, územími a regiony a financovat tematické programy v zemích, regionech a územích způsobilých pro pomoc v rámci geografických programů podle tohoto nařízení, pro pomoc v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství nebo pro geografickou spolupráci v rámci Evropského rozvojového fondu.

Článek 2 stanoví cíle geografické a tematické spolupráce s partnerskými zeměmi a regiony. Stanoví rovněž, že opatření zaměřená na spolupráci v rámci geografických programů jsou navržena tak, aby byla plně způsobilá pro oficiální rozvojovou pomoc. Tematické programy jsou rovněž navrženy tak, aby splňovaly kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, s výhradou některých řádně vymezených a kvantifikovaných výjimek.

Článek 3 obsahuje obecné zásady použitelné pro veškerá opatření a programy v rámci tohoto nařízení. Tyto zásady vycházejí z hlavy XX Smlouvy o ES, z prohlášení o rozvojové politice a z různých mezinárodně uznávaných zásad a závazků včetně těch, které se týkají účinnosti pomoci.

Geografické a tematické programy (články 4 až 17)

Podobně jako Evropský parlament ve svém stanovisku v prvním čtení se i Rada domnívala, že původní návrh Komise neměl dostatečný politický obsah. Článek 3 původního návrhu Komise pouze uváděl, že opatření by měla být financována v rámci geografických nebo tematických programů, jež by vypracovávala Komise, která by rovněž určovala jejich geografickou oblast působnosti. Rada však zvolila jinou cestu, aby zachovala své legislativní pravomoci. Místo aby byl původní návrh Komise redukován na procedurální nástroj, podle nějž by Komise pro předkládání návrhů dodatečných nařízení v této oblasti politiky měla využívat svého práva iniciativy, Rada byla toho názoru, že by bylo vhodnější vnést do ustanovení nařízení politický obsah. Články 5 až 10 společného postoje proto stanovují politiku pro geografické programy a články 11 až 16 stanovují obsah tematických programů.

Článek 5 obsahuje ustanovení horizontální povahy stanovující zásady použitelné pro jednotlivé geografické programy. V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami nařízení proto geografická spolupráce s rozvojovými zeměmi Latinské Ameriky, Asie, Střední Asie a Blízkého východu a s Jihoafrickou republikou zahrnuje opatření v oblastech, jako jsou vymýcení chudoby a splnění rozvojových cílů tisíciletí, nebo v oblastech vymezených v prohlášení o rozvojové politice jako oblasti pro opatření Společenství, mimo jiné lidský rozvoj, sociální soudržnost a zaměstnanost, správa věcí veřejných, demokracie, lidská práva a podpora institucionálních reforem, obchod a regionální integrace, životní prostředí a udržitelný rozvoj přírodních zdrojů, voda a energie, infrastruktura, komunikace a doprava, rozvoj venkova, územní plánování, zemědělství a zabezpečení potravin a situace po skončení krize a nestabilní státy.

Články 6 až 10 stanovují oblasti spolupráce s jednotlivými geografickými regiony, které by měly být v souladu s opatřeními podle článku 5 a doplňovat je. Tyto zvláštní doplňkové oblasti spolupráce umožní individuální přístup, který by plně zohledňoval charakteristiky každého geografického regionu. Obsah těchto ustanovení ve velké míře vychází ze stávajících nařízení.

Podobný přístup byl zvolen i u tematických programů. Článek 11 stanovuje zásady použitelné pro všechny tematické programy. Konkrétní obsah je stanoven v následných článcích, v nichž jsou uvedeny podrobnosti o obsahu jednotlivých tematických programů: investice do lidí (článek 12), životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů, včetně energie (článek 13), účast nestátních aktérů a místních orgánů na rozvoji (článek 14), zabezpečení potravin (článek 15) a migrace a azyl (článek 16).

Obsah těchto tematických ustanovení je z velké části založen na stávajících tematických nařízeních. Obsah byl přizpůsoben měnícím se potřebám a konkrétní situaci, bere v úvahu prohlášení o rozvojové politice a odráží řadu sdělení, která předložila Komise v lednu roku 2006.

A konečně, v návaznosti na nařízení (ES) č. 266/2006, byla v článku 17 stanovena pomoc Společenství pro země AKT, které jsou signatáři protokolu o cukru, jejímž cílem je podpořit jejich proces přizpůsobování v důsledku reformy společné organizace trhu s cukrem.

Finanční ustanovení (článek 38 a příloha IV)

Společný postoj stanoví v článku 38 finanční referenční částku pro provádění tohoto nařízení na období let 2007-2013. Orientační částky přidělené pro každý program jsou stanoveny v příloze IV, která je nedílnou částí nařízení. Z celkové částky pro tematické programy vyčleňuje společný postoj rovněž orientační částku na financování činností ve prospěch zemí přijímajících pomoc v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství.

Začlenění tohoto orientačního finančního rozdělení je reakcí Rady na obavu sdílenou s Evropským parlamentem, která se týkala potřeby většího zapojení obou orgánů do rozdělování zdrojů.

Přezkum, vstup v platnost a použitelnost (články 40 a 41)

Společný postoj stanoví, že nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku. Použije se ode dne 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. Článek 40 navíc stanoví povinnost Komise, aby nejpozději do 31. prosince 2010 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu hodnotící provádění tohoto nařízení, včetně orientačního rozdělení finančních prostředků podle přílohy IV.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že její společný postoj, který je výsledkem rozsáhlé přípravné práce a jednání od roku 2005 a který podporuje Komise, reaguje na obavy vyjádřené Evropským parlamentem.

Díky častým a intenzivním kontaktům a výměnám názorů mezi příslušnými předsednictvími Rady a klíčovými činiteli Evropského parlamentu došlo v průběhu tohoto procesu k významnému sblížení postojů těchto dvou orgánů. Toto sblížení postojů nakonec vedlo k nalezení kompromisního řešení ve všech zbývajících otázkách, jak jej odráží společný postoj.

Cílem společného postoje je tedy zřízení praktického a účinného finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci Společenství, který vytváří rovnováhu mezi potřebou zjednodušit stávající nástroje a respektováním pravomocí jednotlivých legislativních orgánů.

---

| 12.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 301/85

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 29/2006

přijatý Radou dne 14. listopadu 2006

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2006 ze dne ... o předkládání statistických údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1382/91

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 301 E/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EHS) č. 1382/91 ze dne 21. května 1991 o předkládání údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech (2) požaduje po členských státech, aby předkládaly údaje o množstvích a průměrných cenách produktů rybolovu vyložených na svém území. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EHS) č. 1382/91 ze dne 21. května 1991 o předkládání údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech (2) požaduje po členských státech, aby předkládaly údaje o množstvích a průměrných cenách produktů rybolovu vyložených na svém území.

| (2) | Zkušenost ukázala, že předkládání údajů podle právních předpisů Společenství v ročních intervalech namísto intervalů měsíčních by nemělo nepříznivý vliv na analýzy trhu s produkty rybolovu a jiné ekonomické analýzy. |
| --- | --- |

(2)

Zkušenost ukázala, že předkládání údajů podle právních předpisů Společenství v ročních intervalech namísto intervalů měsíčních by nemělo nepříznivý vliv na analýzy trhu s produkty rybolovu a jiné ekonomické analýzy.

| (3) | Ke zdokonalení analýz by vedlo rozdělení údajů podle států vlajky rybářských plavidel provádějících vykládky. |
| --- | --- |

(3)

Ke zdokonalení analýz by vedlo rozdělení údajů podle států vlajky rybářských plavidel provádějících vykládky.

| (4) | Nařízení (EHS) č. 1382/91 ukládá omezení rozsahu, v jakém je povoleno používání metod vytváření výběrového souboru, pokud sběr a sestavování údajů představuje pro některé vnitrostátní orgány nadměrnou zátěž. Za účelem zlepšení a zjednodušení systému předkládání údajů je vhodné nahradit uvedené nařízení novým nástrojem. Nařízení (EHS) č. 1382/91 by následně mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EHS) č. 1382/91 ukládá omezení rozsahu, v jakém je povoleno používání metod vytváření výběrového souboru, pokud sběr a sestavování údajů představuje pro některé vnitrostátní orgány nadměrnou zátěž. Za účelem zlepšení a zjednodušení systému předkládání údajů je vhodné nahradit uvedené nařízení novým nástrojem. Nařízení (EHS) č. 1382/91 by následně mělo být zrušeno.

| (5) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření společného právního rámce pro systematické vypracovávání statistických údajů Společenství o vykládkách produktů rybolovu v členských státech, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření společného právního rámce pro systematické vypracovávání statistických údajů Společenství o vykládkách produktů rybolovu v členských státech, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (6) | Nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství (3) poskytuje referenční rámec pro statistiku v oblasti rybolovu. Zejména vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, relevantnosti, efektivnosti nákladů, statistické důvěrnosti a transparentnosti. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství (3) poskytuje referenční rámec pro statistiku v oblasti rybolovu. Zejména vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, relevantnosti, efektivnosti nákladů, statistické důvěrnosti a transparentnosti.

| (7) | Je důležité zajistit jednotné uplatňování tohoto nařízení a k tomu účelu stanovit postup Společenství, který pomůže přijmout prováděcí opatření v odpovídajících lhůtách a provést nutné technické úpravy. |
| --- | --- |

(7)

Je důležité zajistit jednotné uplatňování tohoto nařízení a k tomu účelu stanovit postup Společenství, který pomůže přijmout prováděcí opatření v odpovídajících lhůtách a provést nutné technické úpravy.

| (8) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4). |
| --- | --- |

(8)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4).

| (9) | Jelikož jsou statistické údaje o vykládkách produktů rybolovu nezbytným nástrojem pro řízení společné rybářské politiky, je vhodné stanovit možnost použít řídící postup podle rozhodnutí 1999/468/ES pro poskytování členským státům přechodných období pro provedení tohoto nařízení a pro udělování výjimek, které jim umožní vyjmout statistické údaje o určitém oboru rybolovu z předkládaných vnitrostátních statistických údajů. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož jsou statistické údaje o vykládkách produktů rybolovu nezbytným nástrojem pro řízení společné rybářské politiky, je vhodné stanovit možnost použít řídící postup podle rozhodnutí 1999/468/ES pro poskytování členským státům přechodných období pro provedení tohoto nařízení a pro udělování výjimek, které jim umožní vyjmout statistické údaje o určitém oboru rybolovu z předkládaných vnitrostátních statistických údajů.

| (10) | Na druhé straně by Komisi měla být svěřena pravomoc stanovit podmínky pro technické opravy příloh. Jelikož mají tato opatření obecnou působnost a jsou určena ke změně jiných než podstatných prvků tohoto nařízení, měla by být přijímána regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES, |
| --- | --- |

(10)

Na druhé straně by Komisi měla být svěřena pravomoc stanovit podmínky pro technické opravy příloh. Jelikož mají tato opatření obecnou působnost a jsou určena ke změně jiných než podstatných prvků tohoto nařízení, měla by být přijímána regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „rybářskými plavidly Společenství“ rybářská plavidla plující pod vlajkou některého členského státu a registrovaná ve Společenství; |
| --- | --- |

1)

„rybářskými plavidly Společenství“ rybářská plavidla plující pod vlajkou některého členského státu a registrovaná ve Společenství;

| 2) | „rybářskými plavidly ESVO“ rybářská plavidla plující pod vlajkou některého státu ESVO nebo v něm registrovaná; |
| --- | --- |

2)

„rybářskými plavidly ESVO“ rybářská plavidla plující pod vlajkou některého státu ESVO nebo v něm registrovaná;

| 3) | „jednotkovou hodnotou“:






  a) | hodnota při prvním prodeji vykládaných produktů rybolovu (v národní měně) dělená vykládaným množstvím (v tunách), nebo |
| --- | --- | --- |

3)

„jednotkovou hodnotou“:

a)

hodnota při prvním prodeji vykládaných produktů rybolovu (v národní měně) dělená vykládaným množstvím (v tunách), nebo

| b) | u produktů rybolovu, které nejsou ihned prodány, průměrná cena za tunu v národní měně stanovená odhadem za použití vhodné metody. |
| --- | --- |

b)

u produktů rybolovu, které nejsou ihned prodány, průměrná cena za tunu v národní měně stanovená odhadem za použití vhodné metody.

Článek 2

Povinnosti členských států

1.   Každý členský stát předkládá Komisi každoročně statistické údaje týkající se produktů rybolovu vyložených na svém území rybářskými plavidly Společenství a ESVO (dále jen „statistické údaje“).

2.   Pro účely tohoto nařízení se za produkty rybolovu vyložené na území vykazujícího členského státu považují:

| a) | produkty vyložené rybářskými plavidly nebo jinými složkami rybářského loďstva v přístavech členského státu ve Společenství; |
| --- | --- |

a)

produkty vyložené rybářskými plavidly nebo jinými složkami rybářského loďstva v přístavech členského státu ve Společenství;

| b) | produkty vyložené rybářskými plavidly vykazujícího členského státu v přístavech mimo Společenství, pro něž platí potvrzení T2M uvedené v příloze 43 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5). |
| --- | --- |

b)

produkty vyložené rybářskými plavidly vykazujícího členského státu v přístavech mimo Společenství, pro něž platí potvrzení T2M uvedené v příloze 43 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5).

Článek 3

Sestavování statistických údajů

1.   Statistické údaje zahrnují celkové vykládky na území členského státu ve Společenství.

2.   Metody vytváření výběrového souboru lze použít v případech, kdy by vzhledem ke strukturálním charakteristikám určitého oboru odvětví rybolovu členského státu sběr úplných údajů působil vnitrostátním orgánům potíže neúměrné významu tohoto oboru.

Článek 4

Statistické údaje

Statistické údaje se vztahují k celkovým množstvím a jednotkovým hodnotám produktů rybolovu vyložených v referenčním kalendářním roce.

Proměnné, za něž je třeba předkládat údaje, jejich definice a příslušné nomenklatury jsou uvedeny v přílohách II, III a IV.

Článek 5

Předkládání statistických údajů

Členské státy předkládají Komisi statistické údaje každoročně v souladu s formátem uvedeným v příloze I a za použití kódů uvedených v přílohách II, III a IV.

Statistické údaje se předkládají do šesti měsíců od konce referenčního roku.

Článek 6

Metodika

1.   Do ... (6) předloží každý členský stát Komisi podrobnou metodickou zprávu s popisem způsobu použitého pro sběr údajů a sestavení statistik. Tato zpráva musí obsahovat podrobné informace o případných metodách vytváření výběrových souborů a hodnocení kvality výsledných odhadů.

2.   Komise zprávy prostuduje a sdělí své závěry příslušné pracovní skupině Stálého výboru pro zemědělskou statistiku (dále jen „výbor“) zřízeného článkem 1 rozhodnutí Rady 72/279/EHS (7).

3.   Členské státy vyrozumí Komisi o všech změnách informací poskytnutých podle odstavce 1 do tří měsíců od zavedení těchto změn. Kromě toho Komisi sdělí podrobnosti o veškerých podstatných změnách použitých metod sběru údajů.

Článek 7

Přechodná období

Postupem podle čl. 11 odst. 2 mohou být členským státům na provedení tohoto nařízení poskytnuta přechodná období o délce nejvýše 3 roky ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 8

Výjimky

1.   V případech, kdy by zahrnutí určitého oboru odvětví rybolovu členského státu do statistiky působilo vnitrostátním orgánům potíže neúměrné významu tohoto oboru, může být postupem podle čl. 11 odst. 2 udělena výjimka, na jejímž základě může tento členský stát vyjmout statistické údaje o tomto oboru z předkládaných vnitrostátních statistických údajů.

2.   Požaduje-li členský stát výjimku podle odstavce 1, předloží Komisi na podporu své žádosti zprávu o obtížích při uplatňování tohoto nařízení na veškeré vykládky na svém území.

Článek 9

Aktualizace příloh

Opatření týkající se technických úprav příloh se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11. odst. 3.

Článek 10

Hodnocení

Do ... (8), a poté každé tři roky, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o statistických údajích sestavených podle tohoto nařízení, a zejména o jejich vhodnosti a kvalitě. Ve zprávě se rovněž uvede analýza nákladů a přínosů systému používaného pro sběr a zpracování statistických údajů a určí se osvědčené postupy umožňující snížit pracovní zatížení členských států a zvýšit užitečnost a kvalitu statistických údajů.

Článek 11

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Článek 12

Zrušující ustanovení

Nařízení (EHS) č. 1382/91 se zrušuje.

Článek 13

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 15. června 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 14. listopadu 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 133, 28.5.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003.

3

(4)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 402/2006 (Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 35).

5

(6)  12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.

6

(7)  Úř. věst. L 179, 7.8.1972, s. 1.

7

(8)  Tři roky od vstupu tohoto nařízení v platnost.

8

---

PŘÍLOHA I

FORMÁT PŘEDKLÁDANÝCH STATISTICKÝCH ÚDAJŮ

Formát souboru statistických údajů

Statistické údaje se předkládají v souboru, jehož každý záznam obsahuje níže uvedená pole. Tato pole se oddělují čárkou („,“).

| Pole | Poznámka | Příloha |
| --- | --- | --- |
| Referenční rok | čtyřmístné číslo (např. 2003) | |
| Vykazující země | 3-alfa kód | Příloha II |
| Druh nebo skupina druhů | mezinárodní 3-alfa kód (1) | — |
| Stát vlajky | 3-alfa kód | Příloha II |
| Obchodní úprava | | Příloha III |
| Určené použití | | Příloha IV |
| Množství | vyložené tuny (zaokrouhleno na jedno desetinné místo) | |
| Jednotková hodnota | v národní měně za tunu | |

Pole

Poznámka

Příloha

Referenční rok

čtyřmístné číslo (např. 2003)

Vykazující země

3-alfa kód

Příloha II

Druh nebo skupina druhů

mezinárodní 3-alfa kód (1)

—

Stát vlajky

3-alfa kód

Příloha II

Obchodní úprava

Příloha III

Určené použití

Příloha IV

Množství

vyložené tuny (zaokrouhleno na jedno desetinné místo)

Jednotková hodnota

v národní měně za tunu

Množství menší než 50 kg hmotnosti při vykládce se zaznamenají jako „0,0“.

---

(1)  Úplný přehled mezinárodních 3-alfa kódů druhů je uveden na seznamu ASFIS Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM KÓDŮ ZEMÍ

| Země | Kód |
| --- | --- |
| Belgie | BEL |
| Česká republika | CZE |
| Dánsko | DNK |
| Německo | DEU |
| Estonsko | EST |
| Řecko | GRC |
| Španělsko | ESP |
| Francie | FRA |
| Irsko | IRL |
| Itálie | ITA |
| Kypr | CYP |
| Lotyšsko | LVA |
| Litva | LTU |
| Lucembursko | LUX |
| Maďarsko | HUN |
| Malta | MLT |
| Nizozemsko | NLD |
| Rakousko | AUT |
| Polsko | POL |
| Portugalsko | PRT |
| Slovinsko | SVN |
| Slovensko | SVK |
| Finsko | FIN |
| Švédsko | SWE |
| Spojené království | GBR |
| Island | ISL |
| Norsko | NOR |
| Jiné | OTH |

Země

Kód

Belgie

BEL

Česká republika

CZE

Dánsko

DNK

Německo

DEU

Estonsko

EST

Řecko

GRC

Španělsko

ESP

Francie

FRA

Irsko

IRL

Itálie

ITA

Kypr

CYP

Lotyšsko

LVA

Litva

LTU

Lucembursko

LUX

Maďarsko

HUN

Malta

MLT

Nizozemsko

NLD

Rakousko

AUT

Polsko

POL

Portugalsko

PRT

Slovinsko

SVN

Slovensko

SVK

Finsko

FIN

Švédsko

SWE

Spojené království

GBR

Island

ISL

Norsko

NOR

Jiné

OTH

---

PŘÍLOHA III

SEZNAM KÓDŮ OBCHODNÍ ÚPRAVY

Část A

Seznam

| Obchodní úprava | Kód |
| --- | --- |
| Čerstvé (neuvedeno) | 10 |
| Čerstvé (celé) | 11 |
| Čerstvé (kuchané) | 12 |
| Čerstvé (ocasní část) | 13 |
| Čerstvé (filety) | 14 |
| Čerstvé (kuchané a bez hlavy) | 16 |
| Čerstvé (živé) | 18 |
| Čerstvé (jiné) | 19 |
| Zmrazené (neuvedeno) | 20 |
| Zmrazené (celé) | 21 |
| Zmrazené (kuchané) | 22 |
| Zmrazené (ocasní část) | 23 |
| Zmrazené (filety) | 24 |
| Zmrazené (nefiletované) | 25 |
| Zmrazené (kuchané a bez hlavy) | 26 |
| Zmrazené (čištěné) | 27 |
| Zmrazené (nečištěné) | 28 |
| Zmrazené (jiné) | 29 |
| Nasolené (neuvedeno) | 30 |
| Nasolené (celé) | 31 |
| Nasolené (kuchané) | 32 |
| Nasolené (filety) | 34 |
| Nasolené (kuchané a bez hlavy) | 36 |
| Nasolené (jiné) | 39 |
| Uzené | 40 |
| Vařené | 50 |
| Vařené (zmrazené a balené) | 60 |
| Sušené (neuvedeno) | 70 |
| Sušené (celé) | 71 |
| Sušené (kuchané) | 72 |
| Sušené (filety) | 74 |
| Sušené (kuchané a bez hlavy) | 76 |
| Sušené (bez kůže) | 77 |
| Sušené (jiné) | 79 |
| Celé (neuvedeno) | 91 |
| Klepeta | 80 |
| Jikry | 85 |
| Obchodní úprava není známa | 99 |

Obchodní úprava

Kód

Čerstvé (neuvedeno)

10

Čerstvé (celé)

11

Čerstvé (kuchané)

12

Čerstvé (ocasní část)

13

Čerstvé (filety)

14

Čerstvé (kuchané a bez hlavy)

16

Čerstvé (živé)

18

Čerstvé (jiné)

19

Zmrazené (neuvedeno)

20

Zmrazené (celé)

21

Zmrazené (kuchané)

22

Zmrazené (ocasní část)

23

Zmrazené (filety)

24

Zmrazené (nefiletované)

25

Zmrazené (kuchané a bez hlavy)

26

Zmrazené (čištěné)

27

Zmrazené (nečištěné)

28

Zmrazené (jiné)

29

Nasolené (neuvedeno)

30

Nasolené (celé)

31

Nasolené (kuchané)

32

Nasolené (filety)

34

Nasolené (kuchané a bez hlavy)

36

Nasolené (jiné)

39

Uzené

40

Vařené

50

Vařené (zmrazené a balené)

60

Sušené (neuvedeno)

70

Sušené (celé)

71

Sušené (kuchané)

72

Sušené (filety)

74

Sušené (kuchané a bez hlavy)

76

Sušené (bez kůže)

77

Sušené (jiné)

79

Celé (neuvedeno)

91

Klepeta

80

Jikry

85

Obchodní úprava není známa

99

Část B

Poznámky

| 1. | Filety: pruhy masa seříznuté rovnoběžně s páteří ryby z její pravé a levé strany za předpokladu, že byla odstraněna hlava, vnitřnosti, ploutve (hřbetní, řitní, ocasní, břišní, prsní) a kosti (obratle nebo velká páteřní kost, břišní nebo žeberní kosti, žaberní kosti nebo žaberní oblouky atd.) a že oba pruhy spolu nejsou spojeny, např. hřbetní částí nebo žaludkem. |
| --- | --- |

1.

Filety: pruhy masa seříznuté rovnoběžně s páteří ryby z její pravé a levé strany za předpokladu, že byla odstraněna hlava, vnitřnosti, ploutve (hřbetní, řitní, ocasní, břišní, prsní) a kosti (obratle nebo velká páteřní kost, břišní nebo žeberní kosti, žaberní kosti nebo žaberní oblouky atd.) a že oba pruhy spolu nejsou spojeny, např. hřbetní částí nebo žaludkem.

| 2. | Celá ryba: nevykuchaná ryba. |
| --- | --- |

2.

Celá ryba: nevykuchaná ryba.

| 3. | Čištěné: oliheň po odstranění chapadel, hlavy a vnitřních orgánů. |
| --- | --- |

3.

Čištěné: oliheň po odstranění chapadel, hlavy a vnitřních orgánů.

| 4. | Zmrazená ryba: ryba vystavená mrazicímu postupu způsobem, který zachová její podstatné vlastnosti, a to při průměrné teplotě -18 oC nebo nižší, která je pak uchovávána při teplotě -18 oC nebo nižší. |
| --- | --- |

4.

Zmrazená ryba: ryba vystavená mrazicímu postupu způsobem, který zachová její podstatné vlastnosti, a to při průměrné teplotě -18 oC nebo nižší, která je pak uchovávána při teplotě -18 oC nebo nižší.

| 5. | Čerstvá ryba: ryba, jež nebyla žádným způsobem konzervovaná, solená, zmrazená nebo neprošla jiným způsobem zpracování, kromě chlazení. Obvykle se nabízí celá nebo kuchaná. |
| --- | --- |

5.

Čerstvá ryba: ryba, jež nebyla žádným způsobem konzervovaná, solená, zmrazená nebo neprošla jiným způsobem zpracování, kromě chlazení. Obvykle se nabízí celá nebo kuchaná.

| 6. | Nasolená ryba: ryba zpravidla kuchaná a zbavená hlavy, konzervovaná solí nebo solným nálevem. |
| --- | --- |

6.

Nasolená ryba: ryba zpravidla kuchaná a zbavená hlavy, konzervovaná solí nebo solným nálevem.

---

PŘÍLOHA IV

SEZNAM KÓDŮ URČENÉHO POUŽITÍ PRODUKTŮ RYBOLOVU

Část A

Seznam

| Určení | Kód | Povaha předkládaných údajů |
| --- | --- | --- |
| K lidské spotřebě | 1 | Povinné |
| K průmyslovému zpracování | 2 | Povinné |
| Staženo z trhu | 3 | Dobrovolné |
| Jako návnada | 4 | Dobrovolné |
| K výživě zvířat | 5 | Dobrovolné |
| Odpad | 6 | Dobrovolné |
| Určené použití není známo | 9 | Dobrovolné |

Určení

Kód

Povaha předkládaných údajů

K lidské spotřebě

1

Povinné

K průmyslovému zpracování

2

Povinné

Staženo z trhu

3

Dobrovolné

Jako návnada

4

Dobrovolné

K výživě zvířat

5

Dobrovolné

Odpad

6

Dobrovolné

Určené použití není známo

9

Dobrovolné

Část B

Poznámky

| 1. | K lidské spotřebě: všechny produkty rybolovu prodané v prvním prodeji k lidské spotřebě nebo vyložené na základě smlouvy nebo jiné dohody za účelem lidské spotřeby. Výjimku tvoří množství, která byla sice určena k lidské spotřebě, ale v době prvního prodeje byla v důsledku podmínek na trhu, hygienických předpisů nebo podobných příčin stažena z trhu, na který byla k lidské spotřebě určena. |
| --- | --- |

1.

K lidské spotřebě: všechny produkty rybolovu prodané v prvním prodeji k lidské spotřebě nebo vyložené na základě smlouvy nebo jiné dohody za účelem lidské spotřeby. Výjimku tvoří množství, která byla sice určena k lidské spotřebě, ale v době prvního prodeje byla v důsledku podmínek na trhu, hygienických předpisů nebo podobných příčin stažena z trhu, na který byla k lidské spotřebě určena.

| 2. | K průmyslovému zpracování: všechny produkty rybolovu výslovně vyložené ke zpracování na moučku a olej k výživě zvířat, jakož i produkty určené původně k lidské spotřebě, které však nebyly k tomuto účelu prodány v prvním prodeji. |
| --- | --- |

2.

K průmyslovému zpracování: všechny produkty rybolovu výslovně vyložené ke zpracování na moučku a olej k výživě zvířat, jakož i produkty určené původně k lidské spotřebě, které však nebyly k tomuto účelu prodány v prvním prodeji.

| 3. | Staženo z trhu: množství, která byla původně určena pro lidskou spotřebu, avšak která v okamžiku prvního prodeje byla stažena z prodeje z důvodu podmínek na trhu, hygienických předpisů či z podobných důvodů. |
| --- | --- |

3.

Staženo z trhu: množství, která byla původně určena pro lidskou spotřebu, avšak která v okamžiku prvního prodeje byla stažena z prodeje z důvodu podmínek na trhu, hygienických předpisů či z podobných důvodů.

| 4. | Jako návnada: množství čerstvých ryb určená k použití jako návnada při dalších rybářských činnostech. Příkladem je návnada používaná při lovu tuňáků na udici. |
| --- | --- |

4.

Jako návnada: množství čerstvých ryb určená k použití jako návnada při dalších rybářských činnostech. Příkladem je návnada používaná při lovu tuňáků na udici.

| 5. | K výživě zvířat: množství čerstvých ryb pro přímé krmení zvířat. Jsou vyloučena množství určená pro zpracování na rybí potraviny a olej. |
| --- | --- |

5.

K výživě zvířat: množství čerstvých ryb pro přímé krmení zvířat. Jsou vyloučena množství určená pro zpracování na rybí potraviny a olej.

| 6. | Odpad: ryby a jejich části, které jsou vzhledem ke svému stavu určeny ke zničení před vyložením. |
| --- | --- |

6.

Odpad: ryby a jejich části, které jsou vzhledem ke svému stavu určeny ke zničení před vyložením.

| 7. | Zamýšlené použití není známo: množství, která nemohou být zařazena do žádné z výše uvedených kategorií. |
| --- | --- |

7.

Zamýšlené použití není známo: množství, která nemohou být zařazena do žádné z výše uvedených kategorií.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komise přijala svůj návrh (1) dne 11. listopadu 2005 s cílem nahradit stávající nařízení (EHS) č. 1382/91 týkající se statistiky produktů rybolovu v zájmu zlepšení využívání shromažďovaných údajů a současně i snížení zatížení členských států. Návrh byl během jednotlivých předsednictví přezkoumán a projednán v přípravných orgánech Rady. |
| --- | --- |

1.

Komise přijala svůj návrh (1) dne 11. listopadu 2005 s cílem nahradit stávající nařízení (EHS) č. 1382/91 týkající se statistiky produktů rybolovu v zájmu zlepšení využívání shromažďovaných údajů a současně i snížení zatížení členských států. Návrh byl během jednotlivých předsednictví přezkoumán a projednán v přípravných orgánech Rady.

| 2. | Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 15. června 2006. |
| --- | --- |

2.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 15. června 2006.

| 3. | Rada přijala společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy o ES dne 14. listopadu 2006. |
| --- | --- |

3.

Rada přijala společný postoj v souladu s článkem 251 Smlouvy o ES dne 14. listopadu 2006.

II.   CÍL

Cílem návrhu nařízení je zajistit, aby členské státy předkládaly harmonizované údaje o množství a hodnotě vykládek produktů rybolovu na svých územích s cílem umožnit analýzy trhu s produkty rybolovu a obecnější ekonomické analýzy stavu rybářského odvětví.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné souvislosti

V červnu roku 2006 bylo v prvním čtení dosaženo dohody o daném návrhu (PE-CONS 3628/06).

Rada přijala dne 17. června 2006 rozhodnutí 2006/512/ES, kterým se mění rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, a zavedla nový postup nazvaný „regulativní postup s kontrolou“ (článek 5a).

Pro přijetí opatření obecného významu, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků aktu přijatého postupem podle článku 251 Smlouvy, a to i zrušením některých těchto prvků nebo doplněním aktu o nové jiné než podstatné prvky, je třeba použít nový postup projednávání ve výborech.

2.   Úpravy navržené Radou

Návrh nařízení odkazuje na řídící postup pro přijímání opatření souvisejících s technickou úpravou příloh. Jelikož však tato opatření mají obecnou působnost a jsou určena ke změně jiných než podstatných prvků tohoto nařízení, měla by být přijímána novým regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

Vzhledem k naléhavosti situace bude nezbytné, aby toto nařízení bylo Parlamentem a Radou přijato do prosince 2006.

3.   Komise přijala společný postoj schválený Radou.

---

(1)  KOM(2005) 566 v konečném znění.

---

| 12.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 301/94

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 30/2006

přijatý Radou dne 14. listopadu 2006

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2006/ES ze dne ... o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008)

(2006/C 301 E/04)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 151 odst. 5 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví. |
| --- | --- |

(1)

Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví.

| (2) | Spojený účinek postupného rozšiřování Evropské unie (EU), zvýšené mobility díky jednotnému trhu, starých i nových migračních toků, významnějších kontaktů s ostatním světem prostřednictvím obchodu, vzdělávání, volného času a globalizace obecně zvyšuje vzájemné působení mezi evropskými občany a všemi lidmi, kteří žijí v EU, a různými kulturami, jazyky, etniky a náboženstvími v Evropě i jinde. |
| --- | --- |

(2)

Spojený účinek postupného rozšiřování Evropské unie (EU), zvýšené mobility díky jednotnému trhu, starých i nových migračních toků, významnějších kontaktů s ostatním světem prostřednictvím obchodu, vzdělávání, volného času a globalizace obecně zvyšuje vzájemné působení mezi evropskými občany a všemi lidmi, kteří žijí v EU, a různými kulturami, jazyky, etniky a náboženstvími v Evropě i jinde.

| (3) | Evropští občané a všichni, kteří v EU přechodně či trvale žijí, by proto měli mít možnost účastnit se mezikulturního dialogu a plně se rozvíjet v rozmanité, pluralitní, solidární a dynamické společnosti, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. |
| --- | --- |

(3)

Evropští občané a všichni, kteří v EU přechodně či trvale žijí, by proto měli mít možnost účastnit se mezikulturního dialogu a plně se rozvíjet v rozmanité, pluralitní, solidární a dynamické společnosti, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě.

| (4) | Základem evropského projektu je nutnost poskytnout prostředky pro mezikulturní dialog a dialog mezi občany s cílem zvýšit úctu ke kulturní rozmanitosti a zvládnout složitou realitu našich společností a společnou existenci různých kulturních identit a vyznání. Dále je důležité zdůraznit přínos odlišných kultur pro dědictví a způsob života v členských státech a uvědomit si, že kulturní a mezikulturní dialog je nezbytný pro to, abychom se naučili harmonickému soužití. |
| --- | --- |

(4)

Základem evropského projektu je nutnost poskytnout prostředky pro mezikulturní dialog a dialog mezi občany s cílem zvýšit úctu ke kulturní rozmanitosti a zvládnout složitou realitu našich společností a společnou existenci různých kulturních identit a vyznání. Dále je důležité zdůraznit přínos odlišných kultur pro dědictví a způsob života v členských státech a uvědomit si, že kulturní a mezikulturní dialog je nezbytný pro to, abychom se naučili harmonickému soužití.

| (5) | Mezikulturní dialog tak přispívá k uskutečňování různých strategických priorit EU, zejména tím, že:






  — | respektuje a podporuje kulturní rozmanitost v Evropě, zlepšuje soužití a posiluje aktivní evropské občanství, otevřené vůči světu a založené na společných hodnotách v EU; |
| --- | --- | --- |

(5)

Mezikulturní dialog tak přispívá k uskutečňování různých strategických priorit EU, zejména tím, že:

—

respektuje a podporuje kulturní rozmanitost v Evropě, zlepšuje soužití a posiluje aktivní evropské občanství, otevřené vůči světu a založené na společných hodnotách v EU;

| — | je v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií, podle níž hospodářství založené na znalostech vyžaduje lidi schopné přizpůsobovat se změnám a využívat všech možných zdrojů inovací ke zvyšování prosperity, a tím přispívá k zajištění rovných příležitostí a nediskriminace v rámci EU; |
| --- | --- |

—

je v souladu s obnovenou Lisabonskou strategií, podle níž hospodářství založené na znalostech vyžaduje lidi schopné přizpůsobovat se změnám a využívat všech možných zdrojů inovací ke zvyšování prosperity, a tím přispívá k zajištění rovných příležitostí a nediskriminace v rámci EU;

| — | klade důraz na kulturní a výchovný rozměr obnovené Lisabonské strategie a tím v EU stimuluje kulturní a tvůrčí hospodářství, vytvářející růst a pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

—

klade důraz na kulturní a výchovný rozměr obnovené Lisabonské strategie a tím v EU stimuluje kulturní a tvůrčí hospodářství, vytvářející růst a pracovní příležitosti;

| — | podporuje úsilí EU o solidaritu, sociální spravedlnost, rozvoj sociálně tržního hospodářství, spolupráci a větší soudržnost při respektování společných hodnot EU; |
| --- | --- |

—

podporuje úsilí EU o solidaritu, sociální spravedlnost, rozvoj sociálně tržního hospodářství, spolupráci a větší soudržnost při respektování společných hodnot EU;

| — | EU umožňuje být ve světě více slyšet a navazovat účinná partnerství se sousedními zeměmi, a tak rozšiřovat oblast stability, demokracie a společné prosperity za hranice EU a tím zároveň zvyšovat blahobyt a bezpečnost evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí. |
| --- | --- |

—

EU umožňuje být ve světě více slyšet a navazovat účinná partnerství se sousedními zeměmi, a tak rozšiřovat oblast stability, demokracie a společné prosperity za hranice EU a tím zároveň zvyšovat blahobyt a bezpečnost evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí.

| (6) | Mezikulturní dialog představuje významný rozměr mnoha politik a nástrojů Společenství v oblastech strukturálních fondů, vzdělávání, celoživotního učení, mládeže, kultury, občanství, sportu, rovnosti žen a mužů, zaměstnanosti a sociálních záležitostí, boje s diskriminací a sociálním vyloučením, boje s rasismem a xenofobií, azylové politiky a integrace přistěhovalců, lidských práv a udržitelného rozvoje, audiovizuální politiky a výzkumu. |
| --- | --- |

(6)

Mezikulturní dialog představuje významný rozměr mnoha politik a nástrojů Společenství v oblastech strukturálních fondů, vzdělávání, celoživotního učení, mládeže, kultury, občanství, sportu, rovnosti žen a mužů, zaměstnanosti a sociálních záležitostí, boje s diskriminací a sociálním vyloučením, boje s rasismem a xenofobií, azylové politiky a integrace přistěhovalců, lidských práv a udržitelného rozvoje, audiovizuální politiky a výzkumu.

| (7) | Zároveň představuje stále důležitější prvek vnějších vztahů EU, zejména s přistupujícími a kandidátskými zeměmi, se zeměmi západního Balkánu, se státy, které jsou kandidáty pro smlouvy o přidružení k EU, a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství a dalšími třetími zeměmi, zejména rozvojovými. |
| --- | --- |

(7)

Zároveň představuje stále důležitější prvek vnějších vztahů EU, zejména s přistupujícími a kandidátskými zeměmi, se zeměmi západního Balkánu, se státy, které jsou kandidáty pro smlouvy o přidružení k EU, a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství a dalšími třetími zeměmi, zejména rozvojovými.

| (8) | Na základě zkušeností a iniciativ Společenství je zásadním krokem podpora zapojení všech občanů všech členských států, mužů a žen na rovnoprávném základě, a evropské společnosti jako celku do mezikulturního dialogu, zejména prostřednictvím strukturované spolupráce s občanskou společností. Toto zapojení přispívá k vytvoření vědomí evropské identity, přijetím rozdílů a formováním různých aspektů sounáležitosti se společností. |
| --- | --- |

(8)

Na základě zkušeností a iniciativ Společenství je zásadním krokem podpora zapojení všech občanů všech členských států, mužů a žen na rovnoprávném základě, a evropské společnosti jako celku do mezikulturního dialogu, zejména prostřednictvím strukturované spolupráce s občanskou společností. Toto zapojení přispívá k vytvoření vědomí evropské identity, přijetím rozdílů a formováním různých aspektů sounáležitosti se společností.

| (9) | Pro účely tohoto rozhodnutí by se pojem „aktivní evropské občanství“ neměl vztahovat jen na občany EU ve smyslu článku 17 Smlouvy o ES, nýbrž na všechny osoby, které trvale či přechodně žijí v EU. |
| --- | --- |

(9)

Pro účely tohoto rozhodnutí by se pojem „aktivní evropské občanství“ neměl vztahovat jen na občany EU ve smyslu článku 17 Smlouvy o ES, nýbrž na všechny osoby, které trvale či přechodně žijí v EU.

| (10) | Společnými hodnotami EU se rozumějí hodnoty definované v článku 6 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(10)

Společnými hodnotami EU se rozumějí hodnoty definované v článku 6 Smlouvy o Evropské unii.

| (11) | Je nezbytné zajistit doplňkovost všech akcí prováděných na úrovni Společenství a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, které obsahují významný rozměr mezikulturního dialogu a dbát na horizontální přístup, vzhledem k tomu, že Evropský rok mezikulturního dialogu přispěje k jejich většímu zviditelnění a zvýšení jejich soudržnosti. Plánování akcí na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni zohlední případně zkušenosti získané během akcí prováděných v rámci Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007). |
| --- | --- |

(11)

Je nezbytné zajistit doplňkovost všech akcí prováděných na úrovni Společenství a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, které obsahují významný rozměr mezikulturního dialogu a dbát na horizontální přístup, vzhledem k tomu, že Evropský rok mezikulturního dialogu přispěje k jejich většímu zviditelnění a zvýšení jejich soudržnosti. Plánování akcí na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni zohlední případně zkušenosti získané během akcí prováděných v rámci Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007).

| (12) | Evropský rok mezikulturního dialogu by měl rovněž přispět k začlenění mezikulturního dialogu jako horizontální a meziodvětvové priority do politik, akcí a programů Společenství, jakož i k určení a sdílení osvědčených postupů při jeho podpoře. Viditelné uznání osvědčených postupů a projektů v oblasti mezikulturního dialogu povzbudí zúčastněné strany a podpoří tuto myšlenku v rámci občanské společnosti. |
| --- | --- |

(12)

Evropský rok mezikulturního dialogu by měl rovněž přispět k začlenění mezikulturního dialogu jako horizontální a meziodvětvové priority do politik, akcí a programů Společenství, jakož i k určení a sdílení osvědčených postupů při jeho podpoře. Viditelné uznání osvědčených postupů a projektů v oblasti mezikulturního dialogu povzbudí zúčastněné strany a podpoří tuto myšlenku v rámci občanské společnosti.

| (13) | Ve vhodných případech je možné rozvíjet spolupráci s dalšími mezinárodními institucemi, jako jsou Rada Evropy a UNESCO, zejména se zohledněním jejich zkušeností a odborných znalostí v oblasti podpory mezikulturního dialogu. |
| --- | --- |

(13)

Ve vhodných případech je možné rozvíjet spolupráci s dalšími mezinárodními institucemi, jako jsou Rada Evropy a UNESCO, zejména se zohledněním jejich zkušeností a odborných znalostí v oblasti podpory mezikulturního dialogu.

| (14) | Rovněž bude třeba zajistit, aby se Evropský rok mezikulturního dialogu vzájemně doplňoval se všemi vnějšími složkami iniciativ na podporu mezikulturního dialogu vyvíjených v příslušných rámcích, včetně iniciativ vyvíjených společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. Rovněž bude třeba zajistit doplňkovost s veškerými dalšími iniciativami spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. |
| --- | --- |

(14)

Rovněž bude třeba zajistit, aby se Evropský rok mezikulturního dialogu vzájemně doplňoval se všemi vnějšími složkami iniciativ na podporu mezikulturního dialogu vyvíjených v příslušných rámcích, včetně iniciativ vyvíjených společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. Rovněž bude třeba zajistit doplňkovost s veškerými dalšími iniciativami spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu.

| (15) | Akce v oblasti mezikulturního dialogu, jež mají být vyvíjeny v rámci příslušných nástrojů pro vnější vztahy, by měly mimo jiné odrážet společný zájem spojený s výměnou zkušeností a hodnot se třetími zeměmi a podporovat vzájemné poznání, respekt a porozumění mezi kulturami. |
| --- | --- |

(15)

Akce v oblasti mezikulturního dialogu, jež mají být vyvíjeny v rámci příslušných nástrojů pro vnější vztahy, by měly mimo jiné odrážet společný zájem spojený s výměnou zkušeností a hodnot se třetími zeměmi a podporovat vzájemné poznání, respekt a porozumění mezi kulturami.

| (16) | Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Kandidátské země by měly být nicméně s akcemi v rámci Evropského roku mezikulturního dialogu v úzkém kontaktu prostřednictvím iniciativ na podporu rozvoje mezikulturního dialogu, jež budou vyvíjeny v příslušných rámcích spolupráce a dialogu, zejména v rámci dialogu občanské společnosti mezi EU a těmito zeměmi (4). |
| --- | --- |

(16)

Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Kandidátské země by měly být nicméně s akcemi v rámci Evropského roku mezikulturního dialogu v úzkém kontaktu prostřednictvím iniciativ na podporu rozvoje mezikulturního dialogu, jež budou vyvíjeny v příslušných rámcích spolupráce a dialogu, zejména v rámci dialogu občanské společnosti mezi EU a těmito zeměmi (4).

| (17) | Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání akce finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). |
| --- | --- |

(17)

Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání akce finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5).

| (18) | Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6). Vzhledem k druhu a rozsahu navrhovaných akcí se považuje za vhodné zřízení poradního výboru. |
| --- | --- |

(18)

Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6). Vzhledem k druhu a rozsahu navrhovaných akcí se považuje za vhodné zřízení poradního výboru.

| (19) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být, zejména vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství a nadnárodní výměny informací a zkušeností na úrovni Společenství, lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(19)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být, zejména vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství a nadnárodní výměny informací a zkušeností na úrovni Společenství, lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Rok 2008 se vyhlašuje „Evropským rokem mezikulturního dialogu“, jež přispěje k vyjádření a zviditelnění trvalého procesu mezikulturního dialogu, který bude pokračovat i po jeho skončení.

Článek 2

Cíle

1.   Obecnými cíli Evropského roku mezikulturního dialogu je přispět k:

| — | podpoře mezikulturního dialogu jakožto procesu, v jehož rámci mohou všichni lidé žijící v Evropské unii zlepšit svou schopnost vyrovnat se s otevřenějším, ale i komplexnějším kulturním prostředím, ve kterém v různých členských státech, jakož i v rámci jednotlivých členských států, vedle sebe existují různé kulturní identity a vyznání; |
| --- | --- |

—

podpoře mezikulturního dialogu jakožto procesu, v jehož rámci mohou všichni lidé žijící v Evropské unii zlepšit svou schopnost vyrovnat se s otevřenějším, ale i komplexnějším kulturním prostředím, ve kterém v různých členských státech, jakož i v rámci jednotlivých členských států, vedle sebe existují různé kulturní identity a vyznání;

| — | zdůraznění mezikulturního dialogu jakožto příležitosti přispět k rozmanité a dynamické společnosti a využívat jejích výhod, a to nejen v Evropě, ale i ve světě; |
| --- | --- |

—

zdůraznění mezikulturního dialogu jakožto příležitosti přispět k rozmanité a dynamické společnosti a využívat jejích výhod, a to nejen v Evropě, ale i ve světě;

| — | zvýšení povědomí všech, kteří v EU žijí, zejména mladých lidí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství, otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v EU, jak stanoví článek 6 Smlouvy o EU a Listina základních práv Evropské unie; |
| --- | --- |

—

zvýšení povědomí všech, kteří v EU žijí, zejména mladých lidí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství, otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v EU, jak stanoví článek 6 Smlouvy o EU a Listina základních práv Evropské unie;

| — | zdůraznění přínosu různých kultur a projevů kulturní rozmanitosti ke kulturnímu dědictví a životnímu stylu v členských státech. |
| --- | --- |

—

zdůraznění přínosu různých kultur a projevů kulturní rozmanitosti ke kulturnímu dědictví a životnímu stylu v členských státech.

2.   Konkrétní cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou:

| — | usilovat o zvýšení povědomí všech lidí žijících v EU, zejména mladých lidí, o tom, jak je důležité se zapojit do mezikulturního dialogu v každodenním životě; |
| --- | --- |

—

usilovat o zvýšení povědomí všech lidí žijících v EU, zejména mladých lidí, o tom, jak je důležité se zapojit do mezikulturního dialogu v každodenním životě;

| — | usilovat o určení a sdílení osvědčených postupů při prosazování mezikulturního dialogu v celé EU, zejména mezi mladými lidmi a dětmi, a vyjádřit těmto postupům jasné uznání v rámci Evropy; |
| --- | --- |

—

usilovat o určení a sdílení osvědčených postupů při prosazování mezikulturního dialogu v celé EU, zejména mezi mladými lidmi a dětmi, a vyjádřit těmto postupům jasné uznání v rámci Evropy;

| — | podpořit úlohu vzdělání jakožto významného prostředku pro výuku o rozmanitosti, pro lepší porozumění jiným kulturám, rozvoj dovedností a osvědčených sociálních postupů a zdůraznit ústřední úlohu sdělovacích prostředků při prosazování zásady rovnosti a vzájemného porozumění; |
| --- | --- |

—

podpořit úlohu vzdělání jakožto významného prostředku pro výuku o rozmanitosti, pro lepší porozumění jiným kulturám, rozvoj dovedností a osvědčených sociálních postupů a zdůraznit ústřední úlohu sdělovacích prostředků při prosazování zásady rovnosti a vzájemného porozumění;

| — | zvýšit viditelnost a soudržnost všech programů Společenství a akcí přispívajících k mezikulturnímu dialogu, podporovat je a zajistit jejich kontinuitu; |
| --- | --- |

—

zvýšit viditelnost a soudržnost všech programů Společenství a akcí přispívajících k mezikulturnímu dialogu, podporovat je a zajistit jejich kontinuitu;

| — | přispět k prozkoumání nových přístupů k mezikulturnímu dialogu, jež zahrnují spolupráci mezi celou řadou zúčastněných stran z různých odvětví. |
| --- | --- |

—

přispět k prozkoumání nových přístupů k mezikulturnímu dialogu, jež zahrnují spolupráci mezi celou řadou zúčastněných stran z různých odvětví.

Článek 3

Obsah opatření

Opatření přijatá za účelem dosažení cílů definovaných v článku 2 jsou uvedena v příloze.

Zahrnují provádění následujících akcí nebo poskytnutí podpory těmto akcím:

| a) | události a iniciativy v evropském měřítku, které jsou zaměřené na prosazování mezikulturního dialogu prostřednictvím přímého zapojení nebo jiného způsobu oslovení co největšího počtu lidí a které zdůrazňují úspěchy a zkušenosti týkající se tématu Evropského roku mezikulturního dialogu; |
| --- | --- |

a)

události a iniciativy v evropském měřítku, které jsou zaměřené na prosazování mezikulturního dialogu prostřednictvím přímého zapojení nebo jiného způsobu oslovení co největšího počtu lidí a které zdůrazňují úspěchy a zkušenosti týkající se tématu Evropského roku mezikulturního dialogu;

| b) | události a iniciativy na vnitrostátní a regionální úrovni s výrazným evropským rozměrem a s cílem prosazovat cíle Evropského roku mezikulturního dialogu prostřednictvím přímého zapojení nebo jiného způsobu oslovení co největšího počtu lidí, věnující zvláštní pozornost akcím týkajícím se občanské výchovy a úcty k druhým lidem a respektování jejich odlišností; |
| --- | --- |

b)

události a iniciativy na vnitrostátní a regionální úrovni s výrazným evropským rozměrem a s cílem prosazovat cíle Evropského roku mezikulturního dialogu prostřednictvím přímého zapojení nebo jiného způsobu oslovení co největšího počtu lidí, věnující zvláštní pozornost akcím týkajícím se občanské výchovy a úcty k druhým lidem a respektování jejich odlišností;

| c) | informační a propagační kampaně, zejména ve spolupráci se sdělovacími prostředky a organizacemi občanské společnosti na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni za účelem šíření klíčových sdělení týkajících se cílů Evropského roku mezikulturního dialogu a uznání osvědčených postupů, zejména mezi mladými lidmi a dětmi; |
| --- | --- |

c)

informační a propagační kampaně, zejména ve spolupráci se sdělovacími prostředky a organizacemi občanské společnosti na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni za účelem šíření klíčových sdělení týkajících se cílů Evropského roku mezikulturního dialogu a uznání osvědčených postupů, zejména mezi mladými lidmi a dětmi;

| d) | průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni a konzultace s nadnárodními sítěmi a zúčastněnými subjekty občanské společnosti s cílem zhodnotit přípravu, účinnost a dopad Evropského roku mezikulturního dialogu a podat o těchto skutečnostech zprávu a položit tak základy pro akci, které na něj budou v dlouhodobém výhledu navazovat. |
| --- | --- |

d)

průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni a konzultace s nadnárodními sítěmi a zúčastněnými subjekty občanské společnosti s cílem zhodnotit přípravu, účinnost a dopad Evropského roku mezikulturního dialogu a podat o těchto skutečnostech zprávu a položit tak základy pro akci, které na něj budou v dlouhodobém výhledu navazovat.

Článek 4

Spolupráce členských států

Každý členský stát určí vnitrostátní koordinační orgán nebo rovnocenný správní orgán, který bude pověřen organizací účasti daného státu na Evropském roce mezikulturního dialogu. Do jednoho měsíce od přijetí tohoto rozhodnutí oznámí tento členský stát Komisi, koho určil.

Každý členský stát zajistí, aby tento orgán do mezikulturního dialogu odpovídajícím způsobem zapojil jednotlivé strany na vnitrostátní, regionální a místní úrovni.

Tento orgán zajišťuje na vnitrostátní úrovni koordinaci akcí spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu.

Článek 5

Provádění

1.   Opatření nutná k provádění tohoto rozhodnutí se přijmou postupem podle čl. 6 odst. 2.

2.   Zvláštní pozornost je věnována spolupráci s evropskými orgány, zejména s Evropským parlamentem.

Článek 6

Výbor

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

4.   Zástupce jednotlivých států ve výboru jmenují pokud možno vnitrostátní koordinační orgány uvedené v článku 4.

Článek 7

Finanční ustanovení

1.   Opatření s působností na úrovni Společenství uvedená v části A přílohy mohou být subvencována až do výše 80 % celkových nákladů ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.

2.   Opatření uvedená v části B přílohy mohou být subvencována až do výše 50 % celkových nákladů ze souhrnného rozpočtu Evropské unie postupem podle článku 8.

3.   Opatření s působností na úrovni Společenství uvedená v části C přílohy se uskutečňují prostřednictvím veřejných zakázek nebo udělením grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.

Článek 8

Podávání žádostí a výběrové řízení

1.   Rozhodnutí o udělení grantů přijme Komise postupem podle čl. 6 odst. 2. Komise zajistí vyvážené a spravedlivé rozdělení prostředků mezi členské státy a příslušné oblasti akcí, přičemž vezme v úvahu kvalitu navrhovaných projektů.

2.   Žádosti o granty podané podle čl. 7 odst. 3 předkládá Komisi orgán uvedený v článku 4.

Článek 9

Mezinárodní organizace

Komise může pro účely Evropského roku mezikulturního dialogu spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy a s UNESCO, přičemž velmi dbá na zajištění zviditelnění účasti EU.

Článek 10

Úloha Komise

1.   Komise zajistí soudržnost opatření stanovených v tomto rozhodnutí s ostatními akcemi a iniciativami Společenství.

2.   Komise vyvine úsilí k zapojení kandidátských zemí do Evropského roku mezikulturního dialogu na základě jejich účasti na řadě programů Společenství zahrnujících rozměr mezikulturního dialogu a prostřednictvím zvláštních iniciativ vyvíjených v příslušných rámcích, zejména v souvislosti s dialogem mezi Evropskou unií a kandidátskými zeměmi na úrovni občanské společnosti.

3.   Komise zajistí, aby se opatření přijatá za účelem dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu vzájemně doplňovala s iniciativami, jež se mohou vyvíjet v příslušném rámci spolupráce a dialogu se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství.

4.   Komise rovněž zajistí doplňkovost s veškerými dalšími iniciativami spolupráce se třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu.

Článek 11

Rozpočet

Finanční krytí pro provádění tohoto rozhodnutí v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008 se stanoví ve výši 10 000 000 EUR. Přípravné akce budou omezeny na 30 % celkového rozpočtu.

Roční položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 12

Ochrana finančních zájmů Společenství

1.   Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděna opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí, byly finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním jednáním, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí, pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (7), s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (8) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (9).

2.   U akcí Společenství financovaných podle tohoto rozhodnutí se nesrovnalostí podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení ustanovení práva Společenství nebo smluvních závazků vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty spravované Společenstvími, a to formou neoprávněného výdaje.

3.   Komise sníží, pozastaví či bude vymáhat zpět částku finanční podpory udělenou pro jakoukoli akci, pokud zjistí nesrovnalosti, zejména porušení ustanovení tohoto rozhodnutí, samostatného rozhodnutí či smlouvy o přidělení dané finanční podpory, nebo pokud vyjde najevo, že akce byla bez vyžádání souhlasu Komise podstatně změněna tak, že je v rozporu s povahou nebo s prováděcími podmínkami dané akce.

4.   Pokud nebyly dodrženy termíny nebo je vývojem provádění akce odůvodněna pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce této pomoci, aby do určité doby předložil vysvětlení. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající finanční podporu a žádat navrácení částek, které již byly vyplaceny.

5.   Jakékoli neoprávněně vyplacené částky se navrátí Komisi. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení podle podmínek stanovených v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (10).

Článek 13

Dohled

1.   Příjemce předloží technickou a finanční zprávu o pokroku prací pro každou akci financovanou podle tohoto rozhodnutí. Do tří měsíců od dokončení akce musí být také předložena závěrečná zpráva. Formu a obsah těchto zpráv stanoví Komise.

2.   Po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby související s akcí uchovává příjemce finanční pomoci veškeré podklady týkající se výdajů na danou akci a zpřístupňuje je Komisi.

3.   Komise učiní veškeré další kroky nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Článek 14

Sledování a hodnocení

Nejpozději do 31. prosince 2009 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v článku 3, z níž budou vycházet budoucí politiky, opatření a akce EU v této oblasti.

Článek 15

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 16

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 42.

1

(2)  Úř. věst. C 206, 29.8.2006, s. 44.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 1. června 2006 a rozhodnutí Rady ze dne ... (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

3

(4)  Viz sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. června 2005 o dialogu s občanskou společností mezi Evropskou unií a kandidátskými zeměmi.

4

(5)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

10

---

PŘÍLOHA

OPATŘENÍ UVEDENÁ V ČLÁNKU 3

A.   Spolufinancování akcí na úrovni společenství

Omezený počet akcí se symbolickým významem na celoevropské úrovni, které jsou zaměřené na zvýšení povědomí o cílech Evropského roku mezikulturního dialogu, a to zejména u mladých lidí, může získat grant Společenství až do výše 80 % celkových nákladů.

Tyto akce mohou zahrnovat zvláštní události, včetně událostí na úrovni Společenství u příležitosti zahájení a zakončení Evropského roku mezikulturního dialogu ve spolupráci s předsednictvími v roce 2008.

Na tyto akce bude orientačně věnováno přibližně 30 % celkového přiděleného rozpočtu.

B.   Spolufinancování akcí na vnitrostátní úrovni

Akce na vnitrostátní úrovni s výrazným evropským rozměrem mohou splnit podmínky pro získání podpory Společenství až do výše 50 % celkových nákladů.

Tyto akce mohou souviset zejména se spolufinancováním vnitrostátní iniciativy členského státu.

Na tyto akce bude orientačně věnováno přibližně 30 % celkového přiděleného rozpočtu.

C.   Akce na úrovni společenství

| 1. | Informační a propagační akce zahrnující:






  a) | informační kampaň koordinovanou na úrovni Společenství a provedenou v členských státech, založenou na osvědčených postupech v oblasti mezikulturního dialogu na všech úrovních; |
| --- | --- | --- |

1.

Informační a propagační akce zahrnující:

a)

informační kampaň koordinovanou na úrovni Společenství a provedenou v členských státech, založenou na osvědčených postupech v oblasti mezikulturního dialogu na všech úrovních;

| b) | spolupráci se soukromým sektorem, sdělovacími prostředky, vzdělávacími institucemi a dalšími partnery z řad občanské společnosti za účelem šíření informací o Evropském roku mezikulturního dialogu; |
| --- | --- |

b)

spolupráci se soukromým sektorem, sdělovacími prostředky, vzdělávacími institucemi a dalšími partnery z řad občanské společnosti za účelem šíření informací o Evropském roku mezikulturního dialogu;

| c) | vytvoření loga a sloganů pro použití v souvislosti s veškerou akcí týkající se Evropského roku mezikulturního dialogu a výrobu propagačních prostředků, které budou k dispozici v celém Společenství; |
| --- | --- |

c)

vytvoření loga a sloganů pro použití v souvislosti s veškerou akcí týkající se Evropského roku mezikulturního dialogu a výrobu propagačních prostředků, které budou k dispozici v celém Společenství;

| d) | vhodná opatření ke zveřejnění výsledků a ke zvýšení viditelnosti programů, akcí a iniciativ Společenství, které přispívají k cílům Evropského roku mezikulturního dialogu a k uznání osvědčených postupů v Evropě, zejména mezi mladými lidmi a dětmi; |
| --- | --- |

d)

vhodná opatření ke zveřejnění výsledků a ke zvýšení viditelnosti programů, akcí a iniciativ Společenství, které přispívají k cílům Evropského roku mezikulturního dialogu a k uznání osvědčených postupů v Evropě, zejména mezi mladými lidmi a dětmi;

| e) | šíření výukových materiálů a nástrojů primárně určených pro vzdělávací instituce, podporu výměn v oblasti kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu; |
| --- | --- |

e)

šíření výukových materiálů a nástrojů primárně určených pro vzdělávací instituce, podporu výměn v oblasti kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu;

| f) | zřízení internetového portálu pro zpřístupnění akcí v oblasti mezikulturního dialogu široké veřejnosti a pro orientaci organizátorů projektů týkajících se mezikulturního dialogu, který jim poskytne přehled o jednotlivých programech a akcích Společenství v dané oblasti. |
| --- | --- |

f)

zřízení internetového portálu pro zpřístupnění akcí v oblasti mezikulturního dialogu široké veřejnosti a pro orientaci organizátorů projektů týkajících se mezikulturního dialogu, který jim poskytne přehled o jednotlivých programech a akcích Společenství v dané oblasti.

| 2. | Jiné akce:
  průzkumy a studie na úrovni Společenství a konzultace s nadnárodními sítěmi a zúčastněnými subjekty občanské společnosti s cílem zhodnotit přípravu Evropského roku mezikulturního dialogu a podat o těchto skutečnostech zprávu a položit tak základy pro akci, které na něj budou v dlouhodobém výhledu navazovat. |
| --- | --- |

2.

Jiné akce:

průzkumy a studie na úrovni Společenství a konzultace s nadnárodními sítěmi a zúčastněnými subjekty občanské společnosti s cílem zhodnotit přípravu Evropského roku mezikulturního dialogu a podat o těchto skutečnostech zprávu a položit tak základy pro akci, které na něj budou v dlouhodobém výhledu navazovat.

| 3. | Financování bude mít obecně podobu přímého nákupu zboží a služeb prostřednictvím otevřených nebo omezených nabídkových řízení. Může mít rovněž podobu grantů.
  Finanční prostředky určené na akce pod bodem C) nepřekročí 40 % celkového přiděleného rozpočtu. |
| --- | --- |

3.

Financování bude mít obecně podobu přímého nákupu zboží a služeb prostřednictvím otevřených nebo omezených nabídkových řízení. Může mít rovněž podobu grantů.

Finanční prostředky určené na akce pod bodem C) nepřekročí 40 % celkového přiděleného rozpočtu.

D.   Akce, které získávají nefinanční podporu společenství

Společenství poskytne nefinanční podporu, včetně písemného povolení k používání vytvořeného loga a dalších materiálů spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu, pro iniciativy veřejných nebo soukromých organizací, pokud tyto organizace Komisi poskytnou záruky, že dané iniciativy probíhají nebo proběhnou v roce 2008 a že mohou významně přispět k dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. Iniciativy organizované v třetích zemích v souvislosti nebo ve spolupráci s Evropským rokem mezikulturního dialogu, aniž by byly evropským rokem finančně podporovány, mohou rovněž získat nefinanční podporu Společenství a používat logo a další materiály související s Evropským rokem mezikulturního dialogu.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 6. října 2005 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě na základě článku 151 Smlouvy o ES návrh rozhodnutí označit rok 2008 za Evropský rok dialogu mezi kulturami. |
| --- | --- |

1.

Dne 6. října 2005 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě na základě článku 151 Smlouvy o ES návrh rozhodnutí označit rok 2008 za Evropský rok dialogu mezi kulturami.

| 2. | Evropský hospodářský a sociální výbor vydal stanovisko dne 20. dubna 2006 a Výbor regionů vydal stanovisko dne 27. dubna 2006. |
| --- | --- |

2.

Evropský hospodářský a sociální výbor vydal stanovisko dne 20. dubna 2006 a Výbor regionů vydal stanovisko dne 27. dubna 2006.

| 3. | Evropský parlament vydal stanovisko v prvním čtení dne 1. června 2006. |
| --- | --- |

3.

Evropský parlament vydal stanovisko v prvním čtení dne 1. června 2006.

| 4. | Komise předložila pozměněný návrh dne 7. září 2006. |
| --- | --- |

4.

Komise předložila pozměněný návrh dne 7. září 2006.

| 5. | Dne 14. listopadu 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

5.

Dne 14. listopadu 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES.

II.   CÍL

Cílem návrhu je prohlásit rok 2008 za Evropský rok dialogu mezi kulturami. Dialog mezi kulturami je úzce spjat se stěžejní snahou o budování Evropy, jíž je zejména sblížení evropských národů, přičemž Evropský rok věnovaný dialogu mezi kulturami bude jedinečným nástrojem ke zvýšení povědomí a pro prosazování této priority a zapojení občanů.

Souhrnnými cíli této iniciativy je přispět k:

| — | podpoře dialogu mezi kulturami jako procesu, v jehož rámci mohou všichni lidé žijící v EU zlepšit svoji schopnost vyrovnat se s otevřenějším, ale i komplexnějším kulturním prostředím, ve kterém v různých členských státech, jakož i v rámci jednotlivých členských států, vedle sebe existují různé kulturní identity a přesvědčení, |
| --- | --- |

—

podpoře dialogu mezi kulturami jako procesu, v jehož rámci mohou všichni lidé žijící v EU zlepšit svoji schopnost vyrovnat se s otevřenějším, ale i komplexnějším kulturním prostředím, ve kterém v různých členských státech, jakož i v rámci jednotlivých členských států, vedle sebe existují různé kulturní identity a přesvědčení,

| — | zdůraznění dialogu mezi kulturami jako příležitosti přispět k rozmanité a dynamické společnosti a využívat jejích výhod, a to nejen v Evropě, ale i ve světě, |
| --- | --- |

—

zdůraznění dialogu mezi kulturami jako příležitosti přispět k rozmanité a dynamické společnosti a využívat jejích výhod, a to nejen v Evropě, ale i ve světě,

| — | zvýšení povědomí všech, kteří v EU žijí, zejména mladých lidí, o významu rozvoje aktivního evropského občanství otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v EU v souladu s článkem 6 Smlouvy o EU a s Listinou základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

zvýšení povědomí všech, kteří v EU žijí, zejména mladých lidí, o významu rozvoje aktivního evropského občanství otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v EU v souladu s článkem 6 Smlouvy o EU a s Listinou základních práv Evropské unie,

| — | zdůraznění přínosu různých kultur a projevů kulturní rozmanitosti ke kulturnímu dědictví a životnímu stylu členských států. |
| --- | --- |

—

zdůraznění přínosu různých kultur a projevů kulturní rozmanitosti ke kulturnímu dědictví a životnímu stylu členských států.

Činnosti v rámci této iniciativy budou vycházet ze tří typů opatření:

| — | spolufinancování (až do výše 80 % celkových nákladů) opatření na úrovni Společenství, zaměřených na zvýšení povědomí, zejména mezi mladými lidmi, o cílech této iniciativy; |
| --- | --- |

—

spolufinancování (až do výše 80 % celkových nákladů) opatření na úrovni Společenství, zaměřených na zvýšení povědomí, zejména mezi mladými lidmi, o cílech této iniciativy;

| — | spolufinancování (až do výše 50 % celkových nákladů) opatření s výrazným evropským rozměrem, prováděných na úrovni členských států; |
| --- | --- |

—

spolufinancování (až do výše 50 % celkových nákladů) opatření s výrazným evropským rozměrem, prováděných na úrovni členských států;

| — | opatření na úrovni Společenství, včetně informační a propagační činnosti, a šetření, studie a konzultace s nadnárodními sítěmi a zúčastněnými subjekty občanské společnosti s cílem zhodnotit přípravu na tuto iniciativu a její dopad. |
| --- | --- |

—

opatření na úrovni Společenství, včetně informační a propagační činnosti, a šetření, studie a konzultace s nadnárodními sítěmi a zúčastněnými subjekty občanské společnosti s cílem zhodnotit přípravu na tuto iniciativu a její dopad.

Rozpočet na tuto iniciativu činí 10 milionů EUR.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné poznámky

Společný postoj Rady zachovává hlavní body původního návrhu Komise a je plně v souladu s pozměněným návrhem Komise.

2.   Změny Evropského parlamentu

Ve svém společném postoji Rada usilovala o to, aby zohlednila obavy a priority Evropského parlamentu a většinu změn navržených Parlamentem přijala. Ze 46 změn odhlasovaných Evropským parlamentem Rada přijala v celém rozsahu, částečně nebo v zásadě 33 změn.

Během trojstranného jednání se uskutečnila řada neformálních kontaktů mezi Radou, Evropským parlamentem a Komisí s cílem brzy dosáhnout dohody s Evropským parlamentem. Rada vzala v úvahu hlavní obavy Evropského parlamentu a má za to, že znění společného postoje by mohlo být pro Evropský parlament přijatelné.

Rada kromě řady redakčních změn rozhodnutí nebo začlenění odkazů na příslušné politiky nebo postupy začlenila v celém nebo částečném rozsahu následující změny, které podstatně mění provádění této iniciativy:

změny 4 a 5 kladou důraz na kulturní a vzdělávací rozměr obsažený v obnovené Lisabonské strategii a zdůrazňují potřebu přispět k zajištění rovných příležitostí a nediskriminace v Evropské unii;

změny 8 a 9 se týkají rovnosti žen a mužů;

změna 29 zdůrazňuje souvislost mezi Evropským rokem dialogu mezi kulturami a Evropským rokem rovných příležitostí pro všechny (2007);

změny 11 a 34 explicitně uvádějí spolupráci s Radou Evropy a UNESCO v souvislosti s touto iniciativou;

změny 14, 21 a 36 usilují o zajištění návaznosti a dlouhodobého sledování této iniciativy;

změny 15 a 25 zavádějí odkaz na náboženskou rozmanitost;

změny 19 a 39 zdůrazňují význam vzdělávání při podpoře dialogu mezi kulturami;

změny 20 a 41 se týkají uznání osvědčených postupů;

změny 27 a 30 zdůrazňují regionální a místní úroveň;

změny 28 a 42 zdůrazňují potřebu konzultovat nadnárodní sítě a občanskou společnost;

změna 32 se týká spolupráce s ostatními orgány, zejména s Evropským parlamentem.

Pokud jde o přidělení finančních zdrojů, Rada usilovala o vyvážený kompromis finančních zdrojů určených na informační a propagační kampaně (změna 37) s omezením na 40 % celkového rozpočtu určených na opatření na úrovni Společenství (informační a propagační činnosti a jiná opatření) a přibližně 30 % rozpočtu na spolufinancování opatření na úrovni Společenství a rovněž 30 % na spolufinancování opatření na úrovni členských států. Byla rovněž začleněna změna 35, omezující přípravná opatření na 30 % rozpočtu.

IV.   ZÁVĚR

Rada je toho názoru, že její společný postoj jako celek je plně v souladu s cíli pozměněného návrhu Komise. Rada se rovněž domnívá, že patřičně zohlednila cíle Evropského parlamentu ve změnách k návrhu Komise, a očekává, že v zájmu včasného přijetí rozhodnutí bude dohody s Parlamentem dosaženo v blízké budoucnosti.

---

| 12.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 301/103

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 31/2006

přijatý Radou dne 14. listopadu 2006

s ohledem na přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2006/ES ze dne ..., kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky (2007 – 2013)

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 301 E/05)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 153 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prostřednictvím akcí v oblasti ochrany spotřebitele může Společenství přispět k ochraně zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů občanů. |
| --- | --- |

(1)

Prostřednictvím akcí v oblasti ochrany spotřebitele může Společenství přispět k ochraně zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů občanů.

| (2) | Proto je vhodné zavést akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky, jímž se nahradí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 20/2004/ES ze dne 8. prosince 2003, kterým se zřizuje obecný rámec financování akcí Společenství na podporu spotřebitelské politiky v letech 2004 až 2007. (4) Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(2)

Proto je vhodné zavést akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky, jímž se nahradí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 20/2004/ES ze dne 8. prosince 2003, kterým se zřizuje obecný rámec financování akcí Společenství na podporu spotřebitelské politiky v letech 2004 až 2007. (4) Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno.

| (3) | V souladu s článkem 153 Smlouvy by se začlenění zájmů spotřebitelů do všech politik Společenství mělo stát významnou prioritou společně s cíli spotřebitelské politiky stanovenými v tomto programu. Koordinace s dalšími politikami a programy Společenství plní zásadní úlohu při zajištění toho, aby byly zájmy spotřebitelů plně zohledňovány v ostatních politikách. Za účelem podpory součinnosti a zabránění zdvojení by měly další fondy a programy Společenství poskytnout finanční podporu na začlenění zájmů spotřebitelů do svých příslušných oblastí. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 153 Smlouvy by se začlenění zájmů spotřebitelů do všech politik Společenství mělo stát významnou prioritou společně s cíli spotřebitelské politiky stanovenými v tomto programu. Koordinace s dalšími politikami a programy Společenství plní zásadní úlohu při zajištění toho, aby byly zájmy spotřebitelů plně zohledňovány v ostatních politikách. Za účelem podpory součinnosti a zabránění zdvojení by měly další fondy a programy Společenství poskytnout finanční podporu na začlenění zájmů spotřebitelů do svých příslušných oblastí.

| (4) | Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které platí pro celou dobu trvání programu a které představuje hlavní referenční hodnotu pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které platí pro celou dobu trvání programu a které představuje hlavní referenční hodnotu pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5).

| (5) | Obecným evropským zájmem je, aby zdravotní a bezpečnostní aspekty služeb a nepotravinářských výrobků, hospodářské a právní zájmy občanů, jakož i zájmy spotřebitelů při vytváření norem pro výrobky a služby, byly zastoupeny na úrovni Společenství. S ohledem na zvláštní povahu dotyčných organizací se na obnovení podpory Společenství ve prospěch fungování těchto organizací nevztahuje zásada postupného snižování rozsahu podpory Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Obecným evropským zájmem je, aby zdravotní a bezpečnostní aspekty služeb a nepotravinářských výrobků, hospodářské a právní zájmy občanů, jakož i zájmy spotřebitelů při vytváření norem pro výrobky a služby, byly zastoupeny na úrovni Společenství. S ohledem na zvláštní povahu dotyčných organizací se na obnovení podpory Společenství ve prospěch fungování těchto organizací nevztahuje zásada postupného snižování rozsahu podpory Společenství.

| (6) | Je vhodné zajistit přechod mezi tímto programem a programem, který nahrazuje, a to zejména s ohledem na pokračování víceletých opatření, jakož i na hodnocení předchozího programu a oblastí, jež vyžadují větší pozornost. Ode dne 1. ledna 2014 by měly položky technické a administrativní pomoci v případě potřeby pokrývat řízení akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2013. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné zajistit přechod mezi tímto programem a programem, který nahrazuje, a to zejména s ohledem na pokračování víceletých opatření, jakož i na hodnocení předchozího programu a oblastí, jež vyžadují větší pozornost. Ode dne 1. ledna 2014 by měly položky technické a administrativní pomoci v případě potřeby pokrývat řízení akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2013.

| (7) | Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6). |
| --- | --- |

(7)

Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).

| (8) | Při provádění programu by měla být zohledněna skutečnost, že vnitřní trh nebude správně fungovat, pokud budou spotřebitelé v některých členských státech chráněni méně než v ostatních členských stítech. Program by se tedy měl zaměřit zvláště na ochranu spotřebitele a zvyšování povědomí spotřebitelů v členských státech, které přistoupily dne 1. května 2004 nebo po tomto datu, s cílem zajistit stejné podmínky pro všechny členské státy. |
| --- | --- |

(8)

Při provádění programu by měla být zohledněna skutečnost, že vnitřní trh nebude správně fungovat, pokud budou spotřebitelé v některých členských státech chráněni méně než v ostatních členských stítech. Program by se tedy měl zaměřit zvláště na ochranu spotřebitele a zvyšování povědomí spotřebitelů v členských státech, které přistoupily dne 1. května 2004 nebo po tomto datu, s cílem zajistit stejné podmínky pro všechny členské státy.

| (9) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“) stanoví pro oblast ochrany spotřebitele spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země ESVO/EHP“), na straně druhé. Je rovněž třeba stanovit opatření pro zpřístupnění programu pro další země, zejména země sousedící s Evropskou unií, a země, které podaly žádost o přistoupení, kandidátské země nebo země přistupující k Evropské unii. |
| --- | --- |

(9)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“) stanoví pro oblast ochrany spotřebitele spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země ESVO/EHP“), na straně druhé. Je rovněž třeba stanovit opatření pro zpřístupnění programu pro další země, zejména země sousedící s Evropskou unií, a země, které podaly žádost o přistoupení, kandidátské země nebo země přistupující k Evropské unii.

| (10) | V souvislosti s prováděním programu by měla být podporována spolupráce se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s přihlédnutím k jakýmkoliv případným dohodám mezi těmito zeměmi a Společenstvím. |
| --- | --- |

(10)

V souvislosti s prováděním programu by měla být podporována spolupráce se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s přihlédnutím k jakýmkoliv případným dohodám mezi těmito zeměmi a Společenstvím.

| (11) | Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení spotřebitelské politiky je třeba stanovit měřitelné cíle a ukazatele. |
| --- | --- |

(11)

Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení spotřebitelské politiky je třeba stanovit měřitelné cíle a ukazatele.

| (12) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu nadnárodní povahy těchto otázek, a lze jich tedy z důvodu větších možností akce Společenství v oblasti účinné a efektivní ochrany zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů občanů lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu nadnárodní povahy těchto otázek, a lze jich tedy z důvodu větších možností akce Společenství v oblasti účinné a efektivní ochrany zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů občanů lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Zavedení programu

Zavádí se akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky, který se vztahuje na období ode dne... (7) do 31. prosince 2013, dále jen „program“.

Článek 2

Účel a cíle

1.   Účelem programu je doplňovat, podporovat a sledovat politiky členských států a přispívat k ochraně zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů spotřebitelů, jakož i k podporování jejich práv na informace, vzdělávání a organizování se za účelem ochrany vlastních zájmů.

2.   Účelu podle odstavce 1 se dosahuje prostřednictvím těchto cílů:

| a) | zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele, zejména prostřednictvím kvalitnějších dokladů, lepších konzultací a lepšího zastupování zájmů spotřebitelů; |
| --- | --- |

a)

zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele, zejména prostřednictvím kvalitnějších dokladů, lepších konzultací a lepšího zastupování zájmů spotřebitelů;

| b) | zajistit skutečné uplatňování právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, především prostřednictvím spolupráce při jejich vymáhání, poskytování informací, vzdělávání a prostřednictvím ochrany právní cestou. |
| --- | --- |

b)

zajistit skutečné uplatňování právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, především prostřednictvím spolupráce při jejich vymáhání, poskytování informací, vzdělávání a prostřednictvím ochrany právní cestou.

Těchto cílů se dosahuje s využitím kombinace akcí a nástrojů vybraných ze seznamu uvedeného v příloze I podle priorit stanovených v ročním pracovním plánu uvedeném v čl. 7 odst. 2 písm. a).

Článek 3

Financování

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období od ... (7) do 31. prosince 2013 činí 156 800 000 EUR.

2.   Roční položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

Článek 4

Finanční příspěvky

1.   Finanční příspěvky Společenství nepřekročí tyto úrovně:

| a) | 50 % nákladů na akce společně financovaná Společenstvím a jedním nebo více členskými státy nebo Společenstvím a příslušnými orgány třetích zemí účastnících se v souladu s článkem 8, kromě akcí výjimečné užitečnosti, u nichž příspěvek Společenství na náklady nepřekročí 70 %; |
| --- | --- |

a)

50 % nákladů na akce společně financovaná Společenstvím a jedním nebo více členskými státy nebo Společenstvím a příslušnými orgány třetích zemí účastnících se v souladu s článkem 8, kromě akcí výjimečné užitečnosti, u nichž příspěvek Společenství na náklady nepřekročí 70 %;

| b) | 85 % nákladů na akce zaměřená na zavedení integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí; |
| --- | --- |

b)

85 % nákladů na akce zaměřená na zavedení integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí;

| c) | 50 % výdajů na fungování evropských spotřebitelských organizací; |
| --- | --- |

c)

50 % výdajů na fungování evropských spotřebitelských organizací;

| d) | 95 % výdajů na fungování evropských spotřebitelských organizací, které zastupují zájmy spotřebitelů při vytváření norem pro výrobky a služby na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

d)

95 % výdajů na fungování evropských spotřebitelských organizací, které zastupují zájmy spotřebitelů při vytváření norem pro výrobky a služby na úrovni Společenství.

2.   Finanční příspěvky Společenství mohou mít podobu:

| a) | stipendijních grantů pro individuální mobilitu učitelů a studentů v rámci integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí. Řízením těchto grantů mohou být pověřeny národní agentury programu Erasmus se zaměřením na program celoživotního učení; |
| --- | --- |

a)

stipendijních grantů pro individuální mobilitu učitelů a studentů v rámci integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí. Řízením těchto grantů mohou být pověřeny národní agentury programu Erasmus se zaměřením na program celoživotního učení;

| b) | příspěvků na cestovní výdaje a denních příspěvků na výměnné stáže úředníků působících v oblasti vymáhání práva. |
| --- | --- |

b)

příspěvků na cestovní výdaje a denních příspěvků na výměnné stáže úředníků působících v oblasti vymáhání práva.

3.   Kritéria pro posouzení toho, zda mají akce znaky výjimečné užitečnosti ve smyslu odst. 1 písm. a), se stanoví předem v ročním pracovním plánu. Akce výjimečné užitečnosti jsou adresované zejména spotřebitelům z členských států, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo po tomto datu.

4.   Obnovování finančních příspěvků stanovených v odst. 1 písm. c) a d) je vyňato ze zásady postupného snižování.

5.   Pro účely odstavců 1 a 2 mohou být finanční příspěvky Společenství rovněž poskytovány formou paušálních sazeb nebo paušálních částek financování, pokud je tento druh podpory přizpůsoben povaze příslušných akcí vymezených v ročním pracovním plánu. V případě financování formou paušálních sazeb nebo paušálních částek se nepoužijí procentní limity stanovené v odstavci 1, ačkoliv spolufinancování je i nadále požadováno.

Článek 5

Příjemci

Kategorie příjemců způsobilých pro finanční příspěvky stanovené v článku 4 jsou uvedeny v příloze II.

Článek 6

Administrativní a technická pomoc

1.   Finanční příspěvek programu může rovněž pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo vyžadované k řízení programu a k uskutečňování jeho cílů, zejména studií, setkání, informačních a publikačních akcí, výdaje spojené s informačními sítěmi zaměřenými na výměnu informací a veškeré jiné výdaje na technickou a administrativní pomoc, které vznikly Komise při řízení programu.

2.   Finanční příspěvek programu může zahrnovat rovněž výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytnou k zajištění přechodu mezi tímto programem a akcemi přijatými podle rozhodnutí č. 20/2004/ES. S cílem umožnit řízení akcí, které nebudou dokončeny do 31. prosince 2013, mohou být v případě potřeby do rozpočtu po roce 2013 zapsány rozpočtové položky na krytí těchto výdajů.

Článek 7

Provádění

1.   Za provádění tohoto programu odpovídá Komise.

Akce sledující účel a cíle podle článku 2 plně využívají vhodných dostupných metod provádění, mezi něž patří zejména přímé nebo nepřímé centralizované provádění Komisí.

2.   Postup stanovený v čl. 10 odst. 2 se použije pro přijetí:

| a) | ročního pracovního plánu pro provádění programu, který stanoví:






  — | priority a akce, jež mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů; |
| --- | --- | --- |

a)

ročního pracovního plánu pro provádění programu, který stanoví:

—

priority a akce, jež mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů;

| — | kritéria pro výběr a pro udělení příspěvku a kritéria pro procentuální podíl finančního příspěvků Společenství; |
| --- | --- |

—

kritéria pro výběr a pro udělení příspěvku a kritéria pro procentuální podíl finančního příspěvků Společenství;

| — | využití financování formou paušálních sazeb nebo paušálních částek a |
| --- | --- |

—

využití financování formou paušálních sazeb nebo paušálních částek a

| — | plánované načasování výzev k nabídkám, společných akcí a výzev k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

—

plánované načasování výzev k nabídkám, společných akcí a výzev k předkládání návrhů;

| b) | postupů, včetně kritérií pro výběr a pro udělení příspěvku, pro provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

b)

postupů, včetně kritérií pro výběr a pro udělení příspěvku, pro provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a).

3.   Komise informuje výbor uvedený v článku 10 o akcích, kterými se provádí program.

Článek 8

Účast třetích zemí

Program je otevřen pro účast:

| a) | zemím ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; |
| --- | --- |

a)

zemím ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

| b) | a třetím zemím, zejména zemím, na které se vztahuje evropská politika sousedství, zemím, které podaly žádost o přistoupení, kandidátským zemím nebo zemím přistupujícím k Evropské unii, a zemím západního Balkánu zapojeným do procesu stabilizace a přidružení, v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo vícestranných dohodách s těmito zeměmi stanovících obecné zásady pro jejich účast na programech Společenství. |
| --- | --- |

b)

a třetím zemím, zejména zemím, na které se vztahuje evropská politika sousedství, zemím, které podaly žádost o přistoupení, kandidátským zemím nebo zemím přistupujícím k Evropské unii, a zemím západního Balkánu zapojeným do procesu stabilizace a přidružení, v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo vícestranných dohodách s těmito zeměmi stanovících obecné zásady pro jejich účast na programech Společenství.

Článek 9

Sledování, hodnocení a šíření výsledků

1.   Komise v úzké spolupráci s členskými státy sleduje provádění akcí programu s ohledem na jeho cíle. Předkládá o tom zprávy výboru uvedenému v článku 10 a informuje o tom Evropský parlament a Radu.

2.   Na žádost Komise poskytnou členské státy Komisi informace o provádění a dopadu tohoto programu.

3.   Komise zajistí, aby bylo hodnocení programu provedeno tři roky po jeho zahájení a po jeho ukončení. Komise sdělí závěry hodnocení, k němuž doplní své připomínky, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Komise zveřejní výsledky akcí uskutečněných podle tohoto rozhodnutí.

Článek 10

Postup pro projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 11

Zrušení

Rozhodnutí 20/2004/ES se zrušuje.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda (předsedkyně)

...

---

(1)  Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 23. března 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a společný postoj Rady ze dne 14. listopadu 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst L 5, 9.1.2004, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  Data vstupu v platnost tohoto rozhodnutí.

7

---

PŘÍLOHA I

AKCE A NÁSTROJE UVEDENÉ V ČLÁNKU 2

Cíl I

Zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele, zejména prostřednictvím kvalitnějších podkladů, lepších konzultací a lepšího zastupování zájmů spotřebitelů;

Akce 1

Shromažďování, výměna a analýza údajů a informací poskytujících základní podklady pro rozvoj spotřebitelské politiky a začlenění spotřebitelských zájmů do ostatních politik Společenství, včetně:

| 1.1. | Sledování a hodnocení vývoje na trhu s dopadem na hospodářské a jiné zájmy spotřebitelů, včetně studií, průzkumů cen, průzkumů změn struktury trhu, průzkumů chování spotřebitelů a podnikatelů, shromažďování a analýz stížností spotřebitelů, shromažďování a analýz údajů o přeshraničním obchodu mezi podnikatelem a spotřebitelem a o přeshraničních trzích. |
| --- | --- |

1.1.

Sledování a hodnocení vývoje na trhu s dopadem na hospodářské a jiné zájmy spotřebitelů, včetně studií, průzkumů cen, průzkumů změn struktury trhu, průzkumů chování spotřebitelů a podnikatelů, shromažďování a analýz stížností spotřebitelů, shromažďování a analýz údajů o přeshraničním obchodu mezi podnikatelem a spotřebitelem a o přeshraničních trzích.

| 1.2. | Vývoj a správa databází. |
| --- | --- |

1.2.

Vývoj a správa databází.

| 1.3. | Shromažďování a analýzy statistických a jiných příslušných údajů, jejichž statistická složka bude případně vytvořena pomocí statistického programu Společenství. |
| --- | --- |

1.3.

Shromažďování a analýzy statistických a jiných příslušných údajů, jejichž statistická složka bude případně vytvořena pomocí statistického programu Společenství.

Akce 2

Shromažďování, výměna, analýza údajů a informací a rozvoj hodnotících nástrojů zajišťujících podklady o bezpečnosti spotřebního zboží a služeb, včetně vystavení spotřebitelů chemickým látkám uvolňovaným z výrobků, o rizicích a zraněních v souvislosti s konkrétními spotřebními výrobky a o službách a technických analýzách varovných oznámení.

Akce 3

Podpora vědeckého poradenství a hodnocení rizik, včetně činností nezávislých vědeckých výborů zřízených rozhodnutím Komise 2004/210/ES ze dne 3. března 2004 o zřízení vědeckých výborů v oblasti bezpečnosti spotřebitele, veřejného zdraví a životního prostředí. (1)

Akce 4

Příprava legislativních a jiných regulačních iniciativ a podpora společných regulačních a samoregulačních iniciativ, včetně:

| 4.1. | právních a technických odborných posudků, včetně studií, pokud jde o předpisy a jejich dopad, |
| --- | --- |

4.1.

právních a technických odborných posudků, včetně studií, pokud jde o předpisy a jejich dopad,

| 4.2. | právních a technických odborných posudků, včetně studií, pokud jde o rozvoj politiky v oblasti bezpečnosti výrobků a služeb a hospodářských a právních zájmů spotřebitelů, |
| --- | --- |

4.2.

právních a technických odborných posudků, včetně studií, pokud jde o rozvoj politiky v oblasti bezpečnosti výrobků a služeb a hospodářských a právních zájmů spotřebitelů,

| 4.3. | právních a technických odborných posudků, včetně studií, pokud jde o posouzení nezbytnosti norem týkajících se bezpečnosti výrobků a návrhy standardizačních pověření pro výrobky a služby, |
| --- | --- |

4.3.

právních a technických odborných posudků, včetně studií, pokud jde o posouzení nezbytnosti norem týkajících se bezpečnosti výrobků a návrhy standardizačních pověření pro výrobky a služby,

| 4.4. | seminářů, konferencí, pracovních seminářů a setkání zúčastněných stran a odborníků. |
| --- | --- |

4.4.

seminářů, konferencí, pracovních seminářů a setkání zúčastněných stran a odborníků.

Akce 5

Finanční příspěvky na fungování evropských spotřebitelských organizací.

Akce 6

Finanční příspěvky na fungování evropských spotřebitelských organizací zastupujících zájmy spotřebitelů při vytváření norem pro výrobky a služby na úrovni Společenství.

Akce 7

Budování kapacit pro regionální, národní a evropské spotřebitelské organizace, především prostřednictvím odborného vzdělávání pracovníků a výměny osvědčených postupů a zkušeností mezi nimi, a to zejména se zaměřením na spotřebitelské organizace v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo po tomto datu.

Cíl II

Zajistit účinné používání právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, zejména prostřednictvím spolupráce při jejich vymáhání, poskytování informací, vzdělávání a prostřednictvím právních prostředků nápravy.

Akce 8:

Akce na zlepšení účinného používání právních předpisů Společenství v oblasti ochrany spotřebitele, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele (3), včetně:

| 8.1. | akcí zaměřených na zlepšení koordinace sledování, vymáhání práva a zlepšení spolupráce mezi příslušnými orgány, včetně rozvoje a zachování nástrojů informačních technologií (např. databází, informačních a komunikačních systémů), organizace seminářů, konferencí, pracovních skupin a setkání zúčastněných stran a odborníků působících v oblasti vymáhání práva, výměnných stáží úředníků v této oblasti a odborného vzdělávání, a to rovněž pro soudce a justiční pracovníky. |
| --- | --- |

8.1.

akcí zaměřených na zlepšení koordinace sledování, vymáhání práva a zlepšení spolupráce mezi příslušnými orgány, včetně rozvoje a zachování nástrojů informačních technologií (např. databází, informačních a komunikačních systémů), organizace seminářů, konferencí, pracovních skupin a setkání zúčastněných stran a odborníků působících v oblasti vymáhání práva, výměnných stáží úředníků v této oblasti a odborného vzdělávání, a to rovněž pro soudce a justiční pracovníky.

| 8.2. | sledování a hodnocení bezpečnosti nepotravinářských výrobků a služeb, včetně posílení a rozšíření oblasti působnosti a fungování varovného systému RAPEX, s ohledem na rozvoj výměny informací v rámci dohledu nad trhem, a dalšího rozvoje sítě pro bezpečnost spotřebitelských výrobků podle směrnice 2001/95/ES. |
| --- | --- |

8.2.

sledování a hodnocení bezpečnosti nepotravinářských výrobků a služeb, včetně posílení a rozšíření oblasti působnosti a fungování varovného systému RAPEX, s ohledem na rozvoj výměny informací v rámci dohledu nad trhem, a dalšího rozvoje sítě pro bezpečnost spotřebitelských výrobků podle směrnice 2001/95/ES.

| 8.3. | společných akcí zaměřených na sledování, vymáhání práva a ostatních akcí v oblasti administrativní spolupráce a spolupráce při vymáhání práva. |
| --- | --- |

8.3.

společných akcí zaměřených na sledování, vymáhání práva a ostatních akcí v oblasti administrativní spolupráce a spolupráce při vymáhání práva.

| 8.4. | akcí zaměřených na administrativní spolupráci a spolupráci při vymáhání práva se třetími zeměmi, které se programu neúčastní. |
| --- | --- |

8.4.

akcí zaměřených na administrativní spolupráci a spolupráci při vymáhání práva se třetími zeměmi, které se programu neúčastní.

Akce 9

Právní a technické odborné posudky, včetně studií, pro sledování a hodnocení provádění a vymáhání práva v oblasti ochrany spotřebitele v členských státech, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách na vnitřním thu (4) vůči spotřebitelům a nařízení (ES) č. 2006/2004. Patří sem také rozvoj a zachování snadno a veřejně dostupných databází obsahujících informace o provádění právních předpisů Společenství v oblasti ochrany spotřebitele.

Akce 10

Akce zaměřené na informace, poradenství a ochranu právní cestou, včetně:

| 10.1. | sledování fungování a hodnocení dopadu alternativních systémů řešení sporů, |
| --- | --- |

10.1.

sledování fungování a hodnocení dopadu alternativních systémů řešení sporů,

| 10.2. | finančních příspěvků na společné akce s veřejnými nebo neziskovými subjekty, které vytvářejí sítě na úrovni Společenství poskytující informace a pomoc spotřebitelům s cílem pomoci jim při uplatňování svých práv a získávání přístupu ke vhodnému řešení sporů (síť evropských spotřebitelských center), |
| --- | --- |

10.2.

finančních příspěvků na společné akce s veřejnými nebo neziskovými subjekty, které vytvářejí sítě na úrovni Společenství poskytující informace a pomoc spotřebitelům s cílem pomoci jim při uplatňování svých práv a získávání přístupu ke vhodnému řešení sporů (síť evropských spotřebitelských center),

| 10.3. | akcí zaměřených na lepší komunikaci s občany EU o otázkách ochrany spotřebitelů, zejména v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo po tomto datu, zahrnujících publikace o otázkách s významem pro spotřebitelskou politiku, poskytování informací on-line a akce informující o akcích na ochranu spotřebitele a o právech spotřebitele. |
| --- | --- |

10.3.

akcí zaměřených na lepší komunikaci s občany EU o otázkách ochrany spotřebitelů, zejména v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo po tomto datu, zahrnujících publikace o otázkách s významem pro spotřebitelskou politiku, poskytování informací on-line a akce informující o akcích na ochranu spotřebitele a o právech spotřebitele.

Akce 11:

Akce zaměřená na vzdělávání spotřebitelů, včetně:

| 11.1. | konkrétních akcí zaměřených na mladé spotřebitele, starší spotřebitele a zranitelné skupiny spotřebitelů, kteří jsou zjevně méně schopni hájit své zájmy, a rozvoj interaktivních nástrojů pro vzdělávání spotřebitelů, |
| --- | --- |

11.1.

konkrétních akcí zaměřených na mladé spotřebitele, starší spotřebitele a zranitelné skupiny spotřebitelů, kteří jsou zjevně méně schopni hájit své zájmy, a rozvoj interaktivních nástrojů pro vzdělávání spotřebitelů,

| 11.2. | finančních příspěvků na zavedení integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí, včetně stipendijního programu umožňujícího studium v délce až šest měsíců v jiné zemi. |
| --- | --- |

11.2.

finančních příspěvků na zavedení integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí, včetně stipendijního programu umožňujícího studium v délce až šest měsíců v jiné zemi.

---

(1)  Úř. věst. L 66, 4.3.2004, s. 45.

(2)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

(3)  Úř. věst. L 364, 9.12.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné směrnicí 2005/29/ES (Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22).

(4)  Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22

---

PŘÍLOHA II

PŘÍJEMCI ZPŮSOBILÍ K FINANČNÍM PŘÍSPĚVKŮM STANOVENÝM V ČLÁNKU 4

| 1. | Finanční příspěvky na akce stanovená v čl. 4 odst. 1 písm. a) mohou být přiděleny veřejnému orgánu nebo neziskovému subjektu, který transparentním postupem určí členský stát nebo příslušný orgán a který schválí Komise. |
| --- | --- |

1.

Finanční příspěvky na akce stanovená v čl. 4 odst. 1 písm. a) mohou být přiděleny veřejnému orgánu nebo neziskovému subjektu, který transparentním postupem určí členský stát nebo příslušný orgán a který schválí Komise.

| 2. | Finanční příspěvky na akce stanovená v čl. 4 odst. 1 písm. b) mohou být přiděleny vysokoškolským institucím v členských státech nebo třetích zemích účastnících se v souladu s článkem 8, jak je vymezeno v článku 2 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES, kterým se zavádí program pro zlepšování kvality vysokého školství a pro podporu mezikulturního porozumění prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi (Erasmus Mundus). (1) |
| --- | --- |

2.

Finanční příspěvky na akce stanovená v čl. 4 odst. 1 písm. b) mohou být přiděleny vysokoškolským institucím v členských státech nebo třetích zemích účastnících se v souladu s článkem 8, jak je vymezeno v článku 2 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES, kterým se zavádí program pro zlepšování kvality vysokého školství a pro podporu mezikulturního porozumění prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi (Erasmus Mundus). (1)

| 3. | Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 2 písm. a) mohou být přiděleny studentům a učitelům účastnícím se integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí, které využívá spolufinancování podle č. 4 odst. 1 písm. b) tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.

Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 2 písm. a) mohou být přiděleny studentům a učitelům účastnícím se integrovaného evropského magisterského studia v oboru spotřebitelských záležitostí, které využívá spolufinancování podle č. 4 odst. 1 písm. b) tohoto rozhodnutí.

| 4. | Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 2 písm. b) mohou být přiděleny úředníkům působícím v oblasti vymáhání ochrany spotřebitele uvedeným v nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice 2001/95/ES. |
| --- | --- |

4.

Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 2 písm. b) mohou být přiděleny úředníkům působícím v oblasti vymáhání ochrany spotřebitele uvedeným v nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice 2001/95/ES.

| 5. | Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. c) mohou být přiděleny evropským spotřebitelským organizacím, které:






  a) | jsou nevládní, neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní je podpora a ochrana zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů spotřebitelů ve Společenství; |
| --- | --- | --- |

5.

Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. c) mohou být přiděleny evropským spotřebitelským organizacím, které:

a)

jsou nevládní, neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní je podpora a ochrana zdraví, bezpečnosti a hospodářských a právních zájmů spotřebitelů ve Společenství;

| b) | byly nejméně v polovině členských států pověřeny zastupováním zájmů spotřebitelů na úrovni Společenství národními spotřebitelskými organizacemi, které zastupují spotřebitele v souladu s vnitrostátními předpisy nebo postupy a působí na regionální nebo celostátní úrovni, a |
| --- | --- |

b)

byly nejméně v polovině členských států pověřeny zastupováním zájmů spotřebitelů na úrovni Společenství národními spotřebitelskými organizacemi, které zastupují spotřebitele v souladu s vnitrostátními předpisy nebo postupy a působí na regionální nebo celostátní úrovni, a

| c) | předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a zdroje financování. |
| --- | --- |

c)

předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a zdroje financování.

| 6. | Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. d) mohou být přiděleny evropským spotřebitelským organizacím, které:






  a) | jsou nevládní, neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní je hájit zájmy spotřebitelů při vytváření norem na úrovni Společenství; |
| --- | --- | --- |

6.

Finanční příspěvky na akce stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. d) mohou být přiděleny evropským spotřebitelským organizacím, které:

a)

jsou nevládní, neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní je hájit zájmy spotřebitelů při vytváření norem na úrovni Společenství;

| b) | byly nejméně ve dvou třetinách členských států pověřeny zastupováním zájmů spotřebitelů na úrovni Společenství:






  — | subjekty zastupujícími v souladu s vnitrostátními předpisy nebo postupy národní spotřebitelské organizace členských států, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

byly nejméně ve dvou třetinách členských států pověřeny zastupováním zájmů spotřebitelů na úrovni Společenství:

—

subjekty zastupujícími v souladu s vnitrostátními předpisy nebo postupy národní spotřebitelské organizace členských států, nebo

| — | neexistují-li subjekty uvedené v první odrážce, národními spotřebitelskými organizacemi členských států, které zastupují spotřebitele v souladu s vnitrostátními předpisy a postupy a působí na celostátní úrovni; |
| --- | --- |

—

neexistují-li subjekty uvedené v první odrážce, národními spotřebitelskými organizacemi členských států, které zastupují spotřebitele v souladu s vnitrostátními předpisy a postupy a působí na celostátní úrovni;

| c) | předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a zdroje financování. |
| --- | --- |

c)

předložily Komisi uspokojivé údaje, pokud jde o jejich členskou základnu, vnitřní předpisy a zdroje financování.

---

(1)  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 1.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 15. dubna 2005 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu návrh (1) rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, založeného na článku 153 Smlouvy, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele na období let 2007-2013. |
| --- | --- |

1.

Dne 15. dubna 2005 předložila Komise Radě a Evropskému parlamentu návrh (1) rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, založeného na článku 153 Smlouvy, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele na období let 2007-2013.

| 2. | Stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů byla přijata ve dnech 14. a 15. února 2006 (2) a 16. února 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů byla přijata ve dnech 14. a 15. února 2006 (2) a 16. února 2006 (3).

| 3. | Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 23. března 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 23. března 2006 (4).

| 4. | Poté, co Rada a Evropský parlament přijaly dne 17. května 2006 interinstitucionální dohodu o finančním výhledu na období let 2007-2013, předložila Komise dne 29. května 2006 pozměněný návrh (5). |
| --- | --- |

4.

Poté, co Rada a Evropský parlament přijaly dne 17. května 2006 interinstitucionální dohodu o finančním výhledu na období let 2007-2013, předložila Komise dne 29. května 2006 pozměněný návrh (5).

| 5. | Dne 14. listopadu 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

5.

Dne 14. listopadu 2006 přijala Rada společný postoj v souladu s čl. 251 odst. 2 Smlouvy.

II.   CÍL

Nový akční program Společenství v oblasti spotřebitelské politiky na období let 2007-2013 má nahradit stávající program zřízený rozhodnutím č. 20/2004/ES. Dvěma hlavními cíli programu je zajistit

| — | vysokou úroveň ochrany spotřebitele, zejména prostřednictvím kvalitnějších dokladů, lepších konzultací a lepšího zastupování zájmů spotřebitelů (cíl I) a |
| --- | --- |

—

vysokou úroveň ochrany spotřebitele, zejména prostřednictvím kvalitnějších dokladů, lepších konzultací a lepšího zastupování zájmů spotřebitelů (cíl I) a

| — | účinné používání právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, především prostřednictvím spolupráce při jejich vymáhání, poskytování informací, vzdělávání a prostřednictvím právních prostředků nápravy (cíl II). |
| --- | --- |

—

účinné používání právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, především prostřednictvím spolupráce při jejich vymáhání, poskytování informací, vzdělávání a prostřednictvím právních prostředků nápravy (cíl II).

Tyto cíle budou prováděny kombinací 11 opatření uvedených v příloze I, která do značné míry navazují na stávající program. Konkrétní priority a opatření budou stejně jako další hlediska provádění programu (např. přidělování finančních zdrojů, kritéria pro výběr a pro udělení procentuálního podílu příspěvku Společenství, plánované načasování výzev k nabídkám, společné akce a výzvy k předkládání návrhů) každoročně stanovena v pracovním programu, po konzultaci s výborem programu.

Celková částka rozpočtu přiděleného programu činí 138,8 milionů EUR v cenách roku 2004 (tj. 156,8 milionů EUR v současných cenách).

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné poznámky

Rada obecně postupovala v souladu se stanoviskem Evropského parlamentu v prvním čtení, které bylo z velké části zapracováno do pozměněného návrhu Komise. Rada zejména souhlasila s rozdělením původního návrhu Komise do dvou samostatných programů (jednoho v oblasti zdraví a jednoho v oblasti ochrany spotřebitele).

Rada rovněž přijala rozpočet programu navržený Komisí, jak je uveden v oddílu II výše.

Komise přijala společný postoj schválený Radou.

2.   Změny Evropského parlamentu

Na svém plenárním zasedání konaném dne 23. března 2006 přijal Evropský parlament 56 změn původního návrhu Komise. Většina těchto změn byla začleněna do pozměněného návrhu Komise, v němž Rada neprovedla žádné významné změny.

Rada:

| a) | zahrnula do společného postoje těchto 18 změn týkajících se rozdělení původního návrhu Komise do dvou samostatných programů:






  i) | Změny přijaté v plném rozsahu:
  změna 2 (prvního právního východiska);
  změna 5 (3. bodu odůvodnění);
  změna 6 (4. bodu odůvodnění);
  změna 7 (5. bodu odůvodnění): tento bod odůvodnění je nyní 3. bodem odůvodnění;
  změna 11 (9. bodu odůvodnění);
  změna 31 (přílohy 1);
  změna 32 (přílohy 2); |
| --- | --- | --- |

a)

zahrnula do společného postoje těchto 18 změn týkajících se rozdělení původního návrhu Komise do dvou samostatných programů:

i)

Změny přijaté v plném rozsahu:

změna 2 (prvního právního východiska);

změna 5 (3. bodu odůvodnění);

změna 6 (4. bodu odůvodnění);

změna 7 (5. bodu odůvodnění): tento bod odůvodnění je nyní 3. bodem odůvodnění;

změna 11 (9. bodu odůvodnění);

změna 31 (přílohy 1);

změna 32 (přílohy 2);

| ii) | Změny přeformulované nebo přijaté zčásti:
  změna 1 (názvu): nový název;
  změna 3 (1. bodu odůvodnění): nové znění 1. bodu odůvodnění;
  změna 4 (2. bodu odůvodnění): nové znění 2. bodu odůvodnění;
  změna 9 (7. bodu odůvodnění): nové znění 1. bodu odůvodnění;
  změna 15 (13. bodu odůvodnění): nové znění 12. bodu odůvodnění;
  změna 18 (článku 1): nové znění článku 1;
  změna 19 (čl. 2 odst. 1): zčásti zohledněna, s formulačními úpravami, v novém znění čl. 2 odst. 1;
  změny 20 a 55 (čl. 2 odst. 2): hlavní body těchto změn byly zohledněny v novém znění čl. 2 odst. 2;
  změna 29 (článku 11): zčásti zohledněna v novém znění článku 11;
  změna 40 (přílohy III cíle III opatření 7, nový bod 7.3 písm. a)): nové znění přílohy I cíle I opatření 3;
  Sedm dalších změn týkajících se rozdělení (27, 30, 46, 45, 51, 52 a 53) Rada odmítla v důsledku sníženého počtu cílů v pozměněném návrhu Komise a s ohledem na interinstitucionální dohodu o finančním výhledu na období let 2007-2013. |
| --- | --- |

ii)

Změny přeformulované nebo přijaté zčásti:

změna 1 (názvu): nový název;

změna 3 (1. bodu odůvodnění): nové znění 1. bodu odůvodnění;

změna 4 (2. bodu odůvodnění): nové znění 2. bodu odůvodnění;

změna 9 (7. bodu odůvodnění): nové znění 1. bodu odůvodnění;

změna 15 (13. bodu odůvodnění): nové znění 12. bodu odůvodnění;

změna 18 (článku 1): nové znění článku 1;

změna 19 (čl. 2 odst. 1): zčásti zohledněna, s formulačními úpravami, v novém znění čl. 2 odst. 1;

změny 20 a 55 (čl. 2 odst. 2): hlavní body těchto změn byly zohledněny v novém znění čl. 2 odst. 2;

změna 29 (článku 11): zčásti zohledněna v novém znění článku 11;

změna 40 (přílohy III cíle III opatření 7, nový bod 7.3 písm. a)): nové znění přílohy I cíle I opatření 3;

Sedm dalších změn týkajících se rozdělení (27, 30, 46, 45, 51, 52 a 53) Rada odmítla v důsledku sníženého počtu cílů v pozměněném návrhu Komise a s ohledem na interinstitucionální dohodu o finančním výhledu na období let 2007-2013.

| b) | zahrnula do společného postoje těchto 20 změn, které se netýkaly rozdělení návrhu:






  i) | Změny přijaté v plném rozsahu:
  změna 34 (názvu přílohy 3), tato příloha je nyní přílohou I. |
| --- | --- | --- |

b)

zahrnula do společného postoje těchto 20 změn, které se netýkaly rozdělení návrhu:

i)

Změny přijaté v plném rozsahu:

změna 34 (názvu přílohy 3), tato příloha je nyní přílohou I.

| ii) | Změny přeformulované nebo přijaté zčásti:
  změna 8 (6. bodu odůvodnění): zčásti zohledněna v novém znění 5. bodu odůvodnění;
  změna 10 (nový bod odůvodnění 8a): nové znění 8. bodu odůvodnění;
  změna 13 (12. bodu odůvodnění): nové znění 11. bodu odůvodnění;
  změna 16 (14. bodu odůvodnění): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění 6. bodu odůvodnění;
  články:
  změna 21 (čl. 3 odst. 2a): zčásti zohledněna v novém znění čl. 4 odst. 1a;
  změna 22 (čl. 3 odst. 2b): zčásti zohledněna v novém znění čl. 4 odst. 1c;
  změna 23 (čl. 3 odst. 2, nové písmeno ba)): nové znění čl. 4 odst. 1d;
  změna 24 (článku 3, nový odstavec 2a): zčásti zohledněna v novém znění čl. 4 odst. 4;
  změna 26 (článku 3, nový odstavec 4a): nové znění čl. 4 odst. 3;
  změna 28 (čl. 7 odst. 1a): nové znění čl. 7 odst. 2a druhé odrážky;
  Přílohy:
  změna 35 (přílohy III cíle I opatření 3): nové znění přílohy I cíle I opatření 2;
  změna 41 (přílohy III cíle III opatření 7, nový bod 7.4 písm. a)): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 2;
  změna 42 (přílohy III cíle III opatření 7, nový bod 7.4 písm. b)): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 1.1;
  změna 43 (přílohy III cíle III opatření 9): nové znění přílohy I cíle II opatření 9;
  změna 44 (přílohy III cíle III opatření 10): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 7;
  změna 47 (přílohy III cíle IV opatření 12): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle II opatření 11.1;
  změna 48 (přílohy III cíle IV opatření 13): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle II opatření 11.1;
  změna 50 (přílohy III cíle IV, nové opatření 18a): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 7;
  změna 33 (nové přílohy IIIa): hlavní body této změny byly zohledněny ve znění nové přílohy II. |
| --- | --- |

ii)

Změny přeformulované nebo přijaté zčásti:

změna 8 (6. bodu odůvodnění): zčásti zohledněna v novém znění 5. bodu odůvodnění;

změna 10 (nový bod odůvodnění 8a): nové znění 8. bodu odůvodnění;

změna 13 (12. bodu odůvodnění): nové znění 11. bodu odůvodnění;

změna 16 (14. bodu odůvodnění): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění 6. bodu odůvodnění;

články:

změna 21 (čl. 3 odst. 2a): zčásti zohledněna v novém znění čl. 4 odst. 1a;

změna 22 (čl. 3 odst. 2b): zčásti zohledněna v novém znění čl. 4 odst. 1c;

změna 23 (čl. 3 odst. 2, nové písmeno ba)): nové znění čl. 4 odst. 1d;

změna 24 (článku 3, nový odstavec 2a): zčásti zohledněna v novém znění čl. 4 odst. 4;

změna 26 (článku 3, nový odstavec 4a): nové znění čl. 4 odst. 3;

změna 28 (čl. 7 odst. 1a): nové znění čl. 7 odst. 2a druhé odrážky;

Přílohy:

změna 35 (přílohy III cíle I opatření 3): nové znění přílohy I cíle I opatření 2;

změna 41 (přílohy III cíle III opatření 7, nový bod 7.4 písm. a)): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 2;

změna 42 (přílohy III cíle III opatření 7, nový bod 7.4 písm. b)): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 1.1;

změna 43 (přílohy III cíle III opatření 9): nové znění přílohy I cíle II opatření 9;

změna 44 (přílohy III cíle III opatření 10): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 7;

změna 47 (přílohy III cíle IV opatření 12): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle II opatření 11.1;

změna 48 (přílohy III cíle IV opatření 13): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle II opatření 11.1;

změna 50 (přílohy III cíle IV, nové opatření 18a): hlavní body této změny byly zohledněny v novém znění přílohy I cíle I opatření 7;

změna 33 (nové přílohy IIIa): hlavní body této změny byly zohledněny ve znění nové přílohy II.

| c) | Nezačlenila do společného postoje 18 změn (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 a 54).
  Rada postupovala v souladu s postojem, který k těmto změnám zaujala Komise, s výjimkou změny 54, kterou Komise v plném rozsahu přijala, ale která nebyla do společného postoje začleněna po zpřísnění definic cílů ochrany spotřebitele v pozměněném návrhu Komise. |
| --- | --- |

c)

Nezačlenila do společného postoje 18 změn (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 a 54).

Rada postupovala v souladu s postojem, který k těmto změnám zaujala Komise, s výjimkou změny 54, kterou Komise v plném rozsahu přijala, ale která nebyla do společného postoje začleněna po zpřísnění definic cílů ochrany spotřebitele v pozměněném návrhu Komise.

IV.   SHRNUTÍ

Rada se domnívá, že její společný postoj, který zahrnuje změny uvedené v oddílu III.2. písm. a) a b), dostatečně zohledňuje stanovisko Evropského parlamentu v prvním čtení.

Společný postoj představuje rovnováhu obav a zájmů, což zajišťuje, aby mohly být cíle programu prováděny prostřednictvím omezeného počtu opatření a nástrojů, jakož i přesnějších metod a postupů, které byly přeformulovány v souladu se stanoviskem Evropského parlamentu v prvním čtení, s pozměněným návrhem Komise a se stávajícím programem v oblasti spotřebitelské politiky (rozhodnutí č. 20/2004/ES).

Rovněž zajišťuje ochranu spotřebitele, neboť toto rozhodnutí zlepší efektivitu opatření Společenství a lépe je zviditelní.

---

(1)  8064/05.

(2)  Úř. věst. C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  7538/06.

(5)  9909/06.

---