# Den Europæiske Unions C 298/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 298 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang8. december 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 298

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang8. december 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2006/C 298/1 | Rådets afgørelse af 7. november 2006 vedrørende den holdning, som Fællesskabet skal indtage i Det Internationale Råd for Tropisk Træ, om forlængelse af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994 | 1 |
| 2006/C 298/2 | Rådets afgørelse af 28. november 2006 om udnævnelse af en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 2 |
| 2006/C 298/3 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse | 3 |
| 2006/C 298/4 | Rådets afgørelse af 28. november 2006 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 7 |
| 2006/C 298/5 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD) (Revision af Rådets konklusioner af 15. november 2004) | 8 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 298/6 | Euroens vekselkurs | 12 |
| 2006/C 298/7 | Bekendtgørelse af en begæring i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF | 13 |
| 2006/C 298/8 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 298/9 | Meddelelse fra Kommissionen om gældende rentesatser for tilbagebetaling af statsstøtte samt satser for reference- og diskonteringsrenter for 25 medlemslande gældende fra og med 1. september 2006— Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 af Kommissionens forordning (EF) 794/2004 af den 21. april 2004 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1) og Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af reference- og diskonteringsrenter (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3) | 15 |
| 2006/C 298/0 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 16 |
| 2006/C 298/1 | Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager (
  1
  ) | 17 |
| 2006/C 298/2 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4390 — PHL/IBFF) (
  1
  ) | 23 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2006/C 298/1

Rådets afgørelse af 7. november 2006 vedrørende den holdning, som Fællesskabet skal indtage i Det Internationale Råd for Tropisk Træ, om forlængelse af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994

1

2006/C 298/2

Rådets afgørelse af 28. november 2006 om udnævnelse af en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

2

2006/C 298/3

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse

3

2006/C 298/4

Rådets afgørelse af 28. november 2006 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

7

2006/C 298/5

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD) (Revision af Rådets konklusioner af 15. november 2004)

8

Kommissionen

2006/C 298/6

Euroens vekselkurs

12

2006/C 298/7

Bekendtgørelse af en begæring i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF

13

2006/C 298/8

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (
  1
  )

1

14

2006/C 298/9

Meddelelse fra Kommissionen om gældende rentesatser for tilbagebetaling af statsstøtte samt satser for reference- og diskonteringsrenter for 25 medlemslande gældende fra og med 1. september 2006— Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 af Kommissionens forordning (EF) 794/2004 af den 21. april 2004 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1) og Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af reference- og diskonteringsrenter (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3)

— Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 af Kommissionens forordning (EF) 794/2004 af den 21. april 2004 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1) og Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af reference- og diskonteringsrenter (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3)

15

2006/C 298/0

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

16

2006/C 298/1

Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager (
  1
  )

1

17

2006/C 298/2

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4390 — PHL/IBFF) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 7. november 2006

vedrørende den holdning, som Fællesskabet skal indtage i Det Internationale Råd for Tropisk Træ, om forlængelse af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994

(2006/C 298/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994 blev undertegnet og bragt i midlertidig anvendelse af Fællesskabet ved Rådets afgørelse 96/493/EF (2). |
| --- | --- |

(1)

Den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994 blev undertegnet og bragt i midlertidig anvendelse af Fællesskabet ved Rådets afgørelse 96/493/EF (2).

| (2) | I januar 2006 blev der inden for UNCTAD indgået en overenskomst til afløsning af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994. |
| --- | --- |

(2)

I januar 2006 blev der inden for UNCTAD indgået en overenskomst til afløsning af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994.

| (3) | Den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994 forbliver i kraft indtil den 31. december 2006, medmindre Det Internationale Råd for Tropisk Træ i overensstemmelse med artikel 46, stk. 3, træffer afgørelse om at forlænge den ud over denne dato, indtil den afløsende overenskomst træder i kraft. |
| --- | --- |

(3)

Den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994 forbliver i kraft indtil den 31. december 2006, medmindre Det Internationale Råd for Tropisk Træ i overensstemmelse med artikel 46, stk. 3, træffer afgørelse om at forlænge den ud over denne dato, indtil den afløsende overenskomst træder i kraft.

| (4) | En forlængelse af overenskomsten er i Fællesskabets interesse. |
| --- | --- |

(4)

En forlængelse af overenskomsten er i Fællesskabets interesse.

| (5) | Det Europæiske Fællesskabs holdning i Det Internationale Råd for Tropisk Træ bør fastlægges — |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Fællesskabs holdning i Det Internationale Råd for Tropisk Træ bør fastlægges —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det Europæiske Fællesskabs holdning i Det Internationale Råd for Tropisk Træ er at stemme for en forlængelse af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994, indtil den afløsende overenskomst af 2006 træder midlertidigt eller endeligt i kraft.

Artikel 2

Det Europæiske Fællesskab vil arbejde for en afgørelse truffet af Det Internationale Råd for Tropisk Træ, som sigter mod at begrænse varigheden af forlængelsen af den internationale overenskomst om tropisk træ af 1994, eller hvorved der indføres en revisionsklausul.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2006.

På Rådets vegne

E. HEINÄLUOMA

Formand

---

(1)  Dok. 12953/06 — KOM(2006) 469 endelig.

1

(2)  EFT L 208 af 17.8.1996, s. 1.

2

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/2

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 28. november 2006

om udnævnelse af en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

(2006/C 298/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 af 18. juli 1994 om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (1), særlig artikel 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 3. juni 2002 (2) og 29. april 2004 (3) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for perioden indtil den 2. juni 2005; denne periode er blevet forlænget i henhold til artikel 1, stk. 5, i forordning nr. 1112/2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 3. juni 2002 (2) og 29. april 2004 (3) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for perioden indtil den 2. juni 2005; denne periode er blevet forlænget i henhold til artikel 1, stk. 5, i forordning nr. 1112/2005.

| (2) | Der er blevet en plads som suppleant i kategorien regeringsrepræsentanter ledig i den pågældende bestyrelse, efter at Bo BARREFELT er trådt tilbage. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads som suppleant i kategorien regeringsrepræsentanter ledig i den pågældende bestyrelse, efter at Bo BARREFELT er trådt tilbage.

| (3) | Den svenske regering har foretaget en indstilling med henblik på besættelse af den plads, der er blevet ledig — |
| --- | --- |

(3)

Den svenske regering har foretaget en indstilling med henblik på besættelse af den plads, der er blevet ledig —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Anna-Lena HULTGÅRD SANCINI udnævnes til suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur som efterfølger for Bo BARREFELT for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil der er indsat en ny bestyrelse i overensstemmelse med artikel 1, stk. 5, i forordning nr. 1112/2005.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2006.

På Rådets vegne

E. HEINÄLUOMA

Formand

---

(1)  EFT L 216 af 20.8.1994, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1643/95 (EFT L 156 af 7.7.1995, s. 1) og forordning (EF) nr. 1112/2005 (EUT L 184 af 15.7.2005, s. 5).

1

(2)  EFT C 161 af 5.7.2002, s. 5.

2

(3)  EUT C 116 af 30.4.2004, s. 16.

3

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/3

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse

(2006/C 298/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM HENVISER til

| 1. | det strategiske mål for Den Europæiske Union, der blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000, nemlig »at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«, og mandatet fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon til Rådet (uddannelse) til »mere overordnet at overveje de konkrete fremtidige mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter, samtidig med at den nationale mangfoldighed respekteres«
   (1), |
| --- | --- |

1.

det strategiske mål for Den Europæiske Union, der blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000, nemlig »at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«, og mandatet fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon til Rådet (uddannelse) til »mere overordnet at overveje de konkrete fremtidige mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter, samtidig med at den nationale mangfoldighed respekteres«
   (1),

| 2. | rapporten fra Rådet (uddannelse) af 12. februar 2001 om »Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål«, der blev forelagt Det Europæiske Råd på mødet i Stockholm den 23.-24. marts 2001, og som indeholder tre strategiske mål og 13 tilknyttede mål (2), |
| --- | --- |

2.

rapporten fra Rådet (uddannelse) af 12. februar 2001 om »Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål«, der blev forelagt Det Europæiske Råd på mødet i Stockholm den 23.-24. marts 2001, og som indeholder tre strategiske mål og 13 tilknyttede mål (2),

| 3. | det første og det andet strategiske mål i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, »forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU« — med det tilknyttede mål »den bedst mulige anvendelse af ressourcerne«
   (3) — og »lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne« — med de tilknyttede mål »Et åbent uddannelsesmiljø« og »Støtte aktivt medborgerskab, lige muligheder og social samhørighed«, |
| --- | --- |

3.

det første og det andet strategiske mål i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, »forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU« — med det tilknyttede mål »den bedst mulige anvendelse af ressourcerne«
   (3) — og »lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne« — med de tilknyttede mål »Et åbent uddannelsesmiljø« og »Støtte aktivt medborgerskab, lige muligheder og social samhørighed«,

| 4. | Kommissionens meddelelse af 10. januar 2003 med titlen »Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: en absolut nødvendighed for Europa«, hvori der opfordres til »en betydelig forøgelse af investeringerne i menneskelige ressourcer« og til at anvende »eksisterende ressourcer (...) mere effektivt«
   (4), |
| --- | --- |

4.

Kommissionens meddelelse af 10. januar 2003 med titlen »Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: en absolut nødvendighed for Europa«, hvori der opfordres til »en betydelig forøgelse af investeringerne i menneskelige ressourcer« og til at anvende »eksisterende ressourcer (...) mere effektivt«
   (4),

| 5. | Rådets konklusioner af 5. maj 203 om referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet (benchmarks), hvori det understreges, at »Rådet har besluttet at opstille en række referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater ... der vil blive anvendt som et af værktøjerne til overvågning af gennemførelsen« af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (5), |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner af 5. maj 203 om referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet (benchmarks), hvori det understreges, at »Rådet har besluttet at opstille en række referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater ... der vil blive anvendt som et af værktøjerne til overvågning af gennemførelsen« af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (5),

| 6. | Rådets og Kommissionens fælles midtvejsrapport af 26. februar 2004 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, der understreger det »presserende behov for at investere mere og mere effektivt og reelt i menneskelige ressourcer« og efterlyser »større offentlige investeringer ... og, hvor det er relevant, større private investeringer, navnlig inden for videregående uddannelse, voksenuddannelse og efter- og videreuddannelse«
   (6), |
| --- | --- |

6.

Rådets og Kommissionens fælles midtvejsrapport af 26. februar 2004 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, der understreger det »presserende behov for at investere mere og mere effektivt og reelt i menneskelige ressourcer« og efterlyser »større offentlige investeringer ... og, hvor det er relevant, større private investeringer, navnlig inden for videregående uddannelse, voksenuddannelse og efter- og videreuddannelse«
   (6),

| 7. | Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport af 23. februar 2006 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, hvori det understreges, at »det er en uomgængeligt nødvendig forudsætning for at nå Lissabon-målene, samtidig med at den europæiske sociale model styrkes«, at give uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes effektivitet, kvalitet og retfærdighed samme vægt, at »effektivitet og retfærdighed ikke er indbyrdes modstridende«, og endvidere at »det især er investering i førskoleuddannelsen, der er af afgørende betydning, hvis man skal forhindre, at eleverne lider nederlag i skolen og bliver udsat for social udstødelse«
   (7), |
| --- | --- |

7.

Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport af 23. februar 2006 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, hvori det understreges, at »det er en uomgængeligt nødvendig forudsætning for at nå Lissabon-målene, samtidig med at den europæiske sociale model styrkes«, at give uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes effektivitet, kvalitet og retfærdighed samme vægt, at »effektivitet og retfærdighed ikke er indbyrdes modstridende«, og endvidere at »det især er investering i førskoleuddannelsen, der er af afgørende betydning, hvis man skal forhindre, at eleverne lider nederlag i skolen og bliver udsat for social udstødelse«
   (7),

| 8. | konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 23.-24. marts 2006, hvori det understreges, at »uddannelse og erhvervsuddannelse er kritiske faktorer i udviklingen af EU's langsigtede potentiale for såvel konkurrenceevne som social sammenhængskraft«, at »der også må sættes mere fart i reformerne for at sikre uddannelsessystemer af høj kvalitet, der er både effektive og retfærdige«, og at »investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse giver et stort udbytte, der klart opvejer omkostningerne og rækker langt videre end 2010«
   (8), |
| --- | --- |

8.

konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 23.-24. marts 2006, hvori det understreges, at »uddannelse og erhvervsuddannelse er kritiske faktorer i udviklingen af EU's langsigtede potentiale for såvel konkurrenceevne som social sammenhængskraft«, at »der også må sættes mere fart i reformerne for at sikre uddannelsessystemer af høj kvalitet, der er både effektive og retfærdige«, og at »investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse giver et stort udbytte, der klart opvejer omkostningerne og rækker langt videre end 2010«
   (8),

| 9. | Kommissionens meddelelse om effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer
   (9), hvori medlemsstaterne opfordres til at udvikle en evalueringskultur, og som udgør et positivt skridt hen imod en evidensbaseret uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik, da den er kommet i stand i samarbejde med forskernet. |
| --- | --- |

9.

Kommissionens meddelelse om effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer
   (9), hvori medlemsstaterne opfordres til at udvikle en evalueringskultur, og som udgør et positivt skridt hen imod en evidensbaseret uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik, da den er kommet i stand i samarbejde med forskernet.

GØR OPMÆRKSOM PÅ,

at uddannelse og erhvervsuddannelse er områder, som de relevante myndigheder i de enkelte medlemsstater skal tilrettelægge og afsætte midler til i overensstemmelse med deres nationale lovgivning, politikker og praksis. Samtidig er der dog behov for samarbejde i Europa for at lære af hinandens erfaringer og gode praksis, og for indikatorer og benchmarks, der viser hvilke fremskridt der gøres. Vellykkede uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker inden for rammerne af livslang uddannelse kræver en tilgang på tværs af sektorerne sammen med andre relevante politikker, især på områderne forskning og innovation, beskæftigelse, økonomi, social- og sundhedsvæsen, ungdom og kultur,

ERKLÆRER,

| 1. | at uddannelse og erhvervsuddannelse, der yder et afgørende bidrag til demokrati, social samhørighed og en holdbar økonomisk vækst, bør ses som en prioriteret investering i fremtiden. Udfordringen for medlemsstaterne ligger i som led i deres strategier for livslang læring at identificere de prioriteter inden for uddannelsesinvesteringer, der vil indvirke mest effektivt på kvaliteten af og ligheden i læringsudbyttet, |
| --- | --- |

1.

at uddannelse og erhvervsuddannelse, der yder et afgørende bidrag til demokrati, social samhørighed og en holdbar økonomisk vækst, bør ses som en prioriteret investering i fremtiden. Udfordringen for medlemsstaterne ligger i som led i deres strategier for livslang læring at identificere de prioriteter inden for uddannelsesinvesteringer, der vil indvirke mest effektivt på kvaliteten af og ligheden i læringsudbyttet,

| 2. | at mere effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder er af afgørende betydning i betragtning af de udfordringer, der følger af globaliseringen, de demografiske forandringer, den hurtige teknologiske udvikling og et øget pres på de offentlige budgetter. Trods de stramme regler for offentlige udgifter er det almindeligt anerkendt, at der er behov for at sikre en tilstrækkelig — og, når det er hensigtsmæssigt, en øget — finansiering af menneskelige ressourcer og dermed for at overveje, hvordan man kan gøre øget brug af private bidrag eller udnytte disse bedst muligt, |
| --- | --- |

2.

at mere effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder er af afgørende betydning i betragtning af de udfordringer, der følger af globaliseringen, de demografiske forandringer, den hurtige teknologiske udvikling og et øget pres på de offentlige budgetter. Trods de stramme regler for offentlige udgifter er det almindeligt anerkendt, at der er behov for at sikre en tilstrækkelig — og, når det er hensigtsmæssigt, en øget — finansiering af menneskelige ressourcer og dermed for at overveje, hvordan man kan gøre øget brug af private bidrag eller udnytte disse bedst muligt,

| 3. | at uligheder i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, der f.eks. fører til, at elever får dårlige resultater og forlader skolen i utide, medfører tunge skjulte sociale omkostninger i fremtiden, der kan blive langt større end investeringerne. Udvikling af effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet og med lige muligheder bidrager væsentligt til at nedbringe risikoen for arbejdsløshed, social udstødelse og spildt menneskeligt potentiale i en moderne videnbaseret økonomi, |
| --- | --- |

3.

at uligheder i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, der f.eks. fører til, at elever får dårlige resultater og forlader skolen i utide, medfører tunge skjulte sociale omkostninger i fremtiden, der kan blive langt større end investeringerne. Udvikling af effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet og med lige muligheder bidrager væsentligt til at nedbringe risikoen for arbejdsløshed, social udstødelse og spildt menneskeligt potentiale i en moderne videnbaseret økonomi,

| 4. | at kvalitet er et fælles mål for alle former for uddannelse og erhvervsuddannelse i Den Europæiske Union, og at kvaliteten regelmæssigt bør overvåges og evalueres. Kvalitet er ikke kun et spørgsmål om læringsudbytte eller undervisningsform, men også om, i hvor høj grad uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne tager hensyn til individuelle, sociale og økonomiske behov, samt om større lighed og bedre trivsel, |
| --- | --- |

4.

at kvalitet er et fælles mål for alle former for uddannelse og erhvervsuddannelse i Den Europæiske Union, og at kvaliteten regelmæssigt bør overvåges og evalueres. Kvalitet er ikke kun et spørgsmål om læringsudbytte eller undervisningsform, men også om, i hvor høj grad uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne tager hensyn til individuelle, sociale og økonomiske behov, samt om større lighed og bedre trivsel,

| 5. | at motivation, færdigheder og kompetence hos lærere, uddannere og andet undervisningspersonale og i studievejledning og sociale tjenester foruden skoleledelsens kvalitet er nøglefaktorer, når det drejer sig om at opnå et læringsudbytte af høj kvalitet. Undervisningspersonalets bestræbelser bør understøttes af en løbende faglig udvikling og et godt samarbejde med forældrene, sociale tjenester for elever og samfundet i bred forstand. Desuden sikrer undervisnings- og læringsmiljøer af høj kvalitet gode betingelser for læring, og de bidrager til et positivt læringsudbytte, |
| --- | --- |

5.

at motivation, færdigheder og kompetence hos lærere, uddannere og andet undervisningspersonale og i studievejledning og sociale tjenester foruden skoleledelsens kvalitet er nøglefaktorer, når det drejer sig om at opnå et læringsudbytte af høj kvalitet. Undervisningspersonalets bestræbelser bør understøttes af en løbende faglig udvikling og et godt samarbejde med forældrene, sociale tjenester for elever og samfundet i bred forstand. Desuden sikrer undervisnings- og læringsmiljøer af høj kvalitet gode betingelser for læring, og de bidrager til et positivt læringsudbytte,

| 6. | at forskningsresultater har vist, at førskoleundervisning og målrettede programmer for tidlig indsats på lang sigt kan give det største udbytte i hele den livslange læringsproces, især for de dårligst stillede. De giver positive menneskelige og samfundsøkonomiske resultater, som varer ved i den videre uddannelse og voksenlivet. Medlemsstaternes ansvar for organiseringen af de nationale uddannelsessystemer skal respekteres, men der er dog også forskningsresultater, der peger i retning af, at en udvælgelse af elever i en tidlig alder til særskilte skoler af forskellig art på grundlag af evner i visse tilfælde kan få en negativ indvirkning på dårligt stillede elevers resultater, |
| --- | --- |

6.

at forskningsresultater har vist, at førskoleundervisning og målrettede programmer for tidlig indsats på lang sigt kan give det største udbytte i hele den livslange læringsproces, især for de dårligst stillede. De giver positive menneskelige og samfundsøkonomiske resultater, som varer ved i den videre uddannelse og voksenlivet. Medlemsstaternes ansvar for organiseringen af de nationale uddannelsessystemer skal respekteres, men der er dog også forskningsresultater, der peger i retning af, at en udvælgelse af elever i en tidlig alder til særskilte skoler af forskellig art på grundlag af evner i visse tilfælde kan få en negativ indvirkning på dårligt stillede elevers resultater,

| 7. | at uddannelsesinstitutioner ligesom læringssamfund bør fokusere på læringsmiljøet i bred forstand for at fremme og opretholde effektivitet, lige muligheder og den almene trivsel. Der skal træffes særlige foranstaltninger til at identificere og støtte elever med særlige uddannelsesbehov. Disse foranstaltninger omfatter sikkerhed for et tilstrækkeligt antal specialuddannede lærere og vejledere og en høj standard i de sociale tjenester for elever samt tilstrækkelige ressourcer. Selv om det tværsektorsamarbejde, der er nødvendigt for en tidlig indsats, og andre særforanstaltninger til sikring af lige muligheder i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne nødvendigvis vil medføre yderligere omkostninger, vil de kunne betale sig i det lange løb, fordi de er med til at undgå fremtidige omkostninger som følge af udstødelse, |
| --- | --- |

7.

at uddannelsesinstitutioner ligesom læringssamfund bør fokusere på læringsmiljøet i bred forstand for at fremme og opretholde effektivitet, lige muligheder og den almene trivsel. Der skal træffes særlige foranstaltninger til at identificere og støtte elever med særlige uddannelsesbehov. Disse foranstaltninger omfatter sikkerhed for et tilstrækkeligt antal specialuddannede lærere og vejledere og en høj standard i de sociale tjenester for elever samt tilstrækkelige ressourcer. Selv om det tværsektorsamarbejde, der er nødvendigt for en tidlig indsats, og andre særforanstaltninger til sikring af lige muligheder i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne nødvendigvis vil medføre yderligere omkostninger, vil de kunne betale sig i det lange løb, fordi de er med til at undgå fremtidige omkostninger som følge af udstødelse,

| 8. | at det er afgørende, at adgangen til ungdomsuddannelse forbedres, og at antallet af unge, der forlader skolen i utide, nedbringes for at opnå en større beskæftigelsesegnethed for den enkelte i et moderne videnbaseret samfund og for at fremme social inddragelse og aktivt medborgerskab samt for at styrke den europæiske sociale model. Efterhånden som arbejdsmarkedets kvalifikationskrav stiger, er det stadig vigtigere at give den yngre generation adgang til kvalifikationer og færdigheder og dermed forbedre de unges udsigt til beskæftigelse og social integration, |
| --- | --- |

8.

at det er afgørende, at adgangen til ungdomsuddannelse forbedres, og at antallet af unge, der forlader skolen i utide, nedbringes for at opnå en større beskæftigelsesegnethed for den enkelte i et moderne videnbaseret samfund og for at fremme social inddragelse og aktivt medborgerskab samt for at styrke den europæiske sociale model. Efterhånden som arbejdsmarkedets kvalifikationskrav stiger, er det stadig vigtigere at give den yngre generation adgang til kvalifikationer og færdigheder og dermed forbedre de unges udsigt til beskæftigelse og social integration,

| 9. | at der er en erkendelse af, at det er nødvendigt at modernisere Europas universiteter, fordi deres opgaver er indbyrdes forbundet inden for uddannelse, forskning og innovation; denne modernisering er ikke kun nødvendig som forudsætning for en vellykket gennemførelse af den bredere Lissabon-strategi, men også som led i et generelt skridt hen imod en stadig mere global og videnbaseret økonomi. Det voksende antal studerende og udgifterne til uddannelse og forskning af høj kvalitet vil kræve øget og/eller mere effektiv anvendelse af såvel offentlige som private ressourcer. Videregående uddannelser af høj kvalitet kan også spille en central rolle inden for uddannelse og erhvervsuddannelse som helhed gennem uddannelse af fremtidige lærere og opdatering og fornyelse af hele videngrundlaget for uddannelse, |
| --- | --- |

9.

at der er en erkendelse af, at det er nødvendigt at modernisere Europas universiteter, fordi deres opgaver er indbyrdes forbundet inden for uddannelse, forskning og innovation; denne modernisering er ikke kun nødvendig som forudsætning for en vellykket gennemførelse af den bredere Lissabon-strategi, men også som led i et generelt skridt hen imod en stadig mere global og videnbaseret økonomi. Det voksende antal studerende og udgifterne til uddannelse og forskning af høj kvalitet vil kræve øget og/eller mere effektiv anvendelse af såvel offentlige som private ressourcer. Videregående uddannelser af høj kvalitet kan også spille en central rolle inden for uddannelse og erhvervsuddannelse som helhed gennem uddannelse af fremtidige lærere og opdatering og fornyelse af hele videngrundlaget for uddannelse,

| 10. | at erhvervsuddannelse og almen uddannelse har en væsentlig indvirkning på beskæftigelse og social integration. Det giver betydelige økonomiske gevinster, selv på kort sigt, at give unge relevante kvalifikationer af høj kvalitet og forbedre de lavtuddannede og dårligt stillede gruppers kvalifikationer og kompetencer. Kompetencebaserede kvalifikationer og andre mekanismer for anerkendelse af tidligere læring fremmer effektivitet og lige muligheder ved at tage hensyn til et ikke-formelt og uformelt læringsudbytte foruden formelle kvalifikationer. Det kan gøre erhvervsuddannelsesprogrammer mere effektive og attraktive, hvis interessenter — bl.a. arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer — tilskyndes til at indgå partnerskaber, |
| --- | --- |

10.

at erhvervsuddannelse og almen uddannelse har en væsentlig indvirkning på beskæftigelse og social integration. Det giver betydelige økonomiske gevinster, selv på kort sigt, at give unge relevante kvalifikationer af høj kvalitet og forbedre de lavtuddannede og dårligt stillede gruppers kvalifikationer og kompetencer. Kompetencebaserede kvalifikationer og andre mekanismer for anerkendelse af tidligere læring fremmer effektivitet og lige muligheder ved at tage hensyn til et ikke-formelt og uformelt læringsudbytte foruden formelle kvalifikationer. Det kan gøre erhvervsuddannelsesprogrammer mere effektive og attraktive, hvis interessenter — bl.a. arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer — tilskyndes til at indgå partnerskaber,

| 11. | at den hurtige teknologiske udvikling sammen med ændringerne i den demografiske struktur i Europa gør det nødvendigt at investere mere i at opdatere og opgradere voksnes og især lavtuddannedes færdigheder, kvalifikationer og nøglekompetencer. På kort sigt er det ved at målrette investeringerne mod opdatering og opgradering af de færdigheder og kompetencer, som arbejdsstyrken allerede har erhvervet, at man hurtigst kan bidrage til økonomisk vækst og konkurrenceevne og få den aldrende arbejdsstyrke til at blive længere på arbejdsmarkedet. Voksenuddannelse har også en central rolle at spille med hensyn til at give nye nøglekompetencer, såsom digitale færdigheder, og dermed bidrage til større social inddragelse og aktiv deltagelse i lokalsamfundet og samfundet som helhed, også efter pensionering, |
| --- | --- |

11.

at den hurtige teknologiske udvikling sammen med ændringerne i den demografiske struktur i Europa gør det nødvendigt at investere mere i at opdatere og opgradere voksnes og især lavtuddannedes færdigheder, kvalifikationer og nøglekompetencer. På kort sigt er det ved at målrette investeringerne mod opdatering og opgradering af de færdigheder og kompetencer, som arbejdsstyrken allerede har erhvervet, at man hurtigst kan bidrage til økonomisk vækst og konkurrenceevne og få den aldrende arbejdsstyrke til at blive længere på arbejdsmarkedet. Voksenuddannelse har også en central rolle at spille med hensyn til at give nye nøglekompetencer, såsom digitale færdigheder, og dermed bidrage til større social inddragelse og aktiv deltagelse i lokalsamfundet og samfundet som helhed, også efter pensionering,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE til

| 1. | nærmere at overveje, om de nuværende ordninger for finansiering, styring og forvaltning af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer i tilstrækkelig grad afspejler behovet for at sikre effektivitet og lige muligheder og dermed udnytter ressourcerne optimalt. Med henblik herpå opfordres medlemsstaterne til at undersøge, hvordan de nuværende ordninger kan forbedres for at undgå de skjulte, men store omkostninger ved ulighed på uddannelsesområdet, |
| --- | --- |

1.

nærmere at overveje, om de nuværende ordninger for finansiering, styring og forvaltning af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer i tilstrækkelig grad afspejler behovet for at sikre effektivitet og lige muligheder og dermed udnytter ressourcerne optimalt. Med henblik herpå opfordres medlemsstaterne til at undersøge, hvordan de nuværende ordninger kan forbedres for at undgå de skjulte, men store omkostninger ved ulighed på uddannelsesområdet,

| 2. | at sikre, at reformer af og investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse målrettes effektivt, både på lang og på kort sigt, for at opfylde det videnbaserede samfunds behov ved hjælp af bedre kvalitet og større lighed, især ved at fokusere på førskoleundervisning, målrettede programmer for tidlig indsats og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder, som sigter mod at skabe muligheder, adgang, behandling og resultater, der er uafhængige af den socioøkonomiske baggrund og andre faktorer, der kan føre til uddannelsesmæssige skævheder. Endvidere bør der især tilskyndes til undervisning af høj kvalitet i ugunstigt stillede områder, |
| --- | --- |

2.

at sikre, at reformer af og investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse målrettes effektivt, både på lang og på kort sigt, for at opfylde det videnbaserede samfunds behov ved hjælp af bedre kvalitet og større lighed, især ved at fokusere på førskoleundervisning, målrettede programmer for tidlig indsats og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder, som sigter mod at skabe muligheder, adgang, behandling og resultater, der er uafhængige af den socioøkonomiske baggrund og andre faktorer, der kan føre til uddannelsesmæssige skævheder. Endvidere bør der især tilskyndes til undervisning af høj kvalitet i ugunstigt stillede områder,

| 3. | at sikre tilstrækkelig finansiering af menneskelige ressourcer og, når det er hensigtsmæssigt, øge den offentlige finansiering og tilskynde til større supplerende private bidrag for at sikre mere lige adgang til videregående uddannelse. Modernisering af områderne videregående uddannelse og forskning er også vigtig for at gøre dem mere effektive. Det bør også overvejes at fremme samarbejdsforbindelser med erhvervslivet inden for forskning og udvikling, |
| --- | --- |

3.

at sikre tilstrækkelig finansiering af menneskelige ressourcer og, når det er hensigtsmæssigt, øge den offentlige finansiering og tilskynde til større supplerende private bidrag for at sikre mere lige adgang til videregående uddannelse. Modernisering af områderne videregående uddannelse og forskning er også vigtig for at gøre dem mere effektive. Det bør også overvejes at fremme samarbejdsforbindelser med erhvervslivet inden for forskning og udvikling,

| 4. | at sikre tilstrækkelig finansiering af voksenuddannelse og efter- og videreuddannelse og tilskynde til aktive partnerskaber med arbejdsgivere for at sætte fokus på færdighedsbehovene i økonomien, også på regionalt og lokalt plan, |
| --- | --- |

4.

at sikre tilstrækkelig finansiering af voksenuddannelse og efter- og videreuddannelse og tilskynde til aktive partnerskaber med arbejdsgivere for at sætte fokus på færdighedsbehovene i økonomien, også på regionalt og lokalt plan,

| 5. | at tilskynde til forskning i resultaterne af uddannelsesreformer og -investeringer og i de sociale fordele herved. Sammenhængende, relevante, pålidelige og evidensbaserede oplysninger er grundlaget for ansvarliggørelse og for iværksættelsen af de nødvendige foranstaltninger for at opnå kvalitet, lige muligheder og effektivitet i hele uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet. Samtidig bør overvågning, evaluering og kvalitetssikring give objektiv og gennemsigtig feedback og støtte til udviklingen af metoder og praksis i undervisning og læring. |
| --- | --- |

5.

at tilskynde til forskning i resultaterne af uddannelsesreformer og -investeringer og i de sociale fordele herved. Sammenhængende, relevante, pålidelige og evidensbaserede oplysninger er grundlaget for ansvarliggørelse og for iværksættelsen af de nødvendige foranstaltninger for at opnå kvalitet, lige muligheder og effektivitet i hele uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet. Samtidig bør overvågning, evaluering og kvalitetssikring give objektiv og gennemsigtig feedback og støtte til udviklingen af metoder og praksis i undervisning og læring.

OPFORDRER KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE til

| 1. | at samarbejde med de relevante forskernet for at foretage mere omfattende og integrerede analyser til støtte for reformer af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og til eventuelt at udvikle internationalt sammenlignelige indikatorer for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemers effektivitet og lige muligheder, |
| --- | --- |

1.

at samarbejde med de relevante forskernet for at foretage mere omfattende og integrerede analyser til støtte for reformer af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og til eventuelt at udvikle internationalt sammenlignelige indikatorer for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemers effektivitet og lige muligheder,

| 2. | at fremme og støtte forskning i den sociale og økonomiske virkning af uddannelses- og erhvervsuddannelsesreformer og -investeringer på såvel nationalt som internationalt plan. Der er behov for mere forskning, især i sektorer, der endnu ikke er tilstrækkeligt undersøgt, såsom førskoleuddannelse, erhvervsuddannelse, livslang læring og uddannelsesøkonomi, navnlig private bidrags indvirkning, |
| --- | --- |

2.

at fremme og støtte forskning i den sociale og økonomiske virkning af uddannelses- og erhvervsuddannelsesreformer og -investeringer på såvel nationalt som internationalt plan. Der er behov for mere forskning, især i sektorer, der endnu ikke er tilstrækkeligt undersøgt, såsom førskoleuddannelse, erhvervsuddannelse, livslang læring og uddannelsesøkonomi, navnlig private bidrags indvirkning,

| 3. | at udnytte relevante forskningsresultater og foreliggende data til at kombinere kvalitets-, ligheds- og effektivitetsaspekterne i forbindelse med udarbejdelsen af både de nationale rapporter om uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 og den fælles interimsrapport i 2008 samt i forbindelse med et muligt forslag om fælles mål for de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og fremme heraf efter 2010, |
| --- | --- |

3.

at udnytte relevante forskningsresultater og foreliggende data til at kombinere kvalitets-, ligheds- og effektivitetsaspekterne i forbindelse med udarbejdelsen af både de nationale rapporter om uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 og den fælles interimsrapport i 2008 samt i forbindelse med et muligt forslag om fælles mål for de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og fremme heraf efter 2010,

| 4. | at udforme og gennemføre »peer learning«-aktiviteter vedrørende effektivitet og lige muligheder som led i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, |
| --- | --- |

4.

at udforme og gennemføre »peer learning«-aktiviteter vedrørende effektivitet og lige muligheder som led i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010,

| 5. | at udnytte programmet for livslang læring, strukturfondene og 7. forskningsrammeprogram på passende måde til at støtte effektivitets- og lighedsaspekterne af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne. |
| --- | --- |

5.

at udnytte programmet for livslang læring, strukturfondene og 7. forskningsrammeprogram på passende måde til at støtte effektivitets- og lighedsaspekterne af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne.

---

(1)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 (SN 100/1/00 REV 1).

(2)  »Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål« — Rapport fra Rådet (uddannelse) til Det Europæiske Råd (5980/01).

(3)  Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa (EFT C 142 af 14.6.2002).

(4)  »Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: en absolut nødvendighed for Europa« — Meddelelse fra Kommissionen (5269/03).

(5)  EUT C 134 af 7.6.2003, s. 3.

(6)  »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 — Lissabon-strategiens succes afhænger af gennemførelsen af hastende reformer« — Fælles midtvejsrapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af det detaljerede arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa (6905/04).

(7)  »Modernisering af almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Et afgørende bidrag til velstand og social samhørighed i Europa«, Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (EUT C 79 af 1.4.2006, s. 1).

(8)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 23.-24. marts 2006 (7775/06).

(9)  »Effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer« — Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (12677/06).

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/7

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 28. november 2006

om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

(2006/C 298/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975 om oprettelse af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 13. december 2004 (2) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for den periode, der udløber den 18. oktober 2007. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 13. december 2004 (2) udnævnte Rådet medlemmerne af og suppleanterne til bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for den periode, der udløber den 18. oktober 2007.

| (2) | En plads som medlem og en plads som suppleant i bestyrelsen for ovennævnte institut i kategorien regeringsrepræsentanter er blevet ledige, efter at Marc BOISNEL og Emmanuel GERAT er trådt tilbage. |
| --- | --- |

(2)

En plads som medlem og en plads som suppleant i bestyrelsen for ovennævnte institut i kategorien regeringsrepræsentanter er blevet ledige, efter at Marc BOISNEL og Emmanuel GERAT er trådt tilbage.

| (3) | Den franske regering har foretaget indstillinger til de pladser, som er blevet ledige — |
| --- | --- |

(3)

Den franske regering har foretaget indstillinger til de pladser, som er blevet ledige —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

1.   Mireille JARRY udnævnes til medlem af bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene som efterfølger for Marc BOISNEL for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 18. oktober 2007.

2.   Robert PICCOLI udnævnes til suppleant til bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene som efterfølger for Emmanuel GERAT for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 18. oktober 2007.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2006.

På Rådets vegne

E. HEINÄLUOMA

Formand

---

(1)  EFT L 139 af 30.5.1975, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1111/2005 (EUT L 184 af 15.7.2005, s. 1).

1

(2)  EUT C 317 af 22.12.2004, s. 4.

2

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/8

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD)

(Revision af Rådets konklusioner af 15. november 2004)

(2006/C 298/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

ER SIG BEVIDST, at

| 1. | Rådet den 12. november 2002 vedtog en resolution (1) om fremme af et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse. Resolutionen dannede grundlag for den erklæring, som ministrene for erhvervsuddannelse i EU's medlemsstater, EFTA/EØS-landene og kandidatlandene, Kommissionen og de europæiske arbejdsmarkedsparter vedtog på deres møde i København den 29.-30. november 2002 som strategi til forbedring af erhvervsuddannelsernes resultater, kvalitet og tiltrækningskraft (Københavnsprocessen) |
| --- | --- |

1.

Rådet den 12. november 2002 vedtog en resolution (1) om fremme af et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse. Resolutionen dannede grundlag for den erklæring, som ministrene for erhvervsuddannelse i EU's medlemsstater, EFTA/EØS-landene og kandidatlandene, Kommissionen og de europæiske arbejdsmarkedsparter vedtog på deres møde i København den 29.-30. november 2002 som strategi til forbedring af erhvervsuddannelsernes resultater, kvalitet og tiltrækningskraft (Københavnsprocessen)

| 2. | det i den første evaluering af processen, der fandt sted på grundlag af Rådets konklusioner af 15. november 2004 (2) på et ministermøde i Maastricht den 14. december 2004, blev erkendt, at EUD's synlighed og profil var forbedret på europæisk plan, og at der var gjort betydelige fremskridt. Der var tale om en række fælles redskaber og principper (3). Maastricht-meddelelsen udstak prioriteter på nationalt og europæisk plan og knyttede Københavnsprocessen tættere sammen med arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 |
| --- | --- |

2.

det i den første evaluering af processen, der fandt sted på grundlag af Rådets konklusioner af 15. november 2004 (2) på et ministermøde i Maastricht den 14. december 2004, blev erkendt, at EUD's synlighed og profil var forbedret på europæisk plan, og at der var gjort betydelige fremskridt. Der var tale om en række fælles redskaber og principper (3). Maastricht-meddelelsen udstak prioriteter på nationalt og europæisk plan og knyttede Københavnsprocessen tættere sammen med arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010

| 3. | Europass, en samlet ramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer, og Rådets konklusioner om den rolle, som udviklingen af færdigheder og kompetencer spiller, er blevet vedtaget efter Maastricht-meddelelsen (4). Høringen om den europæiske referenceramme for kvalifikationer er vel tilendebragt, og der arbejdes fortsat med at udvikle et meritsystem for EUD (ECVET), som i øjeblikket er til offentlig høring |
| --- | --- |

3.

Europass, en samlet ramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer, og Rådets konklusioner om den rolle, som udviklingen af færdigheder og kompetencer spiller, er blevet vedtaget efter Maastricht-meddelelsen (4). Høringen om den europæiske referenceramme for kvalifikationer er vel tilendebragt, og der arbejdes fortsat med at udvikle et meritsystem for EUD (ECVET), som i øjeblikket er til offentlig høring

| 4. | den reviderede Lissabon-strategi og dens integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse 2005-2008 (5) afspejler den centrale rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller for Den Europæiske Unions dagsorden. Den opfordrer medlemsstaterne til at øge og forbedre investeringerne i humankapital og tilpasse systemerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse til de udfordringer, der følger af globaliseringen, demografiske ændringer og teknologisk innovation |
| --- | --- |

4.

den reviderede Lissabon-strategi og dens integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse 2005-2008 (5) afspejler den centrale rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller for Den Europæiske Unions dagsorden. Den opfordrer medlemsstaterne til at øge og forbedre investeringerne i humankapital og tilpasse systemerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse til de udfordringer, der følger af globaliseringen, demografiske ændringer og teknologisk innovation

| 5. | den fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (6) konkluderer, at »det vil være en central udfordring for fremtiden at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og at gøre dem mere attraktive«. Det hedder ligeledes, at »bestræbelserne på at tilbyde topkvalitet ... bør gå hånd i hånd med bestræbelserne på at fremme bedre adgang og social inddragelse« |
| --- | --- |

5.

den fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (6) konkluderer, at »det vil være en central udfordring for fremtiden at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og at gøre dem mere attraktive«. Det hedder ligeledes, at »bestræbelserne på at tilbyde topkvalitet ... bør gå hånd i hånd med bestræbelserne på at fremme bedre adgang og social inddragelse«

FREMHÆVER, at

| 1. | erhvervsuddannelse bør føre til et bredt grundlag af viden og færdigheder af relevans for arbejdslivet og samtidig fremhæve topkvalitet på alle trin. Politik og praksis bør omfatte en vurdering af de relative virkninger af at investere på forskellige niveauer af færdigheder og kompetencer. Udbuddet af tekniske færdigheder og færdigheder på mellemniveau og på højt niveau bør udvides for at undgå mangel på kvalificeret arbejdskraft og for at medvirke til at understøtte innovation og vidensamfundets vækst |
| --- | --- |

1.

erhvervsuddannelse bør føre til et bredt grundlag af viden og færdigheder af relevans for arbejdslivet og samtidig fremhæve topkvalitet på alle trin. Politik og praksis bør omfatte en vurdering af de relative virkninger af at investere på forskellige niveauer af færdigheder og kompetencer. Udbuddet af tekniske færdigheder og færdigheder på mellemniveau og på højt niveau bør udvides for at undgå mangel på kvalificeret arbejdskraft og for at medvirke til at understøtte innovation og vidensamfundets vækst

| 2. | EUD spiller en dobbelt rolle ved at bidrage til konkurrenceevne og øge den sociale sammenhængskraft (7). EUD-politikker bør henvende sig til alle grupper i samfundet, tilbyde attraktive og udfordrende veje for personer med stort potentiale og samtidig være rettet mod personer, der er i fare for at stå uddannelsesmæssigt svagt og blive udelukket fra arbejdsmarkedet — især personer, der er gået tidligt ud af skolen, personer med få eller slet ingen kvalifikationer, personer med særlige behov, personer med indvandrerbaggrund og ældre arbejdstagere |
| --- | --- |

2.

EUD spiller en dobbelt rolle ved at bidrage til konkurrenceevne og øge den sociale sammenhængskraft (7). EUD-politikker bør henvende sig til alle grupper i samfundet, tilbyde attraktive og udfordrende veje for personer med stort potentiale og samtidig være rettet mod personer, der er i fare for at stå uddannelsesmæssigt svagt og blive udelukket fra arbejdsmarkedet — især personer, der er gået tidligt ud af skolen, personer med få eller slet ingen kvalifikationer, personer med særlige behov, personer med indvandrerbaggrund og ældre arbejdstagere

| 3. | grunduddannelse bør bibringe unge den viden og de færdigheder, værdier og holdninger, der er et nødvendigt grundlag for videre læring, beskæftigelse og iværksætterkultur, og gøre eleverne klar til at følge et forløb inden for almen uddannelse eller EUD eller en kombination af begge |
| --- | --- |

3.

grunduddannelse bør bibringe unge den viden og de færdigheder, værdier og holdninger, der er et nødvendigt grundlag for videre læring, beskæftigelse og iværksætterkultur, og gøre eleverne klar til at følge et forløb inden for almen uddannelse eller EUD eller en kombination af begge

| 4. | unge under EUD bør tilegne sig færdigheder og kompetencer, der er relevante i forhold til arbejdsmarkedets krav og livslang læring. Der er derfor behov for politikker, der kan mindske frafaldet fra erhvervsuddannelserne og i højere grad lette overgangen fra skole til arbejde, f.eks. ved at kombinere uddannelse og erhvervsuddannelse med arbejde ved hjælp af lærepladser og uddannelse på arbejdspladsen |
| --- | --- |

4.

unge under EUD bør tilegne sig færdigheder og kompetencer, der er relevante i forhold til arbejdsmarkedets krav og livslang læring. Der er derfor behov for politikker, der kan mindske frafaldet fra erhvervsuddannelserne og i højere grad lette overgangen fra skole til arbejde, f.eks. ved at kombinere uddannelse og erhvervsuddannelse med arbejde ved hjælp af lærepladser og uddannelse på arbejdspladsen

| 5. | den voksne arbejdsstyrkes færdigheder og kompetencer bør fremmes ved, at der tilskyndes til anerkendelse af forudgående læring, der er opnået gennem uddannelse og erhvervserfaring. Der bør gives uddannelsesmuligheder til de erhvervsaktive, idet der foretages en vurdering af mulighederne for og fordelene ved en afbalanceret deling af den finansielle byrde. Samtidig bør der være læringsmuligheder til rådighed for dårligt stillede personer og grupper, især for lavtuddannede |
| --- | --- |

5.

den voksne arbejdsstyrkes færdigheder og kompetencer bør fremmes ved, at der tilskyndes til anerkendelse af forudgående læring, der er opnået gennem uddannelse og erhvervserfaring. Der bør gives uddannelsesmuligheder til de erhvervsaktive, idet der foretages en vurdering af mulighederne for og fordelene ved en afbalanceret deling af den finansielle byrde. Samtidig bør der være læringsmuligheder til rådighed for dårligt stillede personer og grupper, især for lavtuddannede

| 6. | de europæiske EUD-systemers mangfoldighed er et aktiv, der danner grundlag for gensidig læring og giver inspiration til reformer. Samtidig gør denne mangfoldighed det vigtigt at øge gennemsigtighed og fælles forståelse med hensyn til kvalitetsspørgsmål og dermed gensidig tillid mellem EUD-systemer og praksis. Formålet bør være at fremme et europæisk EUD-område, hvor kvalifikationer og færdigheder, der er opnået i ét land, anerkendes i hele Europa, og derved støtte unges og voksnes mobilitet. |
| --- | --- |

6.

de europæiske EUD-systemers mangfoldighed er et aktiv, der danner grundlag for gensidig læring og giver inspiration til reformer. Samtidig gør denne mangfoldighed det vigtigt at øge gennemsigtighed og fælles forståelse med hensyn til kvalitetsspørgsmål og dermed gensidig tillid mellem EUD-systemer og praksis. Formålet bør være at fremme et europæisk EUD-område, hvor kvalifikationer og færdigheder, der er opnået i ét land, anerkendes i hele Europa, og derved støtte unges og voksnes mobilitet.

ERKENDER, at

Københavns-processen har været væsentlig for at understrege EUD's betydning over for de politiske beslutningstagere. Den har bidraget til at øge EUD's synlighed som led i Lissabon-strategien. Processen gør det lettere at nå til enighed om fælles europæiske mål og målsætninger, at drøfte nationale modeller og initiativer og at udveksle eksempler på god praksis på europæisk plan. På nationalt plan har processen medvirket til at sætte større fokus på EUD og har givet inspiration til nationale reformer.

UNDERSTREGER, at

| 1. | der er behov for fremover at styrke de særlige foranstaltninger med henblik på EUD. Københavnsprocessen bør videreføres inden for rammerne af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010. Der bør sikres en fokuseret og holistisk tilgang, hvor de forskellige initiativer og redskaber er indbyrdes forbundne og støtter hinanden, og hvor EUD på alle trin udvikles som en væsentlig del af livslang læring med tæt forbindelse til almen uddannelse. Der skal lægges vægt på at inddrage arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer i alle arbejdets faser og på at viderebringe nationale erfaringer til udviklingsarbejdet på europæisk plan |
| --- | --- |

1.

der er behov for fremover at styrke de særlige foranstaltninger med henblik på EUD. Københavnsprocessen bør videreføres inden for rammerne af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010. Der bør sikres en fokuseret og holistisk tilgang, hvor de forskellige initiativer og redskaber er indbyrdes forbundne og støtter hinanden, og hvor EUD på alle trin udvikles som en væsentlig del af livslang læring med tæt forbindelse til almen uddannelse. Der skal lægges vægt på at inddrage arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer i alle arbejdets faser og på at viderebringe nationale erfaringer til udviklingsarbejdet på europæisk plan

| 2. | foranstaltningerne er frivillige og bør udvikles ved frivilligt bottom-up-samarbejde. |
| --- | --- |

2.

foranstaltningerne er frivillige og bør udvikles ved frivilligt bottom-up-samarbejde.

ER ENIGE OM, at

prioriteterne fra København og Maastricht forsat har gyldighed og bør styrkes i næste fase på følgende måde:

1.   Politik med sigte på at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og gøre dem mere attraktive

Medlemsstaterne bør være mere opmærksomme på EUD's image, status og tiltrækningskraft. Der er i den forbindelse behov for:

| — | forbedret livslang vejledning, så der tages bedre hensyn til EUD's og arbejdslivets muligheder og krav, herunder øget karrierevejledning, oplysning og rådgivning på skoler |
| --- | --- |

—

forbedret livslang vejledning, så der tages bedre hensyn til EUD's og arbejdslivets muligheder og krav, herunder øget karrierevejledning, oplysning og rådgivning på skoler

| — | åbne EUD-systemer, der giver adgang til fleksible, individuelle forløb og skaber bedre vilkår ved overgang til arbejdslivet, udvikling mod yderligere uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder videregående uddannelse, og som støtter udviklingen af færdigheder hos voksne på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

åbne EUD-systemer, der giver adgang til fleksible, individuelle forløb og skaber bedre vilkår ved overgang til arbejdslivet, udvikling mod yderligere uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder videregående uddannelse, og som støtter udviklingen af færdigheder hos voksne på arbejdsmarkedet

| — | tætte forbindelser med arbejdslivet, både vedrørende grundlæggende og fortsat erhvervsuddannelse, samt øgede muligheder for at uddanne sig på arbejdspladsen |
| --- | --- |

—

tætte forbindelser med arbejdslivet, både vedrørende grundlæggende og fortsat erhvervsuddannelse, samt øgede muligheder for at uddanne sig på arbejdspladsen

| — | tilskyndelse til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring til støtte for karriereudvikling og livslang læring |
| --- | --- |

—

tilskyndelse til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring til støtte for karriereudvikling og livslang læring

| — | foranstaltninger med henblik på at øge mænds og kvinders interesse for og deltagelse på de EUD-områder, hvor de fortsat er underrepræsenteret, f.eks. kvinder på teknologiområdet |
| --- | --- |

—

foranstaltninger med henblik på at øge mænds og kvinders interesse for og deltagelse på de EUD-områder, hvor de fortsat er underrepræsenteret, f.eks. kvinder på teknologiområdet

| — | udvikling og fremhævelse af topkvalitet i færdigheder, f.eks. ved at anvende verdensklassestandarder eller organisere fagkonkurrencer (8). |
| --- | --- |

—

udvikling og fremhævelse af topkvalitet i færdigheder, f.eks. ved at anvende verdensklassestandarder eller organisere fagkonkurrencer (8).

Ved forbedringen af erhvervsuddannelsernes tiltrækningskraft og kvalitet bør der lægges større vægt på god forvaltningspraksis i EUD-systemerne og hos udbyderne af disse erhvervsuddannelser (9). Dette indebærer:

| — | lydhørhed over for enkeltpersoners og arbejdsmarkedets behov, herunder forudsigelse af færdighedsbehov. Opmærksomheden bør især være rettet mod små og mellemstore virksomheders behov |
| --- | --- |

—

lydhørhed over for enkeltpersoners og arbejdsmarkedets behov, herunder forudsigelse af færdighedsbehov. Opmærksomheden bør især være rettet mod små og mellemstore virksomheders behov

| — | national kvalitetssikring og forbedring i overensstemmelse med Rådets konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (10) |
| --- | --- |

—

national kvalitetssikring og forbedring i overensstemmelse med Rådets konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (10)

| — | øgede offentlige og private investeringer i EUD ved hjælp af udvikling af afbalancerede fælles finansierings- og investeringsmekanismer |
| --- | --- |

—

øgede offentlige og private investeringer i EUD ved hjælp af udvikling af afbalancerede fælles finansierings- og investeringsmekanismer

| — | øget gennemsigtighed i EUD-systemerne |
| --- | --- |

—

øget gennemsigtighed i EUD-systemerne

| — | stærkere lederskab i institutioner og/eller hos uddannelsesudbydere inden for de nationale strategier |
| --- | --- |

—

stærkere lederskab i institutioner og/eller hos uddannelsesudbydere inden for de nationale strategier

| — | højt kvalificerede lærere og undervisere, der arbejder med løbende faglig udvikling |
| --- | --- |

—

højt kvalificerede lærere og undervisere, der arbejder med løbende faglig udvikling

| — | aktivt partnerskab mellem de forskellige beslutningstagere og interessenter, især arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

—

aktivt partnerskab mellem de forskellige beslutningstagere og interessenter, især arbejdsmarkedets parter og sektororganisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan.

2.   Udvikling og implementering af fælles redskaber til EUD

Udviklingen af fælles europæiske redskaber bør videreføres for at bane vej for et europæisk EUD-område og for at understøtte det europæiske arbejdsmarkeds konkurrenceevne. Der bør sigtes på, at de redskaber, der træffes aftale om, er på plads inden 2010.

Videreudvikling af:

| a) | fælles europæiske redskaber med særlig henblik på EUD gennem






  — | udvikling og afprøvning af et europæisk meritsystem for EUD (ECVET) som et redskab til meritakkumulering og -overførsel under hensyn til de særlige forhold inden for EUD og de erfaringer, der er indhøstet med det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) inden for de videregående uddannelser |
| --- | --- | --- |

a)

fælles europæiske redskaber med særlig henblik på EUD gennem

—

udvikling og afprøvning af et europæisk meritsystem for EUD (ECVET) som et redskab til meritakkumulering og -overførsel under hensyn til de særlige forhold inden for EUD og de erfaringer, der er indhøstet med det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) inden for de videregående uddannelser

| — | forstærket samarbejde om kvalitetsforbedringer ved at anvende det europæiske kvalitetssikringsnet for EUD (ENQA-VET) som bidrag til at skabe en fælles forståelse med hensyn til kvalitetssikring og fremme gensidig tillid. Der bør fortsat samarbejdes med de videregående uddannelser |
| --- | --- |

—

forstærket samarbejde om kvalitetsforbedringer ved at anvende det europæiske kvalitetssikringsnet for EUD (ENQA-VET) som bidrag til at skabe en fælles forståelse med hensyn til kvalitetssikring og fremme gensidig tillid. Der bør fortsat samarbejdes med de videregående uddannelser

| b) | fælles europæiske redskaber, hvor EUD spiller en væsentlig rolle, gennem






  — | udvikling og afprøvning af en europæisk referenceramme for kvalifikationer (EQF) baseret på udbytte af læringen, så der skabes større ligestilling og bedre sammenhæng mellem EUD og de videregående uddannelser, og tages hensyn til internationale kvalifikationer inden for de enkelte sektorer |
| --- | --- | --- |

b)

fælles europæiske redskaber, hvor EUD spiller en væsentlig rolle, gennem

—

udvikling og afprøvning af en europæisk referenceramme for kvalifikationer (EQF) baseret på udbytte af læringen, så der skabes større ligestilling og bedre sammenhæng mellem EUD og de videregående uddannelser, og tages hensyn til internationale kvalifikationer inden for de enkelte sektorer

| — | videreudvikling af Europass som en samlet europæisk ramme for større gennemsigtighed og redskaber til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring for at understøtte og supplere indførelsen af EQF og ECVET. |
| --- | --- |

—

videreudvikling af Europass som en samlet europæisk ramme for større gennemsigtighed og redskaber til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring for at understøtte og supplere indførelsen af EQF og ECVET.

Implementering af:

| a) | fælles europæiske redskaber med særligt henblik på EUD gennem






  — | deltagelse i afprøvningen af ECVET og tilskyndelse til implementering heraf |
| --- | --- | --- |

a)

fælles europæiske redskaber med særligt henblik på EUD gennem

—

deltagelse i afprøvningen af ECVET og tilskyndelse til implementering heraf

| — | anvendelse af principperne bag en fælles ramme for kvalitetssikring, jf. Rådets konklusioner fra maj 2004 om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse, for at fremme en kultur med kvalitetsforbedringer og bredere deltagelse i ENQA-VET-nettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af principperne bag en fælles ramme for kvalitetssikring, jf. Rådets konklusioner fra maj 2004 om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse, for at fremme en kultur med kvalitetsforbedringer og bredere deltagelse i ENQA-VET-nettet

| b) | fælles europæiske redskaber, hvor EUD spiller en væsentlig rolle, gennem






  — | sammenkædning af nationale kvalifikationssystemer eller nationale referencerammer for kvalifikationer og EQF |
| --- | --- | --- |

b)

fælles europæiske redskaber, hvor EUD spiller en væsentlig rolle, gennem

—

sammenkædning af nationale kvalifikationssystemer eller nationale referencerammer for kvalifikationer og EQF

| — | understøttelse af nationale kvalifikationssystemer ved hjælp af integration af internationale kvalifikationer inden for de enkelte sektorer med anvendelse af EQF som referencepunkt |
| --- | --- |

—

understøttelse af nationale kvalifikationssystemer ved hjælp af integration af internationale kvalifikationer inden for de enkelte sektorer med anvendelse af EQF som referencepunkt

| — | fremme af en udstrakt anvendelse af Europass. |
| --- | --- |

—

fremme af en udstrakt anvendelse af Europass.

3.   Styrkelse af den gensidige læring

Det er nødvendigt med en mere systematisk fremgangsmåde for at styrke gensidig læring, samarbejde og udveksling af erfaring og knowhow. Dette bør fremmes ved hjælp af:

| — | fælles begreber og vedtagne definitioner på europæisk plan, så de nationale løsninger, modeller og standarder bliver lettere at forstå |
| --- | --- |

—

fælles begreber og vedtagne definitioner på europæisk plan, så de nationale løsninger, modeller og standarder bliver lettere at forstå

| — | midler fra Kommissionen til finansiering af forskning og undersøgelser vedrørende specifikke emner for at uddybe forståelsen af de europæiske EUD-systemer og -praksis og deres sammenkædning med arbejdsmarkedet og de øvrige uddannelsessektorer |
| --- | --- |

—

midler fra Kommissionen til finansiering af forskning og undersøgelser vedrørende specifikke emner for at uddybe forståelsen af de europæiske EUD-systemer og -praksis og deres sammenkædning med arbejdsmarkedet og de øvrige uddannelsessektorer

| — | Kommissionens overvågning af de forskellige net, udveksling af eksempler på god praksis og udvikling af mekanismer, der kan anvendes til at formidle viden og ekspertise |
| --- | --- |

—

Kommissionens overvågning af de forskellige net, udveksling af eksempler på god praksis og udvikling af mekanismer, der kan anvendes til at formidle viden og ekspertise

| — | en systematisk og fleksibel ramme til støtte for »peer learning«-aktiviteter på EUD-området. Rammen bør også omfatte støtte til decentral »peer learning«. |
| --- | --- |

—

en systematisk og fleksibel ramme til støtte for »peer learning«-aktiviteter på EUD-området. Rammen bør også omfatte støtte til decentral »peer learning«.

Fyldestgørende og konsistente data og indikatorer er nøglen til at forstå, hvad der sker inden for EUD, til at styrke den gensidige læring og til at skabe grundlag for en evidensbaseret uddannelsespolitik.

Inden næste opfølgningskonference på ministerplan i 2008 bør Kommissionen have:

| — | lagt særlig vægt på at gøre erhvervsuddannelsesstatistikkerne mere omfattende, præcise og pålidelige, så det bliver muligt at evaluere de fremskridt, der gøres med udvikling af EUD |
| --- | --- |

—

lagt særlig vægt på at gøre erhvervsuddannelsesstatistikkerne mere omfattende, præcise og pålidelige, så det bliver muligt at evaluere de fremskridt, der gøres med udvikling af EUD

| — | taget udformningen af EUD-elementet inden for det sammenhængende sæt af indikatorer og benchmarks op (11) |
| --- | --- |

—

taget udformningen af EUD-elementet inden for det sammenhængende sæt af indikatorer og benchmarks op (11)

| — | været særlig opmærksom på udarbejdelsen af statistiske oplysninger om investeringer i og finansiering af EUD. |
| --- | --- |

—

været særlig opmærksom på udarbejdelsen af statistiske oplysninger om investeringer i og finansiering af EUD.

Dette sker bedst ved at anvende og kombinere de eksisterende data bedst muligt, samtidig med at der sikres fyldestgørende nationale/regionale data om EUD og konsistens og sammenlignelighed i forhold til andre data om uddannelse og erhvervsuddannelse.

4.   Inddragelse af alle interessenter

Et vellykket udfald af Københavnsprocessen kræver aktiv inddragelse af alle interessenter på EUD-området, herunder især arbejdsmarkedets parter på europæisk og nationalt plan, brancheorganisationer og EUD-udbydere. Det er derfor nødvendigt med:

| — | kortfattede og klare oplysninger om processen, dens baggrund, prioriteter og aktiviteter samt effektiv formidling af resultaterne |
| --- | --- |

—

kortfattede og klare oplysninger om processen, dens baggrund, prioriteter og aktiviteter samt effektiv formidling af resultaterne

| — | aktiv deltagelse i alle processens faser af interessenter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

—

aktiv deltagelse i alle processens faser af interessenter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan

| — | vægt på at inddrage EUD-udbydere, lærere og undervisere i afprøvning og implementering af resultaterne af processen |
| --- | --- |

—

vægt på at inddrage EUD-udbydere, lærere og undervisere i afprøvning og implementering af resultaterne af processen

| — | inddragelse, hvor det er relevant, af de lærende og deres organisationer på nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

—

inddragelse, hvor det er relevant, af de lærende og deres organisationer på nationalt og europæisk plan.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES ANSVARSOMRÅDER

at gennemføre Københavnsprocessen ved hjælp af:

| — | effektiv anvendelse af strukturfondene til støtte for EUD-reformer på nationalt plan |
| --- | --- |

—

effektiv anvendelse af strukturfondene til støtte for EUD-reformer på nationalt plan

| — | målrettet anvendelse af det nye program for livslang læring til at understøtte processen, navnlig med hensyn til innovation, afprøvning, forsøg og implementering |
| --- | --- |

—

målrettet anvendelse af det nye program for livslang læring til at understøtte processen, navnlig med hensyn til innovation, afprøvning, forsøg og implementering

| — | aktiv deltagelse af relevante fællesskabsagenturer, -organer og -komitéer |
| --- | --- |

—

aktiv deltagelse af relevante fællesskabsagenturer, -organer og -komitéer

| — | tæt samarbejde om statistik, indikatorer og benchmarks med Eurostat, OECD, Cedefop og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut |
| --- | --- |

—

tæt samarbejde om statistik, indikatorer og benchmarks med Eurostat, OECD, Cedefop og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

| — | udveksling af informationer, ekspertise og resultater med tredjelande, herunder navnlig de lande, der er omfattet af politikken vedrørende det bredere europæiske naboskab. Samarbejdet med højt præsterende lande og internationale organisationer som f.eks. OECD bør forstærkes. |
| --- | --- |

—

udveksling af informationer, ekspertise og resultater med tredjelande, herunder navnlig de lande, der er omfattet af politikken vedrørende det bredere europæiske naboskab. Samarbejdet med højt præsterende lande og internationale organisationer som f.eks. OECD bør forstærkes.

Samtlige medlemsstaters ret til deltagelse i dette arbejde bør sikres.

Der bør i de årlige rapporter om de nationale Lissabon-reformprogrammer lægges særlig vægt på fremskridtene inden for EUD.

Den integrerede rapport, der hvert andet år udarbejdes om arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, bør indeholde en særlig del vedrørende EUD, der gør det muligt at overvåge fremskridtene og påpege de vigtigste resultater, som skal rapporteres til Det Europæiske Råd.

---

(1)  EFT C 13 af 18.1.2003, s. 2.

(2)  13832/04.

(3)  Resolution om livslang vejledning (9286/04);

konklusioner om identifikation og validering af ikke-formel og uformel læring (9600/04);

konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (9599/04).

(4)  Europass, (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 6);

konklusioner om færdigheder og kompetencer (EUT C 292 af 24.11.2005, s. 3).

(5)  9341/2/05.

(6)  »Modernisering af almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Et afgørende bidrag til velstand og social samhørighed i Europa« — Rådets og Kommissionens fælles interimsrapport 2006 om fremskridt i gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (EUT C 79 af 1.4.2006, s. 1).

(7)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2006 i Bruxelles (7775/06).

(8)  Såsom European Skills Competetion, der skal afholdes i Nederlandene i 2008, og World Skills Competetions, der finder sted hvert andet år.

(9)  Centrale budskaber til Det Europæiske Råds forårsmøde (7620/06).

(10)  Kvalitetssikring af erhvervsuddannelse 9599/04 EDUC 117 SOC 252, maj 2004.

(11)  Rådets konklusioner af 24. maj 2005 om nye indikatorer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (EUT C 141, 10.6.2005, s. 7).

---

Kommissionen

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/12

---

Euroens vekselkurs (1)

7. december 2006

(2006/C 298/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3297 |
| JPY | japanske yen | 152,87 |
| DKK | danske kroner | 7,4554 |
| GBP | pund sterling | 0,67610 |
| SEK | svenske kroner | 9,0345 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5875 |
| ISK | islandske kroner | 91,85 |
| NOK | norske kroner | 8,0945 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5781 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,968 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 256,04 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6986 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8103 |
| RON | rumænske lei | 3,4270 |
| SIT | slovenske tolar | 239,67 |
| SKK | slovakiske koruna | 35,460 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9045 |
| AUD | australske dollar | 1,6827 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5275 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3283 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9261 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0449 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 215,21 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,3800 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,4030 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3495 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 063,70 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7105 |
| PHP | filippinske pesos | 65,727 |
| RUB | russiske rubler | 34,8610 |
| THB | thailandske bath | 47,293 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3297

JPY

japanske yen

152,87

DKK

danske kroner

7,4554

GBP

pund sterling

0,67610

SEK

svenske kroner

9,0345

CHF

schweiziske franc

1,5875

ISK

islandske kroner

91,85

NOK

norske kroner

8,0945

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5781

CZK

tjekkiske koruna

27,968

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

256,04

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6986

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8103

RON

rumænske lei

3,4270

SIT

slovenske tolar

239,67

SKK

slovakiske koruna

35,460

TRY

tyrkiske lira

1,9045

AUD

australske dollar

1,6827

CAD

canadiske dollar

1,5275

HKD

hongkongske dollar

10,3283

NZD

newzealandske dollar

1,9261

SGD

singaporeanske dollar

2,0449

KRW

sydkoreanske won

1 215,21

ZAR

sydafrikanske rand

9,3800

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,4030

HRK

kroatiske kuna

7,3495

IDR

indonesiske rupiah

12 063,70

MYR

malaysiske ringgit

4,7105

PHP

filippinske pesos

65,727

RUB

russiske rubler

34,8610

THB

thailandske bath

47,293

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/13

---

Bekendtgørelse af en begæring i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF

(2006/C 298/07)

Begæring indgivet af en medlemsstat

Kommissionen har den 20. november 2006 modtaget en begæring i henhold til artikel 30, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (1). Den første hverdag efter modtagelse af begæringen var den 21.11.2006.

Begæringen, som er indgivet af Danmark, vedrører pakkeposttjenester i Danmark. Direktiv 2004/17/EF finder i henhold til artikel 30 ikke anvendelse, når den pågældende aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder med ubegrænset adgang. Vurderingen af, om betingelserne er opfyldt, skal udelukkende foretages på grundlag af direktiv 2004/17/EF, uden at dette berører anvendelsen af de gældende konkurrenceregler.

Kommissionen har en frist på tre måneder at regne fra ovenstående hverdag til at træffe afgørelse om denne begæring. Fristen udløber således den 21.2.2007.

Bestemmelserne i ovennævnte stk. 4, tredje afsnit, finder anvendelse. Den frist, som Kommissionen råder over, kan således eventuelt forlænges med en måned. En sådan forlængelse offentliggøres.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1874/2004 (EUT L 326 af 29.10.2004, s. 17).

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/14

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 298/08)

| Sag nr. | XS 58/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | Hele Ungarn |
| Støtteordningens navn | Partnerkreditprogram |
| Retsgrundlag | A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Igazgatóságának 14/2005. (I. 17.) számú határozata |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen | Budgettet for programmet (lån, som skal udbetales) er på 10 mia. HUF (ca. 40 mio. EUR) |
| Maksimal støtteintensitet | Små virksomheder 15 %
  Mellemstore virksomheder 7,5 % |
| Gennemførelsestidspunkt | Direktionen for MFB vedtog programmet den 17.1.2005 |
| Støtteordningens varighed | Indtil 31.12.2006 |
| Støttens formål | Ydelse af lån på lempelige vilkår til investeringer uden for EU |
| Berørte sektorer
  note | Alle sektorer |
| Der kan ikke under programmet ydes støtte til aktiviteter inden for landbruget, fiskeriet og kulmineindustrien |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Magyar Fejlesztési Bank Rt. |
| Nádor u. 31. |
| H-1051 Budapest |

Sag nr.

XS 58/05

Medlemsstat

Ungarn

Region

Hele Ungarn

Støtteordningens navn

Partnerkreditprogram

Retsgrundlag

A Magyar Fejlesztési Bank Rt. Igazgatóságának 14/2005. (I. 17.) számú határozata

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen

Budgettet for programmet (lån, som skal udbetales) er på 10 mia. HUF (ca. 40 mio. EUR)

Maksimal støtteintensitet

Små virksomheder 15 %

Mellemstore virksomheder 7,5 %

Gennemførelsestidspunkt

Direktionen for MFB vedtog programmet den 17.1.2005

Støtteordningens varighed

Indtil 31.12.2006

Støttens formål

Ydelse af lån på lempelige vilkår til investeringer uden for EU

Berørte sektorer

note

Alle sektorer

Der kan ikke under programmet ydes støtte til aktiviteter inden for landbruget, fiskeriet og kulmineindustrien

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Magyar Fejlesztési Bank Rt.

Nádor u. 31.

H-1051 Budapest

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/15

---

Meddelelse fra Kommissionen om gældende rentesatser for tilbagebetaling af statsstøtte samt satser for reference- og diskonteringsrenter for 25 medlemslande gældende fra og med 1. september 2006

Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 af Kommissionens forordning (EF) 794/2004 af den 21. april 2004 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1) og Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af reference- og diskonteringsrenter (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3)

(2006/C 298/09)

| Fra | Til | AT | BE | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2006 | ... | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 4,34 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 8,12 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 5,62 | 5,33 |
| 1.6.2006 | 31.8.2006 | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 3,72 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 7,04 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 4,77 | 5,33 |
| 1.3.2006 | 31.5.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 4,43 | 3,98 | 5,33 |
| 1.1.2006 | 28.2.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 5,10 | 3,98 | 5,33 |
| 1.12.2005 | 31.12.2005 | 4,08 | 4,08 | 6,34 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.9.2005 | 30.11.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.7.2005 | 31.8.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.6.2005 | 30.6.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.4.2005 | 31.5.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.1.2005 | 31.3.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,86 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |

Fra

Til

AT

BE

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

SE

SI

SK

UK

1.9.2006

...

4,36

4,36

6,34

4,34

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

8,12

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

5,62

5,33

1.6.2006

31.8.2006

4,36

4,36

6,34

3,72

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

7,04

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

4,77

5,33

1.3.2006

31.5.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

4,43

3,98

5,33

1.1.2006

28.2.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

5,10

3,98

5,33

1.12.2005

31.12.2005

4,08

4,08

6,34

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.9.2005

30.11.2005

4,08

4,08

7,53

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.7.2005

31.8.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.6.2005

30.6.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.4.2005

31.5.2005

4,08

4,08

7,88

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.1.2005

31.3.2005

4,08

4,08

7,88

4,86

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/16

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 298/10)

| 1. | Den 28. november 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Accor Services France (»ASF« — Frankrig), der tilhører Accor-koncernen (»Accor« — Frankrig), og Groupe Caisse d'épargne (»CGE« — Frankrig) erhverver fælles kontrol over det nyoprettede joint venture-selskab A.C.E. (»ACE« — Frankrig), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 28. november 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Accor Services France (»ASF« — Frankrig), der tilhører Accor-koncernen (»Accor« — Frankrig), og Groupe Caisse d'épargne (»CGE« — Frankrig) erhverver fælles kontrol over det nyoprettede joint venture-selskab A.C.E. (»ACE« — Frankrig), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | ASF: tilrettelæggelse og levering af serviceydelser til virksomheder og kommuner i Frankrig, især ved udstedelse af servicebilletter |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

ASF: tilrettelæggelse og levering af serviceydelser til virksomheder og kommuner i Frankrig, især ved udstedelse af servicebilletter

| — | GCE: koncern, der udbyder produkter, bank- og finansieringsydelser til privatpersoner, virksomheder, kommuner og finansielle institutioner |
| --- | --- |

—

GCE: koncern, der udbyder produkter, bank- og finansieringsydelser til privatpersoner, virksomheder, kommuner og finansielle institutioner

| — | ACE: nyoprettet, selvstændigt fungerende joint venture-selskab, som har fået overdraget udstedelsen og markedsføringen af CESU-servicechecks (chèque emploi-service universel) på et fast beløb. |
| --- | --- |

—

ACE: nyoprettet, selvstændigt fungerende joint venture-selskab, som har fået overdraget udstedelsen og markedsføringen af CESU-servicechecks (chèque emploi-service universel) på et fast beløb.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4461 — Accor Services France/Groupe Caisse d'Épargne/Accor Emploi Services Universel JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/17

---

Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 298/11)

I.   INDLEDNING

| (1) | Denne meddelelse fastsætter rammer for, hvordan virksomheder, som deltager i eller har deltaget i hemmelige karteller, der påvirker Fællesskabet, skal belønnes for at samarbejde med Kommissionen. Karteller er aftaler og/eller samordnet praksis mellem to eller flere konkurrenter med henblik på at samordne deres konkurrencemæssige adfærd på markedet og/eller påvirke de relevante konkurrenceparametre gennem forskellige former for praksis, f.eks. fastsættelse af købs- eller salgspriser eller af andre forretningsbetingelser, tildeling af produktions- eller salgskvoter, markedsdeling, herunder samordning af tilbudsgivning, import- eller eksportbegrænsninger og/eller konkurrencebegrænsende foranstaltninger over for andre konkurrenter. Sådanne former for praksis er blandt de alvorligste overtrædelser af EF-traktatens artikel 81 (1). |
| --- | --- |

(1)

Denne meddelelse fastsætter rammer for, hvordan virksomheder, som deltager i eller har deltaget i hemmelige karteller, der påvirker Fællesskabet, skal belønnes for at samarbejde med Kommissionen. Karteller er aftaler og/eller samordnet praksis mellem to eller flere konkurrenter med henblik på at samordne deres konkurrencemæssige adfærd på markedet og/eller påvirke de relevante konkurrenceparametre gennem forskellige former for praksis, f.eks. fastsættelse af købs- eller salgspriser eller af andre forretningsbetingelser, tildeling af produktions- eller salgskvoter, markedsdeling, herunder samordning af tilbudsgivning, import- eller eksportbegrænsninger og/eller konkurrencebegrænsende foranstaltninger over for andre konkurrenter. Sådanne former for praksis er blandt de alvorligste overtrædelser af EF-traktatens artikel 81 (1).

| (2) | Ved kunstigt at begrænse den konkurrence, der under normale omstændigheder ville herske imellem dem, fjerner virksomhederne netop det pres, der ellers ville få dem til at innovere, både i henseende til produktudvikling og indførelse af mere effektive produktionsmetoder. Sådanne former for praksis medfører også en prisforhøjelse på de råmaterialer og komponenter, som virksomhederne i Fællesskabet køber hos sådanne producenter. De resulterer i sidste ende i prisforhøjelser og begrænsede valgmuligheder for forbrugerne. På lang sigt vil de føre til en forringelse af konkurrenceevnen og en mindskelse af beskæftigelsesmulighederne. |
| --- | --- |

(2)

Ved kunstigt at begrænse den konkurrence, der under normale omstændigheder ville herske imellem dem, fjerner virksomhederne netop det pres, der ellers ville få dem til at innovere, både i henseende til produktudvikling og indførelse af mere effektive produktionsmetoder. Sådanne former for praksis medfører også en prisforhøjelse på de råmaterialer og komponenter, som virksomhederne i Fællesskabet køber hos sådanne producenter. De resulterer i sidste ende i prisforhøjelser og begrænsede valgmuligheder for forbrugerne. På lang sigt vil de føre til en forringelse af konkurrenceevnen og en mindskelse af beskæftigelsesmulighederne.

| (3) | Hemmelige karteller er naturligvis ofte vanskelige at afsløre og undersøge, hvis ikke de involverede virksomheder eller personer samarbejder. Kommissionen mener derfor, det er i Fællesskabets interesse at belønne virksomheder, der deltager i denne form for ulovlig praksis, som er villige til at stoppe denne deltagelse og samarbejde med Kommissionen, uafhængigt af resten af virksomhederne involveret i kartellet. Den interesse, som forbrugerne og borgerne har i, at hemmelige karteller afsløres og straffes, vejer tungere end interessen i at pålægge de virksomheder, der gør det muligt for Kommissionen at afsløre og forbyde sådanne former for praksis, bøder. |
| --- | --- |

(3)

Hemmelige karteller er naturligvis ofte vanskelige at afsløre og undersøge, hvis ikke de involverede virksomheder eller personer samarbejder. Kommissionen mener derfor, det er i Fællesskabets interesse at belønne virksomheder, der deltager i denne form for ulovlig praksis, som er villige til at stoppe denne deltagelse og samarbejde med Kommissionen, uafhængigt af resten af virksomhederne involveret i kartellet. Den interesse, som forbrugerne og borgerne har i, at hemmelige karteller afsløres og straffes, vejer tungere end interessen i at pålægge de virksomheder, der gør det muligt for Kommissionen at afsløre og forbyde sådanne former for praksis, bøder.

| (4) | Kommissionen mener, at det forhold, at en virksomhed medvirker til at afsløre et kartel, har en værdi i sig selv. Et afgørende bidrag til, at der indledes en undersøgelse eller konstateres en overtrædelse, kan berettige, at den pågældende virksomhed indrømmes bødefritagelse på betingelse af, at visse yderligere krav er opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen mener, at det forhold, at en virksomhed medvirker til at afsløre et kartel, har en værdi i sig selv. Et afgørende bidrag til, at der indledes en undersøgelse eller konstateres en overtrædelse, kan berettige, at den pågældende virksomhed indrømmes bødefritagelse på betingelse af, at visse yderligere krav er opfyldt.

| (5) | Det forhold, at en eller flere virksomheder er villige til at samarbejde med Kommissionen, kan endvidere berettige, at den nedsætter bøden. Enhver bødenedsættelse skal afspejle en virksomheds faktiske bidrag — for så vidt angår kvalitet og valg af tidspunkt — til Kommissionens påvisning af overtrædelsen. Nedsættelserne skal begrænses til de virksomheder, der forsyner Kommissionen med bevismateriale, som i betydelig grad øger værdien af det materiale, Kommissionen allerede er i besiddelse af. |
| --- | --- |

(5)

Det forhold, at en eller flere virksomheder er villige til at samarbejde med Kommissionen, kan endvidere berettige, at den nedsætter bøden. Enhver bødenedsættelse skal afspejle en virksomheds faktiske bidrag — for så vidt angår kvalitet og valg af tidspunkt — til Kommissionens påvisning af overtrædelsen. Nedsættelserne skal begrænses til de virksomheder, der forsyner Kommissionen med bevismateriale, som i betydelig grad øger værdien af det materiale, Kommissionen allerede er i besiddelse af.

| (6) | Ud over at fremlægge allerede eksisterende dokumenter kan virksomhederne spontant indgive fremstillinger af deres viden om et kartel og om den rolle, de har spillet deri, udarbejdet specielt med henblik på fremlæggelse inden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen. Sådanne initiativer har vist sig at være nyttige for en effektiv undersøgelse og afslutning af kartelovertrædelser, og de bør ikke modarbejdes af editionskendelser (discovery orders) afsagt i civile søgsmål. Virksomheder, der eventuelt vil anmode om at blive omfattet af samarbejdsmeddelelsen kan opgive at samarbejde med Kommissionen inden for rammerne af denne meddelelse, hvis de derved stilles ringere i et civilt søgsmål end virksomheder, der ikke samarbejder. Sådanne uønskede virkninger vil i høj grad være til skade for den offentlige interesse, som er at sikre en effektiv håndhævelse af EF-traktatens artikel 81 i kartelsager og muliggøre efterfølgende eller parallelle civile søgsmål. |
| --- | --- |

(6)

Ud over at fremlægge allerede eksisterende dokumenter kan virksomhederne spontant indgive fremstillinger af deres viden om et kartel og om den rolle, de har spillet deri, udarbejdet specielt med henblik på fremlæggelse inden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen. Sådanne initiativer har vist sig at være nyttige for en effektiv undersøgelse og afslutning af kartelovertrædelser, og de bør ikke modarbejdes af editionskendelser (discovery orders) afsagt i civile søgsmål. Virksomheder, der eventuelt vil anmode om at blive omfattet af samarbejdsmeddelelsen kan opgive at samarbejde med Kommissionen inden for rammerne af denne meddelelse, hvis de derved stilles ringere i et civilt søgsmål end virksomheder, der ikke samarbejder. Sådanne uønskede virkninger vil i høj grad være til skade for den offentlige interesse, som er at sikre en effektiv håndhævelse af EF-traktatens artikel 81 i kartelsager og muliggøre efterfølgende eller parallelle civile søgsmål.

| (7) | Den overvågningsfunktion, som traktaten pålægger Kommissionen i konkurrenceforhold, omfatter ikke blot en pligt til at undersøge og straffe individuelle overtrædelser, men også en pligt til at føre og udvikle en generel politik på dette område. Beskyttelse af virksomhedserklæringer af hensyn til den offentlige interesse hindrer ikke, at de gøres tilgængelige for andre modtagere af klagepunktsmeddelelsen for at sikre deres ret til forsvar i Kommissionens procedure, i det omfang det er teknisk muligt at kombinere begge interesser ved udelukkende at gøre virksomhedserklæringer tilgængelige i Kommissionens lokaler og normalt en enkelt gang efter fremsendelse af den formelle klagepunktsmeddelelse. Endvidere vil Kommissionen behandle personlige data i forbindelse med denne meddelelse i overensstemmelse med dets forpligtigelser under Rådets Forordning (EF) nr. 45/2001. (2) |
| --- | --- |

(7)

Den overvågningsfunktion, som traktaten pålægger Kommissionen i konkurrenceforhold, omfatter ikke blot en pligt til at undersøge og straffe individuelle overtrædelser, men også en pligt til at føre og udvikle en generel politik på dette område. Beskyttelse af virksomhedserklæringer af hensyn til den offentlige interesse hindrer ikke, at de gøres tilgængelige for andre modtagere af klagepunktsmeddelelsen for at sikre deres ret til forsvar i Kommissionens procedure, i det omfang det er teknisk muligt at kombinere begge interesser ved udelukkende at gøre virksomhedserklæringer tilgængelige i Kommissionens lokaler og normalt en enkelt gang efter fremsendelse af den formelle klagepunktsmeddelelse. Endvidere vil Kommissionen behandle personlige data i forbindelse med denne meddelelse i overensstemmelse med dets forpligtigelser under Rådets Forordning (EF) nr. 45/2001. (2)

II.   BØDEFRITAGELSE

A.   Betingelser for at opnå bødefritagelse

| (8) | Kommissionen fritager en virksomhed for en bøde, den ellers ville være blevet pålagt, hvis den afslører at have deltaget i et påstået kartel, der påvirker Fællesskabet, hvis virksomheden er den første til at fremlægge oplysninger og bevismateriale, som Kommissionen mener sætter den i stand til at:






  (a) | foretage en målrettet inspektion i relation til det påståede kartel (3), eller |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen fritager en virksomhed for en bøde, den ellers ville være blevet pålagt, hvis den afslører at have deltaget i et påstået kartel, der påvirker Fællesskabet, hvis virksomheden er den første til at fremlægge oplysninger og bevismateriale, som Kommissionen mener sætter den i stand til at:

(a)

foretage en målrettet inspektion i relation til det påståede kartel (3), eller

| (b) | konstatere en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 i forbindelse med det påståede kartel. |
| --- | --- |

(b)

konstatere en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 i forbindelse med det påståede kartel.

| (9) | For at sætte Kommissionen i stand til at foretage en målrettet inspektion, jf. punkt 8, litra a), skal virksomheden forsyne Kommissionen med nedenstående oplysninger og bevismateriale, i det omfang Kommissionen ikke mener det hindrer inspektionerne.






  (a) | En virksomhedserklæring (4), der i det omfang ansøgeren har kendskab til oplysningerne på tidspunktet for ansøgningen, skal omfatte:






  — | En detaljeret beskrivelse af den påståede karteladfærd, herunder f.eks. kartellets formål, aktiviteter og drift; den berørte vare eller tjeneste, den geografiske udstrækning, varigheden og det anslåede markedsvolumen, der berøres af det påståede kartel; de specifikke datoer, placering, indhold og kontakterne inden for det påståede kartel, og alle relevante forklaringer vedrørende det bevismateriale, der fremlægges som støtte for ansøgningen. |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

For at sætte Kommissionen i stand til at foretage en målrettet inspektion, jf. punkt 8, litra a), skal virksomheden forsyne Kommissionen med nedenstående oplysninger og bevismateriale, i det omfang Kommissionen ikke mener det hindrer inspektionerne.

(a)

En virksomhedserklæring (4), der i det omfang ansøgeren har kendskab til oplysningerne på tidspunktet for ansøgningen, skal omfatte:

—

En detaljeret beskrivelse af den påståede karteladfærd, herunder f.eks. kartellets formål, aktiviteter og drift; den berørte vare eller tjeneste, den geografiske udstrækning, varigheden og det anslåede markedsvolumen, der berøres af det påståede kartel; de specifikke datoer, placering, indhold og kontakterne inden for det påståede kartel, og alle relevante forklaringer vedrørende det bevismateriale, der fremlægges som støtte for ansøgningen.

| — | Navn og adresse på den juridiske person, der indgiver ansøgning om bødefritagelse og navn og adresse på alle andre virksomheder, der deltager/deltog i det påståede kartel. |
| --- | --- |

—

Navn og adresse på den juridiske person, der indgiver ansøgning om bødefritagelse og navn og adresse på alle andre virksomheder, der deltager/deltog i det påståede kartel.

| — | Navn, stilling, kontoradresse og hvor nødvendigt privatadresse for alle personer, som ansøgeren mener er eller har været involveret i det påståede kartel, herunder navnene på personer, som på ansøgerens vegne er eller har været involveret i det påståede kartel. |
| --- | --- |

—

Navn, stilling, kontoradresse og hvor nødvendigt privatadresse for alle personer, som ansøgeren mener er eller har været involveret i det påståede kartel, herunder navnene på personer, som på ansøgerens vegne er eller har været involveret i det påståede kartel.

| — | Oplysninger om, hvilke andre konkurrencemyndigheder i eller uden for EU ansøgeren har henvendt sig til eller agter at henvende sig til i forbindelse med det påståede kartel. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om, hvilke andre konkurrencemyndigheder i eller uden for EU ansøgeren har henvendt sig til eller agter at henvende sig til i forbindelse med det påståede kartel.

| (b) | Andet bevismateriale vedrørende det påståede kartel, som ansøgeren besidder, eller som foreligger på tidspunktet for indgivelse af ansøgning, herunder navnlig alt bevismateriale samtidigt med overtrædelsen. |
| --- | --- |

(b)

Andet bevismateriale vedrørende det påståede kartel, som ansøgeren besidder, eller som foreligger på tidspunktet for indgivelse af ansøgning, herunder navnlig alt bevismateriale samtidigt med overtrædelsen.

| (10) | Bødefritagelse ifølge punkt 8, litra a) vil ikke blive indrømmet, hvis Kommissionen på tidspunktet for indgivelse af ansøgning allerede var i besiddelse af tilstrækkeligt materiale til at vedtage en beslutning om at foretage en inspektion i forbindelse med det påståede kartel eller allerede havde foretaget en sådan inspektion. |
| --- | --- |

(10)

Bødefritagelse ifølge punkt 8, litra a) vil ikke blive indrømmet, hvis Kommissionen på tidspunktet for indgivelse af ansøgning allerede var i besiddelse af tilstrækkeligt materiale til at vedtage en beslutning om at foretage en inspektion i forbindelse med det påståede kartel eller allerede havde foretaget en sådan inspektion.

| (11) | Bødefritagelse i henhold til punkt 8, litra b) vil kun blive indrømmet på de kumulative betingelser, at Kommissionen på det tidspunkt, hvor bevismaterialet blev fremlagt, ikke var i besiddelse af tilstrækkeligt materiale til at konstatere en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 i forbindelse med det påståede kartel, og at ingen virksomhed var blevet indrømmet betinget bødefritagelse i henhold til punkt 8, litra a) i forbindelse med det påståede kartel. For at opnå bødefritagelse skal den pågældende virksomhed være den første til at fremlægge samtidigt og belastende bevismateriale vedrørende det påståede kartel, samt en virksomhedserklæring der indeholder de oplysninger der er nævnt i punkt 9, litra a), der kan sætte Kommissionen i stand til at konstatere en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81. |
| --- | --- |

(11)

Bødefritagelse i henhold til punkt 8, litra b) vil kun blive indrømmet på de kumulative betingelser, at Kommissionen på det tidspunkt, hvor bevismaterialet blev fremlagt, ikke var i besiddelse af tilstrækkeligt materiale til at konstatere en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 i forbindelse med det påståede kartel, og at ingen virksomhed var blevet indrømmet betinget bødefritagelse i henhold til punkt 8, litra a) i forbindelse med det påståede kartel. For at opnå bødefritagelse skal den pågældende virksomhed være den første til at fremlægge samtidigt og belastende bevismateriale vedrørende det påståede kartel, samt en virksomhedserklæring der indeholder de oplysninger der er nævnt i punkt 9, litra a), der kan sætte Kommissionen i stand til at konstatere en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81.

| (12) | Foruden de betingelser, der er anført i punkt 8, litra a), punkt 9 og punkt 10 eller i punkt 8, litra b) og punkt 11, skal alle følgende kumulative betingelser under alle omstændigheder være opfyldt, for at der kan opnås bødefritagelse:






  (a) | Virksomheden samarbejder oprigtigt (5), fuldt ud, permanent og effektivt fra tidspunktet for indgivelse af ansøgning og under hele Kommissionens administrative procedure. Det betyder, at virksomheden:






  — | straks forsyner Kommissionen med alle relevante oplysninger og bevismateriale vedrørende det påståede kartel, som den kommer i besiddelse af eller har adgang til |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Foruden de betingelser, der er anført i punkt 8, litra a), punkt 9 og punkt 10 eller i punkt 8, litra b) og punkt 11, skal alle følgende kumulative betingelser under alle omstændigheder være opfyldt, for at der kan opnås bødefritagelse:

(a)

Virksomheden samarbejder oprigtigt (5), fuldt ud, permanent og effektivt fra tidspunktet for indgivelse af ansøgning og under hele Kommissionens administrative procedure. Det betyder, at virksomheden:

—

straks forsyner Kommissionen med alle relevante oplysninger og bevismateriale vedrørende det påståede kartel, som den kommer i besiddelse af eller har adgang til

| — | er til Kommissionens rådighed med henblik på hurtigt at besvare eventuelle forespørgsler, der kan bidrage til at fastslå de pågældende kendsgerninger |
| --- | --- |

—

er til Kommissionens rådighed med henblik på hurtigt at besvare eventuelle forespørgsler, der kan bidrage til at fastslå de pågældende kendsgerninger

| — | stiller nuværende (og om muligt tidligere) ansatte og direktører til rådighed for interviews med Kommissionen |
| --- | --- |

—

stiller nuværende (og om muligt tidligere) ansatte og direktører til rådighed for interviews med Kommissionen

| — | ikke ødelægger, forfalsker eller skjuler relevante oplysninger eller bevismateriale vedrørende det påståede kartel, og |
| --- | --- |

—

ikke ødelægger, forfalsker eller skjuler relevante oplysninger eller bevismateriale vedrørende det påståede kartel, og

| — | ikke afslører kendsgerninger eller andre forhold i ansøgningen, før Kommissionen har udstedt en klagepunktsmeddelelse i sagen, medmindre andet er aftalt. |
| --- | --- |

—

ikke afslører kendsgerninger eller andre forhold i ansøgningen, før Kommissionen har udstedt en klagepunktsmeddelelse i sagen, medmindre andet er aftalt.

| (b) | Virksomheden bringer sin deltagelse i det påståede kartel til ophør straks efter indgivelse af ansøgning, bortset fra aktiviteter, Kommissionen mener er nødvendige for at sikre inspektionernes integritet. |
| --- | --- |

(b)

Virksomheden bringer sin deltagelse i det påståede kartel til ophør straks efter indgivelse af ansøgning, bortset fra aktiviteter, Kommissionen mener er nødvendige for at sikre inspektionernes integritet.

| (c) | Når en virksomhed overvejer at indgive ansøgning til Kommissionen, må den ikke have ødelagt, forfalsket eller skjult beviser vedrørende det påståede kartel eller afsløret forhold eller noget af indholdet i den planlagte ansøgning, medmindre der er tale om andre konkurrencemyndigheder. |
| --- | --- |

(c)

Når en virksomhed overvejer at indgive ansøgning til Kommissionen, må den ikke have ødelagt, forfalsket eller skjult beviser vedrørende det påståede kartel eller afsløret forhold eller noget af indholdet i den planlagte ansøgning, medmindre der er tale om andre konkurrencemyndigheder.

| (13) | En virksomhed, der har taget skridt til at tvinge andre virksomheder til at deltage i karteller eller blive i det, kan ikke indrømmes bødefritagelse. Den skal fortsat ansøge om bødenedsættelse, hvis den opfylder de relevante krav og opfylder alle de nødvendige betingelser. |
| --- | --- |

(13)

En virksomhed, der har taget skridt til at tvinge andre virksomheder til at deltage i karteller eller blive i det, kan ikke indrømmes bødefritagelse. Den skal fortsat ansøge om bødenedsættelse, hvis den opfylder de relevante krav og opfylder alle de nødvendige betingelser.

B.   Procedure

| (14) | En virksomhed, der ønsker at anmode om bødefritagelse, skal henvende sig til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Virksomheden kan enten i første omgang ansøge om en registrering eller straks indgive en formel ansøgning om bødefritagelse til Kommissionen for at opfylde betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt 8, litra b) afhængig af sagen. Kommissionen kan se bort fra ansøgninger om bødefritagelse, hvis de indgives, efter der er fremsendt klagepunktsmeddelelse. |
| --- | --- |

(14)

En virksomhed, der ønsker at anmode om bødefritagelse, skal henvende sig til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Virksomheden kan enten i første omgang ansøge om en registrering eller straks indgive en formel ansøgning om bødefritagelse til Kommissionen for at opfylde betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt 8, litra b) afhængig af sagen. Kommissionen kan se bort fra ansøgninger om bødefritagelse, hvis de indgives, efter der er fremsendt klagepunktsmeddelelse.

| (15) | Kommissionen kan foretage en registrering, der beskytter en ansøgers plads i køen i en given periode, der fastsættes fra sag til sag, og gør det muligt for den pågældende at indsamle de nødvendige oplysninger og beviser. For at være berettiget til en registrering skal ansøgeren give oplysninger til Kommissionen om eget navn og adresse, parterne i det påståede kartel, den(de) berørte vare(r) og det(de) berørte område(r), den anslåede varighed og den påståede karteladfærds art. Ansøgeren skal også oplyse Kommissionen om tidligere eller eventuelle kommende ansøgninger om bødefritagelse til andre myndigheder i forbindelse med det påståede kartel og begrunde anmodningen om en registrering. Når der foretages en registrering, fastlægger Kommissionen den periode, som ansøgeren har til at sikre registreringen ved at indsende de oplysninger og bevismateriale, der er nødvendige for at opfylde den relevante bevistærskel for bødefritagelse. Virksomheder, der har opnået en registrering, kan ikke sikre denne ved at indgive en formel hypotetisk ansøgning. Hvis ansøgeren sikrer registreringen inden for den periode, Kommissionen har fastsat, anses oplysningerne og bevismaterialet for at være indsendt på det tidspunkt, hvor registreringen blev foretaget. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen kan foretage en registrering, der beskytter en ansøgers plads i køen i en given periode, der fastsættes fra sag til sag, og gør det muligt for den pågældende at indsamle de nødvendige oplysninger og beviser. For at være berettiget til en registrering skal ansøgeren give oplysninger til Kommissionen om eget navn og adresse, parterne i det påståede kartel, den(de) berørte vare(r) og det(de) berørte område(r), den anslåede varighed og den påståede karteladfærds art. Ansøgeren skal også oplyse Kommissionen om tidligere eller eventuelle kommende ansøgninger om bødefritagelse til andre myndigheder i forbindelse med det påståede kartel og begrunde anmodningen om en registrering. Når der foretages en registrering, fastlægger Kommissionen den periode, som ansøgeren har til at sikre registreringen ved at indsende de oplysninger og bevismateriale, der er nødvendige for at opfylde den relevante bevistærskel for bødefritagelse. Virksomheder, der har opnået en registrering, kan ikke sikre denne ved at indgive en formel hypotetisk ansøgning. Hvis ansøgeren sikrer registreringen inden for den periode, Kommissionen har fastsat, anses oplysningerne og bevismaterialet for at være indsendt på det tidspunkt, hvor registreringen blev foretaget.

| (16) | En virksomhed, der indgiver en formel ansøgning om bødefritagelse til Kommissionen, skal:






  (a) | forsyne Kommissionen med alle oplysninger og bevismateriale vedrørende det påståede kartel, jf. punkt 8 og 9, inklusive virksomhedserklæringer, eller |
| --- | --- | --- |

(16)

En virksomhed, der indgiver en formel ansøgning om bødefritagelse til Kommissionen, skal:

(a)

forsyne Kommissionen med alle oplysninger og bevismateriale vedrørende det påståede kartel, jf. punkt 8 og 9, inklusive virksomhedserklæringer, eller

| (b) | indledningsvis præsentere oplysningerne og bevismaterialet i hypotetisk form, i hvilket tilfælde virksomheden skal fremlægge en detaljeret fortegnelse over det materiale, den har til hensigt at fremlægge på et senere fastsat tidspunkt. Denne fortegnelse skal nøje afspejle bevismaterialets art og indhold, samtidig med at dets hypotetiske karakter bevares. Kopier af dokumenter, hvorfra der er fjernet følsomme dele, kan benyttes til at illustrere bevismaterialets art og indholdet. Navnet på den ansøgende virksomhed og på andre virksomheder, der er involveret i det påståede kartel, skal ikke nødvendigvis afsløres, før det bevismateriale, der er beskrevet i ansøgningen, er fremlagt. Den vare eller tjeneste, som det påståede kartel vedrører, og det påståede kartels geografiske udstrækning og anslåede varighed, skal imidlertid angives klart. |
| --- | --- |

(b)

indledningsvis præsentere oplysningerne og bevismaterialet i hypotetisk form, i hvilket tilfælde virksomheden skal fremlægge en detaljeret fortegnelse over det materiale, den har til hensigt at fremlægge på et senere fastsat tidspunkt. Denne fortegnelse skal nøje afspejle bevismaterialets art og indhold, samtidig med at dets hypotetiske karakter bevares. Kopier af dokumenter, hvorfra der er fjernet følsomme dele, kan benyttes til at illustrere bevismaterialets art og indholdet. Navnet på den ansøgende virksomhed og på andre virksomheder, der er involveret i det påståede kartel, skal ikke nødvendigvis afsløres, før det bevismateriale, der er beskrevet i ansøgningen, er fremlagt. Den vare eller tjeneste, som det påståede kartel vedrører, og det påståede kartels geografiske udstrækning og anslåede varighed, skal imidlertid angives klart.

| (17) | Generaldirektoratet for Konkurrence udsteder efter anmodning et skriftligt bevis for modtagelse af virksomhedens anmodning om bødefritagelse med angivelse af dato og eventuelt tidspunkt for indgivelse af ansøgningen. |
| --- | --- |

(17)

Generaldirektoratet for Konkurrence udsteder efter anmodning et skriftligt bevis for modtagelse af virksomhedens anmodning om bødefritagelse med angivelse af dato og eventuelt tidspunkt for indgivelse af ansøgningen.

| (18) | Så snart Kommissionen har modtaget informationen og det bevismateriale, virksomheden har fremlagt i henhold til punkt 16, litra a), og har kontrolleret, at det opfylder betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt 8, litra b), indrømmer den skriftligt virksomheden en betinget bødefritagelse. |
| --- | --- |

(18)

Så snart Kommissionen har modtaget informationen og det bevismateriale, virksomheden har fremlagt i henhold til punkt 16, litra a), og har kontrolleret, at det opfylder betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt 8, litra b), indrømmer den skriftligt virksomheden en betinget bødefritagelse.

| (19) | Hvis virksomheden har fremlagt oplysninger og bevismateriale i hypotetisk form, kontrollerer Kommissionen, at arten og indholdet af det bevismateriale, der er beskrevet i den detaljerede fortegnelse, der henvises til i punkt 16, litra b), opfylder betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt, 8 litra b) afhængig af den konkrete sag, og underretter virksomheden herom. Efter fremlæggelsen af bevismaterialet senest den fastsatte dato og efter at have kontrolleret, at det svarer til den beskrivelse, der er givet i fortegnelsen, indrømmer Kommissionen skriftligt virksomheden en betinget bødefritagelse. |
| --- | --- |

(19)

Hvis virksomheden har fremlagt oplysninger og bevismateriale i hypotetisk form, kontrollerer Kommissionen, at arten og indholdet af det bevismateriale, der er beskrevet i den detaljerede fortegnelse, der henvises til i punkt 16, litra b), opfylder betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt, 8 litra b) afhængig af den konkrete sag, og underretter virksomheden herom. Efter fremlæggelsen af bevismaterialet senest den fastsatte dato og efter at have kontrolleret, at det svarer til den beskrivelse, der er givet i fortegnelsen, indrømmer Kommissionen skriftligt virksomheden en betinget bødefritagelse.

| (20) | Hvis det bliver klart, at der ikke er mulighed for bødefritagelse, eller at virksomheden ikke har opfyldt betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt 8, litra b) afhængig af den konkrete sag, underretter Kommissionen virksomheden skriftligt. I det tilfælde kan virksomheden trække materiale, der er fremlagt med henblik på ansøgningen om bødefritagelse, tilbage, eller anmode Kommissionen om at tage materialet i betragtning under afsnit III i denne meddelelse. Dette forhindrer ikke Kommissionen i at benytte sine sædvanlige undersøgelsesbeføjelser til at indhente oplysningerne. |
| --- | --- |

(20)

Hvis det bliver klart, at der ikke er mulighed for bødefritagelse, eller at virksomheden ikke har opfyldt betingelserne i punkt 8, litra a) eller punkt 8, litra b) afhængig af den konkrete sag, underretter Kommissionen virksomheden skriftligt. I det tilfælde kan virksomheden trække materiale, der er fremlagt med henblik på ansøgningen om bødefritagelse, tilbage, eller anmode Kommissionen om at tage materialet i betragtning under afsnit III i denne meddelelse. Dette forhindrer ikke Kommissionen i at benytte sine sædvanlige undersøgelsesbeføjelser til at indhente oplysningerne.

| (21) | Kommissionen vil ikke tage hensyn til andre ansøgninger om bødefritagelse, før den har taget stilling til en eksisterende ansøgning i relation til samme formodede overtrædelse, uanset om ansøgningen om bødefritagelse er fremlagt formelt eller i kraft af anmodning om en registrering. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen vil ikke tage hensyn til andre ansøgninger om bødefritagelse, før den har taget stilling til en eksisterende ansøgning i relation til samme formodede overtrædelse, uanset om ansøgningen om bødefritagelse er fremlagt formelt eller i kraft af anmodning om en registrering.

| (22) | Hvis virksomheden ved afslutningen af den administrative procedure, har opfyldt de betingelser, der er anført i punkt 12, indrømmer Kommissionen den bødefritagelse i den relevante. Hvis virksomheden ved afslutningen af den administrative procedure ikke har opfyldt de betingelser, der er anført i punkt 12, vil virksomheden ikke blive omfattet af en favorabel behandling efter denne meddelelse. Hvis Kommissionen efter at have indrømmet betinget bødefritagelse konstaterer, at ansøgeren har tvunget andre virksomheder til at deltage i kartellet, afviser den at indrømme bødefritagelse. |
| --- | --- |

(22)

Hvis virksomheden ved afslutningen af den administrative procedure, har opfyldt de betingelser, der er anført i punkt 12, indrømmer Kommissionen den bødefritagelse i den relevante. Hvis virksomheden ved afslutningen af den administrative procedure ikke har opfyldt de betingelser, der er anført i punkt 12, vil virksomheden ikke blive omfattet af en favorabel behandling efter denne meddelelse. Hvis Kommissionen efter at have indrømmet betinget bødefritagelse konstaterer, at ansøgeren har tvunget andre virksomheder til at deltage i kartellet, afviser den at indrømme bødefritagelse.

III.   BØDENEDSÆTTELSE

A.   Betingelser for at opnå bødenedsættelse

| (23) | Virksomheder, der afslører deres deltagelse i et påstået kartel, der påvirker Fællesskabet, som ikke opfylder betingelserne i afsnit II ovenfor, kan være berettiget til en nedsættelse af bøder, de ellers ville være blevet pålagt. |
| --- | --- |

(23)

Virksomheder, der afslører deres deltagelse i et påstået kartel, der påvirker Fællesskabet, som ikke opfylder betingelserne i afsnit II ovenfor, kan være berettiget til en nedsættelse af bøder, de ellers ville være blevet pålagt.

| (24) | For at være berettiget hertil skal en virksomhed forsyne Kommissionen med bevismateriale vedrørende den formodede overtrædelse, som repræsenterer en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, Kommissionen allerede er i besiddelse af, og opfylde de kumulative betingelser, der er fastsat i punkt 12, litra a) til punkt 12, litra c) ovenfor. |
| --- | --- |

(24)

For at være berettiget hertil skal en virksomhed forsyne Kommissionen med bevismateriale vedrørende den formodede overtrædelse, som repræsenterer en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, Kommissionen allerede er i besiddelse af, og opfylde de kumulative betingelser, der er fastsat i punkt 12, litra a) til punkt 12, litra c) ovenfor.

| (25) | Begrebet »merværdi« betegner, i hvor høj grad det fremlagte bevismateriale i sig selv og/eller på grund af sin detailrigdom styrker Kommissionens muligheder for at bevise det påståede kartels eksistens. I sin vurdering vil Kommissionen normalt anse skriftligt bevismateriale, der stammer fra det tidsrum, som forholdene vedrører, for at have større værdi end bevismateriale, der fremkommer senere. Belastende bevismateriale, der er direkte relevant for de pågældende forhold, vil ligeledes normalt blive anset for at have større værdi end bevismateriale, som kun har indirekte relevans. Det vil ligeledes påvirke bevismaterialets værdi, om det kan bekræftes af andre kilder, så det kan gøres gældende over for andre virksomheder, der er involveret i sagen, og afgørende bevismateriale vil således blive anset for at have en større værdi end bevismateriale, som f.eks. virksomhedserklæringer, der skal bekræftes, hvis de bestrides. |
| --- | --- |

(25)

Begrebet »merværdi« betegner, i hvor høj grad det fremlagte bevismateriale i sig selv og/eller på grund af sin detailrigdom styrker Kommissionens muligheder for at bevise det påståede kartels eksistens. I sin vurdering vil Kommissionen normalt anse skriftligt bevismateriale, der stammer fra det tidsrum, som forholdene vedrører, for at have større værdi end bevismateriale, der fremkommer senere. Belastende bevismateriale, der er direkte relevant for de pågældende forhold, vil ligeledes normalt blive anset for at have større værdi end bevismateriale, som kun har indirekte relevans. Det vil ligeledes påvirke bevismaterialets værdi, om det kan bekræftes af andre kilder, så det kan gøres gældende over for andre virksomheder, der er involveret i sagen, og afgørende bevismateriale vil således blive anset for at have en større værdi end bevismateriale, som f.eks. virksomhedserklæringer, der skal bekræftes, hvis de bestrides.

| (26) | Kommissionen afgør i de endelige beslutninger, der vedtages ved afslutningen af den administrative procedure, hvor stor en bødenedsættelse en virksomhed vil få i forhold til den bøde, den ellers ville blive pålagt. For:






  — | første virksomhed, der fremlægger betydelig merværdi: en nedsættelse på 30-50 % |
| --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen afgør i de endelige beslutninger, der vedtages ved afslutningen af den administrative procedure, hvor stor en bødenedsættelse en virksomhed vil få i forhold til den bøde, den ellers ville blive pålagt. For:

—

første virksomhed, der fremlægger betydelig merværdi: en nedsættelse på 30-50 %

| — | anden virksomhed, der fremlægger betydelig merværdi: en nedsættelse på 20-30 % |
| --- | --- |

—

anden virksomhed, der fremlægger betydelig merværdi: en nedsættelse på 20-30 %

| — | efterfølgende virksomheder, der fremlægger betydelig merværdi: en nedsættelse på indtil 20 %. |
| --- | --- |

—

efterfølgende virksomheder, der fremlægger betydelig merværdi: en nedsættelse på indtil 20 %.

For at kunne fastsætte nedsættelsens størrelse inden for hvert af disse grupper vil Kommissionen tage tidspunktet for fremlæggelsen af det fremlagte bevismateriale, som falder ind under betingelserne fastlagt under punkt 24, i betragtning, foruden hvorvidt det repræsenterer betydelig merværdi.

Hvis en ansøger om bødenedsættelse er den første til at fremlægge afgørende bevismateriale efter punkt 25, som Kommissionen benytter til at påvise yderligere forhold, der øger overtrædelsens grovhed eller varighed, tager Kommissionen ikke sådanne yderligere forhold i betragtning, når den fastsætter en eventuel bøde, som skal pålægges den virksomhed, der har fremlagt bevismaterialet.

B.   Procedure

| (27) | En virksomhed, der ønsker at opnå bødenedsættelse, skal indgive en formel ansøgning til Kommissionen og forsyne denne med tilstrækkeligt bevismateriale vedrørende det påståede kartel til at blive omfattet af en bødenedsættelse i overensstemmelse med punkt 24 i denne meddelelse. En spontan fremlæggelse af bevismateriale over for Kommissionen, som den pågældende virksomhed ønsker inddraget med henblik på at blive omfattet af den favorable behandling i afsnit III i denne meddelelse, skal klart på tidspunktet for fremlæggelse identificeres som en del af en formel ansøgning om bødenedsættelse. |
| --- | --- |

(27)

En virksomhed, der ønsker at opnå bødenedsættelse, skal indgive en formel ansøgning til Kommissionen og forsyne denne med tilstrækkeligt bevismateriale vedrørende det påståede kartel til at blive omfattet af en bødenedsættelse i overensstemmelse med punkt 24 i denne meddelelse. En spontan fremlæggelse af bevismateriale over for Kommissionen, som den pågældende virksomhed ønsker inddraget med henblik på at blive omfattet af den favorable behandling i afsnit III i denne meddelelse, skal klart på tidspunktet for fremlæggelse identificeres som en del af en formel ansøgning om bødenedsættelse.

| (28) | Generaldirektoratet for Konkurrence udsteder efter anmodning et skriftligt bevis for modtagelse af virksomhedens anmodning om bødenedsættelse og af alle efterfølgende fremlæggelser af bevismateriale med angivelse af dato og eventuelt tidspunkt for indgivelse af ansøgning. Kommissionen vil ikke tage stilling til en ansøgning om bødenedsættelse, før den har taget stilling til en eventuel eksisterende ansøgning om betinget bødefritagelse i relation til samme formodede kartel. |
| --- | --- |

(28)

Generaldirektoratet for Konkurrence udsteder efter anmodning et skriftligt bevis for modtagelse af virksomhedens anmodning om bødenedsættelse og af alle efterfølgende fremlæggelser af bevismateriale med angivelse af dato og eventuelt tidspunkt for indgivelse af ansøgning. Kommissionen vil ikke tage stilling til en ansøgning om bødenedsættelse, før den har taget stilling til en eventuel eksisterende ansøgning om betinget bødefritagelse i relation til samme formodede kartel.

| (29) | Hvis Kommissionen når frem til den foreløbige konklusion, at det materiale, som virksomheden har fremlagt, udgør en betydelig merværdi i henhold til punkt 24 og 25, og at virksomheden opfylder betingelserne i punkt 12 og 27, meddeler den senest på det tidspunkt, hvor der udsendes en klagepunktsmeddelelse, skriftligt virksomheden, at den har til hensigt at indrømme en bødenedsættelse inden for et nærmere angivet interval, jf. punkt 26. Kommissionen vil også inden for samme frist skriftligt meddele virksomheden, hvis den når frem til den foreløbige konklusion, at virksomheden ikke er berettiget til en bødenedsættelse. Kommissionen kan se bort fra ansøgninger om bødenedsættelse, hvis de indgives, efter der er fremsendt klagepunktsmeddelelse. |
| --- | --- |

(29)

Hvis Kommissionen når frem til den foreløbige konklusion, at det materiale, som virksomheden har fremlagt, udgør en betydelig merværdi i henhold til punkt 24 og 25, og at virksomheden opfylder betingelserne i punkt 12 og 27, meddeler den senest på det tidspunkt, hvor der udsendes en klagepunktsmeddelelse, skriftligt virksomheden, at den har til hensigt at indrømme en bødenedsættelse inden for et nærmere angivet interval, jf. punkt 26. Kommissionen vil også inden for samme frist skriftligt meddele virksomheden, hvis den når frem til den foreløbige konklusion, at virksomheden ikke er berettiget til en bødenedsættelse. Kommissionen kan se bort fra ansøgninger om bødenedsættelse, hvis de indgives, efter der er fremsendt klagepunktsmeddelelse.

| (30) | Ved afslutningen af den administrative procedure vedtager Kommissionen en beslutning, hvori den vurderer den endelige situation for hver enkelt virksomhed, der har anmodet om en bødenedsættelse. Kommissionen vil i sådanne endelige beslutninger fastslå:






  (a) | om det bevismateriale, som en virksomhed fremlagde på et bestemt tidspunkt, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen var i besiddelse på samme tidspunkt |
| --- | --- | --- |

(30)

Ved afslutningen af den administrative procedure vedtager Kommissionen en beslutning, hvori den vurderer den endelige situation for hver enkelt virksomhed, der har anmodet om en bødenedsættelse. Kommissionen vil i sådanne endelige beslutninger fastslå:

(a)

om det bevismateriale, som en virksomhed fremlagde på et bestemt tidspunkt, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen var i besiddelse på samme tidspunkt

| (b) | om betingelserne i punkt 12, litra a) til punkt 12, litra c) ovenfor er opfyldt |
| --- | --- |

(b)

om betingelserne i punkt 12, litra a) til punkt 12, litra c) ovenfor er opfyldt

| (c) | hvor stor en bødenedsættelse en virksomhed vil få inden for de intervaller, der er nævnt i punkt 26. |
| --- | --- |

(c)

hvor stor en bødenedsættelse en virksomhed vil få inden for de intervaller, der er nævnt i punkt 26.

Hvis Kommissionen finder, at virksomheden ikke har opfyldt de betingelser, der er anført i punkt 12, vil virksomheden ikke blive omfattet af en favorabel behandling efter denne meddelelse.

IV.   VIRKSOMHEDSERKLÆRINGER AFGIVET FOR AT BLIVE OMFATTET AF DENNE MEDDELELSE

| (31) | En virksomhedserklæring er en spontan fremstilling af eller på vegne af en virksomhed indgivet til Kommissionen vedrørende virksomhedens viden om et kartel og om den rolle, den har spillet deri, udarbejdet specielt med henblik på fremlæggelse inden for rammerne af denne meddelelse. Enhver erklæring, der er afgivet til Kommissionen i relation til denne meddelelse, indgår i Kommissionens sagsakter og kan benyttes som bevismateriale. |
| --- | --- |

(31)

En virksomhedserklæring er en spontan fremstilling af eller på vegne af en virksomhed indgivet til Kommissionen vedrørende virksomhedens viden om et kartel og om den rolle, den har spillet deri, udarbejdet specielt med henblik på fremlæggelse inden for rammerne af denne meddelelse. Enhver erklæring, der er afgivet til Kommissionen i relation til denne meddelelse, indgår i Kommissionens sagsakter og kan benyttes som bevismateriale.

| (32) | På ansøgerens anmodning, og under forudsætning af at ansøgeren ikke allerede har afsløret indholdet af virksomhedserklæringen til tredjeparter, kan Kommissionen acceptere, at virksomhedserklæringer afgives mundtligt. Mundtlige virksomhedserklæringer registreres og transskriberes i Kommissionens lokaler. I overensstemmelse med artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (6) og artikel 3 og 17 i Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004 (7) vil virksomheder, der aflægger mundtlige virksomhedserklæringer, få mulighed for at kontrollere den tekniske nøjagtighed af registreringen, som vil forefindes i Kommissionens lokaler, og rette indholdet af deres mundtlige udtalelser inden for en given tidsfrist. Virksomhederne kan give afkald på denne ret inden for den fastsatte frist, og optagelsen vil så fra det tidspunkt blive betragtet som godkendt. Efter den udtrykkelige eller indirekte godkendelse af den mundtlige erklæring eller fremsættelse af rettelser til den, skal virksomheden inden for en given tidsfrist lytte til optagelserne i Kommissionens lokaler og kontrollere, at transskriberingen er korrekt. Manglende overholdelse af sidstnævnte betingelse kan betyde, at en eventuel favorabel behandling efter samarbejdsmeddelelsen bortfalder. |
| --- | --- |

(32)

På ansøgerens anmodning, og under forudsætning af at ansøgeren ikke allerede har afsløret indholdet af virksomhedserklæringen til tredjeparter, kan Kommissionen acceptere, at virksomhedserklæringer afgives mundtligt. Mundtlige virksomhedserklæringer registreres og transskriberes i Kommissionens lokaler. I overensstemmelse med artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (6) og artikel 3 og 17 i Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004 (7) vil virksomheder, der aflægger mundtlige virksomhedserklæringer, få mulighed for at kontrollere den tekniske nøjagtighed af registreringen, som vil forefindes i Kommissionens lokaler, og rette indholdet af deres mundtlige udtalelser inden for en given tidsfrist. Virksomhederne kan give afkald på denne ret inden for den fastsatte frist, og optagelsen vil så fra det tidspunkt blive betragtet som godkendt. Efter den udtrykkelige eller indirekte godkendelse af den mundtlige erklæring eller fremsættelse af rettelser til den, skal virksomheden inden for en given tidsfrist lytte til optagelserne i Kommissionens lokaler og kontrollere, at transskriberingen er korrekt. Manglende overholdelse af sidstnævnte betingelse kan betyde, at en eventuel favorabel behandling efter samarbejdsmeddelelsen bortfalder.

| (33) | Adgang til virksomhedserklæringer gives udelukkende til modtagerne af en klagepunktsmeddelelse, forudsat at de sammen med de juridiske rådgivere, der får adgang i deres navn, forpligter sig til ikke ved hjælp af mekaniske eller elektroniske hjælpemidler at kopiere oplysningerne i den virksomhedserklæring, som de får adgang til, og sikrer sig, at oplysningerne i virksomhedserklæringen udelukkende bliver brugt til nedenstående formål. Andre parter, som f.eks. klagere, vil ikke få adgang til virksomhedserklæringer. Kommissionen anser at denne specifikke beskyttelse af en virksomhedserklæring ikke længere er motiveret fra det tidspunkt hvor ansøgeren afslører indholdet i denne til tredjeparter. |
| --- | --- |

(33)

Adgang til virksomhedserklæringer gives udelukkende til modtagerne af en klagepunktsmeddelelse, forudsat at de sammen med de juridiske rådgivere, der får adgang i deres navn, forpligter sig til ikke ved hjælp af mekaniske eller elektroniske hjælpemidler at kopiere oplysningerne i den virksomhedserklæring, som de får adgang til, og sikrer sig, at oplysningerne i virksomhedserklæringen udelukkende bliver brugt til nedenstående formål. Andre parter, som f.eks. klagere, vil ikke få adgang til virksomhedserklæringer. Kommissionen anser at denne specifikke beskyttelse af en virksomhedserklæring ikke længere er motiveret fra det tidspunkt hvor ansøgeren afslører indholdet i denne til tredjeparter.

| (34) | I overensstemmelse med Kommissionen meddelelse om regler for indsigt i Kommissionens sagsakter (8), er det kun modtagerne af en klagepunktsmeddelelse, der får adgang til sagen, på den betingelse at de oplysninger, der opnås derved, kun benyttes i forbindelse med retssager eller administrative procedurer vedrørende anvendelsen af de EU-retlige konkurrenceregler, der finder anvendelse på den pågældende sag. Hvis oplysningerne på noget tidspunkt under proceduren anvendes til et andet formål, kan det betragtes som manglende samarbejde ifølge punkt 12 og 27 i denne meddelelse. Hvis en sådan anvendelse af oplysninger finder sted, efter at Kommissionen har vedtaget en forbudsbeslutning i sagen, kan Kommissionen i en eventuel retssag ved Fællesskabets retsinstanser anmode om, at bøden til den ansvarlige virksomhed forhøjes. Hvis oplysningerne på noget tidspunkt anvendes til et andet formål med en udenforstående advokats medvirken, kan Kommissionen indberette sagen for det advokatsamfund, den pågældende advokat tilhører, med henblik på en disciplinærsag. |
| --- | --- |

(34)

I overensstemmelse med Kommissionen meddelelse om regler for indsigt i Kommissionens sagsakter (8), er det kun modtagerne af en klagepunktsmeddelelse, der får adgang til sagen, på den betingelse at de oplysninger, der opnås derved, kun benyttes i forbindelse med retssager eller administrative procedurer vedrørende anvendelsen af de EU-retlige konkurrenceregler, der finder anvendelse på den pågældende sag. Hvis oplysningerne på noget tidspunkt under proceduren anvendes til et andet formål, kan det betragtes som manglende samarbejde ifølge punkt 12 og 27 i denne meddelelse. Hvis en sådan anvendelse af oplysninger finder sted, efter at Kommissionen har vedtaget en forbudsbeslutning i sagen, kan Kommissionen i en eventuel retssag ved Fællesskabets retsinstanser anmode om, at bøden til den ansvarlige virksomhed forhøjes. Hvis oplysningerne på noget tidspunkt anvendes til et andet formål med en udenforstående advokats medvirken, kan Kommissionen indberette sagen for det advokatsamfund, den pågældende advokat tilhører, med henblik på en disciplinærsag.

| (35) | Virksomhedserklæringer, der fremsættes efter denne meddelelse, fremsendes kun til medlemsstaternes konkurrencemyndigheder i medfør af artikel 12 i forordning (EF) nr. 1/2003, forudsat at betingelserne i netværksmeddelelsen (9) er opfyldt, og at beskyttelsesforanstaltningerne mod afsløring hos den modtagende konkurrencemyndighed svarer til Kommissionens. |
| --- | --- |

(35)

Virksomhedserklæringer, der fremsættes efter denne meddelelse, fremsendes kun til medlemsstaternes konkurrencemyndigheder i medfør af artikel 12 i forordning (EF) nr. 1/2003, forudsat at betingelserne i netværksmeddelelsen (9) er opfyldt, og at beskyttelsesforanstaltningerne mod afsløring hos den modtagende konkurrencemyndighed svarer til Kommissionens.

V.   GENERELLE BETRAGTNINGER

| (36) | Kommissionen vil ikke tage stilling til, hvorvidt der skal indrømmes betinget bødefritagelse, eller om en ansøger skal belønnes, hvis det bliver klart, at ansøgningen vedrører overtrædelser, der er omfattet af den femårige forældelsesfrist for pålæggelse af bøder, der er fastsat i artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1/2003, da sådanne ansøgninger ikke har noget formål. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen vil ikke tage stilling til, hvorvidt der skal indrømmes betinget bødefritagelse, eller om en ansøger skal belønnes, hvis det bliver klart, at ansøgningen vedrører overtrædelser, der er omfattet af den femårige forældelsesfrist for pålæggelse af bøder, der er fastsat i artikel 25, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1/2003, da sådanne ansøgninger ikke har noget formål.

| (37) | Fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende erstatter denne meddelelse Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager i alle sager, hvor ingen virksomhed har kontaktet Kommissionen med henblik på at blive omfattet af den favorable behandling i denne meddelelse. Punkt 31 til 35 i denne meddelelse vil imidlertid fra dens offentliggørelse finde anvendelse på alle igangværende og nye ansøgninger om bødefritagelse eller bødenedsættelse. |
| --- | --- |

(37)

Fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende erstatter denne meddelelse Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager i alle sager, hvor ingen virksomhed har kontaktet Kommissionen med henblik på at blive omfattet af den favorable behandling i denne meddelelse. Punkt 31 til 35 i denne meddelelse vil imidlertid fra dens offentliggørelse finde anvendelse på alle igangværende og nye ansøgninger om bødefritagelse eller bødenedsættelse.

| (38) | Kommissionen er opmærksom på, at denne meddelelse skaber berettigede forventninger hos de virksomheder, der ønsker at underrette Kommissionen om eksistensen af et kartel. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen er opmærksom på, at denne meddelelse skaber berettigede forventninger hos de virksomheder, der ønsker at underrette Kommissionen om eksistensen af et kartel.

| (39) | I overensstemmelse med Kommissionens praksis vil det forhold, at en virksomhed har samarbejdet med Kommissionen under den administrative procedure, blive nævnt i beslutningen for at begrunde bødefritagelsen eller bødenedsættelsen. Den omstændighed, at der indrømmes bødefritagelse eller bødenedsættelse, beskytter ikke en virksomhed mod de civilretlige konsekvenser af dens deltagelse i en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81. |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med Kommissionens praksis vil det forhold, at en virksomhed har samarbejdet med Kommissionen under den administrative procedure, blive nævnt i beslutningen for at begrunde bødefritagelsen eller bødenedsættelsen. Den omstændighed, at der indrømmes bødefritagelse eller bødenedsættelse, beskytter ikke en virksomhed mod de civilretlige konsekvenser af dens deltagelse i en overtrædelse af EF-traktatens artikel 81.

| (40) | Kommissionen mener, at offentliggørelse af dokumenter eller skrevne eller optagede erklæringer modtaget i forbindelse med denne meddelelse normalt vil være til skade for visse offentlige eller private interesser, for eksempel for beskyttelsen af formålet med inspektioner og undersøgelser, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001 (10), selv efter beslutningen er blevet taget. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen mener, at offentliggørelse af dokumenter eller skrevne eller optagede erklæringer modtaget i forbindelse med denne meddelelse normalt vil være til skade for visse offentlige eller private interesser, for eksempel for beskyttelsen af formålet med inspektioner og undersøgelser, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001 (10), selv efter beslutningen er blevet taget.

---

(1)  Henvisninger i denne tekst til EF-traktatens artikel 81 dækker også EØS-aftalens artikel 53, når den anvendes af Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i EØS-aftalens artikel 56.

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(3)  Vurderingen af hvorvidt denne tærskel er opfyldt vil blive udført ex ante, dvs. uden at der tages hensyn til, om en given kontrolundersøgelse har været vellykket eller ej, eller om der er udført en kontrolundersøgelse eller ej. Vurderingen foretages udelukkende på grundlag af, hvilken type oplysninger ansøgeren fremlægger og hvad de omfatter.

(4)  Virksomhedserklæringer kan tage form af skrevne dokumenter underskrevet af eller på vegne af virksomheden eller fremsat mundtligt.

(5)  Dette kræver navnlig at ansøgeren forelægger præcis, ikke misledende og komplet information. Jf. EF-Domstolens dom af 29 juni 2006 i sag C-301/04 P. Commission v SGL Carbon AG og andre., præmis 68-70 og EF-Domstolens dom af 28 juni 2005 i sagerne C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P, C-208/02 P og C-213/02 P. Dansk rørindustri A/S v. Commission, præmis 395-399.

(6)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

(7)  EUT L 123 af 27.4.2004, s. 18.

(8)  EUT C 325 af 22.12.2005, s. 7.

(9)  Kommissionens meddelelse om samarbejdet inden for netværket af konkurrencemyndigheder, EUT C 101 af 27.4.2004, s. 43.

(10)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

---

| 8.12.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 298/23

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4390 — PHL/IBFF)

(EØS-relevant tekst)

(2006/C 298/12)

Den 20. oktober 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4390. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4390. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex).

---